בתיאטרון הקאמרי בו ברוך משחק מאז שנת 1986 כיכב בהצגות ב"ריצ'רד השלישי" של שייקספיר בתפקיד הרוצח, מדבידינקו ב"השחף", פודלויקסין ב"שידוכים", ב"עוץ לי גוץ לי" מאת אברהם שלונסקי ודובי זלצר בתפקיד המשרת, "יעקובי וליידנטל" מחזהו של חנוך לוין, צ'יבוטקין ב"שלוש אחיות", המבקר ב"מבקר המדינה", "בחוות החיות" בתפקיד בוגדנוב, פיליפ גלבורג ב"שברי זכוכית", הילד ב"נוצות", ב"הסוחר מוונציה" לפי שייקספיר בתפקיד גרציאנו, מיירם ב"בויטרה", הבן ב"מסע של אמא טאבורי", יוקי הספר ב"ראש משוגע", דרומיו ב"קומדיה של טעויות", הארזא ב"מיכאל קולהאס", קרום ב"קרום", וייסקופ ב"גטו" מאת יהושע סובול, ארנולף ב"בית ספר לנשים" מאת מולייר, הכומר פריס ב"ציד המכשפות" מאת ארתור מילר, וכן ב: "הריון", "רחם פונדקי", "פיקניק בחוסמסה", "כטוב בעיניכם", "אדון וולף" ו"מקום אחר ועיר זרה" על פי ספרה של מאיה ערד, "כימים אחדים" על פי ספרו של מאיר שלו. ב-2007 שיחק ברוך את השופט למקה ב"הרטיטי את ליבי" (חנוך לוין) ועל תפקיד זה זכה בפרס שחקן השנה לתפקיד הראשי.
בשנת 1986 ברוך ביים ושיחק בהצגת היחיד "פוזה" מאת יוני עופר.
בתיאטרון בית ליסין הופיע בהצגות "פן" ו"ריקודו של ג'ינגיס כהן". במרכז התיאטרוני בנווה צדק בהצגה "הפטריוט", בתיאטרון הסמטה בהצגות "איש הרוח", "הזונה והליצן", "הבשורה". בתיאטרון תמונע בהצגה "שעונים" מחזה מאת דן קלאנזי בבימוי לי גילת מגלם את בנימין השען. בתיאטרון ילדים ונוער נחמן בהצגה "נחמן".
באפריל 2011 העלה בתיאטרון הקאמרי הצגת יחיד בשם "משפט פולארד" העוסקת בפרשת יונתן פולארד. ב-1 באוגוסט 2011 היא הוצגה בכנסת בהזמנתם של ח"כ רונית תירוש ויו"ר השדולה למען פולארד ח"כ אורי אריאל, בנוכחות חברי כנסת נוספים. ב-11 בספטמבר 2011 הודיע שלא יסכים להופיע עם ההצגה בקריית ארבע מטעמי מצפון.
בשנת 2012 גילם את דוד בן-גוריון במחזהו של אברהם ב. יהושע, "הילכו שניים יחדיו". כמו כן באותה שנה שיחק בהצגה "הם יורים גם בסוסים".
בשנת 2014 גילם את וניה במחזהו של כריסטופר דוראנג "וניה, סוניה, מאשה ושפיץ" בקופרודוקציה של תיאטרון חיפה והתיאטרון הקאמרי.
בשנת 2015 מגלם את יהושע מעיין (האב) במחזהו של גדי ענבר "אח יקר" בתיאטרון הקאמרי.
בשנת 2015 מגלם גם את האב צביקה במחזהו של דרור קרן "על האש" בתיאטרון הקאמרי.
בשנת 2017 מגלם את האח אנדריי במחזהו של אנטון צ'כוב "שלוש אחיות" בהפקה משותפת של תיאטרון הקאמרי ותיאטרון הבימה.
בשנת 2018 החל לגלם את "יאגו" במחזה אותלו של שייקספיר בתיאטרון הקאמרי. באותה שנה הוא הפך לפרזנטור של קרן קיימת לישראל ביחד עם עדן בן זקן וגילם את דוד בן-גוריון.
ב-2019 השתתף בהצגה "ואגנר? לא בא בחשבון" של תיאטרון הקריאה מיסודו של תיאטרון מיקרו, לצידם של מרים זוהר, עדי ביילסקי וניב פטל.
טלוויזיה וקולנוע.
בטלוויזיה שיחק בסדרות רבות, בהן "קשת וענן" (1983–1986), קו 300 (1997), "דב גרונר" (בה גילם את מנחם בגין), "כתר בראש", "המעלית", "מגרות הלב", "הפיג'מות" (אבא של אילן), "האי 2" (מישל מפקד המשטרה), "על קצות האצבעות" כמנתח פלסטי.
