בספטמבר 2015 נבחר על ידי השר לביטחון הפנים, גלעד ארדן, למלא את תפקיד מפכ"ל המשטרה, לאחר הסרת מועמדותו של גל הירש. ב-3 בדצמבר 2015 קיבל דרגת רב-ניצב ונכנס לתפקיד המפכ"ל ה-18 של משטרת ישראל.
המבצע המשמעותי הראשון שפיקד עליו כמפכ"ל היה המצוד אחרי המחבל מערערה, נשאת מלחם, שביצע את פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף ב-1 בינואר 2016, וחוסל כעבור שבוע על ידי צלפי הימ"מ.
אלשיך קידם מספר רפורמות: אמו"ן - בתחום "שיטור מבוסס נתונים" (evidence based policing), "הרצף המודיעיני", "הרצף הטכנולוגי" ו"הרצף החקירתי" - בתחום "השיטור הגבוה", וכן רפורמה העוסקת בחיזוק נורמות משטרת ישראל, בין השאר מבדקי מהימנות ממוחשבים ובדיקות פוליגרף. הוא יזם את הקמת תנועת הנוער המשטרתית "שחקים" (שומרי חוק).
עם השר ארדן, השיק תוכנית אסטרטגית להעמקת השיטור בקרב המגזר הערבי, במסגרתה הוקמו תחנות משטרה חדשות וגויסו שוטרים ושוטרות מוסלמים שעברו הכשרה ייחודית. עוד קידמו השניים תוכנית לחיזוק ביטחון ירושלים, שחיזקה את יכולתו העצמאית של המחוז ולצמצם באופן דרמטי את הצורך השוטף בתגבור יומיומי.
בינואר 2017 נעשתה הריסה של בנייה לא חוקית באום אל-חיראן, ובמהלכה ירו שוטרים בתושב הכפר יעקוב מוסא אבו אל-קיעאן, לאחר שחשבו שבכוונתו לדרוס אותם. לאחר הירי פגע הרכב בשוטרים וכתוצאה מכך נהרג שוטר אחד ואחר נפצע. בפרשה זו גיבו אלשיך, עם השר לביטחון פנים גלעד ארדן, את השוטרים וטענו שמדובר בפיגוע דריסה.
חקירות מרכזיות של המשטרה בתקופת כהונתו עסקו ב"תיק 1000", "תיק 2000" ו"תיק 4000", שבהם אחד החשודים המרכזיים היה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, ו"תיק 3000", שבו חשודים מקורבים לנתניהו. בפברואר 2018 המליצה המשטרה להגיש כתב אישום נגד נתניהו באשמת לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים ונגד אנשי העסקים ארנון מילצ'ן וארנון מוזס באשמת מתן שוחד. ב-2 בדצמבר 2018, יומו האחרון של אלשיך בתפקיד, פרסמה המשטרה את עמדתה ועמדת רשות ניירות ערך, שלפיה התגבשה ב"תיק 4000" תשתית ראייתית לביצוע עבירות, ובראשן שוחד, נגד חלק מהחשודים, בהם ראש הממשלה בנימין נתניהו, רעייתו שרה נתניהו, בעל השליטה בחברת "בזק" שאול אלוביץ' ומנכ"לית "בזק" סטלה הנדלר. במהלך החקירות מתח נתניהו ביקורת על המשטרה ועל אלשיך אישית, והמשיך בכך בנאום שנשא לפני תחילת משפטו, וכן הפסיק להזמין את אלשיך לפגישות. בראיון לאילנה דיין בעובדה בפברואר 2018, טען אלשיך כי . המשטרה פתחה בחקירה נגד החוקרים הפרטיים החשודים, וביולי באותה שנה סגרה נגדם את התיק בעילה של היעדר עבירה.
במהלך כהונתו גיבה את מפקד 433, ניצב רוני ריטמן, והגן עליו בתלונה שהוגשה נגדו בנוגע להטרדה מינית.
ב-13 בספטמבר 2018 הודיע השר ארדן על החלטתו לא להאריך את כהונתו של אלשיך. במסיבת עיתונאים שכינס אמר ארדן כי "אינני מתחרט על מינויו של רוני אלשיך למפכ"ל. עם זאת, היו לנו חילוקי דעות בסוגיות שונות, חלק מהן סוגיות מהותיות כבדות משקל, שבעיניי יש להן השפעה ניכרת על אמון הציבור במשטרה".
ב-3 בדצמבר 2018 סיים את תפקידו כמפכ"ל, וניצב מוטי כהן מונה לממלא מקום המפכ"ל.
