לוק קליאן מארג 7 (בהינדי: ७, लोक कल्याण मार्ग) הוא מעונו הרשמי ומקום העבודה של ראש ממשלת הודו. הקומפלקס ממוקם ברחוב לוק קליאן מארג בניו דלהי בירת הודו ושמו הרשמי הוא פנחוואטי (בהינדי: पंचवटी) (Panchavati). הוא מתפרס על פני 12 אקרים וכולל חמישה בונגלות. משרד ראש הממשלה ממוקם לא במתחם זה כי אם בבניין הסקרטריאט על גבעת ראיסינה השכנה. תחנת המטרו הקרובה ביותר נקראת לוק קליאן מארג.
היסטוריה.
מוקדם יותר, ראשי ממשלת הודו התגורר בביתם או בבית משלהם שהוקצה להם באמצעות הפרלמנט, שהוקצתה מכוח היותם חברי פרלמנט. ג'ווהארלל נהרו התגורר בטין מורטי בהאבאן (Teen Murti Bhavan), שבעבר היה מקום מגוריו של המפקד הראשי של צבא בריטניה בהודו הבריטית. זה נקרא בעבר בית הפלאגסטאף. לאחר מותו של נהרו בשנת 1964, הוסב המבנה למוזיאון והספרייה לזיכרון של נהרו בשנת 1984.
ראש ממשלת הודו הבא, ללה בחאדור שסטרי, בחר בעשרה ג'אנפטים כמקום מגוריו הרשמי, שם שהה 1964–1966. לאחר מכן הוא הוקצה למפלגת הקונגרס (I), אם כי חלק ממנו הפך למוזיאון הביוגרפי, Lal Bhadur Shastri Memorial and Museum ב־1, Motilal Nehru Place (לשעבר 10, Janpath), סמוך למתחם.
לאחר ההתנקשות בחייו של אינדירה גנדי בגן שלה בעת שצעדה לראיון ב-31 באוקטובר 1984, מעון זה הוסב לאנדרטה והמוזיאון של אינדירה גנדי. ראש בית המשפט העליון לשעבר של הודו, סודהי רנג'אן דאס, התגורר בעבר בכתובת זו לפני אינדירה גנדי.
רג'יב גנדי, בנה וממשיך דרכו כראש ממשלה, יחד עם משפחתו, הפך לדייר הראשון של המעון, דרך המסלול, בשנת 1984.
כאשר סינג הפך לראש הממשלה, הוחלט כי מעון זה בו רג'יב גנדי שכן, ישמש כמקום מגוריו הקבוע של ראש ממשלת הודו כדי להבטיח כי כל ראשי הממשלה יתגוררו לאותו בית עם כניסתו לתפקיד. הודעה ממשלתית ב־30 במאי 1990, הגדירה את המתחם הזה רשמית כמעונו הרשמי של ראש ממשלת הודו.
המתחם האולימפי לוז'ניקי
המתחם האולימפי לוז'ניקי (ברוסית: Олимпийский комплекс «Лужники») הוא מתחם הספורט הגדול ביותר ברוסיה ובאירופה.
מתחם הספורט, הוקם במוסקבה בשנים 1955–1956, ושימש ככפר אולימפי עבור אולימפיאדת מוסקבה (1980).
המתחם ממוקם בברובע חמובניקי. בשטח המתחם שהוא למעלה מ-180 דונם, ישנם מתקנים שונים המיועדים לתחרויות ספורט, קונצרטים, ואירועים אחרים.
הר צ'ייקובסקי
הר צ'ייקובסקי (באנגלית: Mount Tchaikovsky) הוא הר מכוסה שלג, בצידו הצפון מערבי של חצי האי דרוקר, בצפון מערב האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 600 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי ההר.
ההר מופה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בשנים 1947–1948; המיפוי בוצע על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
ההר נקרא על שמו של המלחין הרוסי פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.
