כך, בעניין ע/7/11 סרן רועי בן חמו נ' התובע הצבאי הראשי מ-2011, הלה הורד לדרגת סג"ם, הגם שפעמיים ביצע מעשים מגונים שעל-פי טיבם היו מעשים מגונים ללא הסכמה, והורשע בעבירות התנהגות שאינה הולמת. בע/3/08 סרן אלירן וקנין נ' התובע הצבאי הראשי (2009), דובר על מי שלאחר שביצע תאונת דרכים ניסה להניא את נפגעי התאונה מלפנות לבית החולים והציע להם כסף בתמורה. הלה הורד לדרגת סגן בלבד, כאשר שופט המיעוט ביקש להימנע מפגיעה בדרגתו בכלל. בע/193/01 התובע הצבאי הראשי נ' סג"ם יוגב (2002), דובר על קצין בדרגת סג"ם, אשר הורשע בעבירות של שימוש בסם מסוכן, בקבלו את ערעור התביעה על קולת העונש, נמנע בית-הדין לערעורים מלפגוע בדרגתו, באשר משמעות הפגיעה הייתה שלילת דרגות קצונה ממנו. בית הדין נמנע מלפגוע בדרגת הקצונה אף בעניין ע/32/06 התובע הצבאי הראשי נ' סג"ם דקל בר (2006), שהורשע בהתנהגות שאינה הולמת ונידון ל-60 ימי מאסר בפועל, בגין התנהגות שעל-פי אופייה היא גניבה, בשלוש הזדמנויות. בעניין צפון (מחוזי) 284/18 התובע הצבאי נגד סמ"ר גביראל אלברז פשקו, דובר על מי שהורשע בהיעדרות מילואים למשך 757 יום, וקיבל 12 יום מאסר על תנאי. בית הדין ניהל דיון בשאלה האם להוריד את דרגתו, וקבע כי אין לפגוע בדרגותיו, אף שלא היה מדובר על דרגות קצונה. בע/13/18 התובע הצבאי הראשי נ' רב"ט ע' ג' (2018), נמנע בית הדין הצבאי מלהוריד את דרגתו של רב"ט, אף שכיוון את נשקו הצבאי במהלך חופשה לעבר צבי, ורק התערבות של רב-סרן שעבר במקום מנעה את הירי. בסמוך לאחר מכן, התכוון החייל לירות בנשקו על שני רועי צאן, אך חברו הניא אותו מלעשות כן. לבסוף, ירה החייל מספר יריות בשטח פתוח. בצפון (מחוזי) 462/18 התובע הצבאי נ' רב"ט נדיר אבראהים (2020), נמנע בית הדין מלהוריד את דרגתו של רב"ט, אף שדחף את חברו מספר פעמים, תפס אותו בחולצתו ואיים להכותו, ורק התערבות של חיילים אחרים מנעה את התגרה. בהמשך, איים על חברו שלוש פעמים בירי, דקירה והמתה, והורשע בהתנהגות פרועה.
בעניין 112/79 סא"ל ש' נ' התובע הצבאי הראשי (1979), הפחית הרמטכ"ל את עונש הפגיעה בדרגתו של סא"ל ש' חרף מעורבותו בהריגת מחבל שנעצר על ידי כוחות צה"ל, והלה הורד בדרגה אחת בלבד, לדרגת רס"ן. בעניין תא"ל אופק בוכריס (מ/6/16 התובע הצבאי הראשי נ' תא"ל בוכריס (2016)), הוזכר כי עבירת ההתנהגות שאינה הולמת, בנסיבות של הטרדה מינית או בעילה אסורה בהסכמה שביצע קצין בכיר, מביאה ברגיל לפגיעה בדרגה אחת לכל היותר (וראו גם עניינו של סא"ל לירן חג'בי, אל"ם שלמה ישי ואל"ם אברג'יל (מ/ 2/15 התובע הצבאי הראשי נ' סא"ל חג'בי (2015)), ע/ 1/15 התובע הצבאי הראשי נ' אל"ם אברג'יל (2015), ע/123/02 שלמה ישי נ' התובע הצבאי (2004)), וכן הרשעות בהתנהגות שאינה הולמת בנסיבות אחרות, חמורות אף הן, ובהן עניינו של תא"ל תמיר לעיל וכן מ/7/16 התובע הצבאי הראשי נ' אל"ם ברגר (2016). בעניין לירן חג'בי, הלה אף לא היה מוכן להתנצל בפני קורבנו). בעניין תא"ל אופק בוכריס, הסביר הרמטכ"ל אביב כוכבי, שבאותו הזמן מונה לשמש כסגן הרמטכ"ל, כי "... לאור הנסיבות, הורדה בדרגה היא עונש קשה לקצין. ראוי לקחת בחשבון את מכלול זכויותיו ולשקלל אותם בהכרעת בית הדין". הפרקליטות נקשרה בהסדר טיעון אף מול סא"ל שלום אייזנר (מ/1/13 התובע הצבאי נ' סא"ל שלום אייזנר (2013)), במסגרתו הורשע בחריגה מסמכות והתנהגות שאינה הולמת בגין הכאה באמצעות נשק M-16 שני פעילי שמאל ואזרח פלסטיני והביא לפציעתם (שניים מהם נזקקו לטיפול רפואי). בית הדין הצבאי המיוחד כיבד את ההסדר ונמנע מלפגוע בדרגתו של סא"ל אייזנר, בין היתר נוכח ביטול מינויו לסגן מפקד בה"ד 1. בעניין מ/1/10 התובע הצבאי הראשי נ' סרן איתי ונה, הוגש כתב אישום משותף נגד סא"ל אטיאס וסרן ונה, בגין עבירה של גניבה ביד עובד ציבור, על שנטלו רכוש צבאי יחד עם אזרח בשווי כ-130 אלף ש"ח. בית הדין הרשיע את סא"ל אטיאס והוריד אותו בדרגה אחת, בהתאם לעתירת התביעה.
