בשנת 1526 התחתן אלברכט עם דורותיאה מדנמרק, דוכסית פרוסיה, בתם של פרדריק הראשון, מלך דנמרק ואנה מברנדנבורג, ובשנת 1550 התחתן אלברכט עם אנה מריה מבראונשווייג-לינבורג, בתם של אריך הראשון, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואליזבת מברנדנבורג, דוכסית בראונשווייג-קאלנברג-גטינגן.
בשנת 1544 הוא יזם הקמת אוניברסיטה בעיר קניגסברג.
ב-20 במרץ 1568 מת אלברכט בטפיאוב כתוצאה ממגפה, ובמקומו עלה לשלטון בנו אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה.
משפחתו.
בשנת 1526 התחתן אלברכט עם דורותיאה מדנמרק, דוכסית פרוסיה, בתם של פרדריק הראשון, מלך דנמרק ואנה מברנדנבורג, ממנה נולדו לו 6 ילדים:
בשנת 1550 התחתן אלברכט עם אנה מריה מבראונשווייג-לינבורג, בתם של אריך הראשון, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואליזבת מברנדנבורג, דוכסית בראונשווייג-קאלנברג-גטינגן, ממנה נולדו לו 2 ילדים:
אנגיוגרפיה
אנגיוגרפיה (מיוונית: "angio" - כלי דם, "graph" - רישום) היא שיטה רפואית להדמיית כלי דם. בדיקה זעירה פולשנית מאפשרת לרדיולוג לאבחן ולעיתים אף לטפל במצבים רפואיים שונים ומורכבים. באנגיוגרפיה משתמשים לעיתים בהזרקת חומר ניגוד על מנת לקבל תמונות של כלי הדם באזורי הגוף הנבדקים. אנגיוגרפיה מבוצעת תוך שימוש באחת משלוש הטכנולוגיות הבאות: צילומי רנטגן (x-ray) עם צנתר, טומוגרפיה ממוחשבת (CT) או הדמית תהודה מגנטית (MRI).
היסטוריה.
בארצות הברית התחילו כירורגים כלי דם לבצע אנגיוגרפיות בסוף שנות החמישים של המאה ה-20. מייקל דבייקי שהיה בהכשרתו כירורג כללי, כירורג כלי דם וכירורג לב היה מהראשונים בעולם שביצע אנגיוגרפיות. בארץ, בבית החולים איכילוב תלמידו הכירורג הד"ר מנדל סטבורובסקי מאמצע שנות השישים ועד תחילת שנות השבעים עסק גם באנגיוגרפיות (צנתור כלי דם), בדיקור ישיר לאבי העורקים (תחת שיקוף בעזרת מחט מתכתית לומברית), ובאנגיוגרפיה לטחול בשאלה של יתר לחץ דם פורטלי (שערי) בוריד שער הכבד (בשנות השבעים תחום האנגיוגרפיות עבר לרנטגנולוגים שהתמחו בתת-התמחות חדשה הקרויה: אנגיוגרפיה).
בין השנים 1956–1957, ב-בית החולים רמב"ם, עסק הכירורג הד"ר אלפרד שרמק בפיתוח אנגיוגרפיה. שרמק פיתח מערכת מאולתרת לבצוע אאורטוגרפיה טרנס לומברית עם מחט ענקית.
ב-1990 ד"ר צ'ארלס דוטר המציא את האנגיופלסטיקה. צ'ארלס, מתמחה ברדיולוגיה חודרנית, הוא הראשון שהציג שימוש בקטטר בלון (להרחבת כלי דם). התפתחות נוספת נעשתה בעקבות מאמץ משותף בין מנתחי לב לרדיולוגים. .
טופוגרפיה.
מבצעים אנגיוגרפיה עם צנתר לבדיקה של כלי דם באזורי גוף חיוניים הכוללים: מוח, וצוואר כליות, אגן הירכיים, רגליים, ריאות, לב, בטן, עין.
הקרדיולוגים, (יחידת צינתורים) מבצעים אנגיוגרפיה כלילית לעורקי הלב, צנתור לב, (צנתורים אבחנתיים, וצנתורים טיפוליים).
הצינתור משמש או לאבחון וטיפול בכלי הדם (עורקים וורידים) עצמם, או שמשתמשים בכלי הדם כמובילים שמגיעים דרכם לאיברי מטרה שונים לצורך טיפול באברי מטרה אלו.
