תופעה זו שכיחה ונצפית בכ-50% מהחולים ב-24 השעות האחרונות לחייהם (אם כי מצב זה עשוי לקחת לעיתים ימים ספורים). חרחורי גסיסה מנבאים לרוב מוות קרב ככל שמצטבר רוק בגרון ובדרכי הנשימה, אולם, חרחורי גסיסה עלולים להיווצר גם על ידי בעיות אחרות הגורמות להפרעה ברפלקס הבליעה, כמו פגיעות מוחיות.
האדם הגוסס בדרך כלל אינו מודע לחרחורי הגסיסה של עצמו ואינו מוטרד ממהם, אך רוב ספקי שירותי הבריאות מנסים למזער את הצליל לנוחיותם הרגשית של בני המשפחה והמטפלים בחולה אשר עלולים לסבול מחרדה ואי נוחות רבה. הפחתה כזו יכולה להיעשות באמצעות שינוי תנוחה של האדם, הפחתת נפח הנוזלים הניתנים בעירוי, או מתן תרופות אנטיכולינרגיות או אטרופין להפחתת הפרשות.
המטולוג
מחלף חוף שמן
מחלף חוף שמן הוא מחלף המחבר את כביש 22 לדרך סלמן, רחוב חלץ (חיבור לגשר פז) ורחוב אופיר. המחלף נחנך בשנת 2010 ונבנה במסגרת סלילת נתיבי המפרץ.
בתוך המחלף נמצאת תחנת הכיבוי האזורית הראשית של חיפה.
צורת המחלף.
המחלף דומה בצורתו למחלף כיכר.
מחלף אתא דרום
מחלף אתא דרום הוא מחלף המחבר בין נתיבי המפרץ לדרך דשנים, בסמוך לקריית אתא.
היסטוריה.
המחלף נחנך בשנת 2012.
צורה.
המחלף הוא מחלף יהלום.
הג'יפתליק
מחלף אתא צפון
מחלף אתא צפון הוא מחלף בעמק זבולון המחבר בין כביש 22 לכביש 781.
צורה.
המחלף הוא מחלף יהלום.
מחלף ביאליק
מחלף ביאליק הוא מחלף המחבר את נתיבי המפרץ לכביש 79.
היסטוריה.
המחלף נבנה במטרה לקשר בין נתיבי המפרץ לכביש 79.
המחלף נחנך בשנת 2012.
צורה.
המחלף הוא מחלף יהלום.
ילדים זה שמחה
ילדים זה שמחה הוא משיריה הבולטים והמצליחים של להקת הברירה הטבעית, שחיבר יהושוע סובול והלחין שלמה בר, סולן הלהקה, להצגה "קריזה" (מאת איציק ויינגרטן) שהועלתה בתיאטרון חיפה בשנת 1976.
השיר נכלל באלבום אלי שורשים של הברירה הטבעית.
תוכן השיר ומשמעותו.
יהושוע סובול סיפר שכששאל את ההורים בעיירות הפיתוח מדוע הם עושים כל כך הרבה ילדים, הם ענו במילים אלו ממש: "ילדים זה שמחה" ולפעמים גם "ילדים זה ברכה", והוא הביא את הדברים בשיר בדיוק כפי שנאמרו, השגיאה הדקדוקית בכללם (יש לומר "ילדים זו שמחה" או "ילדים הם שמחה").
האירוניה בשיר נראית בעוצמה גדולה יותר ככל שהוא מתקדם. בעוד שבבית הראשון מדובר בהולדת שלושה או ארבעה ילדים, ובבית השני בחמישה או בשישה ילדים, בבית השלישי כבר ניכרת ההגזמה, לכאורה, במשפט
"[...] תביאו עשרים ילדים". האירוניה בשיר מגיעה לשיא בבית האחרון, העוסק באופן נוקב בפער החברתי בישראל של שנות ה-70:
"אֱלוֹהִים הוּא גָּדוֹל/ קָשֶׁה לוֹ לִסְבֹּל/ שֶׁאֶחָד יְקַבֵּל אֶת הַכֹּל./
לָאֶחָד הוּא דּוֹחֵף כֶּסֶף, כֹּחַ וְכֵיף/ וְלָכֶם הוּא נוֹתֵן יְלָדִים".
פירושו מקובל של השיר.