לאחר סיום כהונתו קרא לכך שמפכ"לים ימונו על ידי ועדה ציבורית ולא על ידי השר לביטחון פנים, כדי להרחיב את עצמאותם מהדרג הפוליטי.
באוגוסט 2020 פרסם את ספרו, "מפכ"ל בחזית – ערכים במבחן", אוטוביוגרפיה בה פורש אלשיך את משנתו הערכית והמנהיגותית, המתמקדת בתקופת כהונתו כמפכ"ל המשטרה.
חיים אישיים.
הוא נשוי לשירה, אב לשבעה. תושב גבעת שמואל, ובעבר התגורר בכוכב השחר.
רוני אלשייך
סקר (פירושונים)
מרדכי ברתנא
מרדכי ברתנא (ברטינסקי) (12 בנובמבר 1909 – 1986) היה משורר ישראלי שכתב בעברית וביידיש, והיה מוכר יותר בשם העט שלו ב. מרדכי.
ביוגרפיה.
ברתנא נולד בעיירה פודברודז', בקרבת וילנה, התחנך בחדר, בישיבה, ובגימנסיה עברית בווילנה. בבגרותו עבר לוורשה, שם למד בבית המדרש "תחכמוני" ובסמינר היהודי למורים.
ברתנא עלה ארצה בשנת 1935 ולמד מספר שנים באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן עסק בהוראה ועם קום המדינה שימש מפקח על בתי הספר מטעם משרד החינוך.
בנו הוא המשורר וחוקר הספרות אורציון ברתנא.
יצירתו.
בראשית דרכו כתב ברתנא שירים ביידיש, אולם עם עלייתו ארצה עבר לכתוב עברית. בסך הכל פרסם 14 ספרי שירה וארבעה ספרי לימוד, וכן ערך ותרגם מספר ספרים.
בשנת 2009 פורסם מבחר משיריו תחת הכותרת "שואל כאדם ועונה כיהודי: מבחר שירים 1931-1974" בהוצאות כרמל ועמדה.
אדני המשכן
אדני המשכן הם אדנים ששימשו להעמדת העמודים והקרשים במשכן. במשכן היו בסך הכל 165 אדנים, 100 אדני כסף ו-65 אדני נחושת בגדלים שונים. כל אדן הונח על הקרקע ולתוכו הוכנס קרש או עמוד. משקלם הרב של האדנים (כ-50 ק"ג כל אחד) מנע מהעמודים ליפול. את כל האדנים נשאו בני מררי.
אדני הקרשים.
במשכן היו בסך הכל 48 קרשים. לכל קרש היו שתי ידות, שהוכנסו לתוך האדנים, כל יד לתוך אדן אחד, כך שהיו שני אדנים לכל קרש - סך הכל 96 אדנים. האדנים היו עשויים מכסף ומשקלם היה כיכר כסף (כ-50 ק"ג). גודל כל אדן היה אמה על 3/4 אמה, בגובה אמה. הם היו חלולים ועובי דופן האדן היה רבע אמה, כך שהחלל שנוצר היה בגודל של חצי אמה על רבע אמה. ולדעת הרמב"ן, לא היה שיעור לעובי דפנות האדנים, אך היה צריך שכל הדפנות יהיו באותו העובי. אך לדעת הרא"ם, הדפנות הפנימיות של האדנים היו בעובי שני טפחים ואצבע (0.375 אמה), אך החיצוניות היו בעובי מינימלי, כדי שלא נצטרך לחרוץ יותר מדי בצידי הקרש.
האדנים עמדו בצפיפות זה לצד זה, והיו אחד מאמצעי ייצוב הקרשים, חוץ מהבריחים והטבעות. היריעות לא כיסו את האדנים ולכן הם נראו גם במבט מבחוץ.
אדני העמודים.
בשונה מהקרשים שהיו מחוברים זה לזה ואדניהם היו רק אמצעי אחד מתוך שלושה על מנת לייצב אותם – העמודים היו מרוחקים זה מזה והדבר היחיד שהיה מחזיק אותם שלא יפלו היה האדנים. בנוסף לכך, לכל עמוד היה רק אדן אחד ולא שניים. במקורות לא נמצא כתוב גודלם המדויק של אדני העמודים, אך ניתן לשער שהם היו רחבים יותר מהעמודים עצמם (שהיו אמה על אמה ולא נמצא שהיה להם יתד בתחתיתם בדומה ליתדות הקרשים), על מנת להחזיק אותם.
עמודי החצר.
לחצר היו בסך הכל 56 עמודים (לא כולל עמודי המסך). כל עמוד הוכנס לתוך אדן העשוי מנחושת. גודלם המדויק של האדנים לא נמצא במקורות, אך ניתן לשער שהם היו רחבים מספיק כדי שהעמודים, שהיו אמה על אמה, יכנסו לתוכם. אדנים אלו היו אמצעי ההצבה היחיד שהיה לעמודי החצר. ייתכן כי מיתרי ויתדות החצר אשר בהם מתחו את קלעי החצר סייעו גם כן בייצוב העמודים.
