בעונת 1990/1991 עבר בן הרוש ליריבה העירונית, הפועל ירושלים, ועזר לה לעלות לליגת הבכירה בעונת 1995/1996. לאחר מכן פרש ממשחק פעיל. בתווך שיחק עונה אחת בהפועל אשדוד.
לזכותו של בן הרוש הופעה בודדת במדי נבחרת ישראל בשנת 1990.
לאחר הפרישה.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל עבד בתור מנהל מקצועי ואחראי מחלקת נוער במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים בין השנים 2011–2013.
בעונת 2014/2015 הצטרף בן הרוש כמנהל מקצועי לקבוצת אוהדים בית"ר נורדיה ירושלים שקמה באותה עונה על מנת להילחם בגזענות והאלימות שמאפיינים את חלק מאוהדי בית"ר.
חיים אישיים.
בן הרוש מתגורר בצור הדסה ומשמש כמנהל אחזקה במלון אלדן בירושלים. לבן הרוש שלושה ילדים.
שרה חיה בק
אילן אלהרר
אילן אלהרר (נולד ב-12 בפברואר 1970) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הבלם בבית"ר ירושלים ומכבי יבנה.
קריירה.
אלהרר שיחק במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים מגיל 14, ועלה לקבוצת הבוגרים של בית"ר כמחליף בסוף עונת 1987/1988. בעונה שלאחר מכן קיבל את חולצת ההרכב, תחת הדרכתו של דרור קשטן, שחזר לקדנציה שנייה כמאמן הקבוצה. אלהרר היה שותף לגביע המדינה בו זכתה הקבוצה בעונת 1988/1989. לאחר מכן עבר למכבי יבנה, ועזר לה לעלות לליגה הבכירה בעונת 1990/1991. כעבור עונה נשרה הקבוצה בחזרה לליגת המשנה, ואלהרר חזר לבית"ר ירושלים בקיץ 1992.
אלהרר היה שותף לאליפות של בית"ר ירושלים בעונת 1992/1993, כשפתח ב-25 משחקים מתוך 30 בעונה זו. אלהרר אף זכה בתואר השחקן המצטיין במשחק הראשון של הקבוצה אי פעם במסגרת השלבים המוקדמים של ליגת האלופות, באוגוסט 1993 נגד זימברו קישינב ממולדובה.
אלהרר שיחק 9 עונות במצטבר בבית"ר ירושלים, ורשם לזכותו 123 הופעות ,9 בישולים ו-3 שערים.
לאחר הפרישה.
לאחר פרישתו מכדורגל בתחילת 1996, התמקד בחזרה בתשובה ובלימודי קודש, ונכנס לפוליטיקה. ב-1996 השתתף בתשדיר בחירות של ש"ס במסגרת הבחירות לכנסת הארבע עשרה ולראשות הממשלה. בהמשך ששימש נהגו של שר הדתות יצחק כהן ממפלגת ש"ס במשך מספר שנים. לאחר הישגה הגדול של מפלגת ש"ס בבחירות לכנסת בשנת 1999 בהן זכתה ב-17 מנדטים, קודם אלהרר להיות דובר המשרד, מהלך שלווה בביקורת רבה בעקבות מינויו ללא הליך ראוי, שבמהלכו הודה שהפעיל תחנת רדיו פיראטית.
מאיר קדוש
מאיר קדוש (נולד ב-25 בנובמבר 1965) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר והבלם בבית"ר ירושלים בה שיחק לאורך כל הקריירה שלו.
קריירה.
קדוש גדל במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים, ועלה לבוגרים של בית"ר בעונת 1984/1985. במחזור ה-19 של אותה עונה, התפרסם קדוש בעקבות אירוע חסר מזל בו החזיר כדור לשוער הקבוצה, יוסי מזרחי, אך הכדור נתקע בתוך שלולית מים, מה שאפשר לקשר מכבי חיפה, אברהם אבוקרט, לכבוש שער.
