נוי נולד בישראל. הוא התחיל ללמוד לנגן בגיטרה בגיל 13. כבר בגיל ההתבגרות החל את הקריירה המוזיקלית שלו כחבר להקות שונות, שבמהלכן הוקלטו הקלטות הסטודיו הראשונות שלו. הוא ניגן עם יעל לוי, שלמה ארצי, דני סנדרסון, אריאל זילבר, מאיר בנאי, מזי כהן, שלמה ארצי ובלהקה של תוכנית הבידור של דודו טופז.
ב-1996, כשהיה בן 26, נוי החליט לעבור לניו יורק כדי לפתח את הקריירה שלו, במהלכה שיתף פעולה עם אומנים רבים.
חור הגדגד
חֹר הַגִּדְגָּד (או "הגדגד". בכתבי יד אחרים מופיע גם בשם "הר הגדגד" ובהעתק השומרוני: "גדגדה") הוא שמו של מקום הנזכר במקרא כאחת מהתחנות של בני ישראל במסעם ממצרים.
במקרא.
האתר נזכר פעמיים בתנ"ך; שתיהן בהקשר של תחנות בני ישראל במדבר. בספר במדבר המקום מכונה "חור הגדגד": , ובספר דברים מכונה "גדגדה": .
במקורות חיצוניים מזמן המקרא מופיע שם דומה; ברשימת שישק הראשון, מלך מצרים במאה ה-10 לפנה"ס, מופיע אתר בשם "אלגד" (הרשימה נמצאת בכרנך, בתחריט על הקיר הדרומי של מקדש אמון).
זיהוי המקום.
אין הצעה ברורה לזיהוי המקום, אך ניתנו לכך מספר השערות. ישעיהו פרס זיהה את המקום כהר כרכום הנקרא בערבית "גַ'בַּל עִידֵיד", שבקרבת הר פארן - בין אל בִּירֵין לבין עֵין אל-טַאבֶּה (מעיין הנמצא בסבח'ת א-טאבה, מקום המזוהה לדעת חלק מהחוקרים כיטבתה). עמנואל ענתי העלה כי במקום קיימים ממצאים רבים מתקופה הזהה לתקופת נדודי בני ישראל במדבר (מה שהביא אותו, בין היתר, לדעת מיעוט כי המקום הוא הר סיני), ויש הרואים כי ניתן ללמוד מכך על שהותם הממושכת של בני ישראל בחור הגדגד. לדעת לגראנז' ואַבֶל הכינוי גדגד מקורו בשם המקום ואדי עַ'צַ'אעֶץ', הנכנס לנחל פארן והשוכן צפונית לכונתילה. חוקר המקרא מרטין נות מזהה את המקום עם ביר ג'דיד הממוקמת כ-40 ק"מ צפונית לאל-ח'רדה.
אטימולוגיה.
את השם גדגד ניתן לקשר עם המילה הערבית "ג'דג'ד" (جدجد) שפירושה קרקע שטוחה וקשה, או בהקשר אל האל גד.
יש המציעים כי הקידומת "חור" יכולה להיות קשורה לשם "חורי" המופיע במקרא באזור הר שעיר. אפשרות נוספת היא על דמיון המילה "נקב" (نقب) בערבית, שפירושה מעבר בין הרים.
בתרבות.
הפיליטון "אצבע אלקים היא" של א"נ עזריקם שהודפס במאסף "הלבנון", עוסק בעיירה (דמיונית) בשם "חור הגדגד" שבתחום המושב.
מצוות אנשים מלומדה
מצוות אנשים מלומדה הוא ביטוי שמתייחס למעשים אשר נעשים מתוך הרגל באופן אוטומטי, שלא מתוך מחשבה או כוונה בעשיית המעשה.
מקור ופירוש הביטוי.
כינוי זה מקורו על פי הפסוק בספר ישעיהו כאשר הנביא ישעיה מוכיח את עם ישראל שבעבור עוון זה תילקח מהם החכמה והבינה: .
המילה 'מלומדה' נמצא גם בדברי הנביא: .
שם מסביר המלבי"ם כך:
מצוות צריכות כוונה.
כאשר קיום המצווה מתבצע כאשר כך שבכל פעם מחדש מכוון המקיים את מחשבותיו להתאחדות עם השכינה מחד, ומקפיד על שמירת כל פרטי ודקדוקי המצווה מאידך, מונע ממנו שקיעה בתוך שיגרה, ולא להגיע למצב של מצוות אנשים מלומדה.
