כל סרטיו של עמרני עסקו באינטנסיביות במלודרמה המשפחתית, ושאבו את כוחם ועוצמתם מהביוגרפיה המשפחתית של משפחת עמרני הרחבה, יוצאת פרס.
ב-10 בספטמבר 2001 טבע עמרני בחוף ימה של תל אביב והוא בן 31 בלבד. עמרני הותיר אחריו אשה.
בערב מיוחד לזכרו שנערך בסינמטק תל אביב, ספד לו רנן שור, מנהל בית הספר סם שפיגל, במילים: "שרון היה אמן המלודרמה המשפחתית. מלח הארץ".
קרן מקור לעידוד דרמות ישראליות החליטה להעמיד פרס שנתי על שמו של עמרני לדרמה מצטיינת בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ופרסים נוספים מוענקים לזכרו על ידי קרן גשר ובית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
בשנת 2010 יצא סרטו התיעודי של יאיר רוה "", שמתחקה אחר דמותו של עמרני ואחר מקורות ההשראה של יצירתו, כאשר את בן דמותו מגלם בסרט השחקן יוגב יפת.
למבדה קלקולוס
משמרות הצניעות
ריבוי גיאומטרי
ריקנות
הריקנות מתוארת כתחושה מתעתעת, מכאיבה ומעיקה מאוד של "חוסר רגש" או חוסר אפקט, חוסר תחושה או חוסר תכלית.
הגדרה נכונה יותר היא שזו משקפת מצב בו חוסר או חוסרים מסוימים בחייו של הסובל תופסים את מיקוד המחשבה והרגש שלו בצורה אובססיבית, לעיתים לא-מודעת. הריקנות לעיתים קרובות מלווה מצבים דיכאוניים, בדידות, ייאוש, או הפרעות נפשיות כגון אישיות גבולית או פוסט טראומה. היא עשויה למצוא ביטוי בסוגים שונים של פגיעה עצמית, ובמקרים קיצוניים אף בהתאבדות.
הריקנות נוטה להיות מלווה בתחושת סבל רב, ניכור, אם זמנית או נרכשת, ולעיתים גם בשנאה עצמית. אנשים הנוטים להרגיש ריקנות בדרך כלל מגיעים מרקע משפחתי בעייתי. אם בכלל היה קיים גרעין משפחתי, התעלמו מצרכיהם, החשיבו אותם כ"סוג ב'", ניתוקים היו שכיחים, או שהייתה קיימת התעללות ממשית.
תחושת ריקנות יכולה גם להיות זמנית, כתוצאה של פרידה, מוות של אדם קרוב, או שינויים משמעותיים אחרים בחייו של האדם כגון כישלון בהגשמת מטרה שהאדם התכונן אליה במשך זמן ממושך, ונתנה לו טעם לחיים, כמו למשל נשירה ממסגרת לימודית נחשקת.
הפסיכיאטר ויקטור פראנקל, הוגה שיטת הלוגותרפיה, סבר כי הריקנות היא שורש הבעיות של האדם המודרני. את הריקנות המודרנית שמאופיינת בתחושת עקרות וחוסר משמעות, והסימפטום הראשי שלה שעמום, הוא כינה בשם "ריק קיומי". לפי פרנקל שספרו המפורסם ביותר הוא "האדם מחפש משמעות", ברגע שהאדם ימלא לעצמו את הריק הפנימי שלו, וימצא משמעות לחייו בדבר שמחוצה לו, אליו יוכל להתכוון, ושלקראתו יוכל לחתור, ובו יוכל לשכוח את עצמו, הדבר יגלה את הווייתו האנושית האמיתית, ורוב הנוירוזות והבעיות שליוו אותו, תפתרנה.
במחשבה המדינית ריקנות מקושרת לעיתים לניהיליזם ואולי גם לאקזיסטנציאליזם.
בתרבות ובאמנות ניתן למצוא התייחסות לריקנות אצל אמנים כמו פרנץ קפקא, ז'אן-פול סארטר ואלבר קאמי. סרט ידוע שסוקר את הריקנות בפרוורים בארצות הברית הוא אמריקן ביוטי משנת 1999.
קורוב
קורוב (פולנית: Kurów, , יידיש: קאראוו, קאריוו, קארוב, קאריב, נהגה קוּרֶב) הוא כפר בן 2,811 תושבים הנמצא בדרום-מזרח פולין. הוא יושב על גדות נהר קורובקה, בין פולאבי ולובלין. קורוב משמש כבירת גמינה (סוג של תחום שיפוט בפולין) נפרדת במחוז פולאווי בפרובינציית לובלין. בין האתרים בכפר יש כנסייה מתקופת הרנסאנס (אשר שופצה ב-1692) עם פסלים מאת סנטי גוצ'י. הגנרל וויצ'ך ירוזלסקי, מנהיג פולין בסוף עידן הקומוניזם, נולד בכפר זה.