בעניין האלוף יצחק מרדכי, הוועדה התחשבה בעברו הצבאי, ונמנעה מלהורידו בדרגה למרות הרשעות במעשים מגונים. ההכרעה אושרה בבית הדין הצבאי לערעורים. בעניין ע/36,38/11 רס"ב אליהו רחימי נגד התובע הצבאי הראשי (2011), איש הקבע רב-סמל בכיר אליהו רחימי, שקיבל 40,000 דולר במרמה ממשלחת משרד הביטחון בארצות הברית, סיים את משפטו הצבאי בהורדה בדרגה אחת בלבד לדרגת רס"ם ועבודות צבאיות.
אף בדרגות פיקוד נמוכות יותר, עדיין ניתן לזהות את המגמה של הימנעות מהורדה בדרגה. כך, למשל, בעניין ע/171/69 סמ"ר שושני נ' התובע הצבאי הראשי (1969) התערב הרמטכ"ל בגזר דינו של בית הדין הצבאי לערעורים, והקל בעונשו של הסמ"ר, והורה על הורדתו בדרגה אחת בלבד, חרף העובדה שביצע סחיטה מינית באיומים.
הורדה בדרגה עקב לחץ חיצוני.
הורדה בדרגה היא בדרך כלל החלטה פנימית של הארגון שהעניק את הדרגה. מקרה חריג מבחינה זו הוא מקרהו של אל"ם אביאם סלע. סלע שירת כטייס בחיל האוויר ונחשב קצין מבטיח במיוחד. בעת שהייתו בלימודים בארצות הברית שימש כמפעילו של המרגל יונתן פולארד. לאחר חזרתו לישראל שירת כמפקד בסיס רמון של החיל, ואף הוחלט על מינויו למפקד בסיס תל נוף וקידומו לדרגת תת-אלוף. הוא נכנס לתפקיד מפקד הבסיס ולאחר חמישה שבועות, באופן חסר תקדים, בלחץ אמריקני כבד בוטל המינוי, והוא נאלץ לפרוש מחיל האוויר בדרגת אלוף-משנה לאחר שנתיים בהן הדריך במכללה לביטחון לאומי.
במגזר הציבורי בישראל.
חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ"ג-1963, המסדיר את ענייני המשמעת של עובדי המדינה, מאפשר עונש של הורדה בדרגה בידי שני גורמים:
חוק הרשויות המקומיות (משמעת), תשל"ח-1978, המסדיר את ענייני המשמעת של עובדי הרשויות המקומיות, מסמיך את בית הדין למשמעת של עובדי הרשויות המקומיות להטיל עונש של הורדה בדרגה.
חוק המשטרה, תשס"ו-2006, מסמיך את בית הדין למשמעת של משטרת ישראל להטיל עונש של הורדה בדרגה.
הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת חיפה
טיפוח, רכילות והאבולוציה של השפה (ספר)
טיפוח, רכילות והאבולוציה של השפה הוא ספר מאת האנתרופולוג רובין דאנבר משנת 1996, בו טוען המחבר כי השפה התפתחה מטיפוח חברתי ומסיפורי רכילות. טיעון זה נתמך בתצפית לפיה השפה מותאמת לסיפור סיפורים.