בהקשר של ההצגה "קריזה", שעסקה בהפליית עדות המזרח, בעיירות הפיתוח ובשכונות המצוקה, השיר מבקר את יחס הממסד שמזניח אותם, וספק מעודד אותם להוליד הרבה ילדים בשביל המדינה ("הארץ צריכה הרבה צעירים נחמדים"), ספק מנחם אותם שלא נורא אם המדינה אינה נותנת להם, מכיוון שיש להם ילדים המביאים להם שמחה. "תביאו שישה ילדים, תקבלו הנאה וכבוד מקרובים, אתם אוהבים ילדים".
הביקורת מתקשרת למדיניות עידוד הילודה של בן-גוריון, שהעניק פרסים למשפחות "מצטיינות" בתחום זה. בשנים הראשונות שלאחר הקמתה של מדינת ישראל, העניקה המדינה את "פרס הילודה" – מענק של 100 לא"י לאימהות שילדו עשרה ילדים או יותר, שביטא את הוקרת המדינה לאימהות אלו. הפרס, המזוהה עם דוד בן-גוריון, קָשר קֶשר בל יינתק בין רוב יהודי בארץ ישראל ובין ריבונות יהודית בארץ ישראל. בפועל, מדיניות עידוד הילודה, יושמה במידה ניכרת במשפחות עניות יוצאות עדות המזרח, דבר שזכה בדיעבד לביקורת חברתית, המשתמעת גם בשיר זה.
פירושים אלטרנטיביים.
האצבע המאשימה מופנית אל הורים שמולידים הרבה ילדים ללא יכולת לכלכלם, ומצדיקים זאת בטובת המדינה ובכך שזה "כָּתוּב בַּתּוֹרָה/ אוּלַי בִּגְמָרָא/ לְכוּ תִּשְׁאֲלוּ אֶת הָרַב".
מילות השיר גם התפרשו בקרב רבים כפשוטן: אושר ושמחה שהילדים מביאים איתם, ורבים כמה שיותר – טוב יותר; "תביאו שישה, תביאו שבעה, תביאו שמונה ילדים", או אולי כעידוד על כך שהקשיים השוטפים בגידול ילדים מתגמדים מול השמחה שיביאו איתם לאורך זמן. הפזמון הושמע לא פעם כשיר שמח במנותק מהקשרו ומבתי השיר.
משרד הבריאות של ברית המועצות
משרד הבריאות של ברית המועצות () שהוקם ב-15 במרץ 1946, היה אחת ממשרדי הממשלה החשובים ביותר בברית המועצות. עד 1946 היה ידוע בשם "קומיסריון הבריאות העממי" (). המשרד הוקם ב־6 ביולי 1923, לאחר חתימת האמנה על הקמת ברית המועצות, ובסופו של דבר התבסס על הקומיסריון העממי לבריאות של הרפובליקה הרוסית שהוקם בשנת 1917. את המשרד הוביל שר הבריאות, לפני שנת 1946 היה קומיסר, שהיה מועמד על ידי יו"ר מועצת השרים ואושר על ידי נשיאות הסובייט העליון, והיה חבר במועצת השרים.
תפקידים ואחריות.
תפקידו העיקרי של המשרד היה לפתח ולהכין חקיקה ולארגן את תחום הבריאות בברית המועצות. המשרד פיקח על יישום תקנים ואמצעים לשיפור הבריאות הסובייטית. על פי צו מיולי 1936 על הקמת קומיסריון הבריאות העממי, הייתה בידי הקומיסריון שליטה על כל הנכסים הכספיים הקשורים או קשורים לטיפול הבריאותי. כיוון שכך, המשרד פיקח על כל התפקידים הכספיים הנוגעים לבריאות ריכז אנשי רפואה בכל רחבי הארץ, אך גם סגני מועצה מקומיים. משרד הבריאות היה מחויב לנקוט בצעדים פעילים נגד ליקויים במערכת הבריאות, ולפתח וליישם צעדים נוספים לשיפור.
משרד הבריאות, בסיוע משרדים אחרים ומוסדות סובייטים, היה אחראי לבניית מוסדות רפואה חדשים ברחבי הארץ. תחזוקת בתי חולים ומוסדות רפואיים אחרים בוצעו על ידי משרד הבריאות והוועדה לבינוי המדינה. על פי התקנות על משרד הבריאות של ברית המועצות, משרד הבריאות היה אחראי על תחזוקה ובניית שירותי בריאות הציבור ועל ארגון וביצוע בדיקות פסיכיאטריות רפואיות והקמת שירותי תרופות ציבוריים. כמו כן, הוטל עליו לפתח ולפרסם הנחיות לארגון ושיפור הטיפול המרפא והמונע, בריאות האם והילד ולפקח על גיבוש העבודה הטיפולית והמונעת בתחום הבריאות.
