דו"ח מבקר המדינה משנת 2016 ציין כי נעשה שימוש שוטף במחשבים במהלך הבחינות של המיון האיכותי. לפי הדו"ח המחשבים הללו עלולים להיות תקולים ולא מתאימים לבחינה: "קיימים מסכי מחשב רבים מלוכלכים, מקושקשים וחרוטים עד כדי כך שהדבר מקשה על מלשבי"ם בביצוע המבחנים". בנוסף, מבקר המדינה העיר על כך שקיימות צפיפות ומצוקת עמדות ברוב החוליות הפסיכוטכניות בלשכות הגיוס.
באוקטובר 2021 צה"ל ערך שינויים מהותיים במבחני הדפ"ר, בתגובה לביקורות כלפי שיטת המיון. השינויים כללו אפשרות לערער על ציון הדפ"ר ולהיבחן במבחן חוזר, ופרקים במבחן המשתנים במהלך הבחינה בהתאם ליכולות הנבחן.
משמעות המילה בסלנג.
בעגה, מציינת המילה דפ"ר אדם בעל מנת משכל נמוכה.
צד&quot;כ
פחד, אי-ודאות וספק
Fear, uncertainty and doubt (בראשי תיבות: FUD; בעברית פחו"ס: "פחד, חוסר ודאות וספק") היא שיטת שיווק ומכירות המשתמשת בהפצת מידע שלילי ומעורפל או נכון חלקית על מוצר של מתחרה. מקורו של המונח בטקטיקות של הפצת מידע שגוי בתעשיית החומרה למחשבים בזמנו. כיום נמצא מונח זה בשימוש נפוץ בתחומים נוספים.
הגדרה.
FUD הוגדר לראשונה על ידי ג'ין אמדאל לאחר שעזב את IBM כדי ליסד חברה משלו, Amdahl Corporation. לדבריו "FUD זה הפחד, אי הוודאות והספק שאנשי המכירות של IBM שותלים במוחם של לקוחות פוטנציאליים אשר ייתכן שישקלו את מוצרי אמדאהל." המונח נזקף גם לאנליסט המחשבים הוותיק אולריך וויל מחברת מורגן סטנלי.
כפי שכותב אריק ס. ריימונד:
"הרעיון היה כמובן לשכנע לקוחות ללכת על בטוח עם ציוד של IBM יותר מאשר עם ציוד של מתחרים. הנחיה זו הושגה על ידי ההבטחה ש"דברים טובים" יקרו לאלו שיצמדו ל-IBM, אבל צללים כהים העיבו על עתידם של ציוד או תוכנה של המתחרים. לאחר 1991 המונח נהפך למושג כללי לגבי כל צורה של דיסאינפורמציה המשמשת כנשק תחרותי."
על ידי הפצת מידע שנכונותו מוטלת בספק אודות חסרונותיהם של מוצרים פחות ידועים, חברה מבוססת יכולה להרתיע מקבלי החלטות לבחור בהם, ללא התחשבות ביתרונות הטכניים שלהם. זוהי תופעה מוכרת, המומחשת על ידי האמרה הידועה של אנשי רכש האומרת "מעולם לא פוטר מישהו בגלל שבחר לרכוש IBM". התוצאה היא שבהרבה חברות מחלקת מערכות המידע (IT) קונה ביודעין תוכנה נחותה רק בגלל שסביר להניח שההנהלה מכירה את המותג.
התפתחויות אחרונות.
אף על פי שבתחילה נעשה שימוש במושג ביחס ל-IBM, החל מ-1990 החל שימוש בביטוי ביחס לגישתן של חברות נוספות. כך למשל, מסמכים פנימיים של מיקרוסופט שתוכנם דלף, ואשר אושרו כאותנטיים על ידי החברה (מסמכי ההאלואין), עשו שימוש במונח FUD כדי לתאר טקטיקה אפשרית, לדוגמה: "תוכנת קוד פתוח נחשבת לאמינה מזה זמן רב... {ולכן} טקטיקות של FUD לא יעזרו כדי להילחם בה". לאחר מכן הוציאה מיקרוסופט הצהרות אודות "הטבע הוויראלי" של הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GPL), טענה אשר מוצגת על ידי תומכי תוכנת קוד פתוח כ-FUD. הצהרותיה של מיקרוסופט מופנות כלפי קהילת גנו/לינוקס, בכוונה לדכא את האימוץ הנרחב של לינוקס, דבר אשר יפגע בנתח השוק של מיקרוסופט. בראיון שנערך בשנת 2004 עם סטיב באלמר בנוגע לתפוצה ההולכת וגדלה של לינוקס, הדגים הלה FUD מתובל בגוונים גזעניים כאשר אמר "האם אתה הולך לבטוח בבחור כלשהו בסין?".
