בספרות קיימים מודלים רבים המנסים לתאר ולמפות את תהליך ההתמודדות עם אובדן. המודלים נוסחו וגובשו על ידי תאוריות ופרקטיקות רבות, החל מתאוריות קלאסיות (למשל, פרוידיאניות) וכלה במודלים מודרניים יותר הלוקחים בחשבון ממדים סביבתיים והבדלים בינאישיים.
המודל התאורטי המקיף של תגובה פסיכולוגית לאובדן מדבר על תגובה לאובדן – אובדן פיזי, אובדן קרוב או אובדן המולדת והבית. קיימים בו שלושה ממדים, הנמצאים באינטראקציה אחד עם השני:
מודלים תאורטיים לשיטות טיפול.
ההנחה היא כי לכל מטופל ישנה אישיות ייחודית הקודמת לנכות, ולכך ישנה השפעה משמעותית על תהליך השיקום, כמו גם לשירותי הבריאות ולסביבה החברתית. להלן מודל המסכם רציונל להבחנה של טיפול שיקומי מדיסציפלינות רפואיות או פסיכותרפיסטיות. המערכת הזאת כוללת מניעות ראשוניות, שניוניות או שלישוניות.
קיימות לפחות 3 אוריינטציות לשיטות שיקום פסיכולוגי:
שיטות טיפול.
מתוך שלל הכלים הטיפוליים העומדים בפני הפסיכולוג השיקומי, עומדים הכלים הבאים:
נוירופסיכולוגיה, CBT, קבוצות טיפוליות, ביופידבק, טיפול פסיכודינאמי ארוך טווח או טיפול קצר מועד וממוקד, התערבות בשעת משבר, טיפול נרטיבי, טיפול 12 הפגישות, היפנוזה, הרפיה ודמיון מודרך, טיפול פרטני, זוגי ומשפחתי. כמו כן, יש לקחת בחשבון שכל הסביבה הקרובה משתקמת עם המטופל, ולכן פעמים רבות הדגש הוא מערכתי על מנת לאפשר שינוי ממשי ולאורך זמן.
תחומי עיסוק ומקומות.
לפי אתר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, בפסיכולוגיה שיקומית, קיימים הבדלים בתוכן עבודתו של הפסיכולוג בהתאם למקום עבודתו או התמחותו בנושא מסוים:
מסלולי הכשרה.
בישראל פועלות מגמות שיקומיות עם דגש על נוירופסיכולוגיה – פגיעות ראש וחקר המוח כאשר המיקוד הוא במחקר, אבחון וטיפול. מגמות אחרות שמות דגש על התערבות טיפולית קלינית ותמיכתית.
תחומים משיקים.
פסיכולוגיה שיקומית מול פסיכולוגיה רפואית.
לצד הפסיכולוגיה השיקומית קיימת דיסציפלינה שלכאורה נראית חופפת אך היא שונה בעיקרה: פסיכולוגיה רפואית. ניתן לזהות אמנם אזורי השקה בין התחומים, כגון טיפול באוכלוסייה של אנשים עם מחלות שונות, כגון מחלות לב, סרטן ועוד, ובנוסף מקומות העיסוק הם בעיקר בבתי חולים. העבודה הטיפולית בפועל עשויה אף היא להיות דומה.
על אף הדמיון ניתן לציין בכל זאת לפחות הבדל אחד. האוכלוסייה השיקומית היא רחבה יותר, וכוללת טיפול באנשים בעלי מוגבלויות שונות ולאו דווקא בהקשר הרפואי, כגון עבריינים, אנשים עם פיגור או אוטיזם, אנשים הסובלים מפוסט-טראומה, קשישים, נפגעי פעולות טרור או איבה, משפחות שכולות ואנשים שחוו אובדן כלשהו.
פסיכולוג שיקומי מול יועץ שיקומי.
נראה כי תחום העיסוק המקביל לפסיכולוגיה שיקומית במדינות אחרות הוא תחום הייעוץ השיקומי (Rehabilitation counseling). למעשה פסיכולוגיה שיקומית כוללת בתוכה גם חלקים ייעוציים, ואכן ניתן לראות כי מתקיימת חפיפה רבה מבחינת ההגדרות הכלליות של שני המקצועות, האוכלוסייה העיקרית שפונה לטיפול (אנשים עם מוגבלויות) ומסלולי ההכשרה.
על אף זאת, ניתן לעמוד על מספר הבדלים בין תפקיד הפסיכולוג השיקומי לתפקיד היועץ:
לקריאה נוספת.