מקוסוכוס
מקוסוכוס (שם מדעי: Mekosuchus) הוא סוג של זוחל גדול ממשפחת התניניים, אשר חי באוקיאניה מסוף האוליגוקן ועד לתחילת ההולוקן שלפני 25 עד 0.003 מיליון שנה מהיום. תנין זה היה קרוב לקווינקנה ולצידו השתייך לתת-משפחת המקוסוכיניים הנכחדת שבמשפחת התניניים, שחיה רק ביבשת אוסטרליה והאיים סביבה. המאובנים והתת-מאובנים שלו התגלו בקווינסלנד, בקלדוניה החדשה ובאי ונואטו. הוא הוגדר ב-1987.
תנין זה היה בינוני בגודלו, עד לאורך של 2 מטרים במינים הגדולים. בניגוד לתנינים המודרניים הוא התאים לאורח חיים חצי-יבשתי המקובל בימינו רק במינים מועטים כמו תנין קובני, תנין גמדי ובני הסוג קיימן גמדי, הקטנים שבתנינים והוא חי באזורים יבשתיים עם מעט מים. הוא היה בעל רגליים ארוכות יחסית, זנב ארוך ורחב וגבו היה עטור באוסטאודרם מוגבה. מבנה הלסתות היה קצר עם מבנה שהותאם לפיצוח קונכיות או פרוקי-רגליים כמו סרטנים ומזון דומה. עם זאת, נראה שניזון גם מדו-חיים, עופות וזוחלים אחרים כאשר נמצאו.
המין "M. inexpectatus" הוא הראשון בסוג זה שהתגלה והוא שרד עד להולוקן של קלדוניה החדשה שלפני 4,000 ואולי אף 3,000 שנה מהיום. שאר המינים נכחדו לפני כן במשך המיוקן או הפליסטוקן. למעשה תנין זה היה האחרון שבבני משפחתו, והוא ניצוד עד ההכחדה בידי האדם.
אוגוסטה קרקהופס
אוגוסטה קרקהופס (בהולנדית:
Auguste Kerckhoffs; 19 בינואר 1835 – 9 באוגוסט 1903) היה בלשן וקריפטוגרף הולנדי, פרופסור לשפות בבית הספר הגבוה ללימודי תעשייה וניהול בפריז בסוף המאה ה-19.
ביוגרפיה.
קרקהוף נולד בנות', שבהולנד, בשם "ז'אן גיום אוגוסטה ויקטור פרנסואה הוברט קרקהופס", בנם של ז'אן גיום קרקהוף, ראש עיריית הכפר נות', וג'נט אליזבת לינטג'נס. קרקהוף למד באוניברסיטת לייז'.
לאחר תקופה של הוראה בבתי ספר בהולנד ובצרפת, הוא הפך לפרופסור לגרמנית בבית הספר הגבוה ללימודי תעשייה וניהול ובבית הספר אראגו.
ניסח את עקרון קרקהופס, עקרון יסודי בקריפטוגרפיה.
אזהרת מדעני העולם לאנושות
"אזהרת מדעני העולם לאנושות" היא כותרת שניתנה למספר מאמרים בהם מדענים מזהירים מפני פעולות הרסניות הנעשות על ידי בני אדם ועלולות לפגוע באיכות הסביבה.
המאמר הראשון נכתב בשנת 1992 על ידי הפיזיקאי הנרי וו קנדל וכ-1,700 מדענים מובילים בתחומם אישרו את תוכנו וחתמו עליו.
מאמר שני בכותרת דומה פורסם 25 שנה לאחר מכן, ונכללה בו קריאה להנהיג פיקוח ילודה ולהקטין באופן ניכר את הצריכה לנפש של דלק מאובנים, בשר ומשאבים אחרים. על מסמך זה חתמו 15,364 מדענים מובילים בתחומם, מספר שיא של חתימות למאמר מדעי.
מאמר נוסף בעל כותרת דומה פורסם בנובמבר 2019.
המאמר הראשון.
