"zero": false,
"domain": {
"data": "table",
"field": "x"
"name": "y",
"type": "linear",
"range": "height",
"nice": true,
"domain": {
"data": "table",
"field": "y"
"axes": [
"type": "x",
"scale": "x"
"type": "y",
"scale": "y"
"marks": [
"type": "rect",
"from": {
"data": "table"
"properties": {
"enter": {
"x": {
"scale": "x",
"field": "x"
"y": {
"scale": "y",
"field": "y"
"y2": {
"scale": "y",
"value": 0
"fill": {
"value": "steelblue"
"width": {
"scale": "x",
"band": "true",
"offset": -1
"padding": {
"top": 30,
"bottom": 30,
"left": 30,
"right": 30
}&lt;/graph&gt;
תרשים: השקעה בחברות הזנק בתחום הפינטק בשנים 2016-2019, בישראל, במליוני דולרים. מקור: startupnationcentral.org
נכון לשנת 2017, הפינטק במדינת ישראל הוא בין המובילים בשוק העולמי. בישראל יש יותר מ-500 חברות הזנק בתחום הפינטק.
תעשיית הפינטק היא בעלת פוטנציאל לשינוי ענף הפיננסים בישראל וזאת על ידי עידוד החדשנות בסקטור הפיננסי והתאמת השירותים הפיננסים ללקוחות במטרה לשפר את השימוש והנוחות בשירותים אלו, המערכת הפיננסית מתייעלת ומגבירה את התחרות בסקטור הפיננסי בישראל. כאשר רוב החברות בישראל אינן מציעות את שירותיהן רק בארץ אלא ברובן מחוצה לישראל ובכך מהוות מכשלה לתעשייה המתפתחת.
קשיים אלו גורמים להתמודדות של חברות הפינטק בישראל עם סביבה עתירת רגולציה מורכבת מאוד שלא מאפיינת רק את ישראל ובעצם מטרתה לאפשר התמודדות עם כשלי השוק והסיכונים המאפיינים את העולם הפיננסי ובכך גם מבטיחות את יציבות הגופים הפיננסים והמערכת הפיננסית תוך שמירה על רווחת הציבור.
הרגולציה גורמת להיעדר מענה המותאם לחברות פינטק ובכך מהווה חסם לתחילת פעילותן של חברות מסוג זה והתפתחותן העסקית ובכך נמנעת היכולת להציע מוצרים ושירותים בשוק הישראלי. כתוצאה מכך אין מיצוי פוטנציאל מספק של תעשיית הפינטק במשק הישראלי ולכן גם לא ניתן לייצר מנוע צמיחה משמעותי בתוך תעשיית ההייטק בישראל.
ממשלת ישראל המעוניינת להעמיק בפעילות חברות הפינטק בישראל ולייצר מגוון רחב של מוצרים ושירותים מתקדמים בתחום הפיננסי על מנת לאפשר לצרכן הישראלי להנות מכך.
הוקם צוות בין משרדי המורכב מכל הגורמים הרגולטוריים הפיננסיים, הצוות מובל על ידי נציגים ממשרד האוצר ומשרד המשפטים. תפקיד הצוות לייצר סביבת ניסוי למטרת למידה ניסוי וטעייה על מנת להתמודד עם האתגרים הרגולטוריים המאפיינים חברות פינטק גם מצידן של החברות עצמן וגם מצד הרגולטורים.
כללים רגולטוריים יותאמו על פי פעילות החברה ולפי מאפייניה תוך התחשבות במסגרות הנטרמטיביות בישראל תוך התחשבות בטובת הצרכן ומאפייני השוק.
כמו כן חברות המבקשות לפעול בישראל ושאינו נזקקות לרישיון על פי הרוגלציה יקבלו ליווי ייעודי למטרת התאמתן לרגולציה הנדרשת. במטרה לאפשר הטמעת טכנולוגיות פיננסיות.
קישורים חיצוניים.
https://innovationisrael.org.il/magazine-article/4190
https://www.themarker.com/technation/1.8294360
https://www.startupnationcentral.org/sector/fintech/
אומנות (מלאכה)
Rkhunter
Rkhunter (ראשי תיבות של "Root Kit Hunter") הוא כלי לבדיקות אבטחה, סריקה ואיתור של יישומי Rootkit וקובצי דלת אחורית, מבוסס קוד פתוח ונכתב בשפות Perl ובאש.