יש הרואים את תביעתה של חברת SCO Group ב-2003 כנגד IBM, בדבר הפרת זכויות קנין רוחני על ידי קהילת הקוד הפתוח, כניסיון להפצת FUD, במיוחד אודות לינוקס (טענה המגובה בתמיכה הכספית שקיבלה SCO ממיקרוסופט בצורה ישירה ובצורה עקיפה על ידי קרנות השקעה הקשורות למיקרוסופט). בטענותיה לבית המשפט אמרה IBM ש-SCO מפיצה FUD.
באופן דומה, הטענות המועלות על ידי חלק מקהילת ה-GPL אודות הסכנות והאיומים הצפויים לחופש התוכנה מצד מקורות שאינם GPL, כגון יצרני תוכנות מסחריות או BSD או רישיונות מסוג X11 נחשבים על ידי רבים כ-FUD.
תומכי קוד פתוח מצמידים תווית של FUD כלפי מי שלפי הרגשתם "מורחים" FUD על לינוקס או פרויקטי קוד פתוח אחרים דוגמת מוזילה פיירפוקס (FUD כלפי מוצרים עם קוד סגור קיים אף הוא, אולם לא באותו קנה מידה). בעשותם כך המונח FUD מקבל משמעות כפולה ובנוסף למשמעותו המקורית הוא גם כינוי למפיציו. לעיתים נכתב הדבר כ-"FUDy-duddy" (פודי-דודי).
FUD יכול לשמש ל"מריחת" ביקורת או חילוקי דעות לגיטימיים, אפילו במקרים בהם ההאשמות הן חסרות בסיס או קלושות. טקטיקה זו נמצאת בשימוש במקרים בהם הפרסום הראשוני המבוסס על טענות שהן FUD מאפיל על כל תיקון עובדתי שיקרה לאחר מכן.
בה בעת, אלו המושמצים יכולים לדחות ביקורת בטענה שזוהי טקטיקת FUD המופעלת נגדם. לדוגמה כאשר טענות הנוגע לליקויי שימושיות מופנות כנגד תוכנות קוד פתוח, על ידי מנהלים של חברות מתחרות. דבר זה מודגם היטב באתר סלאשדוט על ידי התגובות האגרסיביות ואנטי-מיקרוסופט של תומכי קוד פתוח.
שימושים שאינם קשורים למחשבים.
טקטיקת FUD משמשת גם בנושאים שאינם קשורים למחשבים. לדוגמה בפוליטיקה נעשה בה שימוש כדי לשנות את דעת הציבור לגבי נושא מסוים או כלפי קבוצה יריבה. לעיתים תכופות תאשים קבוצה אחת את השנייה בשימוש ב-FUD. רבים מהמבקרים של ג'ורג' ווקר בוש האשימו אותו בשימוש בטקטיקות FUD בעת מערכת הבחירות של 2004 בארצות הברית. תומכי בוש האשימו את יריביהם בשימוש ב-FUD אודות גיוס חובה לצבא במידה ובוש יבחר.
בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 נטען שממשלת ישראל השלושים וחמש עשתה שימוש בשיטת פחו"ס כדי ליצור מצב של חוסר ודאות בקרב האזרחים, כדי שלא תתגבש התנגדות למדיניות הממשלה: "הנחיות שמגיעות באיחור, מתקבלות באישון לילה, שקיים ספק (לא באמת קיים ספק) אם נערך בהן דיון ראוי, ושמומטרות על הציבור בשיטת דוקטרינת ההלם".
קלוד ריינס
קלוד ריינס (באנגלית: Claude Rains; 10 בנובמבר 1889 - 30 במאי 1967) היה שחקן קולנוע ותיאטרון אנגלי.
ביוגרפיה.
קלוד ריינס נולד בלונדון ב-1889 אביו, פרדריק ריינס, היה שחקן תיאטרון. הוא למד את הצדדים הטכניים של עבודת התיאטרון בהיותו עוזר למנהל במה. ב-1913 אחרי שהופיע לראשונה בארצות הברית, חזר לאנגליה והתגייס לגדוד הסקוטי, במלחמת העולם הראשונה נפגע מהתקפת גזים, והיה עיוור בעין אחת כל חייו.
סר הרברט בירבוהם טרי, מייסד האקדמיה המלכותית לדרמה, הכיר בכשרונותיו ומימן את שיעורי שיפור הדיבור שהיה זקוק להם.