Elliot, T. R. (2002). Defining our common ground to reach new horizons". Rehabilitation Psychology", 47, 131-143.
Pledger, C. (2003). Discourse on disability and rehabilitation issues: Opportunities for psychology. "The American Psychologist", Vol. 58, Iss. 4; pg. 279.
Wright, B. A. (1980). Developing constructive views of life with a disability.
"Rehabilitation Literature", Vol 41(11-12), 274-279.
צ'רלי פארקר
ג'ונסון
הבורסה של ניו יורק
נהר הפרת
דניאל חבולסון
דניאל (דניאיל) אברמוביץ' חְבוֹלסוֹן (בתעתיק ארכאי: חוואָלסאָן; בכתב רוסי: Даниил Авраамович (Абрамович) Хвольсон; 3 בדצמבר 1819, וילנה, האימפריה הרוסית – 23 במרץ 1911, סנקט פטרבורג) היה מזרחן, היסטוריון, בלשן וחוקר מקרא רוסי. יהודי מומר.
קורות חיים.
נולד בווילנה למשפחה יהודית. קיבל חינוך יהודי מסורתי בחדר ובישיבה. מאוחר יותר למד בכוחות עצמו רוסית, גרמנית וצרפתית. ב-1841 הגיע לברסלאו, והצליח להתקבל לאוניברסיטה, שם התמחה בשפות שמיות, ובייחוד בערבית. ב-1850 קיבל תואר דוקטור באוניברסיטת לייפציג. לאחר חזרתו לרוסיה התנצר, והתקבל ב-1855 כמרצה באוניברסיטת סנקט פטרבורג. ב-1858 החל ללמד גם באקדמיה הגבוהה של הכנסייה הרוסית הפרבוסלבית.
יחסו לעניינים יהודיים.
על אף שהמיר את דתו, חבולסון נשאר מעורב בעניינים יהודיים במשך כל ימי חייו. הוא העניק בביתו מקלט ליהודים שלא הורשו להתגורר מחוץ לתחום המושב והתרועע עם אנשי רוח יהודים. כך, למשל, כותב נחום סוקולוב במאמרו על הצנזורים השונים של עיתון "הצפירה":
במספר מקרים של עלילות הדם העיד חבולסון בתור מומחה, ושלל כל אפשרות של רצח פולחני על ידי יהודים. כך, הוא השתתף בוועדת בדיקה שמונתה על ידי השלטונות בעקבות עלילת הדם בסראטוב ב-1857. כתוצאה מעבודתו בוועדה זו אף פרסם ספר ברוסית, המתאר את תולדות עלילות הדם בימי הביניים. גם בזמן עלילת הדם בסצ'חרה ("משפט כותאיסי") ב-1878 יצא בביקורת חריפה כנגד החשדות.
מסופר כי את הספר בגנות עלילות הדם שלח לידיד נעוריו הרב יצחק אלחנן ספקטור. למרות כעסו של הרב על חברו שהתנצר, הודה לו הרב וחתם במילים: "כי לכך נוצרת". חבולסון השיב: "ועכשיו שנוצרתי, כאלו לא נוצרתי".
כמו כן, הוא כתב מספר מאמרים שנועדו להגן על היהודים מהאשמות שונות שהופנו כלפיהם. כך, במספר מאמרים התמודד כנגד הטענה לפיה היהדות התלמודית דוגלת בחוסר סובלנות דתית, וכן כנגד הטענה בדבר הסתגרותה של היהדות. במאמר נוסף, הוא טען שלאמיתו של דבר מתנגדיו העיקריים של ישו לא היו הפרושים - מייסדיה של היהדות הרבנית, אלא דווקא הצדוקים. בהמשך לכך הוא טען כי צליבתו של ישו נעשתה בניגוד לחוק העברי, ולכן אין להאשים את היהודים במותו.
עבודות.
חבולסון פרסם מספר רב של עבודות בתחומים של ארכאולוגיה מקראית, בלשנות שמית והיסטוריה של המזרח הקדום.
הוא היה חבר בוועדה שתרגמה את התנ"ך לרוסית, תרגום שקיבל את אישור הכנסייה.
מנשה (שבט)
יהודי יוון
בקארדי בריזר
בקארדי בריזר (או בריזר בקיצור; במקור: Bacardi Breezer) הוא משקה מבוסס רום. המשקה מיוצר על ידי חברת העולמית במבחר טעמים מתוקים כגון: לימונדה, לימון, אננס, אפרסק, תפוח, אשכולית, ליים, תפוז, אבטיח, מנגו וחמוציות.