קדוש המשיך לשחק בבית"ר בעונות הבאות כבלם פותח, ואופיין בתור שחקן שקט שלא הרבה להתראיין בתקשורת וביצע עבודה טקטית טובה. היה שותף לזכייה של המועדון בשלושה גביעי מדינה בין השנים: 1984 - 1989, לאליפות ההיסטורית בעונת 1986/1987, וכמו כן לאליפות בעונת 1992/1993.
קדוש חווה מספר פציעות במהלך הקריירה, אך המשיך לשחק בבית"ר עד לפרישתו בסוף עונת 1994/1995. בסך הכל שיחק קדוש 11 עונות רצופות בקבוצה בהן רשם 279 הופעות ליגה.
חיים אישיים.
קדוש מתגורר בירושלים, והוא בעל מגרש מכוניות. לקדוש 2 ילדים.
אוריינות אקדמית
אוריינות אקדמית (באנגלית: Cognitive Academic Language Proficiency או בראשי התיבות CALP) היא אוריינות ברמה גבוהה הנדרשת ללימודי בית ספר תיכון ואוניברסיטה. האורייניות האקדמית מתבטאת ביכולות הבנה, ניתוח, הערכה וסינתיזה של טקסטים וסוגות טקסטים במקצועות שונים ונבדלים.
מקור המושג.
התאורטיקן והחוקר פרופסור ג'ים קאמינס פיתח את המונחים "אוריינות אקדמית" ו"כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים" ואת ההבחנה ביניהם. קאמינס חקר את נושא השפה השנייה בקרב אוכלוסיות מהגרים בטורונטו שבקנדה ומחקרו זה מהווה אף הוא בסיס למקור המושגים. בהתייחס ל"אוריינות אקדמית" הגדיר קאמינס, כי הכוונה היא לרכישת ידע, שפה גבוהה, אבסטרקטית, לעיתים נטולת הקשר, בעלת דחיסות רעיונית, המבוססת על ידע קודם (תרבותי, שפתי, רעיוני) ללא מימד אישי ובעלת אוצר מילים המותאם לתחום התוכן. רכישת מיומנויות אוריינות אקדמית מטרתה לקיים קשר בין העולם השפתי לעולם הקוגניטיבי באמצעות הדרישות שהיא מעמידה בפני הלומדים. לכן ניתן לזהות באיזה אופן המשימות והדרישות האורייניות משתנות במעבר מבית הספר היסודי לחטיבת הביניים והתיכון. המושגים "אוריינות אקדמית" ו"כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים" מצויים היום בשימוש נרחב. קאמינס משתמש גם במונחים "שפה מדוברת" (באנגלית: conversational language) ו"שפה אקדמית" (באנגלית: academic language).
אוריינות אקדמית לעומת כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים.
אוריינות אקדמית נבדלת מכישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים הקרויים באנגלית Basic Interpersonal Communication Skills ובראשי תיבות BICS, הנרכשים בגילאים פורמטיביים. כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים מתפתחים עוד בילדות, זמן רב בטרם מתפתחת שליטה טובה במיומנויות אוריינות אקדמית. לפיכך, הגם שבמסגרת בית ספרית תלמידים עשויים להיראות כבעלי מיומנויות שפתיות טובות, הם עודם נאבקים בפערים שפתיים המתהווים לנוכח הפער הקיים בין שני סוגי המיומנויות והכישורים. מיומנויות אוריינות אקדמית נרכשות לאורך מספר שנים והספרות מדברת על פרק זמן של בין 7 ל-11 שנים. כמו כן, קיים קשר חזק בין תפקודי שפה לתפקודים קוגניטיביים. תפקודים קוגניטיביים עשויים להיות ברמות גבוהות כגון ניתוח והערכה של טקסט או ברמות נמוכות כגון זיכרון לטווח קצר וזיהוי אוצר מילים בטקסט.
אוריינות אקדמית בית ספרית.
אוריינות אקדמית בית ספרית כוללת מיומנויות קריאה, כתיבה ושיח המתקיים בבית הספר והיא שונה ממקצוע למקצוע. בהתאם, המיומנויות האורייניות הנלמדות במסגרת המקצועות הריאליים שונות מאלו הנלמדות במקצועות ההומניים.
