אור כותב לעיתים סקירות על ספרים המנסים לקשור בין דת למדע או בין דת לפילוסופיה. לטענתו "מדענות, הגישה לפיה כל האמיתות הן בבסיסו של דבר מדעיות", היא גישה נאיבית, מלאת היבריס ושגויה. הוא ביקורתי כלפי הניסיון לשאוב הכללות או מסקנות פילוסופיות מעובדות מדעיות. הוא מבקר גישות בריאתניות המנסות לגזור גזרה שווה בין תוכנת מחשב המיועדת להשיג מטרה מסוימת לבין התהליך הדרוויני האבולוציוני, שלא חותר להגיע לשום מטרה, לא במודע ולא באופן לא מודע. הוא טוען שישנן מערכות ביולוגיות שהן בלתי פריקות, כטענת הבריאתנים, אבל - וזאת בניגוד לטענת הבריאתנים - הוא טוען, בדומה לקן מילר, שיש ראיות לכן שמערכות אלה נבנו על ידי התלכדות חומצות אמינו באופן הדרגתי עד שהתהוו לכדי מערכת ששיתוף הפעולה בין חלקיה יוצר תפקודים חדשים ולכן - ורק מבחינה זו - אפשר להגדיר אותה כ"בלתי פריקה". אור טוען שבריאתנים המפגינים ידע בביוכימיה חסרים, עם זאת, ידע חיוני בפרטים הטכניים של אבולוציה.
אור מבקר גם רבים מטיעוניהם של סטיבן פינקר, ריצ'רד דוקינס ודניאל דנט, וכן את טיעון אי החפיפה (Non-overlapping magisteria) של סטיבן ג'יי גולד, לפיו אין קשר בין "ממלכת" החקירה והידע לבין "ממלכת" הערכים. הוא מצביע על כך שרבים מהחוקרים המובילים במאה העשרים במדעי הטבע היו גם אנשים דתיים, בהם תאודוסיוס דובז'נסקי ורונלד פישר, וכן מיסטיקנים כג'ון הלדיין וטוען שהדת לא עוסקת רק בערכים; שאלה המפגינים ומקיימים ערכי דת לא חולקים תמיד אותן מטרות וערכי מוסר; ושישנם מדענים דתיים שמנסים לגזור מסקנות דתיות
הוא טוען שההגדרה של גולד לדת בתור מבנה תודעתי שעוסק רק בערכי מוסר אינה ההגדרה שרוב הדתיים עצמם מתכוונים לה, בדברם על דת. הוא טוען - בדומה לטיעונו של צ'ארלס פרסי סנואו במאמרו שתי התרבויות (The Two Cultures) - שדרכו של גולד בעייתית, אם כי יש בה יתרון על החלופה, שהיא ניתוק בין עולמות התודעה והמחשבה של הדת והמדע.
דראפט ההרחבה ב-NBA (עונת 2004)
גרייס גילי
גרייס ביירס (באנגלית:Grace Byers; נולדה ב-26 ביולי 1984) היא שחקנית טלוויזיה אמריקאית, הידועה בשל גילום דמותה של אניקה קלהון בסדרת הדרמה המוזיקלית של רשת פוקס, "אימפריה".
ביוגרפיה.
גרייס גילי נולדה בעיר באטלר, פנסילבניה ב-26 ביולי 1986, וגדלה באיי קיימן מינקותה. אחרי שחזרה עם הוריה לארצות הברית, היא קיבלה תואר ראשון באמנויות תיאטרון באוניברסיטת דרום פלורידה בטמפה. היא מאוחר יותר למדה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין, שם קיבלה תואר שני באמנות במשחק.
קריירה.
לאחר סיום לימודיה, גילי אז עברה לניו יורק, שם היא הופיעה באוף ברודוויי במספר הצגות, כולל במחזמר הרוק "רנט". ב-2013, היא הופיעה בהפקות שיקגו בקומדיות "שונא הבריות" ו"טרטיף".
ב-2014, לוהקה בתור אניקה קלהון בסדרת הדרמה המוזיקלית של רשת פוקס, "אימפריה" לצד טרנס הווארד וטראג'י פ. הנסון. הסדרה עלתה לשידור ב-7 בינואר 2015.
בשנת 2018 כיכבה במותחן הפשע "Bent", לצד קארל אורבן וסופיה ורגרה.
חיים אישיים.
בשנת 2015 התארסה לשחקן טריי ביירס, ששיחק לצידה ב"אימפריה". השניים נישאו בטקס שנערך בגראנד קיימן ב-14 באפריל 2016.