המשקה מיועד בעיקר לקהל הצעיר. המשקה לא צבר פופולריות רבה בארצות הברית, אך הוא פופולרי באירופה, קנדה, ואוסטרליה (בגלל גיל מינימלי נמוך יותר לשתיית אלכוהול). המשקה נחשב למוביל גם בשוק המשקאות האלכוהוליים הקלים בהודו.
המשקה מיובא לישראל על ידי חברת טמפו, ופופולרי בגלל טעמו המתוק. הוא נמכר בבקבוקי זכוכית של 275 מיליליטר ובמארזים של שישה בקבוקים.
ערך תזונתי.
הרכיבים העיקריים של המשקה, כפי שמצוין על הבקבוקים הם: מים מוגזים, רום בקארדי, סוכר וחומצת לימון. כמו כן, צבעי מאכל שונים נוספים למשקה, על מנת להעניק לו את הצבע הפרותי.
המשקה מכיל 60 קלוריות ל 100 גרם (כ-135 קלוריות לבקבוק 275 מיליליטר).
בחלק מהמשקאות נעשה שימוש בצבע המאכל E102 (טרטרזין) שהשפעותיו הבריאותיות שנויות במחלוקת בישראל, מדינות אירופה וארצות הברית. משרד הבריאות הישראלי כופה את ציון נוכחות החומר במשקה ברשימת המרכיבים.
תשנ&quot;ב
פלטיפוס
ריאל ספורטיב
ריאל ספורטיב היא קבוצת כדורגל מהעיר טמה שבגאנה. הקבוצה הייתה במשך רוב שנותיה קבוצת מרכז טבלה.
פ.צ. ריאל ספורטיב
אוססונה
קלוב אתלטיקו אוססונה (בספרדית: Club Atlético Osasuna), הידועה גם כאוססונה, היא קבוצת כדורגל אשר מקום מושבה בעיר פמפלונה בקהילה האוטונומית נווארה שבספרד. הקבוצה הוקמה בשנת 1920. השם "אוססונה" הוא בבסקית, השפה המדוברת באזור חבל הבסקים ונווארה, ומשמעו "בריאות". אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אל סדאר.
היסטוריה.
בעונות 1934/1935, 1935/1936 הגיעה לחצי גמר הגביע הספרדי והפסידה לקבוצות סביליה וברצלונה בהתאמה.
בעונת 1985/1986 השתתפה הקבוצה לראשונה במפעל אירופי כלשהו, בגביע אופ"א, אז גברה בסיבוב הראשון על קבוצת גלאזגו ריינג'רס מסקוטלנד אך הפסידה בסיבוב השני לקבוצת זולטה ורכם מבלגיה והודחה מהמפעל. לאחר מספר עונות עם המאמן פדרו מריה סבלסה, בעונת שיחקה הקבוצה פעם נוספת בגביע אופ"א, תוך שהיא גוברת בסיבוב הראשון על קבוצת סלביה סופיה מבולגריה ועל קבוצת שטוטגרט הגרמנית בסיבוב השני אך הפסידה לבסוף לאייאקס אמסטרדם מהולנד בסיבוב השלישי והודחה מהמפעל.
בעונות 1987/1988, 2002/2003 הגיעה לחצי גמר הגביע הספרדי והפסידה לקבוצות ברצלונה ורקראטיבו ולבה בהתאמה.
בעונת 2004/2005 הגיעה לגמר הגביע הספרדי והפסידה לקבוצת ריאל בטיס.
ב-27 בנובמבר 2005 שיחקה אוססונה את משחקה ה-1,000 בלה ליגה. אחרי עונה מדהימה והיסטורית, סיימה הקבוצה במקום הרביעי בסיום עונת 2005/2006. במיקום זה עשתה הקבוצה היסטוריה כשהשוותה את המיקום הטוב ביותר אי פעם והגיעה לשלב מוקדמות ליגת האלופות. עם זאת, הקבוצה לא השכילה להעפיל לשלב הבתים של התחרות כשהודחה על ידי המבורג הגרמנית, במקום זאת שיחקה הקבוצה בגביע אופ"א. הקבוצה הגיעה עד לחצי הגמר בו הודחה על ידי הקבוצה שעתידה לזכות בטורניר, סביליה.
בשתי העונות הבאות, אוססונה נאבקה קשות במאבקי הירידה. בעונת 2008/2009 ניצלה מירידה במשחק האחרון של העונה לאחר ניצחון 1–2 על ריאל מדריד.