עמודי הפרוכת.
הפרוכת נתלתה על גבי ארבעה עמודים. כל עמוד הוכנס לתוך אדן העשוי מכסף, שמשקלו היה כיכר. גם לאדנים אלו לא נמצא גודל מדויק.
עמודי המסכים.
במשכן היו שני מסכים ששימשו להפרדה בין האזורים השונים במשכן. מסך פתח אוהל מועד הוצב בכניסה לאוהל מועד ושימש להפרדה בין החצר לאוהל עצמו. הוא נתלה על גבי חמישה עמודי שיטים המצופים בזהב. מסך שער החצר נתלה בכניסה למשכן והפריד בין המחנה למשכן עצמו. הוא נתלה על גבי ארבעה עמודי שיטים המקושטים על ידי חישוקי כסף. אם כן, היו בסך הכל תשעה עמודים למסכים ולכל עמוד היה אדן אחד בלבד. אדנים אלו היו עשויים מנחושת. גם לאדנים אלו לא נמצא גודל מפורש במקורות.
מימון האדנים.
ליצירת האדנים השתמשו בצלאל בן אורי ואהליאב בן אחיסמך בשני חומרים: כסף ונחושת. בתורה מתואר כיצד השיגו את החומרים האלו:
כלומר, העם התנדב והביא את כל החומרים הנצרכים למלאכת המשכן. כמות החומרים שנאספו, מפורטת בפרשת פקודי. משקל כל הנחושת היה 70 כיכר ו-2,400 שקל (סך הכל 212,400 שקל, בערך 3.5 טון). נחושת זו שימשה לכל כלי הנחושת שהיו במשכן, לכן לא ידועה בדיוק כמות הנחושת ממנה היו עשויים אדני העמודים.
לעומת זאת, על אדני הכסף התורה מפרטת יותר. העם נצטווה לתת מחצית השקל לצורך מימון האדנים ושאר כלי הכסף. כל אדם מעל גיל עשרים היה חייב לתת חצי שקל כסף למשכן. כמות הכסף שנאספה מפורטת גם כן בפרשת פקודי ושם כתוב: בפסוקים אלו מבואר, שמספר האנשים שנתנו את הכסף הוא 603,550 אנשים. כל אחד נתן חצי שקל, סך הכל 301,775 שקלים. כמות זו שווה למאה כיכרות כסף ו1,775 שקלים, משום שכיכר כסף שווה לשלושת אלפים שקלים. מהכיכרות נעשו כל אדני הכסף שבמשכן - אדני הקרשים ואדני הפרוכת - סך הכל מאה אדנים, כיכר לאדן. ומהכסף הנותר נעשו ווי העמודים והחישוקים המקשטים אותם.
ב. מרדכי
1955 בספורט
טניס.
הטניסאיות שזכו בטורנירי הגראנד סלאם.
מורין קונולי הייתה האישה הראשונה שזכתה בגראנד סלאם.
כדורגל.
כדורגל לפי מדינות.
ברזיל.
בשל גודלה של ברזיל, אליפויות נערכו על בסיס אזורי.
כדורסל.
תחרויות בינלאומיות.
אליפות אירופה.
נבחרת הונגריה () זוכה באליפות.
אליפות דרום אמריקה.
אורוגוואי () זכתה באליפות ופרגוואי () זכתה במקום השני.
פוטבול.
קליבלנד בראונס מנצחת את לוס אנג'לס ראמס 14-38 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בלוס אנג'לס.
ממלכת סמן
קיטה איוו ג'ימה
איי וולקנו (יפן)
קדם כוכב לכת
תחמוצת חנקן
סימן (אזור היסטורי)
טסמה מוגס
טסמה מוגס (נולד ב-2 בפברואר 1988) הוא אתלט ישראלי המתמחה בריצות ארוכות, אלוף ישראל 3 פעמים בריצת 5000 מטר (2012, 2010, 2009), פעמיים בריצת חצי מרתון (2012, 2010) 3 פעמים בריצת 10000 מטר (2012, 2010, 2009) ושיאן ישראל בעבר במקצוע זה.
ביוגרפיה.
מוגס נולד באתיופיה. התחרה בריצות 5000 מטר ו-10,000 מטר. ב-2008 עלה לישראל, התגורר תחילה בבאר שבע ולאחר מכן עבר לרעננה והתאמן במסגרת אגודת הפועל אתלטי אורן השרון.