"אוריינות אקדמית" מטרתה לצייד את הלומדים בכלים להכרת סוגות שונות של טקסט במסגרת המקצוע הנלמד, וכן הכרת מטרות השימוש בטקסט ובמדיה הקשורה לו. האוריינות האקדמית הבית-ספרית מושפעת מן המיומנויות האורייניות שיש לתלמידים בהקשרים חוץ בית-ספריים כמו חוויות אישיות, חברתיות ותרבותיות. אוריינות אקדמית בית ספרית, להבדיל מאוריינות כללית, מבקשת לבצע מיפוי של הסוגות השונות במקצועות השונים על מנת להעניק לתלמידים יכולות אסטרטגיות להבנת סוגים שונים של טקסטים, ניתוחם, הפקת הבנה מעמיקה והקניית כלים לעשות כן באופן עצמאי וביקורתי. אוריינות אקדמית בית ספרית שמה לה כיעד ללמד לפענח, לנתח וליישם.
אוריינות אקדמית ברכישת שפה זרה.
מיומנויות אוריינות אקדמית הן בעלות חשיבות רבה במסגרת רכישת שפה זרה בבתי הספר על היסודיים. בהוראת שפה זרה לא ניתן להתבסס על הנחת היסוד כי הלומדים כבר שולטים במיומנויות אורייניות אקדמית כלליות שנדרשות ללימוד טקסטים, שכן הטקסטים נלמדים בשפה זרה. לא ניתן להניח מראש כי הלומדים מסוגלים ליישם את אותן מיומנויות אקדמיות, ככל שאלו קיימות להם, בשפת היעד. כי אם, יש להניח, כי מיומנויות האוריינות האקדמית נרכשות מחדש ולעיתים אף בפעם הראשונה בהקשר של הסוגה הנלמדת בשפה הזרה. קיימות טכניקות של הנגשת טקסטים המאפשרות לבצע את הקישור בין מיומנויות אוריינות אקדמית קיימות או חדשות לבין הטקסטים בשפה הזרה, וזאת במטרה להבין, לנתח, לבקר, להעריך ולהתאים בהקשר חדש את הטקסטים והסוגות הנלמדים בשפת היעד.
אוריינות אקדמית בעידן המודרני.
האוריינות האקדמית בעידן המודרני משלבת הרבה מעבר למיומנויות קריאה, כתיבה ושימוש יום יומי בשפה בהקשרים בית ספריים. הגדרת המושג "אוריינות" השתנתה לאורך התקופות, אחת הסיבות לכך היא מהפכת החינוך להמונים. לאורך הזמן הגדרת המושג הרחיבה את משמעותה וכללה גם עמדות והרגלי חשיבה המאפשרים את: קיומו של שיח ברמה האקדמית ובתחומים שונים; פיתוח יכולות הבנה, סיכום, פירוט, הסבר, הערכה, השוואה וניתוח, המתאימות את אופן השימוש בשפה להקשר שבו מתנהל השיח ושילוב יכולת ההבנה הביקורתית של השיח הן בכתב והן בעל פה. בהקשר של מיומנויות אוריינות אקדמית בעידן המודרני, ניתן לדבר גם על "הרגלי חשיבה" אורייניים, למשל: הבעת סקרנות אינטלקטואלית, גילוי עניין ברעיונות הזולת בד בבד עם היכולת לשפוט ולבקר אותם וכן גילוי יוזמה בלמידה והפקת הנאה מהשיח. אוריינות אקדמית בעידן המודרני עוסקת ביכולת להתאים את התנהגות הפרט לסביבה האקדמית והכוונה בהקשר זה גם ליכולת לנהוג בנימוס, לעורר תשומת לב בדרך הראויה למוסד האקדמי, לפתח מיומנויות הקשבה לנעשה בכיתה וגילוי התמדה בביצוע המשימות המאתגרות.
מבדקי אוריינות אקדמית בהשכלה גבוהה.