יזם והוביל להקמה של אתר היכרויות חינמי למתמודדי נפש - "נפש אל נפש". את האתר הקימה וניהלה בפועל דליה וירצברג-רופא.
ב-18 במרץ 2014 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק שהוביל ח"כ דב חנין (מחד"ש) ושיזמו בני הזוג צביאל ודליה. השניים ניסחו את הצעת החוק בסיוע צמוד של עו"ד נטע דגן.
הצעת החוק לא אושרה בוועדת שרים לענייני חקיקה ב-9 בנובמבר 2014, מאחר שמשרד הבריאות פרסם נוהל שהוחל ב-2 בנובמבר בשנה זו. הנוהל הכיר בזכותו העקרונית של כל אדם הנזקק לאשפוז פסיכיאטרי לבחור את בית החולים שבו ברצונו להתאשפז, וזאת בתנאי שאחוזי התפוסה בבית החולים המבוקש אינם עולים על 95. במקביל החל משרד הבריאות לפרסם באתרו ברשת עדכון יומי של אחוזי התפוסה במוסדות השונים. עם זאת, אחוזי התפוסה בפועל אינם מאפשרים בחירה.
צביאל רופא הוא אב לארבעה. אביו, יוסף רופא, היה במשך 27 שנה ספרן באוניברסיטת בר-אילן. כמו כן היה מתרגם משירת איטליה.
סבו של רופא היה ד"ר ג'יורג'יו (צבי גֶרְשׁ) רופאר (רוֹיְפֶר) (1900–1938), שהגיע לאיטליה מבסרביה, וסבתו הייתה מטילדה לבית גאליקי (Gallichi), יהודייה איטלקייה. הסב היה פעיל ציוני, וכיהן כנציב בית"ר באיטליה בשנתיים האחרונות לחייו. במסגרת תפקידו היה צבי רופאר אחראי גם על בית הספר הימי של בית"ר בצ'יוויטווקיה (Civitavecchia) שהכשיר חובלים. רופאר יזם את הקמתה של מגמת דיג ואף רכש מכספו שתי ספינות דיג. לפני מותו, בקיץ 1938, ציווה לאשתו לקחת את הילדים ולעלות לארץ ישראל. דודו של רופא, אחי אביו, הוא חוקר המקרא אלכסנדר רופא.
ב-2019 התגרש מדליה וירצברג.
Metro-Goldwyn-Mayer
קמ&quot;א
עובדה
עובדה (מארמית: עובדא - מעשה) היא אמירה שהיא אמת, כלומר אמירה הנתמכת בהנחת היסוד כדי להגיע למסקנה שנכונה לפיה.
בפילוסופיה.
בקשר שבין משפטים לא טריוויאליים (כלומר כאלה שאינם הגדרה או טאוטולוגיה) עוסק ענף הפילוסופיה הקרוי אפיסטמולוגיה.
כל משפט לא טריוויאלי על אודות המציאות הוא בהכרח הפשטה שמורכבת מעצמים ותכונות שלהם או יחסים ביניהם. דוגמה: מהעובדה המשתקפת במשפט האמיתי "פריז היא עיר הבירה של צרפת" נובע כי:
האמיתות של כל הקביעות הללו, כלומר היותן עובדות, עשויה להוביל לעובדה שפריז היא עיר הבירה של צרפת. המצב מסתבך בקביעות שיש בהן שלילה או אמירה מוסרית.
במדע.
במדע, עובדה היא תצפית אובייקטיבית הניתנת לאימות, להבדיל מתאוריה, המהווה מסגרת מאגדת עבור העובדות, מתארת ומסבירה את יחסי הגומלין ביניהן. פילוסופים של המדע עוסקים בשאלה האם עובדות מדעיות הן אכן אובייקטיביות, או שתמיד עומדת תאוריה כלשהי מאחוריהן. תומאס קון ואחרים הצביעו על כך שההחלטה איזה עובדות ראוי למדוד, ואיך למדוד אותן, מצריכה הנחות מוקדמות כלשהן ("פרדיגמה").
בבית המשפט.
מרכיב מרכזי בדיון הנערך בבית המשפט הוא בירור העובדות הנוגעות לדיון זה. לאחר בירור העובדות, המובאות בפני בית המשפט על ידי בעלי הדין באמצעות עדים וראיות, על בית המשפט לגבש דעתו ביחס לעובדות אלה. בירור העובדות הוא בדרך כלל נחלתה של הערכאה הראשונה, ובערעור המוגש לערכאה נוספת, בדרך כלל נדונה משמעותן של העובדות, ולא נעשה בירור נוסף של העובדות עצמן.