הכלי מאתר קבצים חשודים באמצעות מספר דרכים:
Rkhunter פותח על ידי מייקל בולאן (Michael Boelen) בשנת 2003 והחל משנת 2006 הוא מתוחזק על ידי חברת SourceForge.
שימוש.
השימוש הסטנדרטי בכלי codice_1, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן:
$ rkhunter --check
[ Rootkit Hunter version 1.4.2 ]
Checking system commands...
Performing 'strings' command checks
Checking 'strings' command [ OK ]
Performing 'shared libraries' checks
Checking for preloading variables [ None found ]
ניתן לשלב ערכים נוספים:
פרנסס טומלטי
פרנסס טומלטי (באנגלית: Frances Tomelty; נולדה ב-6 באוקטובר 1948) היא שחקנית צפון אירית.
ביוגרפיה.
טומלטי נולדה בבלפסט שבצפון אירלנד. היא בתו של השחקן ג'וזף טומלטי (1911–1995).
היא שיחקה בסדרות טלוויזיה שונות בהן "ברז'ראק", "המפקח מורס", "לוסי סאליבן מתחתנת", "Strangers", "רציחות במידסומר", "קורוניישן סטריט", ו"המפצח". בנוסף השתתפה בסרטים רבים בהם "Bellman and True", "מונקו דוסון" ו"השדה". בתיאטרון הופיעה בתפקיד ליידי מקבת' בהפקה של האולד ויק משנת 1980 של המחזה "מקבת'" בכיכובו של פיטר או'טול בתפקיד הראשי.
עוד בטלוויזיה הופיעה טומלטי בסדרות דרמה כגון "ספוקס", "חדר מיון", "גברתי ראש הממשלה", "הולבי סיטי", "", הדרמה הרפואית "The Royal", "להעיר את המתים", "עדות אילמת", "בלתי נשכח", "קטסטרופה". כמו כן השתתפה בסדרות עתירות תקציב כגון "אטלנטיס", "מרלין", "מלכה לבנה", "מרגל מושלם" וכן בסרט "שרי".
חיים אישיים.
ב-1 במאי 1976 התחתנה טומלטי עם המוזיקאי סטינג אחרי היכרות של שנתיים. הם נפגשו בסט של מחזמר רוק בשם "Rock Nativity". היא שיחקה בתפקיד מרים הבתולה, והוא ניגן עם הלהקה. לבני הזוג נולדו שני ילדים: ג'וזף נולד ב-23 בנובמבר 1976, ופוקסיה קתרין (קייט) נולדה ב-17 באפריל 1982. זמן קצר לאחר שנולדה בתם, עזב סטינג את טומלטי ועבר לגור עם אשתו הנוכחית טרודי סטיילר, וב-1984 הם התגרשו.
פרנסס טומילטי
קטאר (סכין)
Chkrootkit
Chkrootkit (ראשי תיבות של "Check Root Kit") הוא כלי לבדיקות אבטחה, סריקה ואיתור של יישומי Rootkit וקובצי דלת אחורית, מבוסס קוד פתוח ומותאם למערכות הפעלה דמויות לינוקס.
הכלי מאתר קבצים חשודים באמצעות מספר דרכים:
שימוש.
השימוש הסטנדרטי בכלי codice_1, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן:
$ chkrootkit
ROOTDIR is `/'
Checking `amd'... not found
Checking `basename'... not infected
Checking `biff'... not found
Checking `chfn'... not infected
Checking `chsh'... not infected
Checking `cron'... not infected
Checking `crontab'... not infected
Checking `date'... not infected
Checking `du'... not infected
Checking `dirname'... not infected
ניתן לשלב ערכים נוספים:
ארנב ביצות
ארנבון-יער ביצות
אנני (דמות)
ריפ קורל
Ark Linux
ארק לינוקס (אנגלית: Ark Linux) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם ממשק גרפי מבוסס KDE. ההפצה פותחה על מנת לספק מענה ראוי למחשבים בעלי חומרה חלשה והכילה ממשק משתמש פשוט, יעיל וחסכונית במשאבים.
