הפופולריות של הסדרה בשירות HOT V.O.D הובילה להחלטה לצלם עונה רביעית ב-2006. מבחינה עלילתית הוסבר שינוי התפאורה, שאבדה עם הזמן, ב"שריפה". מעבר לשינוי התפאורה הצטרפו לסדרה דמויות חדשות. זו הייתה העונה הראשונה ששודרה במסגרת שידורי קשת בערוץ 2, להם עונה זו יועדה מלכתחילה, ועל כן נטען שההומור בעונה זו נועד לקהל בוגר יותר בהשוואה לעונות הקודמות. כמו כן היה ניסיון להתאים את העלילה לקהל הוותיק, שהתבגר בינתיים.
בשנת 2008 צולמה ושודרה עונה חמישית. העונה השישית, שודרה בחודשים ספטמבר-אוקטובר בשנת 2010 ושידור העונה השביעית החל ב-1 בספטמבר 2011. העונות השישית והשביעית צולמו יחדיו. פרק הסיום של העונה השביעית, הוגדר כפרק סיום של כל הסדרה ולא רק של אותה עונה, ובו שולבו שירים מכל העונות. למרות ההחלטה לסיים את הסדרה בעונה השביעית, באפריל 2012 התפרסמה ההחלטה להפיק 2 עונות נוספות לסדרה, שמינית ותשיעית, אשר צולמו בין ספטמבר-נובמבר 2012.
העונה השמינית עלתה לשידור במאי 2013, חודשים מועטים לאחר צילומה, והעונה התשיעית עלתה לשידור ב-4 בינואר 2015, למעלה משנה וחצי לאחר צילומה. העונה התשיעית, לראשונה בתולדות הסדרה, שודרה ללקוחות HOT בלבד. על אף סיום העונה התשיעית בקליף-האנגר, חברי הקאסט אמרו בהזדמנויות שונות כי לא תהיה עוד עונה.
בעקבות הסדרה.
מופעים ו-DVD.
בשנת 2003 בתום שידורה של העונה הראשונה הופץ תקליטור DVD לסדרה הכולל שלושה פרקים נבחרים מתוך העונה הראשונה. בחודש דצמבר של אותה השנה, הושקה לסדרה גרסת מחזמר בחנוכה בהפקה של ציפי מייזלר הפקות בע"מ וטדי יזמות והפקות בע"מ ובשיתוף של ערוץ הילדים. כמו כן בדומה לגרסה הטלוויזיונית גם בהצגת המחזמר משתתפות אותן הדמויות שמשתתפות בסדרת הטלוויזיה. ההצגה צולמה והופצה בתקליטור DVD שנמכר ברשתות שיווק שונות.
איחוד בבידוד.
ב-14 באפריל 2020 הועלה סרטון לערוץ היוטיוב של עודד פז בשם "הפיג'מות - איחוד בבידוד". הסרטון הופץ בעקבות הסגר החלקי בישראל כחלק מהמאבק במגפת הקורונה. הוא נערך כוועידת וידאו בין כל חברי הלהקה לדורותיה וכן גם את גרי ורובי דואניאס.
עודד פז והקסדות.
בשנת 2021 השיק עודד פז מופע המציג שירים ומערכונים מתוך הסדרה, בהפקתו ועיבודו של ישי סוויסה. מופע הבכורה התקיים ב-28 באוקטובר.
בהופעות מנגנת להקה חיה ("הקסדות") ומופיעים שלל אמנים אורחים, כגון אילן רוזנפלד, יניב פולישוק, דנה פרידר, יוני בלוך, טל שגב, גיא מזיג, לי בירן, עדן מאירי, טל מוסרי, ג'קו אייזנברג, רוני דואני ועוד.
מרטון פולפ
מרטון פולפ (בהונגרית: Fülöp Márton; 3 במאי 1983–12 בנובמבר 2015) היה כדורגלן הונגרי ששיחק בעמדת השוער.
קריירה.
קיירת מועדונים.
פולפ חתם בטוטנהאם בקיץ 2004 לאחר שהגיע ממ.ט.ק. הונגריה בסכום לא ידוע. בעונת 2004-2005 הוא שיחק בהשאלה בקבוצת צ'סטרפילד 7 משחקים, הוא הוחזר לטוטנהאם להיות מחליפו של ראדק צ'רני בעקבות פציעתו של השוער הראשון פול רובינסון. בעונת 2005-2006, הוא שיחק 13 משחקים בשביל קובנטרי סיטי, מתוכם שמר על שער נקי 5 משחקים. הוא לא ערך הופעה בפרמייר ליג במדי טוטנהאם כיוון שמרבית הזמן הושאל לקבוצות אנגליות שונות. גם לאחר מעברו לסנדרלנד הושאל לשתי קבוצות שונות.
