בתחילת המאה ה-21 השקיעה עיריית תל אביב-יפו מאמצים רבים לעידוד שימור המבנים ברחוב ובשנת 2011 גם הושלם שיפוץ של הרחוב עצמו שכלל תשתיות חדשות ופיתוח שטח. ב-2021 החלה העירייה בסלילת שביל אופניים במקום שורת חניות ברחוב, והוא צפוי להיות מושלם במלואו בתחילת 2022. הרחוב חוצה מספר רחובות מרכזיים נוספים (מצפון לדרום):
רחוב הרצל
כמעט בכל עיר בישראל קיים רחוב על שמו של בנימין זאב הרצל. מקצתם הם צירי תנועה חשובים או רחובות בעלי ערך היסטורי רב.
139 לפנה&quot;ס
פת הבאה בכיסנין
בהלכה, פת הבאה בכיסנין היא מאפה שאין דרך העולם "לקבוע עליה סעודה". השם "פת הבאה בכיסנין" מופיע בגמרא, ונחלקו בה ראשונים בפירושו (ראה להלן).
בניגוד ללחם רגיל, שמברכים עליו קודם האכילה "המוציא לחם מן הארץ" ואם אכל כזית מברך בסיומו "ברכת המזון", פת הבאה בכיסנין מברכים עליה קודם האכילה "בורא מיני מזונות", ובסיום האכילה "ברכה אחת מעין שלוש".
אך אם שינה מהמקובל ואכל כמות גדולה שרגילים לקבוע עליה סעודה, אזי דינה כלחם ומברכים לפניה 'ברכת המוציא לחם מן הארץ' ואחריה 'ברכת המזון' (ונחלקו הראשונים לגבי אדם שקבע סעודה על שיעור קטן מהמקובל, האם יש בכך קביעות סעודה). בביאור גדר המושג "קביעת סעודה" מופיעות כמה דעות באחרונים.
פירושים.
שלושה פירושים נזכרו בדברי הראשונים לפת הבאה בכיסנין:
מאכלים המבוססים על בצק, אך אינם אפויים אלא מבושלים או מטוגנים עמוק מאוד הם ודאי אינם פת הבאה בכסנין, למשל פסטה, קובה, סופגניה וכדומה. מאכלים אלו מכונים "מעשה קדרה" ואין להם הגדרה של פת בגלל שפת נאפית ולכן לא חל דין קביעת סעודה, לפיכך מברכים לפניהם ברכת בורא מיני מזונות ולאחריהם ברכת על המחיה גם אם אכל מהם שיעור קביעות סעודה, היות שלא שייך בהם קביעות סעודה כנ"ל.
הלכה למעשה.
השולחן ערוך מביא שלהלכה נותנים לשלושת הסוגים האלו את דיני "פת הבאה בכיסנין", בביאור הלכה מוסבר הדבר (על פי ספר מאמר מרדכי), שייתכן שהדעות השונות שנכתבו לגבי פירוש המושג "פת הבאה בכיסנין" לא בהכרח סותרות, וניתן לומר שלא מקובל לקבוע סעודה על כל המאכלים הללו, ולכן, אם לא שינה מהאכילה הרגילה, ואכלם מבלי לקבוע עליהם סעודה, יש לברך עליהם "בורא מיני מזונות". אך אם אכל מהם כשיעור קביעת סעודה דינו כלחם ומברך לפניהם "המוציא" ואחריהם "ברכת המזון".
שיעור קביעת סעודה.
נחלקו הפוסקים מהו שיעור קביעות סעודה: האם הוא שיעור שתלוי בכוונת האדם או בתוצאת האכילה (כלומר שהוא מתכנן לשבוע מאכילה זו, או שהוא שבע ממנה). או שהוא שיעור קבוע לכל קבוצת אוכלוסייה, המשוער לפי הכמות שאדם אוכל בסעודה ממוצעת (בתוך שיטה זו, נחלקו מהו שיעור זה).
למעשה, אחת משיטות הפסיקה המקובלות היא דווקא זו המשלבת בין השיטות השונות, ולפיה כדי לקבוע סעודה ולהחשיב פת הבאה בכיסנין כלחם, יש צורך בשני תנאים: לאכול שיעור 4 ביצים (כ-200 סמ"ק), וכן לשבוע מאכילה זו (בצירוף כל מה שיאכל באותה סעודה, גם דברים שאינם מאפה).
המשנה ברורה (סי' קס"ח, סקכ"ד) מביא את דעת הגר"א, האשכול ושיבולי הלקט לפיהם שיעור קביעת סעודה גדול מ 4 ביצים ויש לשערו כשיעור סעודת בקר או ערב, ולדעתו אף לשון השולחן ערוך כנוטה לכך. עם זאת פוסק כי לכתחילה יש לחוש לדעת המחמירים שדי ב 4 ביצים לקביעת סעודה.
ערוך השלחן (סימן קס"ח סעיף ט"ז) מביא תחילה את הדעה ששיעור קביעת סעודה הוא 4 ביצים ולאחריה את הדעה החולקת בשם שולחן ערוך הרב (סי' קס"ח, סע"ח) ובשם הגר"א על פי חיי אדם (כלל נ"ד, נשמת אדם) לפיהם שיעור קביעת סעודה הוא כחצי שיעור חלה, דהיינו חצי עומר השווה ל 21.6 ביצים - שהם כליטר ורבע על פי שיטת ר' חיים נאה.
קריסת פונקציית הגל
על פי פרשנויות מסוימות של מכניקת הקוואנטים (ובפרט פרשנות קופנהגן), קריסת פונקציית הגל היא אחד משני תהליכים בהם מערכות קוונטיות נוהגות על פי חוקי מכניקת הקוונטים. כיוון שפונקציית הגל מתארת בצורה מתמטית את ההסתברות להימצאות החלקיק במרחב ובזמן, הכוונה בדרך כלל היא לנקודה במרחב ובזמן בה החלקיק מתגלה, לדוגמה פגיעה של החלקיק בגלאי. הממשות של קריסת פונקציית הגל נתונה לוויכוח - האם זהו תהליך פיזיקלי בפני עצמו, או שמא זוהי תופעה משנית של תהליך קוונטי אחר, כגון דה-קוהרנטיות קוונטית.
מבוא.
בכתיב דיראק ניתן לבטא את פונקציית הגל של מערכת פיזיקלית באופן הבא:
formula_1
כאשר הביטוי formula_2 מבטא את האפשרויות הקוואנטיות השונות. פרמטר מדיד של המערכת מותאם לכל בסיס עצמי, כשלכל אחת מהאפשרויות יש ערך עצמי formula_3, של הפרמטר.
ה formula_4 הם מקדמי אמפליטודת ההסתברות, והם מספרים מרוכבים.
לשם הפשטות, נניח כי משוואת הגל מנורמלת:
formula_5, כלומר formula_6.
כאשר עורכים מדידה על הפרמטר המדיד, הקשור לבסיס העצמי, המצב של פונקציית הגל משתנה מ—formula_7, רק ל"אחד" מה־formula_8, עם הסתברות בורן שהיא formula_9.
תהליך זה קרוי קריסה, משום שכל יתר האיברים בפיתוח פונקציית הגל נעלמים או קורסים.
אם מתבצעת מדידה כללית יותר, על מנת לבדוק האם המערכת מצויה במצב formula_10, אזי המערכת מבצעת "קפיצה", או דילוג קוונטי מהמצב ההתחלתי formula_11 למצבה הסופי formula_10 עם הסתברות של formula_13. לפיכך קפיצה קוונטית וקריסת פונקציית הגל הם תהליכים הפוכים, או צדדיו של אותו המטבע.
פרדיקה דה מנזס
פרדיקה דה מנזס (בפורטוגזית: Fradique de Menezes; נולד ב-21 במרץ 1942) הוא נשיא סאו טומה ופרינסיפה מאז 2001.
פרדיקה דה מנזס נולד בקולוניה הפורטוגזית סאו טומה ב-1942, בנו של גבר פורטוגזי ואישה ילידת האי. הוא למד בתיכון בפורטוגל, ולמד חינוך ופסיכולוגיה באוניברסיטה החופשית של בריסל.
מנזס כיהן בתפקיד שר החוץ של סאו טומה ופרינסיפה בשנים 1986–1987. הוא נבחר לתפקיד הנשיא ביולי 2001, כאשר זכה ב-55.2% מהקולות וגבר על מנואל פינטו דה קוסטה, שקיבל כ-40% מהקולות.
ב-30 ביולי 2006 נבחר מנזס לכהונה נוספת כאשר זכה ב-60.58% מהקולות, ובכך גבר על פטריק טרואבדה, בנו של הנשיא לשעבר מיגל טרואבדה.
דני הדוור
קרב גואדאלטה
קרב גואדלאטה הוא קרב בו הביס צבאו של טארק בן זיאד המוסלמי את צבאו של רודריק (או רודריגו) מלך הויזיגותים.
הקרב נערך ב-19 ביולי 711 ליד נהר גואדאלטה שבמחוז קדיס שבדרום ספרד. בתבוסה נהרג המלך רודריק ועמו מרבית האצילים של חצר המלכות הוויזיגותי, ונפתחה הדרך לכיבוש חצי האי האיברי על ידי המוסלמים.
אילושין-76
אמריקנים אפריקאים
סוחוי-20
סוחוי-22
יהודה, שומרון ועזה
פוזסד
אזור (חבל ארץ)
טבח
טֶבַח הוא הרג או רצח המוני ישיר ומכוון, בייחוד של אזרחים לא לוחמים, או אלו שאין ביכולתם להתגונן כראוי. מעשי טבח בעבר הוגדרו כפרעות (במיוחד כשבוצעו נגד יהודים) וכיום מוגדרים לעיתים קרובות כפשעי מלחמה או "זוועות". לפיכך, לא נוהגים להשתמש במילה לתיאור הריגת לוחמים, אלא אם כן התיאור הוא מטפורי (לעיתים קרבות קשים מכונים כ"טבח" בגלל כמות המתים בהם, אף על פי ששני הצדדים היו חמושים). עם זאת, רצח המוני ומכוון של שבויים מוגדר לעיתים קרובות כטבח.
לעיתים קרובות, מתייחסים למקרים של רצח המוני כאל מעשי טבח ולהפך, ללא הבדלה בין המונחים. אין הגדרה אובייקטיבית למה מהווה "טבח". ארגונים בינלאומיים שונים הציעו הגדרה רשמית של המונח פשעים נגד האנושות, אשר עם זאת תכלול מקרים של רדיפה או התעללות שאינם גורמים למוות. לעומת זאת, "טבח" אינו בהכרח "פשע נגד האנושות". מונחים חופפים אחרים כוללים פשע מלחמה, פוגרום, רצח המוני, הרג המוני והרג ללא משפט.
מעשי הטבח והרציחות ההמוניות הגדולות בהיסטוריה היו הניסיונות להשמיד קבוצות אוכלוסייה שלמות או קהילות של אנשים, בדרך כלל על בסיס השתייכותם האתנית או הדתית - חלק מהרציחות ההמוניות הללו נחשבים לרצח עם ואחרים לפשעים נגד האנושות, אך לעיתים קרובות פשעים מסוג זה הובילו להרשעות אחדות או לשום הרשעות.
כמו כן, השתמשו במילה "טבח" כדי לתאר רצח של אזרחים או חיילי צבא בהיקפים קטנים יותר, אם לאירוע הייתה השפעה פוליטית על אירועים עתידיים אחרים, לדוגמה טבח בוסטון.
מעשי טבח נפוצים בתקופות מלחמה ובייחוד בזמן מלחמת אזרחים. כמו כן, מעשי טבח רבים נערכים בעת ניסיונות לביצוע טיהור אתני או רצח עם (דוגמת השואה - אשר היקף מעשי הטבח השיטתי והמוסדר של 10 מיליון נפש במהלכה היו מקרה שלא היה כדוגמתו במאות השנים האחרונות), בעת ניסיונות של משטרים דיקטטוריים לדכא את האופוזיציה או את הקבוצה האתנית שאיננה משתייכת לקבוצה השלטת, וכן בעת ביצוע פעולות טרור (דוגמת הפיגוע במלון פארק). מעשי טבח מבוצעים לעיתים גם ללא מניע פוליטי או אחר (כדוגמת הטבח בתיכון קולומביין).
השימוש במילה זו לעיתים שנוי במחלוקת, במיוחד כאשר הוא נועד לגייס את דעת הקהל הבינלאומית נגד מבצעי הפשע כביכול. דוגמה לכך הוא השימוש במילה "טבח" לתיאור הקרב בג'נין על ידי סאיב עריקאת (ולאחר מכן על ידי אחרים ברשות הפלסטינית או במסגרת הסרט ג'נין ג'נין). דוגמה נוספת היא כינוי הקרבות ב-13 באוקטובר 1990 בשלהי מלחמת האזרחים בלבנון בין תומכי מישל עון למיליציות הנוצריות האחרות וצבא סוריה כ"טבח", למרות שהתנהלו קרבות די שקולים בין הכוחות.
קלדרה
קַלְדֶרָה היא לוע התמוטטות שקוע ועגול שנוצר לאחר קריסת תקרתו של תא המאגמה המצוי מתחת להר געש. קלדרה שונה באופן עקרוני מהתמוטטות של שפת לוע עקב רעידת אדמה, שחיקה או כוחות בליה, והמאפיין העיקרי שלה היא קריסה של תקרת תא המאגמה במהלך התפרצות געשית.