אינגריד אלכסנדרה, נסיכת נורבגיה
אנטישמיות בנורבגיה
אשוחית נורבגית
דגל נורבגיה
דנמרק-נורבגיה
האיחוד השבדי-נורבגי
האקדמיה הנורבגית ללשון וספרות
האקון, נסיך נורבגיה
האראלד החמישי, מלך נורבגיה
האראלד הראשון, מלך נורבגיה
האראלד השלישי, מלך נורבגיה
הארלד החמישי, מלך נורבגיה
הוקון הראשון, מלך נורבגיה
הוקון השביעי, מלך נורבגיה
הטבח בנורבגיה
הים הנורבגי
היסטוריה של נורבגיה
הכוחות המזוינים של נורבגיה
המנון נורבגיה
המערכה בנורבגיה
המפרץ הנורבגי
המשלחת הנורבגית-בריטית-שוודית לאנטארקטיקה
הנבחרת הצעירה של נורבגיה בכדורגל
הנסיכה אינגריד אלכסנדרה מנורבגיה
הצבא הנורבגי
הראלד השלישי, מלך נורבגיה
התאחדות הכדורגל הנורבגית
חוקת נורבגיה
חיל האוויר המלכותי הנורבגי
חיל האוויר המלכותי של נורבגיה
חיל האוויר הנורבגי
יהדות נורבגיה
יחסי ישראל-נורבגיה
יחסי ישראל - נורבגיה
יחסי ישראל ונורבגיה
יחסי נורבגיה-ישראל
יחסי נורבגיה - ישראל
יחסי נורבגיה וישראל
כלכלת נורבגיה
מרסיאל
כתר נורבגי
ליגת העל הנורבגית
ליגת העל הנורבגית לנשים
מוס (נורבגיה)
מועצת השפה הנורבגית
מחוזות נורבגיה
מילוט אוצר הזהב הנורבגי הלאומי
מלכי נורבגיה
מסע הצלב הנורבגי
מפלגת העבודה (נורבגיה)
מרגרט, העלמה מנורבגיה
מרכז החלל הנורבגי
מתקפת הטרור בנורבגיה (2011)
נבחרת נורבגיה בכדורגל
נבחרת נורבגיה בכדורגל נשים
נבחרת נורבגיה בכדורגל עד גיל 21
נבחרת נורבגיה בכדורסל
נורבגיה (אפקוט)
נורבגיה במשחקים האולימפיים
נורבגיה במשחקים הפאראלימפיים
נורבגית
סמל נורבגיה
תחרות העל בנורבגיה 2015
אולריקה אלאונורה, מלכת שבדיה
אוסקר הראשון, מלך שבדיה
אלברכט, מלך שבדיה
אריק הארבעה עשר, מלך שבדיה
בריגיטה הקדושה משבדיה
המהומות בשבדיה (2013)
רוהינגיה
כריסטינה, מלכת שבדיה
מודל מערכת השמש בשבדיה
מפלגת הפיראטים של שבדיה
פרדריק הראשון, מלך שבדיה
קרל האחד עשר, מלך שבדיה
קרל העשירי גוסטב, מלך שבדיה
קרל השלושה עשר, מלך שבדיה
קרל השמיני, מלך שבדיה
המשלחת הנורווגית-בריטית-שבדית לאנטארקטיקה
בנימין וולף לעוו
רבי בנימין זאב וולף לעוו (ה'תקל"ז, 1777 - ב' באדר ב' ה'תרי"א, 6 במרץ 1851) היה רב יליד פולין, מגדולי רבני יהדות הונגריה, מחבר סדרת הספרים "שערי תורה", רבה של העיר ורבו וראש הישיבה בה.
ביוגרפיה.
נולד בוודיסלב שבפולין ליוטה ולרב אלעזר לעוו. למד בישיבתו של הרב ירמיהו רוזנבוים במטרסדורף. כיהן כרב ברושפיצה ובשנת ה'תקע"ג, 1813, התמנה כרבה של קולין, בוהמיה (כיום בצ'כיה), משרה בה החזיק 15 שנה. ב-1821, תקפ"א, הוציא את הכרך הראשון בסדרת ספרי "שערי תורה" וזכה להסכמתם של רבי עקיבא איגר, החתם סופר, רבי מרדכי בנט ורבי ברוך פרנקל-תאומים.
