מרכיב משמעותי נוסף הוא שער הזינוק - כלומר מרחק ההרצה לפני הזינוק מהגבעה. מרחק זה הוא בעל משמעות קריטית בקביעת התוצאה הסופית. לעיתים במהלך התחרות נראה כי מרחק הזינוק קצר מדי (מה שפוגע ברמת התוצאות) או ארוך מדי (מה שיכול לסכן את הנחיתה של הקופצים). בשיטה החדשה ניתן להזיז את השערים באמצע התחרות ועל מנת לשמור על איזון בתוצאות נהוג להוריד ניקוד מסוים אם מרחק ההרצה מתארך ולעומת זאת לפצות בתוספת ניקוד אם מרחק ההרצה מתקצר. פתרון זה מונע את הצורך לקפוץ מחדש עבור הקופצים שכבר ביצעו את הקפיצה, מה שהיה נפוץ לפי השיטה הישנה. בעונת 2009/2010 השיטה פעלה כניסוי. על אף המחלוקת והביקורת על השיטה מצד גורמים שונים, הוחלט להחיל את השיטה על כל התחרויות במסגרת הגביע העולמי בקפיצות סקי וסקי נורדי משולב החל מעונת 2010–2011.
מהלך התחרות.
כל מדינה רשאית לשתף בתחרות קפיצות סקי מספר מוגבל של ספורטאים על פי קריטריונים של פדרציית הסקי (באליפויות העולם ואולימפיאדות - 4 קופצים למדינה). מספר הספורטאים המגיעים לכל תחרות גביע עולם נע בין 60 ל-80 ספורטאים. הספורטאים זוכים למספר קפיצות אימון ולאחריהם ניגשים למוקדמות, בהן נקבע אילו ספורטאים יזכו להשתתף בתחרות עצמה. את התחרות מתחילים 50 ספורטאים, מתוכם 10 המדורגים הראשונים בעולם פטורים ממוקדמות בעוד ששאר הקופצים מתחרים במוקדמות על 40 המקומות הנותרים. לאחר שנקבעו 50 הקופצים (בתחרויות תעופת סקי מתחרים 40 קופצים בסיבוב הראשון) שיתחילו את התחרות ניגשים לסיבוב התחרות הראשון. בסיבוב זה סדר הקפיצה נקבע באופן הפוך לדירוג בגביע העולמי (מוביל הגביע העולמי קופץ אחרון). בתום סיבוב זה עולים לסיבוב השני רק 30 קופצים עם התוצאות הטובות ביותר. בסיבוב זה סדר הקפיצות נקבע בסדר הפוך לפי מיקום אחרי הקפיצה הראשונה (המוביל אחרי הסיבוב הראשון קופץ אחרון). בתום הסיבוב השני והאחרון הקופצים מדורגים על פי שקלול תוצאותיהם משני הסיבובים.
בתחרות הקבוצתית לכל קבוצה יש 4 קופצים. בסיבוב הראשון יש ארבעה סבבים כשבכל סבב יש קופץ אחד מכל קבוצה. סדר הקפיצה הוא על פי דירוג הנבחרות בסדר הפוך כשהנבחרת שמדורגת במקום הראשון בעולם תקפוץ אחרונה. בקפיצה השנייה יש גם ארבעה סבבים אך רק 8 הנבחרות הטובות ביותר על פי תוצאות הקפיצה הראשונה ישתתפו בקפיצות. סדר הקפיצות זהה לקפיצה הראשונה למעט בסבב האחרון ששם סדר הקפיצות הוא על פי המיקום אחרי 7 סיבובים. הקבוצה שמנצחת היא הקבוצה שצוברת הכי הרבה נקודות בתום 8 קפיצות.
טורניר "ארבע הגבעות".
