אֶריק אלפסי (1 ביולי 1972 – 22 בספטמבר 2021) היה מאמן כדורסל ישראלי. הוא החל את דרכו כמאמן נוער בעיר הולדתו, נתניה, ונחל הצלחה כאשר זכה באליפות ובגביע המדינה לנוער ובאליפות ליגת העל לתיכונים. הוא החל את דרכו כמאמן בוגרים בעירוני אשקלון לפני שעבר לברק נתניה עמה העפיל לליגת העל והגיע איתה לפיינל פור ולגמר גביע המדינה. בנוסף אימן את מכבי אשדוד, עירוני נהריה והפועל אילת. במקביל לעבודתו בליגת העל שימש כמאמן נבחרת הנוער של ישראל ועוזר מאמן הנבחרת הבוגרת.
ביוגרפיה.
אלפסי נולד בנתניה. בצעירותו שיחק בקבוצת הנוער של מכבי נתניה בכדורסל, ומספר עונות גם בקבוצה הבוגרת.
בעונת 2002 החל לאמן את קבוצת הנוער של מכבי נתניה. ב-2003 הוביל את נתניה לזכייה בגביע המדינה לנוער וב-2006 זכה עם נתניה באליפות המדינה וגם באליפות ליגת העל לתיכונים עם תיכון שרת נתניה.
הוא החל את דרכו בליגת העל כאשר מונה לעוזרו של עופר ברקוביץ' בעירוני אשקלון בעונת 2007/8. ברקוביץ' סיים את תפקידו לאחר שלושה משחקים בלבד והוחלף על ידי אלפסי, שהדריך את הקבוצה במשך עשרה מחזורים עד אשר פוטר מהקבוצה והוחלף על ידי עדי אזולאי. לאחר מכן עשה אלפסי את דרכו חזרה לנתניה כאשר הפעם מונה למאמן קבוצת הבוגרים אשר שיחקה בליגה הלאומית. בעונה זו זכתה הקבוצה להצלחה רבה כאשר בסופה עלתה לליגת העל לאחר שסיימה את העונה במאזן של 33 ניצחונות והפסד אחד. בעונה שלאחר מכן בליגת העל סיימה נתניה את העונה הסדירה במקום החמישי ועלתה לפיינל פור לאחר שגברה על מכבי חיפה בסדרת רבע גמר הפלייאוף. נתניה הנחילה למכבי תל אביב את הפסדה היחיד בעונה הסדירה במשחק שהסתיים לאחר שתי הארכות. בפיינל פור הפסידה נתניה למכבי תל אביב בחצי הגמר ולהפועל ירושלים במשחק על המקום השלישי. אלפסי נבחר למאמן העונה בעוד שחקניו, שמוליק ברנר ודנילו פינוק נבחרו לחמישיית העונה. בעונתו השלישית כמאמן הוליך את נתניה עד לגמר גביע המדינה 2011 שם נכנעה הקבוצה למכבי תל אביב. בליגת העל דורגה נתניה במקום השמיני בתום העונה הסדירה והודחה על ידי מכבי תל אביב בשלושה משחקים בסדרת רבע הגמר.
לאחר שלוש עונות בנתניה מונה אלפסי למאמן עירוני אשקלון לעונת המשחקים 2011/12 בעוד דני פרנקו החליף אותו בנתניה. אשקלון סיימה את העונה במקום השישי אבל למרות יתרון 2:0 בסדרת רבע הגמר מול מכבי ראשון לציון הפסידה 2:3 ולא העפילה לפיינל פור. באותה עונה השתתף אלפסי במשחק האולסטאר של ליגת העל כאשר אימן את נבחרת הישראלים לצדו של אפי ברינבוים.
אלפסי שב לליגת העל במהלך עונת 2013/14 כאשר מונה למאמנה של מכבי אשדוד במקומו של נתי כהן. אלפסי השיג חמישה ניצחונות ב-18 מחזורים ואשדוד סיימה את העונה במקום האחרון המוביל לליגה הלאומית אך ברק נתניה החליטה שלא להמשיך את דרכה בליגת העל ואשדוד נשארה בליגה.