בשנת 1827 עבר לכהן כרבה של טופולצ'אני, וכ-10 שנים מאוחר יותר נבחר לכהן כרבה של ורבו והמחוזות הסמוכים במקומו של הרב יעקב קופל אלטנקונשטט ("קופל חריף") שנפטר בפתאומיות ובנו אברהם יחזקאל רייך היה צעיר מכדי לרשת את מקומו מיד. הוא ירש גם את מקומו של הרב הקודם בראשות הישיבה המקומית ורבים מגדולי רבני הונגריה בדור שאחריו היו תלמידיו בישיבה זו.
נפטר ביום חמישי ב' באדר ב' ה'תרי"א, 6 במרץ 1851.
בנו היה הרב ירמיה לעוו מחשובי רבני הונגריה במאה ה-19 ומהבולטים ברבני קהילות הסטטוס קוו אנטה.
בנימין זאב לב
בנימין זאב לעוו
בנימין וולף לב
וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן
וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן (בגרמנית: Wilhelm I., Kurfürst von Hessen; 3 ביוני 1743 – 27 בפברואר 1821), היה רוזן הסן-קאסל, ולאחר מכן הנסיך הבוחר של הסן, ושלט בנסיכות בתקופת המלחמות הנפוליאוניות.
ביוגרפיה.
ילדותו.
וילהלם נולד ב-3 ביוני 1743 בקאסל לאביו פרידריך, שהיה מאוחר יותר רוזן הסן-קאסל, ולאמו מרי, נסיכת בריטניה, בתו של ג'ורג' השני, מלך בריטניה. בשנת 1747 נטש אביו את המשפחה וחזר לנצרות הקתולית, ובשנת 1755 בוטלו נישואי הוריו באופן רשמי. לאחר פרידתם של הוריו, עברו וילהלם, אמו ואחיו לדנמרק, שם התגוררה אחות אמם לואיז, נסיכת בריטניה, אשת פרדריק החמישי, מלך דנמרק. בשנת 1754 העניק סבו של וילהלם וילהלם השמיני, רוזן הסן-קאסל לווילהלם את רוזנות הנאו, שהייתה רוזנות קטנה מדרום לרוזנות הסן-קאסל.
נישואיו.
ב-1 בספטמבר 1764 התחתן וילהלם עם בת דודתו וילהלמינה קרולינה, נסיכת דנמרק, בתם של פרדריק החמישי, מלך דנמרק ולואיז, נסיכת בריטניה, והתגורר עימה בדנמרק עד 1785. בשנת 1766 התחתן אחיו של וילהלם קרל, נסיך הסן-קאסל עם לואיזה, נסיכת דנמרק, שהייתה אחותה של אשתו של וילהלם.
שלטונו.
ב-31 באוקטובר 1785 עלה וילהלם לשלטון בתור "וילהלם התשיעי, רוזן הסן-קאסל", וירש הון עצום מאביו. וילהלם מינה את מאיר אנשל רוטשילד אבי משפחת רוטשילד הידועה למפקח על כל נכסיו ועזבונו.
וילהלם השתתף בלחימה כנגד צרפת המהפכנית, כחלק מהקואליציה האנטי-צרפתית הראשונה, ובשנת 1795 חתם על שלום בזל. בשנת 1801 אולץ וילהלם לוותר על שטחי הנסיכות בגדה השמאלית של הריין, אך קיבל כפיצוי שטחים מנסיכות הבוחר ממיינץ. בשנת 1803 שודרגה הרוזנות למעמד של נסיכות הבוחר, ווילהלם קיבל את התואר "וילהלם הראשון, הנסיך הבוחר מהסן", תואר שנשמר בידי וילהלם אף לאחר פירוק האימפריה הרומית הקדושה.
בשנת 1806 חתם וילהלם על הסכם נייטרליות עם נפוליאון, אך לאחר קרב ינה וקרב אאורשטט ושלום טילזיט, כבש נפוליאון את הנסיכות וגירש את וילהלם, וצירף את שטחי הנסיכות לממלכת וסטפאליה. וילהלם מסר את כל הונו למאיר אנשל רוטשילד שישמור עליו מפני הצרפתים, והלה שמר על כספי וילהלם עד שובו לשלטון.
לאחר קרב לייפציג גורשו הצרפתים משטחי הנסיכות, וב-21 בנובמבר 1813 חזר וילהלם לשלוט בנסיכות. ב-2 בדצמבר 1813 חתם וילהלם על הסכם עם מדינות הקואליציה, שבו הוסכם כי יוחזר לנסיכות כל השטחים שנלקחו ממנה, וכי תונהג מחדש החוקה שהייתה נהוגה בנסיכות קודם הכיבוש, אולם נדחתה בקשתו של וילהלם לקבל את תואר "מלך הקַטֶנִים".