טורניר ארבע הגבעות הוא טורניר יוקרתי המתקיים מדי שנה מאז שנת 1953 בימים שסביב ראש השנה האזרחית. במהלך הטורניר נערכות ארבע תחרויות בהפרש של יומיים או שלושה בין תחרות אחת לשנייה, על ארבע גבעות שונות: שתי גבעות בגרמניה, אוברסטדורף וגארמיש-פארטנקירכן, ושתי גבעות באוסטריה, אינסברוק ובישופסהופן. התחרויות הללו מקנות גם ניקוד לגביע העולמי וגם ניקוד פנימי לטורניר והטורניר הזה נחשב כשיאה של עונת קפיצות הסקי. כללי התחרויות בטורניר שונים מעט: האימונים והמוקדמות מתקיימים כסידרם אולם סיבוב הקפיצות הראשון של כל תחרות נקרא "שלב הנוק אאוט" ובו מתחרים 50 הקופצים שעלו מהמוקדמות בזוגות, כאשר הקופץ שניצח במוקדמות מתמודד מול הקופץ שהגיע במקום ה-50, הקופץ שסיים שני מתמודד מול זה שסיים-49 וכן הלאה. המנצח מכול זוג עולה אוטומטית לסיבוב הקפיצות השני, ול-25 המנצחים מתווספים חמשת המפסידים בעלי התוצאות הטובות ביותר. סיבוב הקפיצות השני נערך במתכונת הרגילה של תחרויות גביע העולם והמנצח הוא זה ששקלול הניקוד שלו משני הסיבובים הוא הגבוה ביותר.
בעונת 2002, היה סוון האנאוולד הגרמני לקופץ הראשון אי פעם שזכה בטורניר לאחר ניצחון בכל ארבע הגבעות, ובטורניר 2017–2018 הגיע להישג זה גם קמיל סטוך הפולני, ובכך הפך לקופץ השני שניצח בכל ארבע הגבעות בטורניר יחיד. הטורניר בעונת 2006 היה דרמטי ובסופו הגיעו יאנה אהונן הפיני ויעקוב יאנדה הצ'כי למספר נקודות זהה והוכתרו ביחד כזוכים משותפים, בפעם הראשונה בהיסטוריה של הטורניר. אהונן זכה בטורניר של 2008 והשלים זכייה חמישית. בכך מחזיק אהונן בשיא הזכיות בטורניר.
אנדרס יאקובסן הנורווגי זכה בטורניר של 2007 בשנתו הראשונה בסבב הגביע העולמי. בשנים האחרונות הפכו האוסטרים לדומיננטיים בתחרות. בשנת 2009 זכה וולפגנג לויצל הוותיק בטורניר, בשנת 2010 זכה בתואר אנדריאס קופלר, בשנת 2011 זכה בתואר תומאס מורגנשטרן ובשנים 2012 ו- 2013 זכה בתואר אוסטרי נוסף, גרגור שלירנצאואר. שיאן הזכיות בטורניר היוקרתי הוא הפיני יאנה אהונן שזכה חמש פעמים בין השנים 1999 ל-2008.
רשימת זוכי טורניר ארבע הגבעות מאז שנת 2000
הגביע העולמי.
הגביע העולמי בקפיצות סקי הוא סבב עונתי של תחרויות בהשתתפות הדרג הבכיר של הקופצים. התחרות הראשונה מתקיימת לרוב בסוף השבוע האחרון של נובמבר בעיירה קוּסָמוֹ שבצפון פינלנד והתחרות האחרונה מתקיימת על פי רוב בסוף השבוע השלישי של מרץ בגבעה הגדולה ביותר בעולם, בפלניצה שבסלובניה. המדינות שמארחות את תחרויות הגביע העולמי הן בעיקר גרמניה, אוסטריה, שווייץ, צ'כיה, איטליה, נורווגיה, פינלנד ויפן. בכל מפגש מתקיימת תחרות אישית אחת או שתיים ובחלק מהמפגשים גם תחרות קבוצתית. הקופצים שסיימו בשלושים המקומות הראשונים מקבלים ניקוד בהתאם למיקום כאשר המנצח מקבל 100 נקודות, המקום השני - 80 נקודות, המקום השלישי - 60 נקודות וכן הלאה עד המקום ה-30 שמקבל נקודה אחת. מנצח הגביע העולמי הוא זה שצבר את מירב הנקודות בסיכום כל תחרויות הסבב. במסגרת הסבב מתקיימות שתי תחרויות משנה שנחשבות כחלק מהגביע העולמי. הראשונה, טורניר ארבע הגבעות (ראו לעיל), מתקיימת בסוף דצמבר ותחילת ינואר בגרמניה ובאוסטריה והזכייה בה נחשבת יוקרתית אף יותר מזכייה בגביע העולמי. התחרות השנייה, הטורניר הנורדי, מתקיימת בחודש מרץ (לקראת סוף הסבב) בפינלנד ובנורווגיה ונחשבת יוקרתית פחות. תחרויות במסגרת האולימפיאדה ובמסגרת אליפויות עולם אינן נחשבות כתחרויות גביע העולם.