ברש"י הביא בשם מדרש תנחומא בביאורו על הפסוק מספר דברים: "הַיּוֹם הַזֶּה, ה' אֱלֹהֶיךָ מְצַוְּךָ לַעֲשׂוֹת אֶת-הַחֻקִּים הָאֵלֶּה--וְאֶת-הַמִּשְׁפָּטִים; וְשָׁמַרְתָּ וְעָשִׂיתָ אוֹתָם, בְּכָל-לְבָבְךָ וּבְכָל-נַפְשֶׁךָ" - בכל יום יהיו בעיניך חדשים, כאילו בו-ביום נצטוית עליהם.
פורט סעיד (מחוז)
מחוז פורט סעיד (בערבית: محافظة بورسعيد) הוא מחוז בצפון מרכז מצרים השוכן על גדות תעלת סואץ ובחלקו הצפוני לחופי הים התיכון ובירתו היא העיר פורט סעיד. זהו המחוז השני הקטן במצרים, אחרי מחוז לוקסור.
במחוז קיימות שתי ערים בלבד, פורט סעיד ופורט פואד וכמעט כל תושבי המחוז מתגוררים בהן. במחוז קיים נמל ים בעיר פורט סעיד המשמש לסחורות ולתיירות.
היסטוריה.
אסון הכדורגל.
בפברואר 2012 במהלך משחק כדורגל התרחשו מהומות אלימות לאחר פריצת אוהדים לכר הדשא, במהלך המהומות נהרגו 74 בני אדם ונפצעו למעלה מ-500.
כלכלה.
במחוז פועלים חמישה אזורי תעשייה הכוללים אחסון סחורות ושינוע לוגיסטי.
ב-2015 התגלו סמוך לפורט סעיד מרבצי גז בהיקף גדול אשר מופעלים על ידי חברת האנרגיה האיטלקית Eni .
מלבד התעשייה, חלק נכבד מהכלכלה במחוז מבוסס על תיירות. בין השאר, נמצאים במחוז: מוזיאון עתיקות, מוזיאון צבאי ומוזיאון לאומנות מודרנית, פסל לספס, המגדלור של פורט סעיד ואתרים ארכאולוגיים כדוגמת העיר העתיקה פלוסיום.
אלגוריתם KMP
אלגוריתם KMP הוא אלגוריתם בתחום מדעי המחשב להתאמת תבניות הפועל בזמן ליניארי במקרה הגרוע. האלגוריתם התגלה בשנת 1970 על ידי דונלד קנות' ווואן פראת', ובאופן בלתי תלוי על ידי ג'יימס מוריס. השלושה פרסמו יחדיו את האלגוריתם בכתב העת SIAM בשנת 1977.
מטרתו של האלגוריתם היא למצוא מופעים של מחרוזת P (תבנית, pattern) בתוך מחרוזת T (טקסט), כאשר formula_1.
בעוד האלגוריתם הנאיבי לביצוע פעולה זו פועל בזמן formula_2 בזמן הגרוע, אלגוריתם KMP עובד בזמן formula_3 בזמן גרוע.
תיאור האלגוריתם.
נניח formula_4 וגם formula_5
האלגוריתם הנאיבי להתאמת מחרוזות, יחפש עבור כל מיקום בטקסט האם הוא התחלה של המחרוזת. אלגוריתם זה עובד בזמן formula_2. אלגוריתם KMP משתמש בטרנזיטיביות של התאמת מחרוזות על מנת לחסוך השוואות מיותרות. בכל פעם שהאלגוריתם יתקל בנקודת חוסר התאמה בטקסט, הוא יחזור להתאים את הרישא הארוכה ביותר של התבנית המתאימה לסיפא הארוכה ביותר של הטקסט בנקודה בו נתקלנו בחוסר התאמה.
על מנת להתאים בין הרישא הארוכה ביותר לסיפא הארוכה ביותר, נבנה טבלה ייעודית ונוכל להציץ בה בזמן קבוע.
הסבר ויזואלי.
כאשר ניתקל בתבנית ABCABCD ובטקסט ABCABCABCABCABCABCD, נקודת אי ההתאמה הראשונה תהיה באינדקס 6.
ניתן לשים לב, שהאלגוריתם הנאיבי יתחיל לחפש מהאינדקס הבא (1), למרות שניתן לדלג מידית לאינדקס 3. KMP יודע לדלג לאינדקס 3, מכיוון שלאחר שהתאמנו את A באינדקס 0, B באינדקס 1 ו-C באינדקס 2, ברור שלא נוכל להתאים את A באינדקסים 1 או 2.
בנוסף, לאחר שנתחיל את הבדיקה מחדש באינדקס 3, אין טעם לבדוק ששלושת התווים הראשונים זהים, מכיוון שווידאנו זאת כבר קודם, כלומר המחרוזת שהותאמה עד כה היא ABCABC, ומחרוזת זו נגמרת ב-ABC. לכן, יש סיפא באורך 3 (ABC) שמתאימה לרישא באורך 3 (גם כן, ABC), ולכן ניתן לחסוך את ההתאמה של שלושת התווים הראשונים.
על ידי התאמת הרישא לסיפא, אנחנו הלכה למעשה מוודאים שלא ייווצר מצב בו אנו מדלגים על התאמה. ניתן לחלק לשני מקרים:
מהגדרה זאת ניתן לקבל את ההרגשה שהאלגוריתם פועל בזמן ליניארי, בהנחה שפעולות הבדיקה על הרישא והסיפא פועלות בזמן קבוע.
פסאודו קוד.
חיפוש.
קלט - T, P
אורך תבנית - m, אורך טקסט - n
בניית טבלה.
קלט - T באורך n
הוכחת נכונות.
אלגוריתם.
נוכיח שכל התאמה אפשרית במחרוזת נמצאת על ידי האלגוריתם, בהנחה שהטבלה הנוצרת נכונה.
תהא התאמה באינדקס k, כלומר formula_22.
על מנת שתימצא התאמה באינדקס k, צריך להתחיל את הלולאה הפנימית עם ערכי i ,j המקיימים formula_23.
נשים לב שההפרש בין i ל-j משתנה בשתי אפשרויות -
קל לראות שבדיוק אחד מהמקרים האלה מתרחש בכל פעם. במקרה הראשון, ההפרש גדל בדיוק ב-1, ולכן לא נדלג על שום התאמה.
במקרה השני, ההפרש גדל בדיוק ב-formula_26 וגם j לא שווה 0. נניח בשלילה שקיים אינדקס התאמה k המקיים &lt;math&gt;i-j&lt;k, זאת אומרת שformula_22. בנוסף, מכיוון שהאלגוריתם הגיע לאינדקס j, מתקיים formula_28. לכן, מתקיים formula_29, כלומר אורך הרישא הארוכה ביותר שמתאימה לסיפא הארוכה ביותר באינדקס j היא לכל הפחות formula_30, ולפי הגדרת הטבלה formula_31 בסתירה להנחת השלילה.
ההוכחה שהאלגוריתם לא מחזיר התאמות שאינן נכונות פשוט למדי - מכיוון שהאלגוריתם משתמש בטרנזיטיביות של שוויון תווים, אזי אם התאמנו כבר סיפא אין צורך לבדוק מחדש את הרישא, ועל מנת שהאלגוריתם יודיע על התאמה יש לבדוק את כל האיברים שאחרי הרישא איבר-איבר, וזהו האלגוריתם הנאיבי.
טבלה.
נרצה להוכיח שבהינתן מחרוזת האלגוריתם מוציא את טבלת הסיפות הנכונה, ו-(-1) במקום הראשון.
הערה - קל לראות &lt;math&gt;\forall i A[i].
נניח שהאלגוריתם עובד עבור ערכים קטנים מ-i, נוכיח שהוא עובד עבור i -
מקרה ראשון - אם מתקיים formula_19 וגם formula_33 הוא אינדקס שהסיפא הארוכה ביותר הנגמרת אצלו המתאימה לרישא הארוכה ביותר זהה לסיפא באינדקס formula_34. נוכיח שאכן formula_35. הערה - לפי ההגדרה, formula_34 מקיים את זה.
קל לראות שמתקיים formula_37. נניח שמתקיים formula_38, זאת אומרת formula_39. אבל אם נוריד את התו האחרון מהסיפא והתו האחרון מהרישא, אזי יש לנו התאמה באורך לכל הפחות formula_40 באינדקס formula_33, בסתירה להנחה שהאלגוריתם צודק עבור ערכים קטנים מ-i ובפרט formula_33.
מקרה שני - formula_43. במקרה זה, מכיוון שלפי הגדרה formula_44 וגם formula_33 הוא חסם עליון לאורך הסיפא המקסימלית, אזי מתקיים בוודאות formula_46. ואכן, formula_47.