הפיזיקאי הנרי וו קנדל , שהיה נשיא מועצת המנהלים של איגוד המדענים המודאגים, פרסם בנובמבר 1992 את המאמר "אזהרת מדעני העולם לאנושות" שנפתח במילים הבאות:
כ-1,700 מדענים מובילים בתחומם אישרו את תוכנו וחתמו עליו, בהם רבים מחתני פרס נובל. המאמר נכתב בעקבות פסגת כדור הארץ, ועידה של האומות המאוחדות בנושאי איכות הסביבה שהתכנסה בריו דה ז'ניירו ביוני 1992 וקראה לטפל במשבר האקלים. כמו כן הוא נכתב כתגובה למאמר בשם "קריאת היידלברג" שעליו חתמו מספר מדענים, ובו נטען שמשבר האקלים מבוסס על "אידאולוגיה לא רציונלית המתנגדת להתקדמות מדעית ותעשייתית, ומכשילה התפתחות כלכלית וחברתית". בניגוד למאמר של קנדל, מאמר זה לא כלל המלצות להתמודדות עם המשברים בנושאי איכות הסביבה, ומדענים שחתמו עליו טענו לאחר מכן שהדבר נעשה במרמה והתנערו מתוכנו.
תוכן המאמר.
במאמר נטען שכדור הארץ נמצא במצב קריטי מבחינת זיהום אוויר, זמינות מים נקיים, יכולת דגים לחיות באוקיינוסים, פוריות אדמות חקלאיות, שרידות היערות ושרידות מינים של בעלי חיים. הכותבים הוסיפו שכדור הארץ מתקרב לקצה גבול היכולת לשאת אנשים נוספים, כאשר כבר בשנת 1992, עת אוכלוסיית העולם עומדת על 5.4 מיליארד אנשים, חמישית מאוכלוסיית העולם חיה בעוני קיצוני. הם הזהירו שללא שינוי קיצוני כדור הארץ ייהרס ואנשים יסבלו סבל נורא. הם כתבו שכדי למנוע את האסון המתקרב תוך עשור אחד או מספר מועט של עשורים, יש לנקוט בחמשת הצעדים הבאים:
בדיקת התחזיות.
לאחר 25 שנה נמצא שאוכלוסיית העולם גדל ב-3.4% ל-7.3 מיליארד בני אדם. צריכת דלק מאובנים עלתה ב-56% וגם הצריכה העולמית של משאבים אחרים עלה משמעותית. שיעור האנשים שיש להם זמינות למים נקיים עלה מ-76% בשנת 1990 ל-89% בשנת 2010. היצע הדגים עלה ב-30%, ורעב ועוני צומצמו מאוד. פוריות האדמה גדלה והשטח המוקדש לחקלאות לא השתנה למרות הגידול במספר בני האדם. רמת זיהום האוויר בארצות הברית ירד. שטח היערות בעולם ירד ב-3%.
המאמר השני.
בנובמבר 2017 חתמו 15,364 מדענים על מאמר בשם "אזהרת מדעני העולם לאנושות: הודעה שנייה", שנכתב על ידי ויליאם ג'יי ריפל , פרופסור לאקולוגיה מאוניברסיטת אורגון יחד עם 7 מחברים נוספים. המאמר קורא, בין היתר, להנהיג פיקוח ילודה ולהקטין באופן ניכר את הצריכה לנפש של דלק מאובנים, בשר ומשאבים אחרים.
במאמר נכללים מספר גרפים המציגים את הבעיות העיקריות בתחום איכות הסביבה, כפי שאוזכרו במאמר הראשון מ-1992. בגרפים ניתן לראות שמרבית הנושאים הסביבתיים התפתחו בכיוון הלא נכון, וברובם לא חל שיפור. לאחר מכן נמנים 13 צעדים שיש לנקוט כדי לטפל במשבר ולעבור לקיימות.
אזהרת מדעני העולם ממצב חירום אקלימי (2019).
בנובמבר 2019 פורסם מאמר המזהיר מפני מצב חירום אקלימי, תחת הכותרת "אזהרת מדעני העולם ממצב חירום אקלימי". המאמר פורסם כטור דעה בכתב העת BioScience בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד.
על פי המאמר, שינויי האקלים הביאו למצב חירום שעלול להוביל ל"אסון קטסטרופלי" אם לא יבוצעו שינויים משמעותיים בפעילויות האדם הפוגעות באיכות הסביבה.