רשימת זוכי הגביע העולמי מאז 1990
שיא העולם.
שיא העולם נכון ל-2021 עומד על 253.5 מטרים והוא נקבע על ידי שטפן קראפט (Stefan Kraft) מאוסטריה בגבעת תעופת הסקי בויקרסונד, נורווגיה ב-18 במרץ 2017.
קורל
סוכן תוכנה
במדעי המחשב, סוכן תוכנה הוא תוכנה הפועלת עבור תוכנה או משתמש אחרים כמייצגת שלהם. כאשר מספר סוכנים פועלים במערכת אחת המערכת מכונה מערכת מרובת סוכנים.
חלק מסוכני התוכנה נחשבים לאוטונומיים, מאחר שהם מכילים את כל הנדרש לפעולתם ומסוגלים לקבל החלטות עצמאיות ולפעול על פי החלטות אלה, מתוך צורך לספק מטרות פנימיות וביחס לסביבה כפי שהם חשים אותה. הטענה כי סוכן תוכנה (או כל תוכנה אחרת) היא אוטונומית היא שנויה במחלוקת, במיוחד לאור העובדות הבאות: סוכני התוכנה מפוקחים בדרך כלל על ידי המשתמש בתוכנה אותה הם משרתים, המשתמש פעמים רבות אחראי ליצירה או להפסקת הפעולה שלהם ולפיכך המשתמש מעורב באספקטים רבים של פעולת הסוכנים ה"אוטונומיים".
יחד עם זאת, סוכני תוכנה המסוגלים להגיב לסביבתם (אדאפטיביים) נחשבים פעמים רבות לסוכנים חכמים.
במערכות מרובות סוכנים, שיתוף הפעולה בין הסוכנים מחייב שיתוף של סמנטיקה ומידע אודות הסוכנים, המופץ על ידי מערכות המחשבים.
הגדרה.
המושג "סוכן" הוא סוג של הפשטה, רעיון, או קונספט, בדומה למושגים מתודה, פונקציה ואובייקט בתכנות מונחה אובייקטים. בתור הפשטה שכזו, המושג סוכן מאפשר גישה נוחה וחזקה לתיאור ותכנון של ישות תוכנה מורכבת, המסוגלת לבצע משימות בשמו של משתמש.
-- כל הכתוב בהמשך מתבסס על פרק 2 של הספר "An Introduction to multiagent systems" ל- Michael Wooldridge, ההגדרה של סוכן היא: סוכן הוא מערכת מחשבים שממוקמת בסביבה כלשהי, ושיש לה את היכולת לפעול באופן אוטונומי בסביבה זו במטרה להשיג יעדי תכן (Wooldridge &amp; Jennings, 1995).
יכולות של סוכני תוכנה חכמים:
סוכני תוכנה לעומת עצמים:
ניתן לגשת להגדרה של יכולות העיבוד של סוכני תוכנה משני כיוונים שונים:
סוכני התוכנה משמשים למידול של העולם האמיתי, עם כל הסיבוכיות שלו, האירועים המתרחשים במקביל והעיבוד המקבילי שבו.
ההבדל בין עצמים ובין סוכנים.
קיים ויכוח בספרות על הדומה והשונה בין המושגים אובייקט וסוכן תוכנה. אובייקט תוכנה מוגדר באמצעות התכונות שלו (Attributes) והמתודות, שהן הפונקציות המאפשרות גישה אליהן (Methods). סוכן תוכנה מוגדר פעמים רבות באמצעות תכונות ומטרות התנהגות ופונקציות המשרתות השגת תכונות ומטרות אלה.
הבדל משמעותי נוסף בין עצם לסוכן הוא אופן השימוש בהם. כאשר משתמש מבקש מעצם לשנות תכונה שלו, הוא אינו יכול לפנות ישירות אל התכונה, שכן על פי תכונה הכימוס (Encapsulation) היא אינה מוחצנת למשתמש, אלא פנימית לעצם. במקום זאת, המשתמש פונה ומפעיל מתודה של העצם, המשמשת לשינוי התכונה באופן הנדרש. למשל, אם עצם כלשהו מחזיק תכונה שנקראת X והמשתמש מעוניין להגדיל את ערכו של X ב-1 הוא יפנה למתודה שמוסיפה ערכים ל-X והמתודה תשנה את הערך. לעצם אין יכולת לשלוט על ההתנהגות של המתודות המוחצנות שלו והוא מחויב לבצע כל פעולה שמשתמש ביקש ממנו.