הבטחה צופית
נקודת ג'י
נקודת ג'י, או נקודת גרפנברג (Gräfenberg), על שם הגינקולוג הגרמני ארנסט גרפנברג, היא אזור קטן בגוף האישה, בדופן הבטנית של הנרתיק, מאחורי עצם הערווה וסביב השופכה.
על פי הסברה הרווחת, זהו אזור ארוגני אשר גירויו מסב הנאה ואורגזמה רבת עוצמה. עצם קיומה של הנקודה שנוי במחלוקת, ורוב הספרים המתייחסים אליה מיועדים לקהל הרחב ולא לזה המדעי.
את המונח "נקודת ג'י" טבע בשנת 1981 פרנק אדייגו, חוקר מיניות אמריקאי, על שם גרפנברג, ששיער קיומה של נקודה זו בשנות ה-50. המונח זכה לפרסום רק שנה לאחר מכן, עת נכלל בספר פופולרי אודות מיניות, "The G spot and other discoveries about human sexuality". ספר זה זכה לביקורות צוננות אודות מהימנותו ודיוקו המדעי מצד גינקולוגים רבים.
יצירות חובבים
יצירת חובבים
יצירות מעריצים
יצירת מעריצים
רודיקה רייכר
סערה גאומגנטית
סערה גאומגנטית או סערה מגנטית היא הפרעה זמנית במגנטוספירה של כדור הארץ, הנגרמת משתי סיבות שונות:
בשני המקרים, החלקיקים הרבים של רוח השמש משפיעים על השדה המגנטי של המגנטוספירה ועל הזרמים החשמליים ביונוספירה, ועל השדה המגנטי במקומות רבים על פני כדור הארץ.
סערות מגנטיות גורמות לתופעת זוהר הקוטב, ובמקרים קיצוניים - להפרעות ללוויינים, לשידורי רדיו, לקווי מתח גבוה ועוד. השפעותיהן הבריאותיות מוגבלות בדרך כלל.
סערות גאומגנטיות נמשכות בדרך כלל בין 24 ועד 48 שעות, אך יש כאלה שעלולות להימשך מספר ימים.
נזקי קרינה.
חלקיקי רוח השמש המגיעים לפני כדור הארץ, עלולים לגרום ליצורים החיים נזקי קרינה מועטים בלבד, בזכות הגנת המגנטוספירה והאטמוספירה, אולם אסטרונאוט בחלל ללא מיגון מתאים עלול להחשף לקרינה בכמות קטלנית. באוקטובר 1989 התחוללה סערה מגנטית חזקה, אשר אם הייתה פוגעת באסטרונאוט על הירח הלבוש בחליפת חלל בלבד - הייתה יכולה לגרום למותו.
אסטרונאוטים השוהים תקופות ממושכות בחלל, כגון אלו בתחנות חלל אכן סופגים גם הם כמויות גדולות של קרינה.
באירועים בהם נפלטים פרוטונים רבים מהשמש, קרינה ברמה נמוכה יכולה להשפיע גם על הנוסעים במטוסים בגובה רב.
סערה מגנטית
Skid Row
Skid Row (סקיד רו) היא להקת הבי מטאל שהוקמה ב-1986 בניו ג'רזי.
פרסומה הגדול של הלהקה החל כאשר הלהקה יצאה לסיבוב הופעות כלהקת החימום של בון ג'ובי, מה שהיטיב ללהקה והקל על פריצתה לסצנת הרוק האמריקאית. השירים המוכרים של הלהקה הם "I Remember You", "Youth Gone Wild" ו"18 And Life". הם אלו שהביאו את הלהקה לפרסום ולמכירת של למעלה מ-5 מיליון עותקים של אלבום הבכורה שלהם.
סולן הלהקה סבסטיאן באך יצר כמה פרובוקציות במהלך שנותיו בלהקה בשל הלך רוחו הפרוע. עם עליית הפופולריות של הגראנג' בתחילת שנות ה-90, סבלה הלהקה מפופולריות נמוכה יותר. אומנם אלבומה השני הצליח מבחינה מסחרית, אך לאחריו דעכה הצלחת הלהקה. בשנת 1998 עזב באך מן הלהקה לטובת קריירת סולו, והוחלף בסולן חדש בשם ג'וני סולינג.
עדת יהודי אתיופיה
אווליה צ'לבי
אווליה צ'לבי (טורקית עות'מאנית: اوليا چلبي, טורקית מודרנית: Evliya Çelebi; 25 במרץ 1611–1682), הידוע גם בשם דרויש מהמד זילי הוא הנוסע העות'מאני המפורסם ביותר. סייר ברחבי האימפריה העות'מאנית והמדינות השכנות לאורך תקופה של 40 שנה.