מועצת השרים בדקה מעת לעת את כשירותו של משרד הבריאות.
ארגון.
משרד הבריאות היה משרד כללי, שמשמעותו הייתה שליטה בחמש עשרה משרדי הבריאות של הרפובליקות.
משרדי הבריאות של הרפובליקות, בתורם, היו אחראים על המחוזות האוטונומיים ומחלקות הבריאות המחוזיות, שניהלו את בתי החולים הציבוריים והרפואה באזורם.
היסטוריה.
צו ביולי 1936 של הוועד המנהל המרכזי והסובנרקום הקים את קומיסריון הבריאות. גריגורי קמינסקי, לאחר שכיהן כקומיסר הבריאות של רוסיה הסובייטית, הפך לקומיסר הראשון של ברית המועצות. קמינסקי נעצר בשנת 1938 לאחר נאומו בשנת 1937 שהוקיע את הדיכוי הסטליניסטי המתמשך במדינה (הטיהור הגדול). בפרק זמן קצר מאוד מאז היווצרות הקומיסריון, בוטלו המחלות והנגיפים שהיו תקופה ארוכה בעיה מרכזית. בשנת 1946 הוחלף שמו ל"משרד הבריאות".
קומיסרים ושרים.
האנשים הבאים היו בראש הקומיסריון / המשרד כקומיסרים עממיים, שרים וסגני שרי בתקופה הסובייטית:
השירות הפדרלי לפיקוח וטרינרי ופיטוסניטרי
השירות הפדרלי לפיקוח וטרינרי ופיטוסניטרי (ברוסית: Федеральная служба по ветеринарному и фитосанитарному надзору, בקיצור Россельхознадзор) הוא גוף פדרלי של משרד החקלאות של הפדרציה הרוסית שנוסד ב-30 ביוני 2004 כתוצאה מארגון מחדש של השירות הווטרינרי הממלכתי של רוסיה, שירות הסגר הממשלתי.
ראש השירות הוא סרגיי דנקוורט.
תפקידים.
השירות מבצע תפקידי בקרה ופיקוח על הרפואה הווטרינרית (כולל משימות הגנה על האוכלוסייה מפני מחלות המשותפות לבני אדם ובעלי חיים); הטלת הסגר והגנת הצומח; שימוש בחומרי הדברה ואגרוכימיה; הבטחת פוריות הקרקע; הישגי רבייה ובקרה בתחום האיכות והבטיחות של תבואה ומוצרים.
פיקוח המדינה לפיקוח וטרינרי.
תחת מחוזות הפדרציה הרוסית, פועלים "מפקחי מדינה לפיקוח וטרינרי" שפועלים מטעם השירות כפקחים.
מכוני מחקר.
השירות מפעיל שלושה מכוני מחקר:
האוצר הפדרלי (רוסיה)
האוצר הפדרלי (ברוסית: Фелеральное Казначейство) הוא גוף ממשלתי פדרלי ברוסיה, המיישם פעולות אכיפה כדי להבטיח את ביצוע התקציב הפדרלי, על מנת לייצב את מערכת התקציב של הפדרציה הרוסית, תוך בקרה ראשונית על ביצוע פעולות עם כספי התקציב על ידי המנהלים ומקבלי התקציב. הגוף נוצר על פי צו של נשיא הפדרציה הרוסית מספר 1556 שנחתם ב-8 בדצמבר 1992 והחלטת ממשלת רוסיה מיום 27 באוגוסט 1993. אמנת האוצר הפדרלי אושרה בחוק ממשלת הפדרציה הרוסית מיום 1 בדצמבר 2004 מספר 703 "אודות האוצר הפדרלי". החל מ-1 בינואר 2005 הופרד האוצר הפדרלי ממשרד האוצר והפך לשירות פדרלי עצמאי. מטה האוצר נמצא בבניין במתחם יוסף וולוקולמסקי במרכז מוסקבה.
משימות ואחריות.
החלטת ממשלת הפדרציה הרוסית מיום 1 בדצמבר 2004 מספר 703 מעניקה את הסמכויות הבאות לאוצר הפדרלי:
מסירת מדדים למנהלים ולמקבלי התקציב הפדרלי של רשימת יעדי התקציב, גבולות ההתחייבויות התקציביות וסכום המימון;
מנו קאצ'ה
מנו קאצ'ה (בצרפתית: Manu Katché; נולד ב-27 באוקטובר 1958) הוא מתופף וכותב שירים צרפתי.
קריירה.
מוזיקאי סשן.