תפיסתו האסטרטגית באה לידי ביטוי בתוכנית "גדעון", תוכנית רב-שנתית את עיקריה גיבש טרם כניסתו לתפקיד. הוא הציג את התוכנית מוגמרת ביולי 2015, והיא אושרה על ידי הקבינט המדיני-ביטחוני בסוף אפריל 2016. התוכנית עוסקת במגוון נושאים, שהעיקריים שבהם: טיפוח כוח האדם בצה"ל, בניית סדר כוחות המתאים לקשת האיומים, השקעה מרבית בפיתוח יכולות התמרון של צה"ל, ביטול מערכים מיותרים, הקמת זרוע סייבר והקמת אגד קומנדו. כשנה וחצי לאחר מכן, ב-14 בספטמבר 2017, הוחלט בהנחיית איזנקוט על כך שלוחמים בחטיבת הקומנדו ישרתו 8 שנים, וירכשו בהן תואר אקדמי.
בלב התוכנית עומד מסמך אסטרטגיית צה"ל אותו הפיץ הרמטכ"ל לציבור בישראל בצעד חסר תקדים. במסמך זה, שפורסם באוגוסט 2015, מוגדרים שלושה מרכיבי ליבה: תפיסת הפעלת הכוח של צה"ל, תפיסת הפיקוד והשליטה ובעקרונות בניין הכוח הנגזרים מתפיסות אלה תפיסתו האסטרטגית של איזנקוט קובעת שהמבחן העליון של העשייה הצבאית הוא ביכולת לקיים תקופות רגיעה ביטחונית ארוכות כדי לאפשר למדינה להתפתח. היצירה והשימור של רגיעה ארוכת טווח הוא תוצאה של הרתעה שמושגת באמצעות עוצמה צבאית ונחישות להפעיל את הכוח במידת הצורך. האסטרטגיה מגדירה שני סוגים של מערכות: מערכה להשגת הכרעה במסגרתה יפעל צה"ל במלוא העוצמה להשגת המטרות. ומערכה מוגבלת בה הפעלת הכוח מאופיינת בריסון במטרה למנוע הסלמה.
מרכיב חיוני נוגע לצורך לסיים את העימותים בזמן הקצר ביותר. אסטרטגיית צה"ל מנסה לתת למרכיב זה מענה באמצעות שינוי בדפוס הפעלת הכוח על ידי מהלומה משולבת מיידית ובו זמנית באמצעות תמרון ואש. כך, הפעלה בעוצמה ובמהירות תוך איום על השרידות השלטונית של האויב להקטנה של משך הלחימה, צמצום הפגיעה באוכלוסייה בלתי מעורבת והקטנת הלחץ הבינלאומי על ישראל הגדל ככל שנמשכת הלחימה. במסגרת האסטרטגיה, הוגדרה תפיסת המערכה בין המלחמות (מב"ם), המנוהלת בשגרה כשמטרתה לשמר ולהעצים את הישגי המערכה הקודמת, להרחיק את המלחמה הבאה, תוך החלשת האויב וצמצום התעצמותו במקביל לשיפור הלגיטימציה של צה"ל לפעול ושלילת הבסיס הלגיטימי של האויב.
בספטמבר 2016 אישר איזנקוט את פקודת השירות המשותף, שעוררה ביקורת בקרב רבני הציונות הדתית, ובדצמבר 2017 נאלץ לשנותה חלקית ולאשרה מחדש. איזנקוט אישר והכניס לשימוש את "מסמך התפיסה המגדרית" של היוהל"ן תא"ל רחל טבת ויזל, שקבע כי ההבדלים המגדריים אינם מהותיים ונגזרים ממין האדם כי אם תוצר של הסללה חברתית, ושחלוקת האנושות לגברים ונשים היא סטריאוטיפית. אך בעקבות חשיפת המסמך על ידי ארגון "תורת לחימה" צה"ל התנער ממנו. בעקבות החשיפה הוסר המסמך מאתר היוהל"ם.
במהלך כהונתו פרץ גל טרור שנמשך מספטמבר 2015 עד לדצמבר 2016 שונה בצה"ל "גודל השעה". במהלך האירועים שכללו בעיקר פיגועי דקירה של יחידים, מולם גיבש צה"ל תפיסת סיכול שמתבססת על יכולות מבצעיות משופרות, ניטור רשתות חברתיות מקוונות (ביחד עם השב"כ) והפרדה בין טרור לאוכלוסייה. ב-24 במרץ דקרו שני מחבלים פלסטינים חייל באזור חברון. החייל ומפקדו השיבו אש, הרגו את אחד המחבלים ופצעו קשה את האחר, שכעבור דקות אחדות, כשכבר לא נשקפה סכנה ממנו, נורה למוות בידי סמל אלאור אזריה. הגינוי של איזנקוט למעשהו של אזריה, העמדת אזריה לדין פלילי והרשעתו בהריגה עוררו פולמוס ציבורי. בסך הכל בגל טרור זה נרצחו 44 ישראלים, ומנגד נהרגו כמעט 300 מחבלים על ידי כוחות הביטחון.