קורות חייו ופועלו.
אווליה צ'לבי נולד באיסטנבול כבנו של עבד אבחזי (או אולי אבזי), אשר היה צורף בחצר הסולטאן. קיבל בילדותו חינוך מעולה ויש המשערים כי השתייך לטריקה הצופית גולשני (Gülşenî), זאת בהתבסס על הידע המעמיק שהפגין בהכרת משכנם בקהיר וכתובת שייחס לעצמו ובה נכתב "אווליה הגולשני" (Evliya-yı Gülşenî).
בשנת 1640, לאחר שסייר באיסטנבול וכתב את רשמיו על בנייניה, שווקיה, מנהגיה ואורחות חייה, החל אוויליה צ'לבי במסעו הראשון מחוץ לעיר. אוסף הרשומות אשר כתב במסעיו, מקובץ לכדי 10 כרכים ונקרא "סיאחת נאמה" (Seyâhatnâme, سياحت نامه, ספר המסעות). על אף שתאורי אווליה צ'לבי מוגזמים בדרך כלל, מהווה הספר מקור בעל ערך רב להכרת אורחות החיים והתרבות של האימפריה במאה ה-17. אווליה צ'לבי ביקר בארץ ישראל פעמיים – ב-1649 וב-1670–1671. פרקי כתביו הנוגעים לארץ ישראל תורגמו מטורקית לאנגלית ופורסמו בהמשכים ברבעון מחלקת העתיקות המנדטורית. הפרקים המתורגמים קובצו וראו אור בירושלים ב-1942 (בכותר "Evliya Tshelebi's travels in Palestine"), וב-1980 פורסמה מהדורה בהוצאת אריאל (בכותר "ארץ ישראל במאה השבע עשרה בתיאורו של צ'לבי") ובה קטעים נבחרים מתורגמים לעברית.
הכרך הראשון של כתבי אווליה צ'לבי עוסק אך ורק באיסטנבול והאחרון בקהיר. עבודתו בעלת ערך בל יתואר בכל הקשור לתרבות הטורקית והארצות בהן הוא סייר. אולם, יש להתייחס בספקנות לתאוריו. כפי שניתן להיווכח, מגזים אווליה צ'לבי לפעמים בתאוריו ורושם עובדות אשר אין להן בסיס. לדוגמה, בסיוריו בצפת, מעיד אווליה צ'לבי כי גרים בה בין 70,000 ל-80,000 יהודים, זאת בתקופה שבכל ארץ ישראל גרו פחות מ-10,000 יהודים. חלק מהחוקרים מייחסים את הגזמותיו לחוש ההומור שלו.
אווליה צ'לבי ידוע גם כמי שאסף דוגמאות לשוניות מכל אזור שסייר בו. בספרו מקובצים כ-30 ניבים טורקיים וכ-30 שפות אחרות. אווליה צ'לבי עמד על הקשר שבין מספר מילים בגרמנית ופרסית, אולם הוא לא ייחס זאת לשייכותם למשפחת הלשונות ההודו-אירופיות. רשימותיו על השפה הכורדית בצפון אנטוליה זוכות להערכה רבה בקרב בלשנים. ספרו כולל גם תעתיקים ראשוניים של שפות קווקזיות וטסקוניות רבות כמו גם השריד היחיד בכתב של שפת האוביך מחוץ לספרות הבלשנית.
אווליה צ'לבי מת זמן מה לאחר שנת 1682. לא ידוע אם היה זה באיסטנבול או בקהיר.
ארת'ור ווקופ
ראוף יקטה ביי
ראוף יקטה ביי (Rauf Yekta Bey; 27 במרץ 1871–8 בינואר 1935) היה מוזיקאי ומוזיקולוג טורקי, שהיה אחד ממפתחי התיווי הטורקי המודרני. ביי כתב את ההתייחסות המודרנית הראשונה למוזיקה הקלאסית הטורקית בשפה מערבית בשנת 1913.
ביוגרפיה.
ראוף יקטה נולד באזור אקסראי\פאתיח (אנ') באיסטנבול שבטורקיה לאחמד אריף ביי. הוא נקרא מוחמד ראוף אך אימץ את השם ראוף יקטה כשם עט. ראוף יקטה דבר שלוש שפות: צרפתית, ערבית ופרסית. הוא היה פקיד ממשלתי כלשהו במועצה האימפריאלית. ראוף יקטה ביי נישא לזליחה האן ונולדו להם שני בנים ושתי בנות.