תולדות היישוב.
בין השנים 1431 ו-1442 זכה הכפר בזכויות של עיר על בסיס חוק מגדבורג. בתור עיירה פרטית הפך הכפר למרכז הסחר במזון באזור. כמו כן, הוקמו שם תעשיות פרווה ועורות. במאה ה-16 הייתה לאחד ממרכזי זרם הקלוויניזם לאחר שרבים מחברי האחים הפולנים התיישבו שם. לאורך זמן עברו רוב תושבי העיר לדת האריאניזם.
מאז הייתה ההיסטוריה של קורוב דומה לזו של שאר כפרי האזור. ב-1795 היא סופחה בידי אוסטריה אחרי חלוקת פולין, וב-1809 הייתה לחלק מדוכסות ורשה ומאוחר יותר, ב-1815 לחלק מפולין הקונגרסאית. בפברואר 1831, בימי "מרד נובמבר", כוחות פולנים בפיקודו של הגנרל יוזף דוורניצקי הביסו יחידות רוסיות בקרב קורוב. ב-1870, אחרי "מרד ינואר", נלקחו זכויות העיר מקורוב ומאז לא הוחזרו. היא הייתה שוב לחלק מפולין העצמאית מאז 1918.
בתחילת מלחמת העולם השנייה, ב-9 בספטמבר 1939, הופצץ הכפר בידי הלופטוופה הגרמני. בין המטרות שהושמדו היה גם בית חולים אזרחי שסומן בבירור עם צלבים אדומים.
יהודי קורוב.
יהודים התיישבו בקורוב במאה ה-16, ובתחילת המאה ה-17 בנו ביישוב בית כנסת וקידשו בו בית עלמין. בעת גזירות ת"ח ות"ט באמצע המאה ה-17 נפגעה הקהילה אנושות. רק בסוף המאה ה-18 התאוששה הקהילה, ובמהלך המאה ה-19 גדלה מאוד. מסוף המאה ה-18 הפך היישוב למרכז חסידי אזורי, ובין היתר, פעלו בו רבי שמואל מקארוב ורבי נח מקארוב.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-2,200 יהודים, רוב תושביו, והתקיימה בו פעילות של המפלגות היהודיות השונות, תוך קיום בתי ספר מרשתות בית יעקב, יבנה ותרבות.
בשואה.
בתחילת מלחמת העולם השנייה נמלטו מהכפר כ-200 משפחות יהודיות. עם כיבוש היישוב על ידי הגרמנים ב-15 בספטמבר 1939, החלו אלו להחרים את רכוש יהודיו, ולחטוף אותם לעבודות כפייה. בהמשך, הוטלו על יהודי היישוב גזירות שונות, ומעת לעת הגיעו אליו אנשי ס"ס, וביצעו מעשי רצח בקרב יהודיו.
בפברואר 1942 רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, בו שררו רעב ומגיפות. ב-8 באפריל 1942 חוסל הגטו המקומי, כאשר גרמנים ואוקראינים הצעידו את כל יושביו לגטו קונסקובולה, תוך רצח כעשרים איש במהלך הצעדה. משם שולחו כעבור חודש למחנה ההשמדה סוביבור. לאחר מכן, ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים מסתתרים ביישוב, והוציאו להורג 27 יהודים שאיתרו. כ-30 יהודים נוספים, שהוחזקו במחנה עבודה ביישוב, נרצחו ב-10 בנובמבר 1942. מספר מיהודי הכפר שהצליחו להימלט ליערות הסביבה חברו ליחידות פרטיזנים.
אפיק ים סוף
אפיק ים סוף הוא מערכת לחץ נמוך המשפיעה על מזג האוויר בישראל ובלבנט. מערכת זו מאפיינת בעיקר עונות מעבר. שינוי קל באוריינטציה של המערכת עשוי לגרום לשינוי משמעותי במזג האוויר, ממזג אוויר חם ויבש ועד גשום וקריר. לפיכך, בהימצאה, מזג האוויר קשה לחיזוי. אפיק ים סוף הוא שלוחה צפונית של השקע הסודני.