דראפט ההרחבה של שנת 1989 ב-NBA
דראפט ההרחבה של שנת 1989 בליגת ה-NBA היה דראפט ההרחבה התשיעי בתולדות הליגה. הדראפט התקיים ב-15 ביוני 1989 בעקבות הצטרפותן הצפויה של 2 קבוצות חדשות לליגה בעונת 1989/90: מינסוטה טימברוולבס ואורלנדו מג'יק.
תהליך הבחירה.
דראפט הרחבה הוא הליך המאפשר לקבוצות חדשות לבחור שחקנים מתוך הסגל של קבוצות קיימות, למעט שחקנים שהקבוצה בוחרת "להגן" עליהם. בדראפט הנוכחי כל קבוצה יכלה להגן על שמונה שחקנים מתוך סגל הקבוצה. מינסוטה ואורלנדו ניתנה זכות לבחור שחקן אחד מכל אחת מקבוצות הליגה, למעט שארלוט הורנטס ומיאמי היט שהצטרפו לליגה רק בעונה האחרונה.
לפני ביצוע הדראפט נערכה הטלת מטבע על מנת לקבוע את סדר הבחירה של הקבוצות בדראפט ההרחבה ובדראפט הרגיל. אורלנדו זכתה בהטלת המטבע וקיבלה את זכות הבחירה הראשונה בדראפט ההרחבה ואת הזכות לבחור 12 שחקנים. מינסוטה קיבלה את הזכות לבחור 11 שחקנים בדראפט ההרחבה וקיבלה אפשרות בחירה גבוהה יותר בדראפט 1989.
המג'יק השתמשו בזכות הבחירה הראשונה בשביל לבחור את סידני גרין מניו יורק ניקס. 9 מתוך 12 השחקנים שבחרה הקבוצה בדראפט שיחקו בקבוצה בעונתה הראשונה, ורק שני שחקנים שיחקו בקבוצה יותר מ-3 עונות.
מינסוטה בחרה בבחירה הראשונה שלה את ריק מהורן, הפאוור פורוורד של דטרויט פיסטונס, אך הוא סירב להצטרף לקבוצה ונשלח בטרייד לפילדלפיה 76' לפני תחילת העונה. רק 4 שחקנים מתוך ה-11 שבחרה הקבוצה שיחקו בה לבסוף, ורק שחקן אחד (טיירון קורבין) שיחק בה יותר מעונה אחת.
גל הטרור הפלסטיני (2015–2016)
גל הטרור הפלסטיני (ובכינוייו השגורים האחרים: "אינתיפאדת היחידים", "אינתיפאדת הבודדים", "אינתיפאדת הסכינים", "הסכינתיפאדה") הוא כינוי להסלמה בתקריות האלימות ופיגועי הטרור במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני, החל ממהומות הר הבית בספטמבר 2015. עקב מעורבות גבוהה של קטינים פלסטינים בין מבצעי הפיגועים, ובעיקר פיגועי הדקירה, חלק מכלי התקשורת מכנים את גל הטרור בשם "אינתיפאדת הקטינים". אף על פי שהיו מספר אירועי אלימות מקדימים, מקובל לראות את תחילת גל הטרור בהירצחו של אלכסנדר לבלוביץ' בזריקת אבנים בראש השנה תשע"ו (ספטמבר 2015) ואת סיומו ב־9 באוקטובר 2016. התבצעו בגל הטרור מאות פיגועים בהם נרצחו 47 ישראלים ו-3 אזרחים זרים.
רקע.
המהומות בקרב הפלסטינים וערביי ישראל בשנת 2014 התבטאו בטרור יומיומי, אלפי פיגועי יידוי אבנים ועשרות יידוי בקבוקי תבערה, אך גם במספר פיגועי טרור קטלניים שגבו חיי אדם. המהומות נמשכו גם ב-2015 והתפשטו גם ליהודה ושומרון.
התנועה האסלאמית בישראל, אבו מאזן והפלסטינים פעלו במשך תקופה ארוכה בהפצת הסתה נגד ישראל, כאשר הנראטיב העיקרי היה ש"אל-אקצא בסכנה" ושישראל זוממת להפר את הסטטוס-קוו בהר הבית ולבנות את בית המקדש השלישי. המוסלמים התנגדו לכך שיהודים יתפללו בהר הבית, ואף שהמשטרה מנעה מיהודים להתפלל בהר הבית ועצרה מבקרים יהודיים בחשד לסממנים דתיים, הקיצונים מבין המוסלמים התנגדו בכלל לעליית יהודים להר הבית, אפילו כתיירים. סביב נושא זה פרצו מספר עימותים ב-2015. למשל, בתשעה באב ה'תשע"ה, 26 ביולי 2015, לאחר כמה חודשים בהם נשמר השקט בהר הבית, פרצו עימותים שבמהלכם נכנסו שוטרים לתוך מסגד אל-אקצא להדוף פורעים פלסטינים. ארבעה שוטרים נפצעו קל, ושלושה תושבי מזרח ירושלים נעצרו בחשד שיידו אבנים.
בהר הבית פעלו ארגוני נשים אסלאמיסטיות בשם "מוראביטון" ו"מראבטאת" (המכונות גם "מצאטב אלעלם" ו"מג'אלס אלעלם"), שמורכבים מנשים מוסלמיות הקשורות לתנועה האסלאמית וקיבלו שכר מחמאס בעבור הטרדה ותקיפת יהודים העולים להר הבית מדי יום. ההטרדות והתקיפות של יהודים בידי ארגונים אלה וצעירים ערביים נמשכו תקופה ארוכה. בסופו של דבר שר הביטחון משה יעלון הכריז עליהם כהתאחדות בלתי מותרת ב-9 בספטמבר 2015. כצעד נוסף להקטנת האלימות הערבית נגד מבקרים יהודים הטילה ישראל מגבלות כניסה על המוסלמים להר הבית, בהן מגבלות גיל ואיסור על כניסה בבוקר כדי למנוע חיכוך בין המוסלמים לבין המבקרים.
לקראת ראש השנה ה'תשע"ו, הודיעו מספר ארגוני ימין על כוונתם לחגוג את ראש השנה בעלייה על הר הבית. עם העולים נמנו אורי אריאל, שר החקלאות, וכן צעירי מפלגת הליכוד. אריאל עלה להר הבית בבוקר 13 בספטמבר. באותו יום פרצו עימותים אלימים על הר הבית ובעקבותיהם החל גל מהומות, אלימות וטרור שהתפשט לכל ירושלים ומשם לשאר חלקי הארץ.
הפלסטינים תלו בביקורו של אורי אריאל בהר הבית את הסיבה למהומות האלימות שפרצו בראש השנה ה'תשע"ו והצדיקו את הטרור בכך שזהו מאבק להגנה על מסגד אל-אקצא מפני היהודים שרוצים להשתלט על הר הבית (מאחר שראו בביקור נציגי שלטון רשמיים במקום ובהתבטאויותיהם הסכמה ממשלתית לפעולה ולדברים ואף רצון לה). לעומת זאת, גורמים רשמיים בישראל חזרו שוב ושוב על כך שהממשלה נחושה ומחויבת לשמור על הסטטוס-קוו בהר הבית, ושההאשמות נגדה בנושא זה הן הסתה שקרית.
התקשורת הפלסטינית סיקרה בהרחבה את הביקורים וההתבטאויות לגבי הר הבית, והדברים נפוצו ברבים ברשתות חברתיות. דו"ח שפרסם המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה לגבי גל הטרור הציג את המדיה החברתית כגורם שאפשר למעשה את גל הטרור, כאשר ארגוני טרור השתמשו ברשתות החברתיות להפצת שמועות ושקרים, רטוריקה שמטרתה לעורר זעם המוני, הדרכות מעשיות לביצוע מעשי טרור יעילים, מודלים לחיקוי ותמריצים חברתיים לבצע פעולות טרור.
מאפיינים.
מאפייני המפגעים.
במהלך מהומות הר הבית ולאחריהן חלה הסלמה בטרור הפלסטיני שכללה תקיפת יהודים בעיר העתיקה ופיגועי טרור רבים ביהודה ושומרון ושאר חלקי ישראל, כולל ערים מרכזיות. החל מאוקטובר ביצעו הפלסטינים פיגועי דקירה רבים בירושלים, יהודה ושומרון ובתוך הקו הירוק, לצד מהומות אלימות של ערביי ישראל. בנובמבר גברו פיגועי הירי, רבים מהם בנשק מאולתר, לצד פיגועי הדקירה והדריסה. מוקדים ששימשו זירה לפיגועים רבים היו שער שכם וצומת גוש עציון.
במרץ 2016 נמסר ש-44% מהפיגועים שנעשו בתחומי הקו הירוק נעשו בידי שוהים בלתי חוקיים. פיגועים מעטים, ובהם פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף, בוצעו בידי ערבים ישראלים.