בתלמוד הירושלמי מובאת מחלוקת בין רב לרבי יוחנן האם הותרה 'ביאה ראשונה' באשת יפת תואר. לדעת רב, התורה התירה לחייל לבוא עליה ביאה אחת בשדה הקרב, מפני ש'דיברה תורה כנגד יצר הרע', ואחר כך צריך להמתין חודש שבו תתאבל על הוריה ותגלח שערה וכו', ואחר כך יוכל לגייר אותה לשאת אותה לאישה. לדעת רבי יוחנן התורה לא התירה ביאה ראשונה כלל, ורק לאחר חודש ההמתנה הותר לחייל לקחת את השבויה לאישה אם חפץ בה עדיין. לשיטתו 'דיברה תורה כנגד יצר הרע' הכוונה שהתורה אמנם נתנה לחייל אפשרות לשאת את השבויה גם שלא לרצונה, אך דרשה ממנו לעבור תקופת צינון של חודש כדי שהחלטה זו תהיה מתוך שיקול הדעת, וכפי שמורה פשט הפסוקים:
מחלוקת הראשונים.
בראשונים ישנה מחלוקת כיצד נפסק להלכה:
הלכות נוספות.
בתלמוד הבבלי במסכת קידושין נקבעו הלכות שונות בעניין אשת יפת תואר, כגון שדינים אלו שייכים גם אם אינה יפה באופן אובייקטיבי; כמו כן אסור לקחת יותר מאישה אחת; אסור ללחוץ אותה במלחמה ולהפחיד אותה, או לשכב עימה במקום שאינו פנוי.
עוד מובאת שם מחלוקת בין רב לשמואל האם ההיתר לבוא על השבויה בשעת המלחמה חל גם על כהן שלא יוכל אחר כך לקחתה לאישה משום שאסור לכהן לשאת גיורת, או שגם לו התירה זאת התורה..
בימינו.
מכיוון שהיתר 'אשת יפת תואר' נועד למצב של דיעבד, למניעת מעשים חמורים ופגיעה בזכויות הבסיסיות של השבויה, כיום שישנם חוקים המעגנים את ההגנה על זכויותיהם של שבויים ושבויות, בטל היתר זה בפועל.
הסוגיה המוסרית.
התלמוד במסכת סנהדרין מסתייג מההיתר של אשת יפת תואר ודורש את הקשר הפרשיות, לכך שמי שלוקח אשת יפת תואר, סופו שישנא אותה ואף ייוולד להם בן סורר ומורה. על פי מדרש תנחומא, אבשלום שמרד באביו והיה למעשה בן סורר ומורה, היה בנה של מעכה בת תלמי מלך גשור, שדוד חמד במלחמותיו. חז"ל גם סוברים שתמר הייתה בת של אשת יפת תואר ולכן הייתה יכולה להינשא לאחיה אמנון, כפי שהיא יעצה לו, מכיוון שהייתה בתו של דוד עוד בשלב שאמה הייתה גויה, ולכן לא הייתה מיוחסת אליו. רב יהודה בשם רב מבקר את דוד וטוען שהיו לו לא פחות מארבע מאות בני יפות תואר ().
יש מבארים שהמחלוקת בין רב, שהיה גדול אמוראי בבל, לרבי יוחנן, שהיה גדול אמוראי ארץ ישראל, לגבי היתר ביאה ראשונה במלחמה, מאפיינת את ההבדל בין תלמוד ארץ ישראל לתלמוד בבל, שבעוד שתורת בבל גורסת כי במקרי קיצון כמו סערת הקרב אין אפשרות לגבור על היצר הרע, ויש לשאוף לתת לו מסגרת שבה הוא יבוא לידי ביטוי במידה מצומצמת ונאותה במידת האפשר, תורת ארץ ישראל סבורה שיש ביכולתו של החייל לגבור על יצרו, ולכן היא אוסרת עליו לאנוס את השבויה בעת המלחמה, ורק לאחר תהליך של חודש יוכל לבחור אם לשאת אותה לאשה או לשלחה לנפשה.
הרב קוק מבאר שההיתר של אשת יפת תואר עושה שימוש בעקרון הפסיכולוגי של "פת בסלו" לפיו עצם הידיעה שהדבר מותר מאפשרת את יכולת האיפוק, וזאת על מנת לתת ביד החייל כלי להתגבר על יצרו.
