על אף שהמשיך להפגין יכולת גבוהה במדי בולטון, לופטהאוס לא זומן לטורניר מונדיאל 1958 בשוודיה, ולמעשה לא ערך אף הופעה במדי אנגליה בין מאי 1956 לאוקטובר 1958. במשחק החזרה שלו לנבחרת, ב-22 באוקטובר, כבש לופטהאוס את השער האחרון בניצחון 5-0 על והשווה את מאזנו של טום פיני עם שלושים שערים בפסגת טבלת מלך שערי הנבחרת בכל הזמנים, במה שהיה משחקו האחרון של פיני בנבחרת. השניים החזיקו בשיא עד שנעקפו על ידי בובי צ'רלטון ב-1963.
הופעתו הבאה של לופטהאוס, חודש אחר כך מול , הייתה האחרונה שלו במדי אנגליה. בסך הכול רשם לופטהאוס 33 הופעות במדי אנגליה, בהן כבש 30 שערים - ממוצע שערים של כמעט שער למשחק.
לאחר הפרישה.
לופטהאוס התמנה לתפקיד עוזר המאמן בבולטון בסיום עונת הפרישה שלו, ב-10 ביולי 1961. בדצמבר 1968 החליף את ביל רידינג, מאמנה של בולטון מזה 18 שנים, ואימן את הקבוצה במשך שנתיים. בהמשך כיהן בתפקידים שונים במועדון, בהם סקאוט ראשי, מנהל אדמיניסטרטיבי, מנכ"ל ונשיא הקבוצה. בתווך ירד לופטהאוס לקווים ושימש כמאמן זמני במספר מקרים.
לופטהאוס זכה לשבחים ולהוקרה רבים לאחר פרישתו. בינואר 1994 זכה להיות קצין במסדר האימפריה הבריטית. שלוש שנים מאוחר יותר, החליטה קבוצת בולטון לקרוא ליציע המזרחי באצטדיונה החדש, אצטדיון ריבוק, על שמו של לופטהאוס. בשנת 2002, עם היווסדו של היכל התהילה של הכדורגל האנגלי, זכה לופטהאוס להיכלל ברשימת החברים הראשונה שנכנסה להיכל.
ב-15 בינואר 2011 נפטר לופטהאוס בביתו שבבולטון, בגיל 85. משחקה הביתי הראשון של בולטון מאז פטירתו היה מול צ'לסי ב-24 בינואר, וטרם פתיחתו כיבדו הנוכחים את זכרו בדקת דומיה, ובמחיאות כפיים סוערות על רקע צילומיו בפעולה במדי בולטון. הקפטנים משתי הקבוצות, ג'ון טרי וקווין דייוויס, הניחו פרחים לזכרו. הוא נטמן יומיים אחר כך, בנציגות מורחבת של אנשי המועדון. בין נושאי ההספדים היה נשיא הקבוצה, פיל גארטסייד, ובין נושאי הארון היו קווין דייוויס ומאמן הקבוצה דאז, אואן קויל.
ב-24 באוגוסט 2014 נחשף פסל בדמותו של לופטהאוס, שניצב מחוץ לאצטדיונה הביתי של הקבוצה. לופטהאוס נחשב עד היום לגדול שחקני בולטון בכל הזמנים.
נט לופטהאוס
תרבות דמוקרטית
תרבות דמוקרטית הוא כתב עת אקדמי לענייני חברה, דמוקרטיה ומשפט אשר נוסד בשנת 1999.
כתב העת יוצא לאור על ידי הוצאת אוניברסיטת בר-אילן והפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן. עד חוברת 14, אשר ראתה אור בספטמבר 2012, היה גם המכון הישראלי לדמוקרטיה שותף בהוצאת כתב העת.
כתב העת נועד לספק מענה לאתגרים הכרוכים בביסוסה של הדמוקרטיה בחברה הישראלית, ומכוון בעיקר לחוקרים וקובעי מדיניות.
כתב העת מפרסם מאמרים העוסקים בסוגיות של דמוקרטיה על פניה השונות, תוך עיון מעמיק במדינה הישראלית ותכונותיה המיוחדות. המחקרים מגיעים מתחומי מדע מגוונים, ובכללם ספרות, היסטוריה, משפטים, סוציולוגיה, מחשבה יהודית ומגדר. המאמרים עוברים שיפוט אקדמי באמצעות קוראים עמיתים (Peer-Review) ובאמצעות מערכת תלמידים מהפקולטה למשפטים.
