במערכה בפולין כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
המערכה בצרפת.
במערכה על צרפת כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
8 במאי 1945.
ב-8 במאי 1945 כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
קישורים חיצוניים.
קרן תקווה
קרן תקווה היא ארגון יהודי שמטרתו "לטפח מצוינות אינטלקטואלית ואזרחית בעם ישראל ובמדינת ישראל". הקרן דוגלת בציונות, שוק חופשי, ושמרנות לצד חירות הפרט.
הקרן הוקמה בשנת 1998 בידי הפילנתרופ האמריקאי זלמן ברנשטיין, אשר ייסד במקביל את צו פיוס, מרכז שלם וקרן אבי חי. הקרן נוהלה עם הקמתה על ידי ישי דוידי. יו"ר הקרן הוא אליוט אברמס.
הקרן מפעילה מיזמים חינוכיים ואינטלקטואליים בישראל ובארצות הברית; תוכניות אקדמיות וחינוכיות, מענקי מחקר ופרסומים. הקרן מוציאה לאור את כתבי העת Jewish Review of Books, "השילוח", ו"צריך עיון" וכן מממנת את אתרי האינטרנט "מידה", Mosaic ו-Library of Jewish Ideas (בשיתוף הוצאת אוניברסיטת פרינסטון). הקרן גם נמנית עם תורמיו המובהקים של המכון לאסטרטגיה ציונית ופורום קהלת.
קרן תקווה ישראל.
קרן תקווה ישראל היא המרכז הישראלי של קרן תקווה ניו יורק. המרכז פעל מספר שנים כחלק בלתי נפרד מהקרן בארצות הברית עד שב-2017 התמנה מנכ"ל חדש, עמיעד כהן, לעמוד בראש הקרן בישראל ולהציבה כקרן מרכזית בשיווק רעיונות שמרניים ומשפיעה על השיח במדינת ישראל. במסגרת זאת, הוקם כתב עת השילוח להגות ומדיניות. בשנת 2014 עברה הקרן לרחוב אהליאב 5, ירושלים.
הסמינרים.
פרויקט הדגל של הקרן הוא הפעלת סמינרים בישראל וברחבי העולם אשר מתמקדים בארבעה תחומים: אסטרטגיה צבאית ומדינאות; כלכלה ומדיניות ציבורית; מחשבה חברתית; והגות והיסטוריה יהודית. הסמינרים אורכים שלושה שבועות ופונים, בהתאם לתוכן הסמינר הספציפי, לקהל ייעודי: פוליטיקאים, אקדמאים, חרדים, אנשי מקצוע והציבור הרחב. למשתתפי הסמינרים מוענק אש"ל מלא ומלגת קיום.
סמינר Tikvah Fellowship נערך בניו יורק בשאיפה "לבנות את דור המנהיגות הבא של העולם היהודי והציוני" ומשתתפים בה אמריקאים לצד ישראלים.
הסמינרים לחרדים קרויים "חכמתכם ובינתכם" והם נערכים מתוך הכרת הקרן "בחשיבות הרבה של הציבור החרדי עבור העם היהודי בכלל ומדינת ישראל בפרט". סמינרים אלו מתקיימים במלון "ציפורי בכפר" בקיבוץ חפץ חיים. כמקובל במסגרות אקדמאיות המיועדות למגזר החרדי, ההרצאות נמסרות מפי מרצים גברים בלבד. הנושא המרכזי הוא "שמרנות מול חדשנות והמתח ביניהם", ובמסגרתו נבחנים בין היתר: מחשבת ישראל בעת החדשה, מוסר ומוסריות במורשת ישראל, אקטיביות ופסיביות במסורת ישראל, חירות וגבולותיה ביהדות, מדע מדינה: האסכולה הצרפתית והאסכולה הבריטית, שמרנות ויהדות, מה אנחנו צריכים לשמר?, התנ"ך כספר מכונן בעידן המודרני, חירות פוליטית וכלכלית, גישת התורה במישור הכלכלי, ה"חרדיות" - סוציולוגיה ואידאולוגיה.
דיקנים ומרצים בולטים.
דיקן קרן תקווה וראש מכון ארגמן הוא ד"ר רונן שובל, בצוות המרצים בתחום "מחשבה והיסטוריה יהודית" נמנים רות גביזון, מיכה גודמן, משה הלברטל, יוסי קליין הלוי, הלל הלקין, יורם חזוני, מרים קוסמן, סלי מרידור, חיים נבון, יהודה ריינהרץ, הרב שלמה ריסקין והרב מאיר סולובייצ'יק.
בצוות המרצים בתחום "מדינאות" נמנים אליוט אברמס, יעקב עמידרור, ג'ון בולטון, מייקל דורן, דאגלס פיית', ג'ושוע מורבצ'יק, מיכאל אורן, ריצ'רד וגנר ופול וולפוביץ.
בצוות המרצים בתחום "מחשבה חברתית" נמנים דניאל ג'ונסטון, צ'ארלס קראוטהאמר, ויליאם קריסטול, דוד סתיו, גדעון ספיר, נורמן פודהורץ, דניאל פוליסר, וונדי שליט, ג'ונתן סילבר ומייקל וולצר.
צוות המרצים בתחום "כלכלה ומדיניות ציבורית" כולל את דן בן-דוד, ארז תדמור, מרטין פלדשטיין ואחרים. בראש צוות המרצים של תוכנית "חכמתכם ובינתכם" עומד הרב יהושע פפר.
כתב העת "השילוח".
באוקטובר 2016 החלה הוצאתו לאור של כתב העת "השילוח" בעריכתו של יואב שורק (אין קשר בין כתב העת לעיתון ההיסטורי "השילוח") ובחסות קרן תקווה. כתב העת יוצא לאור חמש פעמים בשנה, והוא כולל מאמרים עיוניים ומאמרי ביקורת. כתב העת כולל בכל גיליון מאמר או שניים מתורגמים, וכן מאמר או קטע עברי ישן תחת הכותרת "קלאסיקה עברית". בין הנושאים שנדונו בגיליונות הראשונים: מזרח תיכון לאסטרטגיה, כלכלה ומבנה המשק, זהות לאומית וסוגיות ממשל, מבנה המשפחה והזהות המינית, וכן מאמרים בהגות יהודית וציונית.
כנס "שמרנות ישראלית".
ביוזמת קרן תקווה נערך ב-16 במאי 2019 כנס "שמרנות ישראלית" הראשון, בבנייני האומה. הכנס נועד לפתוח דיון בהגדרת השמרנות שמתאימה לחברה הישראלית ותוכנית הכנס כללה מושבים מקבילים שעסקו בהיבטים הפוליטיים, האינטלקטואליים והחברתיים של השמרנות בתחומי מדיניות, כלכלה ותרבות.
יואב שורק הגדיר את מהות הכנס: .
ספריית שיבולת.
החל משנת 2019 קרן תקווה תומכת בהדפסת ספריית שיבולת בשיתוף עם הוצאת סלע מאיר. ספרייה זו כוללת סדרה של כ-10 ספרי הגות שמרנית (בעיקר מתורגמת) היוצאים מדי שנה. באוקטובר 2021 חברי הכנסת עמיחי שיקלי, שמחה רוטמן ואמיר אוחנה השתתפו בקמפיין של הספרייה, מה שעורר עליהם ביקורת מכיוון שהשתתפו בשיווק חברה פרטית. נכון לדצמבר 2021, לספרייה למעלה מ-3,000 מנויים.
מחלוקת על מאפייני הקרן.
בכתבה ב-nrg על הסמינרים של הקרן נכתב: "אין ספק שלבה של הקרן נטוע בשמרנות". מנכ"ל הקרן, אריק כהן, מגיב לנושא זה בכתבה: "כן, אנחנו שמרנים, אבל לא פחות מכך פלורליסטים. המרצים שאנחנו מביאים לא מסכימים ביניהם כמעט על שום דבר. יש בהם חילונים ודתיים, שמרנים וליברלים. אפשר לראות זאת גם בפרופילים של המשתתפים בתוכניות. אנחנו נוטים לגישה שמרנית, לא מתביישים בזה, ומעודדים את הוויכוח בין הגישות. כל תוכניות הלימוד שלנו נמצאות ברשת, וכל אחד יכול להחליט בעצמו תחת איזו הגדרה אנו נמצאים".
קישורים חיצוניים.
תחקירים:
משה עמאר (פרופסור)
הרב פרופ' אמריטוס משה עמאר (נולד ב-1946) הוא מומחה לפאליאוגרפיה עברית של ימי-הביניים ויושב ראש מכון "אורות יהדות המגרב".
ביוגרפיה.
נולד במרוקו, בשנת 1946 עלה לישראל ב- 1963. בעל השכלה תורנית וכללית רחבה. בוגר ישיבות גבוהות בחוץ-לארץ ובארץ. מוסמך לרבנות ובעל כושר לרב עיר מטעם הרבנות הראשית לישראל.
בעל תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן בפילוסופיה, בתלמוד ובתולדות עם ישראל. מומחה לפאליאוגרפיה עברית של ימי הביניים. נמנה גם עם חוקריה של אוניברסיטת בר-אילן במסגרת המכון לחקר היהדות במזרח. משמש גם מרצה בכיר במכללה האקדמית אשקלון.
בנוסף חבר בוועדות אקדמיות וציבוריות של ארגונים ומוסדות העוסקים ביהודי ספרד, ארצות המזרח וצפון אפריקה.
מיוזמי הקמת בית-המדרש 'מרחב' שליד 'ממזרח שמש' בירושלים, ונמנה עם המרצים בתחומי ההלכה ותולדות הפסיקה והפוסקים.
ההדיר ספרים מכתבי יד, ופרסם מחקרים ומאמרים רבים בתחומי התמחותו.
נשוי ואב לשבעה.
קישורים חיצוניים.
מהרצאותיו:
הפיגוע באנסבך (2016)
הצפנת גולדרייך-גולדווסר-הלוי (בשמה המקוצר GGH) היא מערכת הצפנת מפתח ציבורי וחתימה דיגיטלית הראשונה שהייתה מבוססת על סריגים, שפותחה ב-1997 על ידי עודד גולדרייך, שפרירה גולדווסר ושי הלוי. הצפנת GGH מתבססת על הקושי המשוער שבפתרון בעיית הווקטור הקרוב ביותר (CVP) בתורת הסריגים והיא מזכירה במקצת את הצפנת מקאליס המבוססת על תורת הקודים. למערכת זו בעיקר חשיבות תאורטית והיא אינה מעשית היות שכדי להתגבר על קריפטואנליזה של הצופן על המפתחות להיות ארוכים מאוד.
פונקציה חד-כיוונית עם דלת מלכודת.
הבסיס התאורטי של הצפנת GGH הוא שבהינתן כל בסיס formula_1 של סריג כלשהו, קל מאוד לייצר וקטור קרוב לנקודה כלשהי בסריג, פשוט על ידי הכפלה של הנקודה הנתונה בווקטור שגיאה אקראי קטן. אולם מאידך החזרה מנקודה הזו לנקודה המקורית היא פעולה קשה. עובדה זו משמשת בסיס לפונקציה חד-כיוונית עם דלת מלכודת כאשר דלת המלכודת מסתמכת על העובדה שבסיסים שונים של אותו סריג מניבים הבדלים בקושי במציאת הנקודה הקרובה ביותר. המידע הסודי יכול להיות אם כן "בסיס מצומצם" שאיתו פתרון בעיית הווקטור הקרוב ביותר או קירוב טוב שלה היא מסדר גודל פולינומי, בסיס כזה נקרא "בסיס טוב". לעומתו המפתח הציבורי יהיה בסיס אחר של אותו סריג המאפשר חישוב בכיוון אחד אך לא בכיוון ההפוך. כלומר עם בסיס זה מציאת הנקודה הקרובה ביותר עם מיטב האלגוריתמים הידועים תהיה קשה מאוד.
סריג ובעיית הווקטור הקרוב ביותר.
בהינתן קבוצה של formula_2 וקטורים בלתי תלויים מעל formula_3, הסריג (Lattice) formula_4 הנפרש על ידי formula_5 הוא קבוצת כל הצירופים הליניאריים האפשריים של הווקטורים formula_6 עם מקדמים שלמים, כלומר:
כל וקטור נקרא "נקודה" בסריג. נוח לייצג את הסריג באמצעות מטריצה לא סינגולרית (הפיכה) מסדר formula_8 שרכיביה הם מספרים ממשיים ועמודותיה הם וקטורי הבסיס formula_1. פרט חשוב בנוגע לסריגים הוא שלכל סריג בסיסים רבים שלהם אותה דטרמיננטה. למעשה, על ידי צירוף ליניארי (שלם) כלשהו של וקטורי הבסיס אפשר להגיע לבסיס אחר של אותו סריג. מזה נובע שבהינתן מטריצה formula_10 (שרכיביה שלמים) כך שמתקיים formula_11 קיימת מטריצה אחרת formula_12 כך שמתקיים formula_13. תכונה נוספת וחשובה המשמשת בהצפנת GGH היא orthogonality defect (פונקציית אורתוגונליות פגומה) שהיא פונקציה המוגדרת כך: