בישראל ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק משודר עם תרגום לעברית מ-1999. למנויים בחברת yes, באפיק 41, ולמנויים בחברת HOT באפיק 46 (בממיר האנלוגי של HOT באפיק 19), הערוץ משודר גם בסלקום tv, פרטנר tv וSTINGTV. הערוץ ברוב העולם הוא מסחרי וכולל פרסומות בין התוכניות ובמהלכן. לעומת זאת, הערוץ בישראל אינו כולל פרסומות מסחריות, ובמקומן משודרים "מעברונים" - קטעים הכוללים צילומי נוף, בעלי חיים וכיוצא בזה. בספטמבר 2019 הערוץ החליט לסיים את שידורי ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק HD, בישראל. במקומו, ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק ("הרגיל") שעד כה שודר באיכות SD שודרג לאיכות HD.
ערוצים נוספים.
National Georaphic WILD HD.
בינואר 2008 החלה חברת HOT לשדר את שידור הערוץ National Georaphic WILD (אפיק 45), ערוץ המוקדש לטבע, לסביבה וליצורים הממלאים אותה, הנותן דגש על בעלי חיים. מאוחר יותר עלה National Georaphic WILD גם ב-yes באפיק 43. הערוץ משודר גם בסלקום tv, בפרטנר tv ובSTINGTV. בספטמבר 2019 ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק WILD שודרג לאיכות HD.
National Geographic HD.
בדצמבר 2007 החלו בישראל שידורים בהפרדה גבוהה. ערוץ National Geographic HD שודר ב-yes באפיק 42. בעבר שודר בהוט הערוץ National Geographic HD. הערוץ שודר גם בפרטנר tv ובסלקום tv. ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק ("הרגיל" ב-SD) הוא למעשה ערוץ נפרד, והוא משדר תכנים שונים במעט מאלו של נשיונל ג'יאוגרפיק HD. זאת לעומת רוב ערוצי ה-HD בהם השידור תואם ביניהם לבין הערוצים המקבילים באיכות הסטנדרטית. בספטמבר 2019 הערוץ החליט לסיים את שידורי ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק HD, בישראל. במקומו, ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק ("הרגיל") שעד כה שודר באיכות SD שודרג לאיכות HD.
Nat Geo people.
(נקרא בעבר: National Georgaphic Adventure) בעבר שודר בהוט הערוץ שעוסק בטיולים ובהרפתקאות.
תוכניות שונות.
זוהי רשימה חלקית של תוכניות שונות מהערוץ.
ויזיגוטים
אוזרוב
גבעת שוטרז
גבעת שוטרז או גבעת היורים (באנגלית: Shooter's Hill) היא שכונה ברובע גריניץ' שבדרום מזרח לונדון. השכונה נמצאת מזרחית לבלקהית', מערבית לולינג, דרומית לוולוויץ' וצפונית לאלת'האם.
מקור השם.
מקור שמה של הגבעה בשימוש שנעשה בה בימי הביניים - אתר אימון לירי בחץ וקשת.
גאוגרפיה.
גבעת שוטרז היא הנקודה הגבוהה ביותר בדרום לונדון (גובהה 131.6 מטרים). יער אוקסליס המצוי בראש הגבעה הוא שריד ליערות העתיקים של לונדון. כמו כן נמצאת על מורדות הגבעה החווה החקלאית האחרונה בשטח העיר לונדון (המשמשת כיום חווה לימודית).
היסטוריה.
על גבעת שוטרז עבר רחוב ווטלינג - הדרך הרומאית אשר חיברה את לונדיניום עם צפון קנט. מאוחר יותר עברה במקום הדרך המקשרת בין לונדון לדובר.
על הגבעה נוסה מנוע הבעירה הפנימית שפותח על ידי המהנדס סמיואל בראון בשנת 1824 - ומכאן שעל הגבעה נסע אחד מכלי הרכב הראשונים שנסעו אי פעם.
אזכורים בספרות.
האזכור הראשון של הגבעה בספרות מופיע בדף מיום 11 באפריל 1661 ביומנו של סמיואל פיפס המתאר גרדום בראש הגבעה. גבעת שוטרז מתוארת בספרו של צ'ארלס דיקנס "בין שתי ערים" והפאב שבראש הגבעה מתואר בספרו "מועדון הפיקוויקים". הגבעה מוזכרת בספרו של ברם סטוקר "דרקולה" וכן בספרו של ה. ג'. ולס "מלחמת העולמות". בספרם של אלן מור ודייוויד לויד "וי פור ונדטה" מתוארת הדמות אייבי אדמונד המתארת את ילדותה על הגבעה.