נבחרת.
פולפ ערך הופעת בכורה שלו במדי נבחרת הונגריה, כאשר נכנס במחצית המשחק בין הונגריה לצרפת ושמר על נקי במהלך המשחק, למרות שהונגריה הפסידה 2-1. בסה"כ צבר פולפ 23 הופעות במדי נבחרת הונגריה. לזכותו של פולפ גם 11 הופעות במדי בנבחרת הונגריה עד גיל 21.
חיים אישיים.
בשנת 2013 הודיע פולפ שהוא לוקח הפסקה מכדורגל עקב גידול ממאיר שהוסר מזרועו. ב-12 בנובמבר 2015 נפטר פולפ והוא בן 32.
ראדק צ'רני
ראדק צ'רני (בצ'כית: Radek Černý; נולד ב-18 בפברואר 1974), כדורגלן עבר צ'כי ששיחק בעמדת השוער.
קריירה.
צ'רני גדל המחלקת הנוער של סלביה פראג. על מנת לצבור דקות משחק כשוער צעיר עבר צ'רני בשנת 1993 לצ'סקה בודייוביצה שם שיחק עד לשנת 1995, עת עבר לאוניון צ'ב שם שיחק עונה אחת. בשנת 1996 חזר לקבוצת נעוריו, סלביה פארג, שם ביסס את מעמדו כשוער הראשי של הקבוצה. בשנת 2005 הושאל צ'רני לטוטנהאם שם שיחק עד לשנת 2008, אולם לא זכה לדקות משחק רבות במהלך תקופתו בקבוצה. בין 2008 ו-2013 שיחק בקבוצת קווינס פארק ריינג'רס. בשנת 2013 חזר לקדנציה נוספת בסלביה פראג עד לפרישתו ממשחק פעיל בשנת 2014.
לזכותו של צ'רני 3 הופעות במדי נבחרת צ'כיה.
פרשנות פשטנית למקרא
Video motion detection
גז'גוז' רסיאק
גרגור רסיאק (בפולנית: Grzegorz Rasiak; נולד ב-12 בינואר 1979 בשצ'צ'ין) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה.
רסיאק חתם בטוטנהאם ב-31 באוגוסט 2005, לאחר שטוטנהאם שילמה עבורו 2 מיליון פאונד לקבוצת דרבי קאונטי. בדרבי הוא ראה הצלחה גדולה כאשר כבש 17 שערים בעונה, ועזר לקבוצה להגיע לפלייאוף. המאמן הקודם שלו בדרבי, ג'ורג' בארלי, כיום בסהות'המפטון, החתים אותו מחדש בקבוצה לאחר שהשאילו מטוטנהאם ב-8 בפברואר 2006, בחוזה שקבע שהשחקן יושאל למועדון לתקופה של שלושה חודשים, אבל מאוחר יותר הוחלט להחתימו סופית בסהות'המפטון, בעסקה שקבעה שבקיץ 2006, השחקן יצטרף לקבוצה סופית תמורת סכום של 2 מיליון פאונד.
כאשר הגיע לטוטנהאם, אמר עליו המאמן, מרטין יול, "רסיאק הוא שחקן מטרה גבוה, עובד קשה, שחקן הוגן עם יכולת כיבוש טובה". עם גובהו הרב, היה אמור לחפות על שחקן המטרה מידו, וכאשר זה שיחק עבור נבחרתו בגביע אפריקה לאומות, רסיאק קיבל את מקומו.
רסיאק שיחק 37 משחקים עבור נבחרת פולין בכדורגל, כבש 8 שערים, והיה שותף להצלחת הנבחרת להעפיל למונדיאל 2006 בגרמניה.
וייט סול
וייט סוֹל (באנגלית: White Soul) היה סגנון מוזיקלי (בניגוד לז'אנר) של מוזיקה פופולרית בשנות הסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70.
המושג "וייט סול" הופיע בסביבות אמצע שנות ה-60 בהקשר לאמנים כמו אריק ברדון מלהקת החיות וואן מוריסון.
אמני הארטלנד רוק רבים הושפעו מאוד מהווייט סול, כולל בוב סיגר וברוס ספרינגסטין שאף נקשרו לסגנון זה בתחילת הקריירה שלהם.
ועדת החוקה, חוק ומשפט
ועדת החוקה, חוק ומשפט (או: ועדת חוקה) של הכנסת היא אחת מוועדות הכנסת הקבועות. הוועדה עוסקת בחוקת המדינה, בחוקי היסוד, בחוקים הרגילים הנוגעים לסדרי המשפט ולשאלות מתחומי המשפט, ובחוקים כגון: בחירות ועוד.
הסיבות להקמת הוועדה.
בהחלטת החלוקה של עצרת האו"ם (29.11.1947) נאמר: "האספה המכוננת של כל מדינה (היהודית והערבית) תתקין חוקה דמוקרטית למדינתה". במגילת העצמאות נקבע: "אנו קובעים שהחל מרגע סיום המנדט הלילה ועד להקמת השלטונות הנבחרים והסדירים של המדינה בהתאם לחוקה שתקבע על ידי האספה המכוננת הנבחרת, לא יאוחר מ-1 באוקטובר 1948 - תפעל מועצת העם כמועצת מדינה זמנית". אם כן, עצרת האו"ם חייבה כינון חוקה וכל נציגי המפלגות העיקריות חתמו על הכרזת העצמאות שאישרה קביעה זו, ואף קבעה תאריך יעד לכינון החוקה. ברוח דברים אלו הוקמה בסמוך לקום המדינה ועדה לענייני חוקה בראשות ד"ר זרח ורהפטיג. דוד בן-גוריון, אז ראש הממשלה, הכריז כי תפקידה הוא לעבד הצעת חוקה לפרלמנט הבא. אפשר להסיק שהייתה כוונה לחוקק חוקה פורמלית אחרת לא היו מקימים ועדה מיוחדת לשם כך.
רוב חברי הוועדה ראו בשני מסמכים אלה מסמכים המחייבים כינון חוקה באופן מיידי, גם מבחינה משפטית וגם מבחינה מוסרית. עוד הם טענו שמיד לאחר אישור החוקה, על האספה המכוננת להתפזר, כי מטרתה היה לכונן חוקה ורק לאחר מכן תיבחר הכנסת הראשונה.
דעת המיעוט סברה שאין צורך לחייב את האספה המכוננת לכונן חוקה. הם גם קבעו שמועצת המדינה הזמנית תמשיך לכהן לצד האספה המכוננת, קביעה זו זכתה לתמיכת ראש הממשלה דוד בן-גוריון ואף עוגנה בחוק כפקודת המעבר לאספה מכוננת.
כאמור לעיל, לא הייתה תמימות דעים בקשר להכרח המיידי, ולהכרח בכלל בכינון חוקה. בהכללה ניתן לומר, כי תומכי החוקה היו מפלגות ימין, מרכז ושמאל, מפלגות אלו היו מפלגות מיעוט אשר מנהיגיהן היו חסרי אונים מול מפא"י הדומיננטית. כל המפלגות שתמכו בחוקה, למעט המפלגה הפרוגרסיבית, ישבו באופוזיציה. טיעוניהם של התומכים בכינון החוקה נשענו בעיקר על הצורך בהגנה על זכויות הפרט והסדרתם בחוקה.
את המתנגדים לחוקה אפשר לחלק לשלושה סוגים.
התוצאה של הוויכוח היא, שלמדינת ישראל אין היום חוקה. הדיונים בנושא החוקה הסתיימו בהצעה שהוגשה בפני הכנסת, על ידי חבר הכנסת יזהר הררי.
פשרת הררי.
על-פי ההצעה, הכנסת הראשונה הטילה על ועדת חוקה, חוק ומשפט להכין הצעת חוקה למדינה, והחוקה תהיה בנויה מפרקים, כך שכל פרק יהווה חוק יסודי בפני עצמו. הפרקים יובאו לאישור בפני הכנסת, וכאשר והוועדה תסיים את עבודתה, כל הפרקים יתאגדו לחוקת המדינה.
ההצעה התקבלה ב-13 ביוני 1950, על ידי חברי הכנסת, והיא ידועה כ"החלטת הררי", אשר קובעת את הדרך לכינון חוקה. מדובר בה במפורש על ועדה שתכין חוקה, ומשמעות הדבר, שגם לאחר הסבת שמה של האספה המכוננת לכנסת הראשונה, היא תמשיך להיות רשות מכוננת. למרות ההחלטה, נותרו שאלות פתוחות לגבי הנושאים בהם יעסקו החוקים היסודיים, האם באמת יש חובה לכונן חוקה? הרי נאמר בה שהכנסת "מטילה" על ועדת חוקה חוק ומשפט להכין חוקה, אך כתוב "במידה שהוועדה תסיים את עבודתה", מכך ניתן להבין, שכינון החוקה אינו מחויב.
לא ברור גם האם חוק יסודי הופך לפרק בחוקה מיד עם חקיקתו, או רק לאחר איגוד כל החוקים לחוקה? וכיצד יאוגדו כל החוקים? האם לאחר חקיקת האחרון שביניהם תהיה התאגדותם לחוקה אוטומטית או שיש צורך בהחלטה טכנית כדי שיהיו לחוקה? ובכלל מהו תוקפה המשפטי של החלטת הררי?