האפיק הוא מערכת סינופטית קרקעית, כלומר מערכת סינופטית שהשפעתה ניכרת בגובה פני הים. אפיק ים סוף מתפתח רק כשאין מערכת דומיננטית אחרת באזור, ועשוי להתפתח בכל עונות השנה אך בישראל נפוץ בעונות מעבר, בעיקר בסתיו.
מערכת זו עשויה לגרום למזג אוויר גשום מלווה בסופות רעמים, לעיתים בניגוד לכל תחזיות מזג האוויר מיום האתמול שצפו יום חם ובהיר.
בקיץ מרכז המערכת נמצא מעל סעודיה. האפיק הפרסי שולט במזרח הים התיכון ולכן כל אימת שאפיק ים סוף מנסה להתפתח, הוא נבלע בתוך האפיק הפרסי ולכן אינו מצליח לבוא לידי ביטוי.
בחורף מרכז המערכת נמצא מעל סודאן, אך התחממות הקרקע פחותה ביחס לשאר עונות השנה ולכן אפיק ים סוף יתקשה להתפתח.
לפי הסטטיסטיקה, השליש השני של חודש אוקטובר (10-20 באוקטובר) הוא המועד ביותר מהבחינה הזו. ב-10 הימים הללו הסיכוי לנוכחות אפיק ים סוף מעל ישראל, כמו גם לפעילות ממנו, הוא הגבוה ביותר בשנה.
היווצרות אפיק ים סוף והקושי בחיזוי התנהגותו.
אפיק ים סוף מופיע במפות הלחץ הממוצעות לאורך כל השנה. הסיבה לכך היא רכסי ההרים המשתרעים לאורך חופי ים סוף. האוויר יורד מפסגות ההרים אל הים וכתוצאה מ"אפקט רגלי ההר" (אפקט LEE LOW) נוצר אפיק לאורך ים סוף.
חיזוי התנהגותו של אפיק ים סוף (או בקיצור- אי"ס) נחשב לאתגר קשה גם בעיני חזאים מנוסים, זאת ממספר סיבות:
אפיק ים סוף בשילוב רכס רום.
בדרך כלל אפיק ים סוף אינו גורם לפעילות. הסיבה לכך היא שלרוב הוא מלווה ברכס רום. במצב כזה ישנם שני תרחישים אפשריים:
1. אפיק ים סוף בעל ציר מזרחי- ציר האפיק נמצא ממזרח לישראל וכתוצאה מכך הרוחות נוטות להיות צפוניות-מערביות רוויות לחות מהים אשר חודרת בעיקר למישור החוף המרכזי-דרומי ולנגב.
2. אפיק ים סוף בעל ציר מערבי- ציר האפיק נמצא ממערב לישראל וכתוצאה מכך הרוחות נוטות להיות מזרחיות-דרומיות מזרחיות יבשתיות. התוצאה היא התחממות בפנים הארץ ולעיתים אף התפתחות תנאי שרב. במישור החוף בדרך כלל הזרימות נשארות בעלות רכיב ימי עם אספקת לחות.
אפיק ים סוף בשילוב אפיק או שקע רום.
לעיתים ניתן לזהות במפות התפתחות אפיק או שקע רום מעל מזרח הים התיכון. במצב כזה אפיק ים סוף עשוי לגרום לפעילות. מצב זה נקרא "אפיק ים סוף פעיל". גם כאן ישנם שני תרחישים אפשריים:
באופן גס יש שני תרחישים אפשריים בהם יכול להיווצר אפיק או שקע רום מעל מזרח הים התיכון.
ריקנות (רגש)
ולדימיר ליסין
ולדימיר סרגייביץ' ליסין (ברוסית: Владимир Сергеевич Лисин; נולד ב-7 במאי 1957) הוא איל הון רוסי ואחד מעשירי האוליגרכים כיום (26.2 מיליארד דולר, נכון ל-2022, הראשון בעושרו ברוסיה ו-55 בעולם). משנת 2009, ליסין הוא גם יו"ר התאחדות הקליעה האירופאית.
ביוגרפיה.
ולדימיר ליסין נולד בעיר איוואנובו. בשנת 1978 סיים את הלימודים במקצוע מהנדס מתכות במכון להשכלה גבוהה בעיר נובוקוזנצק שבסיביר. במשך מספר שנים הוא עבד במפעלי פלדה בעיר טולה ולאחר מכך עבר לתפקיד סגן המנהל הכללי של מפעל פלדה גדול בקרגנדה (עתה בקזחסטן). באותה תקופה אולג סוסקובץ היה מנהל המפעל וליסין היה אחד מסגניו. בשנת 1990 סיים את הדוקטורט שלו בהנדסת מתכות.