הספר ספג ביקורת בטענה שמכיוון שהדיבור כל כך קל, "הטיפוח במילים", הצעתו של דאנבר, מהווה דרך אמינה פחות לתקשורת מאשר איתותים כנים אחרים, כגון השקעה בזולת, הסתכנות, חריצות, מאמץ ותכונות אחרות שיוצרות אמינות רבה יותר של זה שמפגין אותן. בנוסף, הספר אינו מספק הסבר משכנע לאופן שבו קולות חסרי משמעות הנובעים ממעשה הטיפוח, עשויים להפוך לדיבור תחבירי.
תזה.
דאנבר טוען כי רכילות מאפשרת לבני אדם החיים בקבוצה מה שטיפוח ידני מאפשר לפרימטים אחרים - לשרת את מערכות היחסים שלהם וכך לשמור על בריתותיהם, על בסיס העיקרון: דאנבר טוען שכאשר בני האדם החלו לחיות בקבוצות חברתיות גדולות יותר ויותר, טיפוח ידני לכל החברים והמכרים החל לגזול זמן רב עד כדי כך שהפך לבלתי משתלם. בתגובה, טען דאנבר, המציא האדם צורת טיפוח זולה ויעילה במיוחד - טיפוח "ווקאלי, הלא הוא הרכילות." כדי לשמור על בעלי ברית מאושרים, צריך רק "לטפח" אותם בעזרת קולות שעלות השמעתם נמוכה (במובנים של השקעת מאמץ), וכך מתאפשר לשרת מספר בעלי ברית בו זמנית, תוך שמירה על שתי הידיים פנויות למשימות אחרות. הטיפוח הקולי התפתח בהדרגה לשפה קולית - בתחילה בצורה של רכילות. נראה כי ההשערה של דאנבר נתמכת בכך שמבנה השפה מראה התאמה לסיפור סיפורים.
ביקורת.
מבקרי התיאוריה של דאנבר מצביעים על כך שיעילותו של "טיפוח ווקאלי" - העובדה שהמילים כל כך זולות, כל כך קלות להפקה - פוגעת ביכולתו לאותת על מחויבות כנה מהסוג שמועבר בטיפוח ידני, שגוזל זמן ודורש משאבים רבים יותר. ביקורת נוספת היא שהתיאוריה לא עושה דבר כדי להסביר את המעבר המכריע מטיפוח קולי - הפקת צלילים נעימים אך חסרי משמעות - למורכבויות הקוגניטיביות של הדיבור התחבירי.
משא (מבני ישמעאל)
משא הוא דמות מקראית ומוזכר בתנ"ך כאחד מבני ישמעאל.
במקורות.
משא הוא הבן השביעי של ישמעאל משא, השביעי מבין שנים עשר בני ישמעאל: נביות, קדר, אדבאל, מבשם, משמע, דומה, חדד, תימא, יטור, נפיש, קדמה. אחותו מחלת או בשמת נישאה לעשו.
שבט בשם משא מוזכר במספר כתובות אשוריות מימי תגלת-פלאסר השלישי והתקופה הקרובה. באחת הכתובות נאמר:
בכתובת אחרת כתוב:
כתובת שלישית מספרת על התנפלות שוד של שבט משא על שבט נביות.
זיהוי.
על פי ההבטחה לאברהם המופיעה בספר בראשית: "ולישמעאל שמעתיך ... שנים עשר נשיאים יוליד" נחשב כל אחד מבני ישמעאל לראש שבט ובהתאם נהוג לקשור בין השבט המוזכר בכתובות האשוריות עם בני ישמעאל.
חוקרים מסוימים קישרו בין שבט משא ללמואל מלך משא ואף לאגור בן יקה המשא.
רון א. קליין
רונלד א. קליין (באנגלית: Ronald A. Klain; נולד ב-8 באוגוסט 1961) הוא יועץ פוליטי יהודי-אמריקאי, עובד מדינה ועורך דין. חבר המפלגה הדמוקרטית, ששימש כראש סגל לשני סגני נשיא ארצות הברית: אל גור (1995–1999) וג'ו ביידן (2009–2011). לאחר שדווחו על מקרי נגיף אבולה בארצות הברית, הוא מונה על ידי ברק אובמה לכהן כמתאם תגובת האבולה בבית הלבן בסוף 2014 וכיהן בתפקיד מתחילת 2015.
בתחילת 2020 הצטרף קליין לקמפיין הנשיאות של ביידן כיועץ בכיר. ב-11 בנובמבר הכריז ג'ו ביידן על בחירתו בקליין לראש סגל הבית הלבן.
חיים מוקדמים וחינוך.