שידוכין
הרשיון לשימוש חופשי במסמכים של גנו
תגובות הומוגניות והטרוגניות
תגובה הומוגנית היא תגובה כימית שבה המגיבים נמצאים באותו מצב צבירה, בעוד שבתגובה הטרוגנית המגיבים נמצאים במצבי צבירה שונים. תגובות המתרחשות על פני השטח של זרז המצוי במצב צבירה שונה נחשבות גם כן כהטרוגניות. תגובה כימית בין שתי מולקולות גז, נוזל או מוצק היא הומוגנית. תגובה בין גז לנוזל, גז למוצק או נוזל למוצק היא הטרוגנית.
היישומים המעשיים של תגובות הטרוגניות מצויים בין השאר בממירים קטליטיים, תאי דלק ובמכשירי אדים. לאחרונה, מהנדסי ייצור החלו להשתמש בתגובות המתרחשות על פני השטח של חומר מסוים על מנת לייצר חומרים בקנה מידה מיקרוסקופי (ואף בקנה מידה של ננומטרים) עבור יישומים ביו-רפואיים.
באופן דומה בנוגע לתערובות:
ניתן לראות כי מדובר בתערובת הומוגנית (כאשר אין הפרעות חיצוניות) כשהנוזל, גז או מוצק הם בעלי צבע וצורה בלתי משתנים. בהנחה שאכן מדובר בתערובת הומוגנית, גם במקרה של הוספת עצמים או חומרים כלשהם לחומרים אחרים לא יחול שינוי בתערובת.
ישנם מספר מודלים שהוצעו במהלך השנים על מנת לתאר את ריכוזי החומר במצבי צבירה שונים. התופעות שיש להתחשב בהן הן שיעורי העברת המסה וקצבי התגובה.
מריסקה וירס
המסע מבורדו
הנוסע מבורדו הוא כינויו של מחבר אלמוני של הספר - מסע מבורדו (Itinerarium Burdigalense), יומן מסע המתאר את עלייתו לרגל בסביבות שנת 333. החיבור נודע בחשיבותו, שכן הוא מהווה פתיחה לספרות המסעות לארץ ישראל וכן הוא אחד ממקורות המידע היחידים על פניה של ארץ ישראל בכלל, וירושלים בפרט, בראשית המאה ה-4.
המסע מבורדו.
תיאור המסע מתחיל בעיר בורדו, ומתאר מסע לארץ ישראל, ביקור באתרים בה וחזרה ממנה לבורדו. המסע לארץ ישראל ובחזרה מתואר בצורה יבשה, ומצוינים בה רק שמות המקומות בהם הנוסע החליף את סוסו, את המקומות בהם עצר ללינת לילה ואת שמות הערים שעבר בדרך. המרחק בין כל תחנה ותחנה מצוין במילים, ורק לעיתים רחוקות מצוין אתר בעל עניין בנתיב המסע, כגון קברו של חניבעל או עיר הולדתו של אלכסנדר מוקדון.
התיאור מפורט יותר לגבי אתרים בארץ ישראל, ביהודה וירושלים ובין השאר מתאר את הר ציון, הר הזיתים, קבר רחל, מעיין אלישע ובית אל.
זהותו של הנוסע.
ספר המסע אינו חתום, ולא ידוע מי כתבו. מאחר שתיאור המסע מתחיל בבורדו, נהוג להניח כי זהו מקום מוצאו של הנוסע. מתוך הדגש על האתרים הנוצריים וההתייחסות אליהם, ברור כי מדובר בנוסע נוצרי, אך מתוך רמזים שונים בטקסט העלו מספר חוקרים הצעות שונות. היו שהצביעו על ידיעותיו של הנוסע ביהדות כעל ראיה כי הנוסע הוא יהודי מומר. שמואל קליין טען שהנוסע אינו נוסע כלל, והחיבור כולו נכתב על סמך מקורות משניים, ללא שיציג המחבר את רגלו מחוץ מבורדו. היו אף שהציעו כי הנוסע אינו נוסע כלל, כי אם נוסעת. המסע מתוארך לשנת 333 בגלל ההתייחסות בתיאור המסע לקונסוליות של דלמטיוס וזנופילוס.
כנסיית השכל 99
מלחמת 33 הימים
מלחמת 34 הימים
דין צבאי
מלחמה גרעינית
מלחמה גרעינית היא מלחמה שהסלימה למצב שבו אחד הצדדים מחליט להשתמש בנשק גרעיני, למשל פצצת אטום.