ניסיונות לשנות את החוקה בנסיכות, נדחו על ידי וילהלם בתמיכת קלמנס פון מטרניך. ב-27 בפברואר 1821 מת וילהלם בעיר קאסל, ובמקומו עלה בנו וילהלם השני, הנסיך הבוחר מהסן לשלטון.
משפחתו.
בשנת 1764 התחתן וילהלם עם בת דודתו וילהלמינה קרולינה, נסיכת דנמרק, בתם של פרדריק החמישי, מלך דנמרק ולואיז, נסיכת בריטניה, ממנה נולדו לו 4 ילדים:
בנוסף היו לווילהלם למעלה מ-20 ילדים לא חוקיים מפילגשיו השונות, שלכולם הוא דאג לפרנס מכספו.
Express.js
Express.js היא ספריית קוד פתוח מבוססת MVC, שנוצרה עבור Node.js. Express נוצרה תחת רישיון MIT, והיא מתוחזקת על ידי הקהילה.
Express נחשבת לחלק ממקבץ התוכנות MEAN, כחלק מצד השרת.
דוגמה.
להלן דוגמת קוד של שרת http המאזין בפורט 3000, ובתגובה לבקשה דוגמת "http://localhost:3000/john" מדפיס לקונסולה את הבקשה, ומדפיס לדפדפן "hello john":
const express = require("express");
const app = express();
const port = process.env.PORT || 3000;
app.use((req,res,next) =&gt; {
console.log(req.url)
next()
app.get("/",(req,res) =&gt;{
res.send(`hello ${req.url}`)
app.listen(port, () =&gt; {
console.log(`app started and listening on port ${port}`)
OFDM (באנגלית: Orthogonal frequency-division multiplexing) היא שיטה לקידוד מידע ספרתי בתחום תדרים, המחולק בצפיפות למספר תדרים בדידים רב. השיטה נפוצה בתקשורת דיגיטלית על פס רחב, ומשמשת בתחומים כמו טלוויזיה, שידור שמע, גישה לאינטרנט ב־DSL, תקשורת אלחוטית, תקשורת נתונים מעל רשת החשמל, וכן תקשורת סלולרית מהדור הרביעי.
שיטה זו עושה שימוש ביכולת ריבוב בחלוקת התדר (FDM). החידוש הוא שימוש בגלים תת־נושאים (Subcarriers) קרובים מאוד אחד לשני בתדר ללא הפרעה, מכיוון שהם אורתוגונלים, אנכיים מבחינה מתמטית, ולכן ניתנים לפענוח בנפרד וללא מסנן. המידע מחולק בין כל הגלים, כך שכל אחד מאופנן בנפרד בקצב איטי ומעביר רק חלק מהמידע הכולל.
היתרון הגדול בשיטה זו, הוא שהיא מתמודדת בקלות עם הפרעות שפוגעות במידה לא אחידה בתחום התדרים הרלוונטי - דעיכה. בזכות קצב האפנון האיטי, ניתן להשתמש ביעילות ברווח הגנה (Guard interval) כדי להתגבר על בעיית הד, ולקיים רשת חד־תדרית (SFN). יתרונות אלה ונוספים מביאים לניצול יעיל בהרבה של רוחב הסרט המוקצה לשידור.
התקן הראשון שעשה שימוש ב־OFDM הוא DAB (Eureka 147), לשידור רדיו דיגיטלי, שתוקנן בשנות התשעים של המאה העשרים.
כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק
כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק (בדנית ובנורווגית: Christian IV; 12 באפריל 1577 – 28 בפברואר 1648) היה המלך מבית אולדנבורג הגרמני של דנמרק-נורווגיה מ-1588 ועד למותו. תקופת מלכותו, שארכה כמעט 60 שנה, היא הארוכה ביותר מבין כל אלה של מלכי דנמרק לדורותיהם.
כריסטיאן החל למשול על ממלכתו ב-1596 בגיל 19. לעיתים קרובות הוא ייזכר כאחד מהמלכים האהודים, השאפתניים והפעילים ביותר של דנמרק-נורווגיה, שיזם רפורמות ומיזמים רבים. כריסטיאן הרביעי השיג עבור ממלכתו רמה של יציבות ועושר שלא היו כדוגמתם במקומות אחרים באירופה באותה תקופה. בתקופתו הייתה ממלכתו מעורבת בכמה מלחמות, הבולטת שבכולן היא מלחמת שלושים השנים (1618-1648), שהחריבה את רובה של גרמניה, ערערה את הכלכלה הדנית-נורווגית ועלתה לדנמרק בכמה מהטריטוריות שנכבשו על ידה.