בשנת 2015 מונה אלפסי למאמנה עירוני נהריה. נהריה סיימה את עונת 2015/16 במקום הרביעי אך למרות יתרון הבייתיות הפסידה להפועל אילת בשלושה משחקים בסדרת רבע גמר הפלייאוף. נהריה סיימה את עונת 2016/17 במקום השישי אך למרות יתרון 2:0 על הפועל ירושלים בסדרת רבע גמר הפלייאוף הפסידה 3:2 והחמיצה את הפיינל פור. בעונת 2017/18 הסתבכה נהריה במאבקי תחתית אך מספר ניצחונות לקראת סוף העונה הבטיחו את הישארותה בליגה. בתחילת עונת המשחקים 2018/2019 הוחלף על ידי מיקי גורקה. בדצמבר 2018 שב לתפקיד לאחר פתיחת עונה כושלת של נהריה. בתום העונה הצליח אלפסי במשימתו להשאיר את הקבוצה בליגה הראשונה על חשבונה של יריבתה לתחתית בני הרצליה. בתום העונה הוחלף אלפסי על ידי דני פרנקו. לקראת עונת 2019/20 מונה אלפסי למאמנה של הפועל אילת. לאחר שאילת סיימה את העונה במקום העשירי הוחלף אלפסי על ידי אריאל בית הלחמי.
לקראת סיום עונת 2020/21 בליגה הלאומית מונה אלפסי למאמנה של אליצור "איתו" אשקלון במקומו של חנן הירשוביץ', אך הקבוצה נכשלה בניסיונותיה להעפיל לליגת העל, בתום העונה עזב את המועדון.
קריירת נבחרות.
במקביל לעבודתו בליגת העל שימש אלפסי גם כמאמן של נבחרות. ב-2012 מונה לעוזרו של אריק שיבק בנבחרת ישראל (לצדו של עודד קטש) והעפיל עם הנבחרת ליורובסקט 2013 שנערך בסלובניה, בו הודחה הנבחרת בשלב הבתים. במקביל שימש כמאמנה של נבחרת הנוער. נבחרת הנוער בהדרכתו סיימה את אליפות אירופה דרג ב' במקדוניה ב-2013 במקום החמישי ולא הצליחה להעפיל לדרג א'. אלפסי הוחלף בתפקיד על ידי אורן אהרוני.
לצד היותו מאמן כדורסל, היה אלפסי בעלים של הוסטלים מופרטים של משרד הבריאות.
מותו.
ב-22 בספטמבר 2021 נפטר אלפסי לאחר שחלה במחלת הקורונה שלושה שבועות לפני כן. בתגובה לפטירתו אמר שר התרבות והספורט, חילי טרופר כי "אריק הטביע חותם בעולם הכדורסל הישראלי והליכתו בטרם עת היא אבדה קשה".
הותיר אחריו אישה וילדים. נטמן בבית העלמין במושב אביחיל. בשבוע בו נפטר אלפסי נערך טורניר גביע ווינר ופרס ה-MVP של הטורניר, בו זכה ג'יימס ננאלי שחקן מכבי תל אביב, נקרא על שמו של אלפסי.
Saab 340
בניין הטכניון
אנדרו מלון
מבנה הטכניון הישן
הינוביים
הינוביים (שם מדעי: Hynobiidae) היא משפחה של בעלי זנב החיים באסיה והם קרובי משפחתם של סלמנדרות הענק - משפחת הדו-חיים הגדולים ביותר בעולם, ושייכים לאותה תת-סדרה - סלמנדרות ענק. כמעט חצי מהמינים במשפחה אנדמיים ליפן. השאר נפוצים ברחבי אסיה וכן בכמה מקומות ברוסיה האירופאית.
בניגוד לסלמנדרות הענק, מינים אלה די קטנים ואורכם מגיע רק עד ל-25 ס"מ. סלמנדרות אלה הם בעלי זימים מפותחים העוזרים להם לנשום במים ולרובם הגדול אין בכלל ריאות או שהם פרימיטיביות מאוד. הם סופגים את כל החמצן הדרוש לה מהמים הקרירים בהם הם חיים.
חלק מטילים בהשרצה ביצים לתוך המים, אותם הזכרים מפרים. אחרים משריצים את הצאצאים מבטנם לאחר שבקעו בתך בטן האם. כל בני המשפחה הם טורפים מובהקים, הניזונים מחסרי חוליות מימיים ומיצורים קטנים אחרים.
הינובעיים
גוס&quot;ט
הגוס&quot;ט
עופרי מרום
עופרי מרום (נולדה ב-25 במאי 1966) היא ציירת ישראלית.
ביוגרפיה.