בקולנוע הוא שיחק בסרטים: "קומפוט נעליים" (1985), "המאהב" (1985), "האינסטלטור" (1986), הקיץ של אביה" (1988), "מקום ליד הים" (1988), "שירת הסירנה" (1994), "חייל הלילה", ו"מלכת הכיתה".
לאורך השנים השתתף ברוך בדיבוב סדרות שונות בהם "ספר", "וולטר מלון", "טאז-מאניה", "כח וידאו" ועוד' והופיע בקלטות ילדים רבות ביניהם "ירון בעל החלונות", "מי שטוב לו ושמח כף ימחא", "דגדוגים", "אבא עושה בושות", "גומות החן של זוהר", "בוא אלי פרפר נחמד", ״מחסן השטוזים של דתיה״, "גינת השטוזים של דתיה" ו"סיפורי התנ"ך לילדים מאת אפרים סידון".
בשנת 2020 השתתף בעונה השנייה של "ג'ודה" בתור גדעון, סוכן של היחידה הבדיונית למקרים על טבעיים סל"ע 48.
חיים פרטיים.
רמי ברוך נשוי לשחקנית אסתי קוסוביצקי, ולהם שני ילדים.
אציקלוביר
אציקלוביר (בלועזית: acyclovir או aciclovir) היא תרופה אנטי-ויראלית, אנלוגית לגואנין, המשמשת בעיקר לטיפול בהתפרצויות הרפס סימפלקס. זוהי אחת התרופות האנטי-ויראליות הנצרכות ביותר, בשימוש טופקלי במשחה היא אינה דורשת מרשם רופא, כתרופה סיסטמית בטבליות או בסירופ היא דורשת מרשם רופא. היא נמכרת בישראל בין השאר תחת השמות המסחריים זובירקס, ציקלומד, אציקלו-וי, סופרה-ויר, ואציקלוביר טבע.
התרופה מתערבת בתהליך השכפול העצמי של הנגיף ובכך מונעת את חידוש התרבית ומאפשרת למערכת החיסונית של הגוף לחסל את שאריות הנגיף המתפרץ. התרופה אינה מרפאת את מחלת ההרפס, היות שאינה יעילה כנגד הנגיף הרדום המשתכן בגנגליונים העצביים.
בזמנו ראו באציקלוביר תחילתו של עידן חדש בטיפול האנטי-ויראלי, היות שהוא מאוד ספציפי ובעל רעילות נמוכה לתאים. בשנת 1988 הוענק פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לפרמקולוגית גרטרוד עליון על פיתוח תרופת האציקלוביר ותרופות נוספות.
מנגנון פעולה.
אציקלוביר נבדלת מהתרופות האנלוגיות לנוקלאוזיד שקדמו לה, בכך שהיא מכילה מבנה נוקלאוזידי חלקי בלבד - טבעת הסוכר מוחלפת במבנה שרשרת פתוח. הטבעת מומרת באופן בררני לצורת חד-זרחה על ידי אנזים תימידין קינאז נגיפי, המבצע זרחון ביעילות גבוהה פי כשלושת אלפים מאשר תימידין קינאז תאי. לאחר מכן, צורת החד-זרחה עוברת זרחון נוסף לצורת התלת-זרחה האקטיבית, aciclo-GTP, על ידי קינאזים תאיים.
Aciclo-GTP הוא מדכא חזק במיוחד של DNA פולימראז נגיפי; משיכתו לפולימראז נגיפי גדולה פי 100 ממשיכתו לפולימראז תאי. צורת החד-זרחה שלו גם מתמזגת לתוך ה-DNA הנגיפי ובכך מביאה לסיום השרשרת. בנוסף, הוכח כי אנזימים נגיפיים לא מסוגלים להסיר את ה-aciclo-GTP מהשרשרת, דבר המביא לדיכוי כל פעילות נוספת של ה-DNA פולימראז. בתוך התא, ה-aciclo-GTP עובר מטבוליזם מהיר למדי - ייתכן ועל ידי אנזימי פוספטאז תאיים.
תרופת האציקלוביר פעילה כנגד רוב המינים במשפחת ההרפס, ואלה מובאים כאן לפי סדר כושר הפעולה של התרופה:
התרופה פעילה בעיקר כנגד וירוסי ההרפס סימפלקס, ובמידה מופחתת נגד וירוס VZV. היעילות שלה אך מוגבלת כנגד וירוסי ה-EBV וה-CMV. התרופה אינה פעילה כנגד הווירוס הרדום בתוך הגנגליונים העצביים בגוף.