בבדיקת האנגיוגרפיה המטופל יהיה תחת הרדמה מקומית.
סיבוכי האנגיוגרפיה.
הערה: נשים החושדות שהן בהריון, חייבות לדווח לרופא המטפל, לפני הבדיקה.
לקריאה נוספת.
https://www.angio.co.il/hemorrhoids/
מיקולוב (פולין)
מיקולוב (בפולנית: Mikołów; בגרמנית: Nikolai, ניקולאי) היא עיר בפרובינציית שלזיה שבדרום מערב פולין ליד קטוביץ. בעיר מתגוררים כ-40 אלף איש (נכון ל-2017).
ערים תאומות.
למיקולוב 4 ערים תאומות:
פרנהייט 451 (סרט)
אנה מפרוסיה
אנה מפרוסיה (גרמנית: Anna von Preußen; 3 ביולי 1576 - 30 באוגוסט 1625) הייתה בתו של אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה, ואשתו של יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג.
ביוגרפיה.
אנה נולדה ב-3 ביולי 1576 בקניגסברג, לאלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה ומריה אלאונורה מקלווה, בתם של וילהלם, דוכס יוליך-קלווה-ברג ומריה, ארכידוכסית אוסטריה.
ב-30 באוקטובר 1594 התחתנה אנה עם יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ומכיוון שלא היו לאביה בנים, נועד בעלה לרשת את דוכסות פרוסיה, וכן את דוכסות יוליך-קלווה-ברג שהייתה ירושה מאמה.
אנה הייתה אינטלקטואלית, והיה לה מזג חם ורצון חזק, והיא לא נמנעה מלהיאבק על זכויות הירושה שלה כנגד טוענים אחרים. בשנת 1612 המיר בעלה את דתו לקלוויניסטית, ואנה נותרה מגינת הלותרניזם. בשנת 1620 חיתנה אנה את בתה מריה אלאונורה מברנדנבורג עם גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה, נגד רצונו של בנה גאורג וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג.
ב-30 באוגוסט 1625 מתה אנה בברלין, והיא בת 49 שנים.
משפחתה.
בשנת 1594 התחתנה אנה עם יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ממנו נולדו לה 8 ילדים:
מתמטיקה חישובית
מתמטיקה חישובית (באנגלית: Computational mathematics) הוא שם כולל לתחומי מחקר במתמטיקה שבהם יש לחישובים מקום מרכזי, עם דגש על אלגוריתמים, שיטות נומריות וחישובים סימבוליים. במסגרת החישוב נכללים, חישובים נומריים, בדיקת מודלים מתמטיים, פתרון בעיות מתמטיות, בדיקת השערות מתמטיות ומציאת הוכחות למשפטים מתמטיים. מיד לאחר הופעת המחשבים הראשונים, בשנות השישים המוקדמות של המאה העשרים, מתמטיקה חישובית החלה להתפתח כתחום עצמאי ונפרד ממתמטיקה יישומית. כיום, לתחומים רבים במתמטיקה, גם בתחומים השייכים למתמטיקה תאורטית, מתפתח תחום מקביל שהוא חישובי. מתמטיקה חישובית מתייחסת או כוללת את התחומים הבאים:
היישום של שיטות המתמטיקה החישובית בתחומי המדע וההנדסה השונים נקרא מדע חישובי.
מדליין מנינג
מדליין מנינג-ג'קסון-מימס (באנגלית: Madeline Manning-Jackson-Mims; נולדה ב-11 בינואר 1948) היא אתלטית אמריקאית בעבר, אלופה אולימפית (מקסיקו סיטי 1968), אלופת אמריקה (ויניפג 1967), אלופת האוניברסיאדה (טוקיו 1967), 6 פעמים אלופת ארצות הברית (1967, 1969, 1975, 1976, 1980 ו-1981) ושיאנית ארצות הברית במשך 7 שנים בריצת 800 מטר. היא האתלטית האמריקאית היחידה שזכתה במשחקים האולימפיים בריצת 800 מטר (נכון ל-2016) והצעירה ביותר שזכתה בריצת זו (עד לשנת 2008).
ביוגרפיה.
מנינג נולדה וגדלה בקליבלנד, אוהיו. היא בוגרת אוניברסיטת טנסי.