ההפצה פותחה על ידי ברנרד רוזנקרנצר (Bernhard Rosenkränzer), שוחררה בתאריך 19 במרץ 2005 (גרסה 1.0, Alpha) וניתנת להורדה כגרסה הנטענת מתקליטור אתחול.
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: תוכנת המסרים Kopete, דפדפן האינטרנט Konqueror, חבילת יישומים משרדיים Open Office ועוד.
רשימת גרסאות.
צוות הפיתוח שחרר 6 גרסאות אל השוק:
העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן (פברואר 2018)
העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן, התנהל בבוקר 10 בפברואר 2018, תוך סדרת קרבות בין חיל האוויר הישראלי לכוחות סוריים ואיראניים: כטב"ם איראני מסוג שאהד 141 שחדר לישראל יורט על ידי מסוק אפאצ'י ישראלי. בתגובה נוספת הפציץ חיל האוויר הישראלי גם את קרון ההפעלה של הכטב"ם בשדה התעופה T-4. אחד המטוסים התוקפים, מדגם F-16I סופה, נפגע מירי נ"מ של צבא סוריה והתרסק ליד קיבוץ הרדוף. בעקבות זאת תקף חיל האוויר הישראלי 12 מטרות סוריות ואיראניות בסוריה ובתקיפות אלה בין 6 - 25 הרוגים, חלקם חיילים איראניים.
רקע.
במהלך שנת 2017 החלה איראן במאמצים מתמשכים להתבסס בסוריה, בהמשך לתמיכתה במשטר אסד במלחמת האזרחים בסוריה. גורמים ביטחוניים ישראליים העריכו כי איראן עלולה לנצל את נוכחותה סמוך לגבול הישראלי לאיסוף מודיעין ואף לביצוע פעולות התקפיות כנגד ישראל. המתח גבר כאשר ב-2 בדצמבר 2017 הופצץ בסיס איראני בשלבי הקמה ליד דמשק, לכאורה על ידי חיל האוויר הישראלי. ישראל הודתה כי היא ביצעה באותו החודש מספר תקיפות בסוריה, אשר לטענתה, נועדו למנוע את ההתבססות האיראנית המתמשכת בגבול.
השתלשלות האירועים.
חדירת הכטב"ם האיראני והפלתו.
ב-10 בפברואר 2018 לאחר השעה 4:00 לפנות בוקר זיהה מערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי כטב"ם איראני מסוג שהאד 141 שחדר לשטח ישראל באזור בית שאן. הכטב"ם שוגר מבסיס T-4 שבסוריה ויורט בהצלחה בשעה 4:30 על ידי מסוק קרב מדגם AH-64D אפאצ'י לונגבו "שרף". שרידי הכטב"ם נתפסו בידי צה"ל והועברו לניתוח טכנולוגי. בהמשך פורסם שהכטב"מ האיראני שהופל נשא עליו חומר נפץ מסוג TNT במטרה לבצע פיגוע טרור ("מל"ט מתאבד") או לשם העברתו לגורמי טרור באיו"ש.
תקיפת הנגד הראשונה והפלת ה-F-16I.
בתגובה לכך, בשעה 5:30 שמונה מטוסי F-16I סופה שיגרו משמי הגליל חימוש מדויק אל עבר שדה התעופה T-4 שבסוריה. בתקיפה הושמד קרון ההפעלה, כטב"מים אחדים וכמה מבנים של שדה התעופה.
במהלך התקיפה נורו לעבר המטוסים הישראלים למעלה מ-20 טילי נ"מ מסוג S-200 על ידי צבא סוריה. הטילים שהפעילו אזעקות ברמת הגולן ושרידים של אחדים מהם נפלו בשטח ישראל. כמה טילים אף שייטו מעל מרכז הארץ והתרסקו בים התיכון. אחד המטוסים התוקפים נפגע מטיל נ"מ מעל שטח ישראל והתרסק ליד קיבוץ הרדוף. הטייס והנווט נטשו את המטוס, צנחו בשטח ישראל ופונו לבית החולים רמב"ם.
תחקיר של חיל האוויר הישראלי, שפורסם כעבור שבועיים, קבע כי .
תקיפת הנגד השנייה.