נכון להיום, לא נמצאה התנגדות משמעותית של הווירוס לתרופת האציקלוביר. מנגנוני התנגדות שכן נמצאו כוללים תימידין קינאז וירלי לקוי, כמו גם מוטציות לתימידין הקינאז, מוטציות ל-DNS פולימראז או שילוב בין שתי אלה, המשנה את רגישות המצע.
פרמקוקינטיקה.
מסיסותו של האציקלוביר במים חלשה למדי, והזמינות הביולוגית הנמוכה שלו עומדת על כ-10-20%. מסיבה זו, במקרים בהם נדרש ריכוז גבוה יותר תיתכן החדרה בעירוי תוך-ורידי. במתן פומי ריכוז פלסמי מרבי מתקבל לאחר כשעה-שעתיים. שיעור הפצתו של האציקלוביר גבוה ושיעור התקשרותו לחלבונים בפלסמה עומד אך על 30%. זמן מחצית החיים של האציקלוביר כ-3 שעות.
תופעות לוואי.
תופעות לוואי (≥1%) אשר שויכו לאציקלוביר בעת טיפול מערכתי פומי או תוך-ורידי כוללות - הקאה, שלשול ו/או כאבי ראש. במינונים גבוהים, דווח על הזיות. תופעות לוואי נדירות יותר (0.1–1%) כוללות - רעידה, ורטיגו, בלבול, סחרחורת, בצקת, כאב פרקים, גרון כואב, עצירות, כאב בטן, פריחה ו/או חולשה כללית.
מתן אציקלוביר ורידי עשוי לגרום לפגיעה הפיכה בכליות בשיעור של 5%-10% מהמטופלים, עקב שקיעה של גבישי אציקלוביר בכליה. פגיעה זו מתרחשת יותר כאשר אציקלוביר ניתן באופן מהיר, ובייחוד בחולים מיובשים וכאלה עם פגיעה כלייתית. ניתן להפחית את הסיכון על ידי הידרציה מספקת, קצב איטי של עירוי והתאמת מינון בהתאם לתפקוד הכלייתי.
האציקלוביר יכול לגרום לתופעות לוואי נוירולוגיות, בייחוד באנשים עם תפקוד כלייתי ירוד.
זובירס
ציכלומד
רלה אה שאטו
אלטייב צאלח
ארבייטסדורף
ארבייטסדורף (בגרמנית: Arbeitsdorf, בתרגום לעברית: "כפר עבודה") היה מחנה עבודה שהוקם על ידי הנאצים בשנת 1942.
בשנת 1936 עיצב מהנדס מכוניות גרמני בשם פרדיננד פורשה אבטיפוס של רכב אשר מחירו היה שווה לכל כיס בגרמניה. הוא הציג את רעיונו בפני אדולף היטלר. הרעיון מצא חן בעיני הפיהרר והוא הורה לייצר את המכונית, אשר הייתה ידועה כדגם קה-דה-אף (KdF-Wagen) ומאוחר יותר כרכב פולקסווגן.
באישורו של היטלר, הקימו פורשה ושותפו העסקי אלברט שפר מפעל בפאלרסלבן (כיום בתחומי וולפסבורג), עיירה הממוקמת 30 מייל צפון-מזרחית לעיר בראונשוייג. בשל המלחמה, תועל כל הייצור מהמחנה לשימושים צבאיים בלבד. בשנת 1942 השיקו פורשה ושפר פרויקט שבמסגרתו בחנו כיצד יוכלו לנצל את אסירי מחנות הריכוז לצורך ייצור זול והמוני של כלי הרכב ולתועלת התעשייה שלהם. זו הייתה העילה לכך שב-8 באפריל 1942 נפתח מחנה ארבייטסדורף על מנת לייצר את דגם קה-דה-אף.
מבין 800 העובדים שהגיעו ממחנה הריכוז נוינגמה (Neuengamme) ועובדים נוספים מבוכנוואלד ומזקסנהאוזן, לפחות שישה מתו בנסיבות שונות במחנה העבודה. סיבות המוות צוינו בין השאר כ"התקף לב", "תאונה" ו"התאבדות".
ב-11 באוקטובר 1942, כשישה חודשים לאחר שהמחנה הוקם, הופסק הייצור של הרכב והמחנה נסגר.
וויילנדר
המפלגה הסוציאל דמוקרטית האוסטרית
מפלגת הסוציאל-דמוקרטים האוסטרית
מפלגת הסוציאל דמוקרטים האוסטרית
הארווי קייטל
הארווי קייטל (באנגלית: Harvey Keitel; נולד ב-13 במאי 1939) הוא שחקן קולנוע יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה.