ב-1982 הוציא פאלקו אלבום סולו ראשון, "Einzelhaft". השיר "Der Kommissar", שעסק בצריכת סמים, הפך ללהיט ואף זכה לשתי גרסאות כיסוי באנגלית. אלבומו השני, "Junge Roemer", לא נחל הצלחה מחוץ לאוסטריה ולגרמניה, ועל כן החליט לנסות להקליט גם באנגלית.
ב-1986 הגיע פאלקו לשיא הצלחתו. זמן קצר לאחר הקרנתו של הסרט עטור הפרסים "אמדאוס", הקליט את "Rock Me Amadeus", להיט דיסקו שזכה להצלחה בינלאומית. בארצות הברית שהה השיר בראש מצעד הוט 100 של בילבורד במשך שלושה שבועות. האלבום, "פאלקו 3", הגיע עד למקום השלישי ברשימת המכירות. במצעד הרית'ם אנד בלוז הגיע למקום השישי, שהיווה שיא עבור זמרים לבנים (רק ג'ורג' מייקל, רובין ת'יק ואמינם הצליחו, מאוחר יותר, להגיע להישגים גבוהים יותר). "Rock Me Amadeus" זכה להצלחה אף במדינות כרוסיה ויפן.
הסינגל השלישי שהוציא במסגרת "פאלקו 3", "Jeanny", היה שיר שנוי במחלוקת, שנכתב מנקודת מבטו של אנס ורוצח, והוחרם בארצות הברית. במדינות אירופה נחל השיר הצלחה, אף שבגרמניה ובהולנד היו תקליטנים שסירבו להשמיעו.
האלבומים שהקליט בהמשך לא הצליחו מחוץ למדינות דוברות הגרמנית, גם כשכללו קוריוזים כמו דואטים עם בריג'יט נילסן וסינדי קרופורד.
ב-6 בפברואר 1998 נפצע בתאונת דרכים בעת ששהה בחופשה ברפובליקה הדומיניקנית, ומת מפצעיו בתוך זמן קצר. נקבר בבית הקברות המרכזי בווינה.
ארג'ייספור
קייסרי ארג'ייספור (טורקית Kayseri Erciyesspor) היא קבוצת כדורגל טורקית השייכת לעיר קייסרי. הקבוצה משחקת בליגת המשנה הטורקית. הייתה ידועה כקייסריספור משנת היווסדה ועד 2004, ואז החליפה את שמה עם היריבה העירונית, ארג'ייספור. בשנת 2009 הקבוצה עברה לשחק באצטדיון החדש.
בשנת 2005 הקבוצה הגיעה לשלב שמינית גמר הגביע הטורקי ושם הפסידה לדניזליספור 4-1. בשנת 2007 הקבוצה העפילה לגמר הגביע הטורקי ושם הפסידה לבשיקטש 1-0. בארג'ייספור נוצר מצב ייחודי-הקבוצה שיחקה בעונת 2007/2008 בשלב המוקדמות השני של גביע אופ"א למרות שירדה ליגה, משום שהעפילה לגמר הגביע. הקבוצה ניצחה את מכבי תל אביב בסיבוב המוקדמות השני והפסידה בסיבוב הראשון לאתלטיקו מדריד.
ארבע תחנות
4 תחנות
4 תחנות הוא אלבום הופעה של הזמר-יוצר שלום חנוך שיצא בשנת 2011. האלבום מחולק לארבעה תקליטורים, שכל אחד מהם כולל שירים שנכתבו בתקופה אחרת בקריירה האמנותית של חנוך. האלבום הוקלט ביוזמת לואי להב, בסדרת הופעות שנערכו בחורף 2010 בנמל תל אביב.
המופעים כולם שודרו בערוץ 10.
מרי סטוארט
דיינות
עלעול
מדרש הגדול
מדרש הגדול (מדה"ג) הוא חיבור מדרשי מקיף על כל התורה, המכיל מדרשי הלכה ואגדה שנערך על ידי הרב דוד בן עמרם עדני מהעיר עדן שבתימן, שחי כנראה במחצית הראשונה של המאה ה-14. החיבור נחשב כגולת הכותרת של יצירת יהדות תימן ויהדות עדן.
מבנה ותוכן המדרש.
החיבור הוא ליקוט של מדרשים המופיעים בתלמודים, בספרי המדרשים הקדומים ובתרגומי התנ"ך. בחיבור מובאים גם פירושים משל הגאונים והראשונים (בעיקר הרמב"ם) וכן משל המחבר עצמו, כשכולם ערוכים ומשולבים עם מדרשי חז"ל כמקשה אחת. חלק מהחיבורים שמהם נלקטו המדרשים הם חיבורים שאבדו בינתיים או ששרדו בצורה מקוטעת כגון: מכילתא, ספרי זוטא, מדרש תנאים, ועוד מדרשים קדומים שאין להם זכר בספרות המדרשים הנפוצה. ייחודו של מדרש הגדול הוא בכך שאין הוא ליקוט גרידא, אלא במקומות רבים בנה המחבר סוגיות שלמות המורכבות ממובאות ומציטוטים ממקומות שונים.
המדרש כתוב בלשון עברית בלבד והיא צחה מאוד, זאת בניגוד למקובל בתקופתו בתימן ובמזרח לשלב את השפה הערבית. אין בו מדעים ופילוסופיה, גם זאת בניגוד למקובל. לפני כל פרשה, מופיעות פתיחות פיוטיות מתחרזות, המושפעות מן הפיוט הארץ ישראלי הקדום.
מדרש הגדול זכה לתפוצה רחבה בתימן ועשרות ואולי מאות כתבי יד של המדרש נמצאים כיום. ידועים שלושה פירושים שנתחברו בתימן על המדרש: ספר "המרגלית" שנתחבר בשנת 1580 והוא עוסק בפרשנות מילולית למדרש, ספר "סגולת ישראל" לרב ישראל הכהן מהמאה ה-17, פירושו מעמיק והוא מפרש את המדרש בכמה רבדים הכוללים קבלה ופילוסופיה, והפירוש השלישי הוא הגהות והערות של הרב יחיא בשירי בשולי מדרש הגדול שהעתיק, גם הוא מהמאה ה-17.
מהדורה מדעית של הספר הודפסה בהוצאת מוסד הרב קוק בעשרה כרכים ובההדרתם ועריכתם של אישים שונים: ספרים בראשית ושמות יצאו לאור על ידי הרב מרדכי מרגליות (תש"ז 1947 - תשי"ז 1957), ספר ויקרא יצא לאור על ידי הרב עדין שטיינזלץ (תשל"ו 1975), ספר במדבר יצא לאור על ידי צבי מאיר רבינוביץ (תשכ"ז 1967) וספר דברים יצא לאור על ידי הרב שלמה פיש (תשל"ג 1972).
מדרש הגדול כמקור למדרשים אבודים.
בשל אופיו של מדרש הגדול כחיבור מלקט, הוא מכיל בתוכו קטעים שלמים ממדרשים שהיו לפניו, ולאורך הזמן אבדו. בראשית תקופת חכמת ישראל זוהתה תכונה זו של המדרש, והוחל בניסיון לשחזר מתוכו את המדרשים האבודים.
הרב דוד צבי הופמן ליקט מתוך מדרש הגדול קטעים אותם הוא זיהה כחלקים מתוך המכילתא דרשב"י, והוציא אותם לאור בשנת 1905. בשנת 1995, לאחר גילוי קטעי גניזה מרובים של המכילתא דרשב"י, הוציאו יעקב נחום אפשטיין ועזרא ציון מלמד מהדורה חדשה של המכילתא, המתבססת בחלקה על קטעי הגניזה, ובחלקה על ציטוטים ממדרש הגדול.
מדרש נוסף שליקט הופמן מתוך מדרש הגדול היה מדרש תנאים לספר דברים, המכונה גם "מכילתא דברים". הופמן הוציא לאור את מהדורתו למדרש תנאים בשנת 1908. בשנת 2021 פרסמו החוקרים פרופסור מיכל בר-אשר סיגל ודוקטור אבי שמידמן כי אלגוריתם ממוחשב שפיתחו מסוגל לסנן מתוך מדרש הגדול קטעים שמאוחרים למכילתא דברים, וכן קטעים המופיעים במקורות אחרים, ולהשאיר בידיהם רק קטעים שמקורם במכילתא דברים.
חוקר אחר, חיים שאול הורוביץ ליקט מתוך מדרש הגדול קטעי מדרש על ספר במדבר, אותו הוא זיהה כמדרש בשם "ספרי זוטא במדבר". המדרש יצא לאור יחד עם מהדורתו של הורוביץ לספרי במדבר בשנת 1917.
המרתף
המרתף הוא בית ספר למשחק ותיאטרון שהוקם בישראל עבור נערים ונערות בעלי כישרון בתחום אמנויות הבמה הנמצאים במצבי סכנה או מצוקה, והוא היחיד בישראל המאפשר לנוער זה את ההשתלבות בתיאטרון המקצועי.