יש המכנים מלחמה כזו "מלחמת יום הדין", בגלל ההשפעה ההרסנית של הנשק הגרעיני: פצצת האטום, למשל, נחשבת לנשק קטלני ביותר, בגלל החום, גל ההדף והקרינה המזיקה שהיא מייצרת. נוסף על כך, השפעת הקרינה באזור המופצץ יכולה להישאר בטווח זמן של עד 10 שנים, והיא הופכת את האזור לבלתי ניתן להתיישבות. יש הסבורים שמלחמה גרעינית יכולה אף לגרום להשמדת רוב אוכלוסיית העולם.
עד כה נעשה שימוש בנשק גרעיני רק בשלהי מלחמת העולם השנייה, עת הוטלה פצצה גרעינית על העיר היפנית הירושימה, ושלושה ימים לאחר מכן על העיר נגסאקי. פעולה זו גרמה למותם של מאות אלפי אנשים, והיא ממחישה את גודל הנזק שעלולה לגרום מלחמה גרעינית, משום שבמהלך מרוץ החימוש הגרעיני גדלה עוצמת הנשק הגרעיני מאות מונים, וגם מלאי הנשק הגרעיני גדל מאוד.
החרדה מפני מלחמה גרעינית מלווה את העולם מאז התבססותו של הנשק הגרעיני, בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים. שעון יום הדין, שנוצר על ידי ביטאון מדעני האטום באוניברסיטת שיקגו בשנת 1947, מנסה לאמוד את ההסתברות לפריצתה של מלחמה גרעינית. את המידע הוא מציג ב"דקות לחצות", כאשר חצות היא הנקודה שבה תפרוץ מלחמה גרעינית. המרחק הרב ביותר מחצות היה בשנים 1991–1994, בעקבות תום המלחמה הקרה - 17 דקות. הקרבה הגדולה ביותר לחצות הייתה בשנים 1953–1959, שנות מרוץ החימוש הגרעיני - 2 דקות. כיום (2021) השעון עומד על 100 שניות לחצות.
בארצות הברית משמש המושג DEFCON כדי לייצג דרגת מוכנות, גם בהקשר של סיכון למלחמה גרעינית. אחד האירועים שבהם דרגת המוכנות עלתה לרמה גבוהה ביותר היה משבר הטילים בקובה.
דוקטרינות ואמצעים במלחמה גרעינית.
במקביל לפיתוח הנשק הגרעיני עסקו המעצמות גם בפיתוח תורת לחימה לשימוש בנשק זה ואמצעים לשיגורו או למניעת פגיעה בשטחן מנשק זה, קבלת התראה והתגוננות. במסגרת המניעה פותחו טילים נגד טילים בליסטיים גרעיניים ויוזמת ההגנה האסטרטגית שהגה ממשל רייגן. אמצעי נגד שפותח כנגד הגנה מטילים בליסטיים הוא טיל מרובה ראשי נפץ. ארצות הברית פיתחה אמצעים שונים לגילוי פעילות רדיואקטיבית. דוגמה ראשונה לכך הייתה גילוי הניסוי הראשון של ברית המועצות בנשק גרעיני.
הנרי קיסינג'ר הציע את מושג "התגובה הגמישה" במסגרת מלחמה גרעינית, לעומת אלה שהחזיקו באופציה של מה שהוגדר כ"תגובה המאסיבית", שבין מציעיה היה שר החוץ ג'ון פוסטר דאלס. בהקשר זה תוארה דוקטרינה השמדה הדדית מובטחת כאמצעי להרתעה ממלחמה גרעינית. כחלק מרעיון זה, נולד רעיון המכה השנייה, לפיו צוללות גרעיניות ישמשו כתעודת ביטוח במקרה של מתקפה גרעינית-צד אחד יימנע מלתקוף אם ידע שהוא לא יוכל להשמיד את היכולת הגרעינית של הצד השני ויספוג בשל כך מתקפת נגד.
בעקבות האיום הנתפס למלחמה גרעינית הוקמו מקלטים גרעיניים הן על ידי גופים ממשלתיים והן על ידי אזרחים.
מלחמה גרעינית בתרבות.
מלחמה גרעינית מהווה איום קיצוני על המשך קיומו של כדור הארץ, ולכן לא פלא שהיא משמשת בסיס לספרים, סרטי קולנוע ויצירות מוזיקליות.