אלופת אמריקה ואלופת האוניברסיאדה.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בויניפג, קנדה באוגוסט 1967 זכתה מנינג במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:02.35 דקות, לפני בת ארצה דוריס בראון (2:02.95 דקות) ואביגיל הופמן מקנדה (2:04.82 דקות). חודש לאחר מכן, באוניברסיאדה שנערכה בטוקיו יפן היא זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:06.8 דקות, לפני אביגיל הופמן (2:08.5 דקות).
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכתה מנינג במדליית זהב בריצת 800 מטר בשיא אולימפי חדש של 2:00.92 דקות, לפני אילאנה סילאי מרומניה (2:02.58 דקות) ומיה חומרס מהולנד (2:02.63 דקות).
בתחרות שנערכה בשטוטגרט, גרמניה ב-30 ביולי 1969 קבעה מנינג בריצת 800 תוצאה של 2.01.4 דקות ודורגה ראשונה בעולם בשנה זו.
באולימפיאדת מינכן (1972) זכתה מנינג במדליית כסף בריצת שליחות 4x400 מטר ביחד עם מייבל פרגרסון, שריל טוסיינט וקתי המונד בתוצאה של 3:25.15 דקות, אחרי מזרח גרמניה שקבעה שיא עולם חדש של 3:22.95 דקות ולפני מערב גרמניה (3:26.51 דקות). בריצת 800 מטר היא סיימה במקום עשירי בשלב חצי הגמר בתוצאה של 2:02.39 דקות ולא הצליחה להתברג לריצת הגמר ובכך לא הצליחה להגן על תוארה.
באולימפיאדת מונטריאול (1976) סיימה מנינג במקום 16 בריצת 800 מטר. בשלב חצי הגמר היא סיימה אחרונה במקצה שלה בתוצאה של 2:07.25 ולא עלתה לריצת הגמר. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 2:00.62 דקות. שבוע לאחר המשחקים, בתחרות שנערכה בקולג' פארק במרילנד ב-7 באוגוסט היא קבעה בריצת 800 מטר שיא ארצות הברית חדש של 1.57.90 דקות. שיא זה החזיק מעמד כ-7 שנים ונשבר על ידי מארי דקר (1.57.60 דקות).
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מוסקבה (1980) שנערכו ביוג'ין, אורגון זכתה מנינג במקום ראשון בריצת 800 מטר בתוצאה השנייה בטיבה שלה (1:58.3 דקות) ונכללה בפעם הרביעית במשלחת האמריקאית למשחקים האולימפיים, אך בשל החרם על אולימפיאדת מוסקבה (1980) שהובילה ארצות הברית נמנע ממנה להשתתף.
באליפות ארצות הברית שנערכה בסקרמנטו, קליפורניה בשנת 1981 זכתה מנינג במדליית זהב בפעם השישית בריצת 800 מטר בתוצאה של 1.58.50 דקות.
חייה האישיים.
בשנת 1969 נישאה מנינג לג'ון ג'קסון וכעבור כשנה היא התגרשה ממנו. לזוג נולד בן, ג'ון ג'קסון ה-3, אתלט מצטיין, אלוף המכללות בקפיצה משולשת.
אלברטו אסקרי
אלברטו אסקרי (13 ביולי 1918 - 26 במאי 1955) היה נהג מרוצים איטלקי, שזכה פעמיים באליפות הפורמולה 1. הוא החל את דרכו במרוצי אופנועים ובהמשך עבר להתחרות במגוון מרוצי מכוניות.
אנטוניו אסקרי, אביו של אלברטו היה גם הוא נהג מרוצים שנהרג בתאונה במהלך הגרנד פרי הצרפתי ב-26 ביולי 1925, כשהוא בן 36. כמו האב, גם הבן נהרג באותו הגיל בתאונה שארעה במהלך ההכנות למרוץ ב-26 במאי 1955.
שנים ראשונות.
אלברטו אסקרי נולד במילאנו, בנו של אנטוניו אסקרי, נהג מרוצים שכיכב בשנות ה-20 בקבוצת אלפא רומיאו. שבועיים לפני יום הולדתו השביעי נהרג אביו בתאונה שהתרחשה במהלך הגרנד פרי הצרפתי. הוא החל להתחרות במרוצי אופנועים ובגיל 19 הוחתם כרוכב בקבוצת ביאנקי. בשנת 1940 התחרה, ביחד עם בן דודו, במרוץ המילה מילייה (Mille Miglia). השניים התחרו, כשהם נוהגים בדגם אאוטו אביו קוסטרוזיוני 815, רכב המרוצים הראשון שיוצר על ידי אנצו פרארי כעצמאי.