בשנים שאחר המלחמה ביסס את עצמו כשחקן תיאטרון וגם הופיע לראשונה בקולנוע בסרט אילם בריטי "בנה את ביתך". בשנות ה-20 היה ריינס מורה באקדמיה המלכותית לדרמה, ובין תלמידיו היו ג'ון גילגוד ולורנס אוליבייה. אחת מתלמידותיו, איזבל ג'ינס, הייתה לאשתו הראשונה.
בסוף שנות העשרים נסע שוב לארצות הברית והופיע בתיאטרון בניו יורק. הקריירה ההוליוודית שלו החלה ב-1932 כשעשה מבחן בד עבור יוניברסל סטודיו. בזכות קולו הערב התקבל להופעתו הראשונה בסרט מדבר "האיש הבלתי נראה". בשנים הבאות היה אחד השחקנים העסוקים בחברת האחים וורנר. הוא שיחק במגוון תפקידים והיה במיטבו כשגילם דמויות של נבלים. בשנת 1939 התאזרח בארצות הברית.
ריינס לא זכה מעולם בפרס האוסקר על אף שהיה מועמד לאוסקר ארבע פעמים. המועמדויות היו על תפקידיו ב"מר סמית הולך לוושינגטון", "מר סקפינגטון", בעלה הנאצי של אינגריד ברגמן בסרטו של אלפרד היצ'קוק "הנודעת", ותפקידו הידוע ביותר קפטן רינו, מפקח המשטרה המושחת ב"קזבלנקה". ב-1946 היה לשחקן הראשון שדרש וקיבל מיליון דולר על תפקיד בסרט "קיסר וקלאופטרה" בו גילם את דמותו של יוליוס קיסר.
ב-1951 חזר להופיע בהצלחה בברודוויי וזכה בפרס הטוני על הופעתו ב"חשיכה בצהריים" (Darkness at Noon). בשנים האחרונות לחייו הופיע בטלוויזיה (הבולטת בהופעותיו הייתה בסדרת "אלפרד היצ'קוק מציג"). הוא המשיך להופיע בסרטים עתירי תקציב כמו לורנס איש ערב ו"הסיפור הגדול ביותר".
ריינס נפטר בשנת 1967 בלקוניה שבניו המפשייר.
ציון דרך כללי
מיועד לשירות ביטחון
חיל המודיעין
חיל המודיעין (בראשי תיבות: חמ"ן) בצה"ל הוא גוף המטה של אגף המודיעין (אמ"ן). החיל אחראי על העניינים הארגוניים ובניין הכוח באגף - החל מאיתור מיועדים לשירות ביטחון (מלש"בים) לשירות באגף ועד לקיום ההכשרות השונות. על הקמת החיל, שיפעל בנפרד מאגף המודיעין, הוחלט בעקבות המלצות ועדת אגרנט שבדקה את מחדלי מלחמת יום הכיפורים. הוא הוקם ב-1976 ומפקדו הראשון היה דב תמרי.
בראש החיל עומד קצין מודיעין ראשי (קמנ"ר), קצין בדרגת תת־אלוף המשמש כראש מטה אגף המודיעין וכפוף לראש אגף המודיעין.
הקמנ"ר הנוכחי הוא תא"ל אבי קינן.
FXO הם ראשי תיבות באנגלית של Foreign Exchange Office. זהו התקן הממלא תפקיד של טלפון המתחבר לרשת הטלפון הציבורית (PSTN). בדומה לטלפון רגיל, הוא אחראי ליצירת חיווי on-hook ("שפופרת מונחת") ו־off-hook ("שפופרת מורמת").
דוגמאות להתקני FXO הם טלפונים אנלוגיים, מודמים (אנלוגיים, להבדיל ממודמי ADSL או מודמי כבלים) ופקסים. כמו כן ישנם כרטיסי FXO עבור מחשבים אשר מאפשרים לתוכנה להתחבר לרשת הטלפוניה. לדוגמה, התקן שמחבר שירות VoIP לרשת הטלפון.
מול התקן FXO נמצא התקן FXS, בדרך כלל של מרכזיית הטלפון.
מעגל קלווין בנסון
מעגל קלווין-בנסון
האזרח קיין
האזרח קיין (באנגלית: Citizen Kane) הוא סרט דרמה אמריקאי שהפיק, ביים וכתב (יחד עם הרמן מנקייביץ') היוצר אורסון ולס. ולס גם שיחק בסרט בתפקיד הראשי. הסרט, יצירת הקולנוע הראשונה של ולס, הופק בשנת 1941 ונבחר במשאלים שונים הן של מומחי הקולנוע והן של הציבור הרחב לאחד הסרטים הטובים והחשובים ביותר בכל הזמנים, ולסרטו החשוב ביותר של ולס.