אולם המרתף הוא קומת המרתף של ההוסטל "בית-הצברית" - בית מהתקופה הטמפלרית במושבה הגרמנית בירושלים נמצא ברחוב עמק רפאים, "בית-הצברית" המשמש כהוסטל היחיד בארץ לנערות במצוקה בגילאי 24-17, הזקוקות למסגרת חוץ-ביתית מכילה, תומכת ומעצימה, ומופעל על ידי עמותת ענב.
ההקמה.
מתוך רצון לתת ולתרום מעצמן לסביבה ולחברה, הנערות שחסו באותה עת בהוסטל, בחרו לנצל את חלל המרתף של "בית הצברית" ולהקים בו תיאטרון, שיסייע לנערים ולנערות הדומים להן, הנמצאים במסגרות אחרות, ומטרותיו:
ב 2006, בעקבות יוזמת הנערות ובסיוען, נפתח "המרתף – בית ליצירה בימתית". גויס צוות מורים מנוסה, המתייחד בכך שהוא מייצג את הזרמים השונים בתיאטרון המודרני ומשלב בתוכו את שיטת סטניסלבסקי, גרוטובסקי, ריקוד ומיצג חזותי.
התלמידים הלומדים במרתף, מאותרים על ידי גורמים חינוכיים וסוציאליים כגון: קידום נוער, רשות חסות הנוער ושירות המבחן לנוער של משרד הרווחה והשירותים החברתיים, ולאחר בחינות ומיונים הם מתקבלים לתקופת לימודים של שלוש שנים, ולאחריה הם יכולים להצטרף ללהקת השחקנים של המרתף.
משנת הלימודים תשע"א (2011-2010) מתקיימים לימודי המשחק של המרתף כתוכנית אוטונומית בחוג לתיאטרון של האוניברסיטה העברית. חלק משיעורי המרתף משותפים לתלמידי המרתף ולסטודנטים מהחוג לתיאטרון.
מייחד את "המרתף" הוא התפיסה שנוער בסיכון הוא נוער מוכשר ורגיש לא פחות ואולי אף יותר מאשר כלל האוכלוסייה. הצבת אתגרים המתאימים להם, הופכת אותם מנוער בסיכון לנוער בסיכוי.
הצגות.
בקיץ 2007 העלה "המרתף" את המחזה "משפחה של איש אחד" פרי יצירתם של תלמידי "המרתף", בקיץ 2008 הועלו ההצגות "חפץ" מאת חנוך לוין ועיבוד למחזה "פאוסט" שכתב גתה, בקיץ 2009 עלתה ההצגה "ספר הג'ונגל עיבוד מקורי וחדשני לספרו הנודע של רודיארד קיפלינג ובקיץ 2010 עלתה ההצגה "קולות שבורים" המבוסס על המחזה "הזיה בשניים" מאת אז'ן יונסקו וסיפור הילדים "לא עכשיו, ברנרד" מאת דייוויד מקי
בסוף שנת 2011 הועלתה ההצגה "חוקת היער", המבוססת על סיפורים נוספים מ"ספר הג'ונגל". בהצגה זו נעשה שיתוף פעולה בין שחקני המרתף לשחקנים בוגרי בתי ספר למשחק אחרים.
במרץ 2013 הועלת ההצגה "הסיפור המופלא על ארנדירה התמימה וסבתה המרושעת", המבוססת על סיפור קצר מאת גבריאל גארסיה מארקס בשם "הסיפור העצוב שלא ייאמן על ארנדירה התמה וסבתה האכזרית". ההצגה מעלה את תופעת ניצול הנשים למטרות זנות. דרך ההצגה, הצטרף "המרתף" לעמותת עלם למאבק תודעתי וטיפולי בתופעה חמורה זו.
בקיץ 2013 הועלתה ההצגה "עזיז אפנדי - הסוד של שבתי צבי". העוסקת בנושא משיחיות דרך סיפור חייו של שבתי צבי.
בראשית 2014 הועלתה ההצגה "קריאון" המבוסס על המחזה היווני אנטיגונה.
המרתף פועל בסיוע של הקרן לירושלים, אשלים (מיוסדה של הג'וינט) וכן היה בעבר חלק מפרויקט "נקודת מפנה" של הבנק הבינלאומי. כמו כן תושבי ה"מושבה הגרמנית" הקימו את "חוג ידידי המרתף" המסייע בפעילויות השונות של המוסד.
משלחת האו&quot;ם לאתיופיה ולאריתריאה