עופרי מרום נולדה בקיבוץ חצור. למדה אמנות במכון אבני בשנים 1992–1994 והשתלמה בסטודיו של ציבי גבע בתל אביב בשנים 1997–1998. ציוריה הוצגו בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות החל מ-1998. צילומי עבודותיה מתפרסמים לעיתים קרובות בגיליונות כתב העת "ביטאון שירה". ציוריה נמצאים באוספים ציבורים ופרטיים בישראל ומחוצה לה, בהם אוסף אורי ברנדס, אוסף אורן שץ, אוסף בנק לאומי, אוסף חיים שטנגר, אוסף יפעת גוריון, אוסף לוטן טייטלר, אוסף משפחת רוזנהיימר, אוסף עדה כרמי, אוסף עמי וגבי בראון, אוסף רלי ונורית לשם, אוסף מלון קרלטון ת"א.
מרום מתגוררת בכפר סבא ומציירת נופים מסביבתה העירונית. היא מרבה לצייר מבנים הנמצאים בשלבי בנייה, ומציירת שדות ועצים המופיעים בשולי דרכים או כחלק מן הנוף, זאת תוך שימוש בצבעי שמן על מצע קנבס או מזוניט. בנוסף לכך היא מציירת פריטים הלקוחים מעולם הטבע (ציפורים, דרדרים, וכדומה), בטכניקות שונות, ביניהן צבעי מים על נייר.
מתגוררת בכפר סבא.
פלה (מוקדון)
פֶלָה (ביוונית: Πέλλα) הייתה עיר הבירה העתיקה של ממלכת מוקדון. על האתר של העיר העתיקה נמצא כיום "המוזיאון הארכאולוגי של פלה".
היסטוריה.
פלה נזכרת לראשונה בידי ההיסטוריון היווני הרודוטוס, בהקשר למסעו של מלך פרס חשיארש הראשון למוקדון במחצית הראשונה של המאה ה-5 לפנה"ס. באותה תקופה היא הייתה עיר קטנה ולא חשובה. היא נזכרת מספר פעמים בחיבורו של תוקידידס, "תולדות המלחמה הפלופונסית". העיר החלה לשגשג ככל הנראה רק בסוף המאה ה-5 לפנה"ס, בתקופתו של ארכלאוס, מלך מוקדון, שהעתיק את עיר הבירה שלו מאיגאיה (Aegeae) לפלה. ארכלאוס הפך את פלה למרכז של תרבות, ובחצרו פעלו בין היתר המשוררים טימותאוס ואגתון. מחבר הטרגדיות המפורסם אוריפידס, העלה בעיר שניים ממחזותיו: "הבאקכות" ו"ארכלאוס" (לא שרד). כמו כן, הוזמן לעיר הצייר זאוקסיס, שעיטר וקישט את ארמונו של ארכלאוס.
בימי קדם הייתה לעיר גישה לים, הודות למפרץ התרמאי, אך במשך השנים נמל המפרץ נסתם בסחף, והותיר את העיר ללא גישה לים. בשנת 382 לפנה"ס נבזזה העיר בידי הליגה הכלקידיקית. ההיסטוריון קסנופון מתאר את האירוע בחיבורו "הלינקה", וטוען שבאותה תקופה הייתה פלה "גדולת הערים במוקדון". בתקופתו של פיליפוס השני, מלך מוקדון, פעל בעיר הפילוסוף המפורסם אריסטו, שחינך את בני האצולה המוקדונית. הודות לכיבושיו המזהירים של אלכסנדר הגדול, הפכה העיר לבירתה של אחת האימפריות הגדולות ביותר של העת העתיקה.
תחת שלטונו של קסנדרוס, עוצבה העיר מחדש - היא השתרעה על שטח של כ-2.500.000 מ"ר והייתה מוגנת בחומה ביצורים עם מעגל של כ-8000 מטרים. לשיא תפארתה הגיעה בתקופת שלטונו של אנטיגונוס גונאטס. בתקופה ההלניסטית פעל ומת בעיר המשורר אראטוס. לאחר קרב פידנה, הפכה העיר לחלק מהפרובינקיה הרומית "מוקדון", וייתכן שהיא אף שימשה כמקום מושבו של הנציב הרומאי המקומי. העיר נהרסה ברעידת אדמה במהלך המאה ה-1 לפנה"ס, אולם יושבה מחדש ובהמשך הפכה לקולוניה רומית. העיר התדרדרה במהירות, ובתקופת האימפריה הביזנטית כבר נחשבה לעיירה קטנה דלת תושבים. כיום ישנו כפר בשם "פלה" ליד האתר הארכאולוגי, כ-45 ק"מ ממערב לסלוניקי. בכפר נפתח מדי שנה "מרתון אלכסנדר הגדול".
ארכאולוגיה.