הגיליון הראשון של כתב העת ראה אור בינואר 1999, ועד שנת 2016 יצאו לאור 16 גיליונות, מתוכם 4 גיליונות בשפה האנגלית. בכל שנה מפיק כתב העת לפחות גיליון אחד, כאשר בממוצע רואים אור בין 2 ל-3 גיליונות בשנה. מפעם לפעם מפרסם כתב העת גיליון העוסק בנושא מוגדר, כמו צבא וחברה, מגדר, בג"ץ עמנואל ועוד.
על כריכות גיליונות כתב העת מופיעות לרוב יצירות אמנות ישראליות, כמו "היום תור טבי" מאת יהודה מרטון, ו"עץ צבוע בחצר מוזיאון ישראל" מאת מנשה קדישמן. העורכת הגרפית של כתב העת היא רבקה קנלר.
את כתב העת מלווה מערכת מלומדים וכן מערכת תלמידי הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת בר-אילן.
מערכת אקדמית.
עורכים: פרופ' אבי שגיא, פרופ' ידידיה צ' שטרן וד"ר חנן מנדל.
מערכת מצומצמת: פרופ' סטיוארט א' כהן, פרופ' אבי שגיא ופרופ' ידידיה צ' שטרן.
מערכת מורחבת: פרופ' אהרן אנקר, פרופ' יעקב בלידשטיין, פרופ' אלה בלפר, פרופ' איל בנבנישתי, פרופ' משה הלברטל, פרופ' אלון הראל, פרופ' מייקל וולצר, פרופ' נעם זוהר, פרופ' ברוך זיסר, פרופ' פנינה להב, פרופ' סנדי לוינסון, פרופ' מנחם לורברבוים, פרופ' מנחם מאוטנר, פרופ' דן מכמן, פרופ' שמואל סנדלר, פרופ' יעקב עירם, פרופ' ג'ורג' פלטשר, פרופ' מנחם פרידמן, פרופ' מנחם קלנר ופרופ' יעל תמיר.
זחל רגלי
זחל אמתי
אלכסנדרה צ'ודינה
אלכסנדרה גאורגייבנה צ'ודינה (ברוסית: Александра Георгиевна Чудина; 6 בנובמבר 1923 - 28 באוקטובר 1990) הייתה ספורטאית סובייטית. היא סגנית אלופה אולימפית בקפיצה לרוחק ובהטלת כידון (הלסינקי 1952), אלופת אירופה בקרב חמש (ברן 1954) ושיאנית העולם בקפיצה לגובה. היא זכתה 3 פעמים במדליית זהב עם נבחרת ברית המועצות בכדורעף נשים באליפות העולם ו-4 פעמים באליפות אירופה.
ביוגרפיה.
באליפות אירופה שנערכה באוסלו, נורווגיה בשנת 1946 זכתה צ'ודינה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.57 מטר..
סגנית אלופה אולימפית.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכתה צ'ודינה ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.14 מטר, אחרי איווט ויליאמס מניו זילנד שקבע שיא אולימפי חדש של 6.24 מטר ולפני שירלי קאולי מבריטניה (5.92 מטר) ובהטלת כידון בתוצאה של 50.01 מטר, אחרי דנה זטופקובה מצ'כוסלובקיה (50.47 מטר) ולפני בת ארצה ילנה גורצ'קובה (49.76 מטר). מדליית ארד, בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.63 מטר, אחרי אסתר ברנד מדרום אפריקה (1.67 מטר) ושילה לרוויל מבריטניה (1.65 מטר).
שיאנית עולם ואלופת אירופה.
בתחרות שנערכה בקייב, אוקראינה ב-22 במאי 1954 קבעה צ'ודינה בקפיצה לגובה שיא עולם חדש של 1.73 מטר, שיפור ב-1 ס"מ לשיאה בן ה-3 שנים של שילה לרוויל מבריטניה. שיא זה החזיק מעמד שנתיים ונשבר על ידי תלמה הופקינס מבריטניה (1.74 מטר). שלושה חודשים לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה בברן, שווייץ היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בקרב חמש בשיא אליפות חדש של 3754 נקודות (4526 נקודות) ומדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.93 מטר. נוסף לכך, היא סיימה רק במקום שישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.60 מטר.
שחקנית כדורעף.
בין השנים 1945–1963 שיחקה צ'ודינה כדורעף בקבוצת דינמו מוסקבה ובין השנים 1949–1960 שיחקה בנבחרת ברית המועצות ושימשה כקפטנית הנבחרת. היא זכתה ב-3 מדליות זהב באליפות העולם (מוסקבה 1952, פריז 1956 וריו דה ז'נייו 1960) ו-4 פעמים באליפות אירופה (פראג 1949, סופיה 1950, פריז 1951 ופראג 1958).
חייה האישיים.
צ'ודינה לקתה בשחפת ואיבדה רגל אחת בגלל נמק. היא עישנה סיגריות בשרשרת ונפטרה בשנת 1990 מסרטן קיבה.
מכללת הד
הספרייה האזורית רמת הנגב
ספריית מדרשת שדה בוקר, הנקראת גם ספרייה אזורית רמת הנגב, היא הספרייה הציבורית הראשית והמרכזית במועצה האזורית רמת הנגב, הנמצאת במדרשת בן-גוריון. מכילה אוספים ייחודיים בארץ בתחומי מדעי הסביבה, גאולוגיה, חינוך סביבתי, ואיכות הסביבה. משמשת גם כמרכז התרבות של המדרשה.
ספריית המדרשה שייכת לתאגיד מדרשת שדה בוקר, והוא המממן את אחזקתה. ישנה תמיכה של משרד התרבות, המועצה האזורית רמת הנגב וועד מקומי מדרשת בן-גוריון.
נוסדה ב-1965 במבנה אשר היום מאכלס את המכון למורשת בן-גוריון, במבנה הנוכחי מאז 1979. אדריכל המבנה היה שמואל מסטצ'קין, כאשר גודלה מהווה כ-700 מ"ר.
שירותי הספרייה.
ספריית המדרשה נמצאת בלב העשייה החינוכית, בהיותה משרתת את כל מוסדות החינוך במדרשה (הגיל הרך, בתי הספר היסודי והתיכון לחינוך סביבתי, חברי המכינה ומדריכיה, מדריכי בית-ספר שדה, יחידת ההסברה של צה"ל, מדריכי מחנה הגדנ"ע, חוקרים מהמכון לחקר המדבר) ואת תושבי המדרשה. תושבים מן הסביבה הקרובה, חוות הבודדים, מחנה טלי ואת תושבי רמת הנגב כולה.
בספרייה כ-50,000 כותרים הכוללים: ספרי קריאה, עיון, סרטי DVD, מפות, מדריכי טיולים, ספרים קוליים, ספרים דיגיטליים, מגזינים וחומר לא ספרי אחר. כל החומר מקוטלג. לטובת קהל המשתמשים ישנם מחשבים, סורק, מכונת צילום, פקס, טלוויזיה 50 אינץ', מכונת למינציה, משחקי קופסה, מכשיר DVD ו-VHS ואינטרנט אלחוטי. וכל אלה הם בשימוש מתמיד.
שירותי הספרייה כוללים גם בהדרכה ויעץ לתלמידים, מורים, סטודנטים, מדריכים ומשתמשים אחרים בהתמצאות בספריה ובהדרכה במציאת חומרים לכתיבת עבודות, הרצאות וכו'. בעידוד קריאה, הכנת חומרי למידה על פי בקשת המורים, הכנת עבודות, עזרה בלימודים, בשעורי בית, הדרכה באיתור וחיפוש באינטרנט, שימוש במאגרי מידע, נושאים טכניים, ותוכנות לניהול ציטוטים. הספרייה משמשת גם ככיתת לימוד לתלמידי בית הספר היסודי ולתיכון ומשתלבת באירועים המתקיימים בו.
הספרייה מציעה לקהל הגולשים מגוון מאגרי מידע וכן רשימות של משאבים אלקטרוניים איכותיים אותם ניתן למצוא באתר האינטרנט שלה, בדגש על נושא מדעי הסביבה. יתר על כן, הספרייה מפעילה שירותי נגישות לבעלי מגבוליות, וניתן למצוא בה מכשיר הגדלה טמ"ס נייד, תוכנה להקראה והגדלה של טקסטים בעמדות המחשוב, ספריים קוליים ואוזניות. בנוסף, ספריית הדרשה מפעילה שירותי השאלת ספרים דיגיטליים.
בספרייה שלושה אולמות מרכזיים לרשות הקהל - אולם הכניסה, ההדרכה וההרצאות, אולם הילדים וההקרנה, ואולם עיון שקט.
אוספים ומדורים מיוחדים.
ספריית המדרשה ייחודית ללימודים ומחקר בתחומי מדעי הסביבה, החל מגילאים מוקדמים ועד לרמות המחקר המתקדמות ביותר. אוספים נוספים בתחום כוללים:
אוספים כלליים נוספים:
ספרייה אזורית.