אתרים בעלי חשיבות.
בראש גבעת שוטרז עומד מגדל מים ויקטוריאני הבנוי בסגנון גותי. אתר נוסף על הגבעה הוא טירת סוורנדרוג שנבנתה על ידי האדריכל ריצ'רד ג'פ בשנת 1784 לזכרו של איש הצי הבריטי, סר ויליאם ג'יימס אשר כבש ב-2 באפריל 1755 את מצודת שודדי הים סוורנדרוג לחופה המערבי של הודו. בשנת 1749 נפתח בראש הגבעה הפאב "השור" ששימש כנקודת עצירה ומנוחה למרכבות הדואר המלכותי בדרכן ללונדון.
רוביק רוזנטל
ראובן (רוּבִיק) רוזנטל (נולד ב-7 בנובמבר 1945) הוא בלשן, מילונאי, עיתונאי וסופר ישראלי, היה בעל הטור השבועי "הזירה הלשונית" בעיתון "מעריב", שבעקבותיו עשה דוקטורט בבלשנות והקים אתר אינטרנט בשם זה, העוסק בענייני שפה ובלשנות עם דגש על השפה העברית.
ביוגרפיה.
רוזנטל נולד בתל אביב למשפחה יוצאת גרמניה, שעל קורותיה כתב לימים את ספרו "רחוב הפרחים 22". סבו מצד אמו היה חוקר תולדות האמנות גרשם קורט פרייער. כשהיה בן ארבע וחצי נפטר אביו, באותו חודש שבו נולד אחיו (שנהרג במלחמת יום כיפור). עד גיל זה שמע בביתו גרמנית בלבד. כשהיה בן 19 עבר לקיבוץ נחשון והתחתן. הוא שירת בנח"ל וכתב בעיתון הקיבוץ. רוזנטל התבלט בכתיבתו העיתונאית ובגיל 23 התמנה לעורך השבועון "חותם" בעיתון "על המשמר" של הקיבוץ הארצי. כשהיה בן 26 מונה לתפקיד מזכיר קיבוץ נחשון. שנתיים לאחר מכן החל ללמוד לשון ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב וסיים את לימודיו בהצטיינות יתרה.
רוזנטל המשיך לכתוב ב"על המשמר", במקביל לתפקידו כמזכיר קיבוץ נחשון, שם התקדם לתפקיד רכז המערכת. בשנת 1988 התמודד על תפקיד העורך הראשי מול צבי טימור, במקום סבר פלוצקר שעבר ל"ידיעות אחרונות". אך "ריכוז מפ״ם", הגוף המחליט על המינויים הבכירים ב"על המשמר", העדיף את טימור. למרות שהוצע לו את תפקיד המשנה לעורך, החליט לעזוב את "על המשמר".
כשהיה בן 43 עזב את הקיבוץ עם משפחתו ועבר לתל אביב. הוא ערך את מדור הדעות בעיתון "חדשות", ולאחר סגירת העיתון עבד במשך כשנתיים ב"הארץ" ואחר כך במשך זמן קצר ב"דבר ראשון" שנסגר אף הוא אחרי זמן קצר. לאחר חצי שנה של אבטלה שב לעבודת העריכה וערך את המגזין "פנים", כתב העת של הסתדרות המורים, וכן ריכז את הקורסים העוסקים בעיתונות באוניברסיטה הפתוחה. אז החל גם לערוך את מדור הדעות של "מעריב", והמשיך בכך ארבע שנים.
באותה עת החל לפרסם טור העוסק בלשון העברית: "הזירה הלשונית". בתחילה הופיע הטור אחת לשבועיים במקומון "זמן תל אביב". לאחר כמה גלגולים החל להופיע מדי שבוע במוסף "סופשבוע" של "מעריב". הטור עסק בשפה העברית ונגע לחיי היום יום בארץ, לחברה הישראלית ולתרבותה. הוא עסק בשיבושי לשון, בהתפתחות השפה העברית, בהסברים למקורן של מילים, דקדוק, ניקוד ועוד. הטור היה בנוי מחלק ראשי שבו כותב רוזנטל על הנושא העיקרי ומשלוש מסגרות המכילות הערות ותוספות הנוגעות לנושא זה. בדרך כלל אחת המסגרות הייתה מיועדת לפרסום תגובות הקוראים. השתתפות הקוראים היוותה חלק חשוב בטור. הקוראים סייעו לרוזנטל להתחקות אחרי מקורן של מילים (בייחוד אם הן שיבושים של שפות זרות) ואף מציעים חידושי לשון מקוריים. אוסף של הטורים שהתפרסמו בעיתון יצא לאור בספרים.