בשנים 2017–2018 החל צה"ל במהלך אסטרטגי בעוטף עזה נגד מנהרות הטרור של חמאס. המהלך כלל הקמת הקמת מכשול תת-קרקעי שכלל טכנולוגיות חישה מתקדמות, והקמת המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות בפיקוד הדרום, וזו אתרה למעלה מ-15 מנהרות שנוטרלו על ידי חיל ההנדסה הקרבית וחיל האוויר הישראלי.
במהלך 2018 התגברו העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה עקב התקרבות של אלפי פלסטינים אל גדר הגבול תוך איום לפרוץ אותה. בעימותים אלה נהרגו למעלה מ-250 פלסטינים, רובם מחבלים, מאש צה"ל, ונפצעו אלפים. המהומות הסלימו לעימות צבאי שכלל הצתות של שטחים רבים בעוטף עזה באמצעות עפיפוני תבערה ובלוני נפץ, ומספר סבבים בהם שיגרו הפלסטינים מאות רקטות ופצצות מרגמה. בתגובה צה"ל תקף עשרות מטרות טרור בתוך רצועת עזה. עם זאת, על הממשלה ועל צה"ל נמתחה ביקורת על ההחלטה לנהוג באיפוק, להגיב בריסון ולהכיל את האלימות.
במהלך כהונתו החריף העימות בין ישראל לאיראן כחלק מניסיונה של איראן להתבסס בסוריה ולהעביר לידי חזבאללה נשק מתקדם ואסטרטגי הכולל מערכות הגנה אווירית וטילים מדויקים ארוכי טווח. כדי למנוע התעצמות זו של האויב תקף חיל האוויר הישראלי פעמים רבות בסוריה, כאשר בין המטרות נמנו משלוחי נשק, מחסני נשק ותחמושת, טכנולוגיות מתקדמות, תשתיות צבאיות איראניות, בסיסי צבא ושדות תעופה, וכן מערכות הגנה אווירית ונ"מ. שיא העימות התרחש באפריל ומאי 2018, וכלל את מבצע בית הקלפים בו חיל האוויר פגע קשות בתשתיות האיראניות בסוריה. בתקיפות הושמדו טילים רבים ונהרגו פעילים רבים ממשמרות המהפכה האסלאמית, חזבאללה וממיליציות שיעיות שונות, וכן למעלה ממאה חיילים סורים.
ב-4 בדצמבר 2018, במהלך חג החנוכה, יצא צה"ל למבצע מגן צפוני מבצע שנועד להשמיד את איום המנהרות בגבול של מדינת ישראל עם לבנון. את ההכנות ריכז איזנקוט באופן אישי ואף פיקד עליו כשיצא לפועל. המבצע הסתיים בהצלחה בתחילת ינואר 2019 ובמהלכו חיל ההנדסה הקרבית איתר ונטרל 6 מנהרות חוצות גדר.
לאחר סיום המבצע, ב־15 בינואר 2019, השתחרר איזנקוט מצה"ל.
לאחר שחרורו מצה"ל.
בשנת 2019 הצטרף איזנקוט למכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון.
בספטמבר 2019 פרסמו איזנקוט ופרופסור גבי סיבוני עבודה שכותרתה "קווים מנחים לתפיסת ביטחון לישראל". עבודה זו התפרסמה במקביל במכון למחקרי ביטחון לאומי ובמכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון. השניים קובעים כי האתגרים הביטחוניים שבפניהם ניצבת מדינת ישראל מאז הקמתה מחייבים את קברניטיה לעצב עקרונות כתובים לביטחון לאומי ולגבש לאתגרים אלה מענה רלוונטי המשתרע על מגוון מאמצי הביטחון הלאומי. האיום המרכזי מולו מתמודדת ישראל הנה שאיפתה של איראן להשיג הגמוניה אזורית ונשק גרעיני. לצד אלה עולה הצורך להתמודד עם שינויים פנימיים בחברה הישראלית, כאשר לצד צמיחה באוכלוסייה, בעוצמה הכלכלית וביכולותיה מדעיות וטכנולוגיות, מתגלעים בקיעים מטרידים בלכידות החברה. העבודה מציעה מספר תובנות עקריות בהם: עדכון למושגי היסוד הצבאיים-ביטחוניים, מרכזיות המערכה שבין המלחמות, חשיבות התמרון היבשתי, חשיבות המאמץ המדיני בדגש על הקשר האסטרטגי עם ארצות הברית, המאמץ הכלכלי, המאמץ החברתי ובמסגרתו החשיבות המכרעת של הקשר על יהדות התפוצות והצורך לחזק קשר זה. המסמך מציג את עילות המלחמה של ישראל ובכלל אלה החשיבות של מערכה לפגיעה בבניין כוח של האויב לאור התפתחות אסטרטגית ומערכה לגמול מרתיע.
בנובמבר 2019 מונה איזנקוט לדירקטור בחברת צור שמיר אחזקות והצטרף כעמית מחקר בכיר למכון למחקרי ביטחון לאומי. זכה באות אביר איכות השלטון 2019 בקטגוריית צבא וביטחון מטעם התנועה לאיכות השלטון.
בינואר 2020 מונה לדירקטור בחברת הנדל"ן והארכיבאות וילאר.
באפריל 2021 מונה ליו"ר דירקטוריון חברת סטורג' דרופ, המתמחה בפיתוח טכנולוגיות מתקדמות לאגירת אנרגיה ירוקה.
הצטרפות לפוליטיקה.
באוגוסט 2022 הודיע על הצטרפותו לפוליטיקה במסגרת המחנה הממלכתי בראשות בני גנץ וגדעון סער. הוא קיבל ברשימה את המקומות 3,9,16,18 .
עמדות.
איזנקוט מאמין במדינה שחזונה משקף ערכים לאומיים-יהודיים. הוא מאמין כי על המדינה לקיים שוויון זכויות לכל אזרחיה בלי הבדל דת, לאום, גזע ומגדר.
איזנקוט מאמין בהיפרדות מהפלסטינים כדי להימנע ממדינה דו-לאומית וכדי לשמור על מדינה יהודית-דמוקרטית, עם שמירה קבועה על בקעת הירדן וגושי ההתיישבות. ברצועת עזה, איזנקוט חותר להסכם הפסקת אש ארוך טווח, החזרת השבויים והנעדרים, פירוז מוחלט מיכולת שיגור טילים ורקטות ובתנאים אלה יסכים לצעדי שיקום לרצועה הכוללים פתיחת נמל ימי.
בראייה ביטחונית כוללת הוא רואה חשיבות בקידום מדיניות ביטחונית אקטיבית ובלתי מתפשרת לקידום האינטרסים הביטחוניים, תוך הפגנת עוצמה ביטחונית, כדי להמשיך לשחוק יכולות אויב ולהרתיע את הגורמים העוינים שטרם השלימו עם קיומה של מדינת ישראל.
איזנקוט מאמין כי אויבי ישראל אינם איומים קיומיים על מדינת ישראל, אך הקיטוב מבית כן. לפיכך הוא טוען כי על עם ישראל להפסיק את מסע החרמות במטרה למצוא קווי חיבור בין מחנות פוליטיים, ולא לתת למרחיק ולמפריד לנהל אותנו.
איזנקוט דורש קידום רפורמות שיחזקו את הפרדת הרשויות.
חיים אישיים.
איזנקוט נשוי לחנה, אדריכלית, ואב לחמישה ילדים. מתגורר עם משפחתו בהרצליה.
נבחרת סוריה בכדורגל
נבחרת סוריה בכדורגל (בערבית: منتخب سوريا لكرة القدم) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של סוריה. למרות שנבחרת זו לא נחשבת לאחת החזקות ביבשת אסיה, היא זכורה כבעלת עבר עשיר יחסית. הנבחרת השתתפה במוקדמות מונדיאל 1950 ומוקדמות מונדיאל 1958, טורנירים שרוב נבחרות אסיה שהיו קיימות באותה עת לא השתתפו בהן. במוקדמות מונדיאל 1966 הועברה נבחרת סוריה, ביחד עם נבחרת ישראל לבית האירופי אך הנבחרת, ששובצה בשלב הבתים נגד נבחרות אירלנד וספרד, פרשה כצעד מחאה ביחד עם כל נבחרות יבשת אפריקה ורוב נבחרות יבשת אסיה, למעט נבחרות ישראל וצפון קוריאה, מפני שלשתי היבשות יחדיו ניתן אז רק מקום אחד בגביע העולם.
ההופעה הטובה ביותר של הנבחרת היא במוקדמות מונדיאל 1986, שבו העפילה עד לשלב ההעפלה האחרון ואז הפסידה לנבחרת עיראק.