בשנת 2001 פרסם את הספר "האם השכול מת?", לאחר שנפגש עם העד היחיד לנפילת אחיו גידי, בקרבות ברמת הגולן, 28 שנה לאחר מלחמת יום כיפור .
הוא היה עורך ראשי בתוכנית "הזירה הלשונית" בטלוויזיה החינוכית והשתתף בה בשנים 2003–2005.
בשנת 2004 העלה לראשונה את המופע "אין עלייך אחותי" יחד עם השחקן והזמר דורי בן זאב.
בשנת 2009 העלה את המופע "אַ ייִדישע מאדרה", מחווה לשפות היידיש והלאדינו בשיתוף הזמרת דגנית דדו והשחקן והזמר יוני אילת. המופע הועלה לראשונה בבית אבי חי שיזם את ההפקה, ומשם המשיך לבמות נוספות. עם יוני אילת המשיך למופע נוסף שהחל דרכו בבית אבי חי: "עברית על הדרך".
בשנת 2006 היה חבר בצוות ההיגוי להקמת ערוץ טלוויזיה אינטראקטיבי ללימוד עברית של משרד הקליטה.
רוזנטל לימד שנים אחדות בבית צבי – בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה, וכן לימד באוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת בר-אילן ועוד.
בנובמבר 2014 עלה האתר "הזירה הלשונית", המכיל את מאמריו ורשימותיו של רוזנטל עד לאותה עת, וממשיך את פעילותו וכתיבתו בתחום. הטור השבועי התפרסם גם באתר nrg עד סגירת אתר nrg .
עבודת הדוקטורט של רוביק רוזנטל עוסקת במאפיינים הלשוניים וההיררכיים של השפה הצבאית הישראלית. היא נכתבה בהדרכת פרופ' אורה שורצולד במסגרת המחלקה ללשון עברית וללשונות שמיות באוניברסיטת בר-אילן.
ביוני 2022 נבחר רוזנטל לנשיא האגודה הישראלית לחקר שפה וחברה.
חיים אישיים.
רוזנטל נשוי ואב לחמישה ומתגורר בתל אביב.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
חמרמורת
חמרמורת (אנגלית: Hangover, לעיתים קרובות מתועתק לעברית: הנגאובר) היא תופעה גופנית אשר עלולה להתרחש מספר שעות אחרי צריכה של אלכוהול או ללוקים במחלת תסמונת מבשלה עצמית.
תסמינים.
חמרמורת הנגרמת מצריכת אלכוהול מאופיינת בדרך כלל בכמה תסמינים:
כאבי ראש, בחילות והקאות, עייפות, צמא, קושי בריכוז, תגובות מואטות, חרדות, עצבנות יתרה, רגישות גבוהה לאור ולרעש, נדודי שינה, הרגשת דכדוך בלתי פרופורציונלית, צרבת, או הרגשת נפיחות.
סיבות.
הסיבות המלאות לחמרמורת לא ידועות במלואן. סיבה אחת היא שהחמרמורת נגרמת כתוצאה מהתייבשות שהיא התוצאה של סילוק האלכוהול מהגוף. האלכוהול מעודד יצירת שתן וכך מביא לאובדן ניכר של מים, דבר הגורם להתייבשות ולתסמינים המתוארים. ככל שכמות האלכוהול שנצרכה היא גדולה יותר, כך התסמינים חדים יותר וקשים יותר. ההתייבשות מצידה מביאה לירידה בנפח הנוזל במוח. סברה נוספת היא שריכוז גבוה של תוצרי פירוק אלכוהול שמקורם בכבד, הנגרם כתוצאה מפירוק כמות גדולה של אלכוהול הוא מהגורמים לחמרמורת.
התמודדות.
ישנן מספר דרכים להקטין את עוצמת החמרמורת:
שונות בתסמינים בין אדם לאדם.