בשנת 1996 פרסמו אמוץ ואבישג זהבי את ספרם "טווסים, אלטרואיזם, ועיקרון ההכבדה". הספר מתאר את התאוריה ומביא דוגמאות רבות החל מעולם החיידקים והחד תאים, ועד לבני האדם.
הוקרה.
כשזכתה החברה להגנת הטבע בפרס ישראל בשנת 1980 על תרומה מיוחדת לטובת המדינה והחברה בכללה, צוינו במיוחד שניים ממייסדיה: אמוץ זהבי ועזריה אלון, וכן יואב שגיא.
באוגוסט 2008 קיבל, במסגרת חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, פרס על מפעל חיים בשל תרומתו לאיכות הסביבה. ב-2016 הוענק לו פרס על מפעל חיים מטעם האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה.
משפחה.
זהבי הכיר את אשתו, אבישג קדמן-זהבי, במהלך לימודיהם המשותפים באוניברסיטה העברית בירושלים בחוג לביולוגיה. השניים נישאו ב-1954. השניים שיתפו פעולה במחקרי שדה רבים, בעיקר בתחום הטימליים.
קישורים חיצוניים.
בעקבות מותו:
ממתק
הממתק (נגזר ממתוק) הוא מאכל השייך לתחום המגדנאות.
בין המאכלים המוגדרים כממתקים: שוקולד, סוכריות, מרציפן, רחת לוקום, גומי לעיסה, צמר גפן מתוק ועוד. ככלל, ממתק הוא מאכל מתוק הנאכל כחטיף או כקינוח. שף-קונדיטור המתמחה בייצור ממתקים בעבודת יד נקרא בעברית "אמן ממתקים" (מצרפתית Confiseur).
חיי מדף.
חיי מדף של ממתק עשויים לנוע בין שבועיים לשנה. אם הממתק אינו מוחזק בתנאים מתאימים (מקום קר ויבש) חיי המדף שלו יכולים להתקצר משמעותית.
ממתקים ותזונה.
ממתקים רבים הם עתירי שומן רווי וסוכר לבן ונחשבים תזונתית כ"קלוריות ריקות" ולא בריאים. ישנם גם ממתקים המכילים תחליפי סוכר כגון אספרטם או סטיביה.
ממתקים מבוססי ג'לטין.
ממתקים על בסיס ג'לטין או אגר נפוצים בעיקר ביפן. ישנם ממתקים, כמו מרמלדה, מרשמלו, סוכרייה, סקיטלס המכילים ג'לטין המופק מעור ומעצמות בעלי חיים; בהלכה היהודית קיימים דינים הנוגעים לג'לטין, אך לא מוזכר איסור באוכלו. עם זאת, יש המקפידים לא לאכול אותו, מכיוון שיש חשש שהוא מיוצר מעצמות של בעלי חיים לא כשרים או שמתו ללא שחיטה כשרה. ג'לטין מדגים כשרים מותר לפי כל הדעות. קיימים תחליפים צמחוניים לג'לטין.
קראטס מתבאי
קראטס מתבאי (ביוונית: Κράτης; סביבות 365 לפנה"ס - סביבות 285 לפנה"ס) היה פילוסוף יווני.
חייו.
קראטס נולד בתבאי שבבויוטיה (יוון התיכונה). בתחילה למד פילוסופיה באתונה והושפע ממשנתו הפילוסופית של סטילפון ממגארה, שעסק בעיקר בלוגיקה ובדיאלקטיקה. קראטס הפך לאחד הפילוסופים הציניקנים בהשפעת דיוגנס שהיה מורהו. אומרים שאיבד את רכושו כתוצאה מפלישתה של מקדוניה ליוון. אך נראה שהעמיד את רכושו לרשותו של בנקאי ואמר לו: "אם בני יהיו כסילים תן אותו להם, ואם יהפכו לפילוסופים תן אותו לעניים."
קראטס הטיף נגד המתירנות המינית של תקופתו ואמר: "רעב הוא תרופה לאהבה." הוא הקדיש את חייו לטיפוח המידות הטובות, ובחר בחיי נדודים, עוני ומחסור, פרישות והתנזרות מתוך משמעת עצמית. תלמידתו היפרכיה התאהבה בו, ואיימה להתאבד אם הוריה העשירים לא ירשו לה להינשא לו. הוא ניסה להניאה מתוכניתה זו בזורקו לרגליה את שק הנדודים שלו ובאומרו לה: "זהו כל אוצרי. חשבי היטב על מעשייך." היא החליטה לנטוש את ביתה העשיר ולהצטרף לקראטס בחיי נדודיו. חייהם המשותפים הפכו לסמל של נאמנות ושל אהבה.
לדברי דיוגנס לארטיוס, קראטס כתב מספר אגרות בנושאים פילוסופיים, פואמה קצרה ומספר מחזות פילוסופיים, אך מכל אלה לא שרד דבר. חשיבותו של קראטס היא בכך שהוא מסמל את המעבר מן הפילוסופים הציניקנים אל האסכולה הסטואית. תלמידו של קראטס היה זנון מקיטיון, מייסדה של האסכולה הסטואית.
הברידים
מכה (רובוט)
מֶכָּה (באנגלית: Mecha קיצור של Mechanical) או מך, הוא רובוט, כלי רכב או כלי נשק ענקי בצורת אדם. רובוטי ה"מכה" לרוב (על אף שלא תמיד) הם דו-רגליים. לרוב רובוטי ה"מכה" מוצגים כמכונות מלחמה: בעיקר כרכב קרבי משוריין בעל רגליים במקום גלגלים. הם לרוב חמושים בתותחים, טילים ומקלעים ולעיתים גם ב"נשק קר" כגון חרבות ענק ולהבי אנרגיה. בחלק מהפעמים, כגון ב-"Battletech" ובמאנגה היפנית "Patlabor", המכות משמשים למלא גם מטלות אזרחיות כמו עבודות בנייה, ככלי משטרתי, או לצורך כיבוי שרפות.
מקור השם.
המונח מכה (לעיתים גם מךּ; mech) הוא קיצור אשר נוצר במקור ביפן למלה האנגלית "מכני" (Mechanical). ביפנית, משמעות המילה "מכה" כוללת את כל האובייקטים המכניים למיניהם, כולל מכוניות, אקדחים, מחשבים, ומכשירים אחרים. באופן זה, המילה גם משמשת לתיאור רובוטים דמויי אנוש, סייבורגים, רובוטים תעשייתיים ואפילו טוסטרים. היפנים משתמשים במונח "רובוטים" (Robotto) או "רובוטים ענקיים" כדי להבדיל בין רובוטים רגילים לרובוטים בעלי רגליים מהמכשירים המכניים האחרים. השימוש הנפוץ ברבים הראשון בשפה האנגלית במונח זה היה בסדרה המצוירת "Robotech" אשר הייתה גרסה מדובבת לאנגלית של שלוש סדרות אנימה יפניות שונות והשימוש בעולם המערבי מאז במונח מתכוון בעיקר לכלי רכב רובוטיים בהם נוהג אדם או כלי לחימה מודרניים.
אזכורים בתרבות.
במאנגה ובאנימה.
ביפן, "אנימה רובוטים" (אשר ידועה כ"מכה אנימה" מחוץ ליפן) הוא ז'אנר אשר בו העלילה המרכזית מתמקדת בכלי רכב רובטיים ענקיים אשר מוטסים על ידי בני אנוש. בסדרות אלו, גובהו של רובוט ה"מכה" הקטן ביותר יהיה בדרך כלל כשישה מטרים, ויהיה בעל מגוון רחב של כלי נשק, ולעיתים קרובות דגם מוקטן שלו ייוצר באופן מאסיבי על ידי יצרני הצעצועים. סדרת האנימה "גנדאם" היא דוגמה מצוינת לכך: חברת ייצור הצעצועים היפנית "Bandai" לה הזיכיון למכירת צעצועי "גנדאם", הובילה לכך שכיום צעצועי גנדאם נמצאים בכל מקום ביפן. נהוג לחלק את ז'אנר המכה אנימה לשני סוגים עיקריים:
גודלם של רובוטי המכה יכול להשתנות לפי העלילה. בחלק מהם גובהם של המכים לא גדול יותר מטנק ("קוד גיאס", "Eureka Seven"), בחלק הם יכולים להיות בגובה מספר קומות ("גנדאם", "The Vision of Escaflowne") ובאחרים הם אף יכולים להיות בגבוה של גורד שחקים ("Space Runaway Ideon"). ישנם גם מכות אשר גדולים מספיק בשביל להכיל אוכלוסייה של עיר שלמה (מקרון 1), בחלק גם בגודל של ירח קטן ("הרובוטריקים") ובחלק הם בגודל של גלקסיה גדולה ("Tengen Toppa Gurren Lagann").
בקולנוע.
הדוגמה המוכרת ביותר לשימוש במכה בסרטי הקולנוע נעשה בסדרת סרטי "מלחמת הכוכבים". מכים ענקיים בעלי 4 רגליים, AT-AT, הופיעו בסרט " ונבלמו רק בקושי בידי ברית המורדים. בסרט " הופיעו מכים קטנים יותר בעלי 2 רגליים, AT-ST. מכים אלה התגלו כלא מתאימים ללוחמה ביערות ופגיעים למדיי.
בסרט "רובוקופ" מופיע המכה ED-209, הסבה של מכה צבאי לאכיפת החוק המתגלה ככישלון גדול עקב בעיות בבינה המלאכותית שלו.
בסדרת הפעולה המצליחה לילדים, הפאוור ריינג'רס, מכה ענק בשם "מגה-זורד" הוא כלי הנשק העיקרי של הפאוור ריינג'רס במלחמתם ברוע.
בסרט ההוליוודי "הנוסע השמיני 2" הופיע רובוט מכה אשר שימש ככלי רכב למשימות הובלת ציוד. בסרטי "מטריקס" על שערי העיר ציון שומרים לוחמים הנוהגים במכים החמושים במקלעים כבדים בקצות זרועותיהם. בסרט "מחוז 9" נעשה שימוש של גיבור הסרט ברובוט חייזרי דו-רגלי המצויד בטכנולוגיות העולות על אלה האנושיות. בסרט "מלחמת העולמות" עושים החייזרים שימוש ברובוטים ענקיים במלחמתם נגד בני האדם. כמו כן בולטת הופעתן של חליפות מכה בסרט עטור האפקטים "אווטאר" שבשימוש יחידות הצבא, ובסרט "קצה המחר" בכיכובו של טום קרוז.
סרט הלייב אקשן "פסיפיק רים" של הבמאי גיירמו דל טורו מתמקד במלחמה בין בני האדם המטיסים מכונות מכה ענקיות בשם ייגרים לבין מפלצות הענק קאייג'ו שמגיחות מהאוקיינוס השקט. בסרט "ספיידרמן המופלא 2", שיריונו של ריינו הוא למעשה חליפת מכה המעניקה ללובש אותה כוח על-אנושי ויכולת מיגון. בסרטי היקום הקולנועי של מארוול "איירון מן" ו"" מוצגים שני קונספטים של מכה בדמות שריון השלד החיצוני איירון מונגר וההאלקבאסטר, בהתאמה.
במשחקי וידאו.
מכים לעיתים קרובות מופיעים במשחקי הווידאו. בשל גודלם המאסיבי והפוטנציאלי לגרום לנזק עצום לרכוש כתוצאה מגודלם המכים הפכו לפופולריים מאוד במשחקי הווידאו השונים. משחק הלחימה והמכות OMF 2097 מבוסס כולו על קרבות בין רובוטי ענק ומכים מדגמים שונים. בין יתר המשחקים בהם מופיעים רובוטי המכה נמנים מטאל גיר, וורהאמר 40,000, סופרים קומנדר, Battlefield 2142 וסטארקראפט.
היינריך מנדלסון
היינריך מנדלסון (30 באוקטובר 1910 – 19 בנובמבר 2002) היה זואולוג גרמני-ישראלי. הוא נחשב לאחד ממייסדי שימור הטבע בישראל והמחקר הזואולוגי בה וזוכה פרס ישראל. בין גילויו ומחקריו היו גם גילויה של הצפרדע המיוחדת עגולשון שחור-גחון, שנחשבת למין נדיר וחשוב למחקר. ממקימי אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
מנדלסון נולד ב-30 באוקטובר 1910 בברלין. אביו, יוזף-פאול, היה סוחר. אמו, לוצי לודמובסקי, הייתה ילידת קטוביץ שבפולין, שהייתה אז חלק מגרמניה והייתה מבית יהודי מתבולל. הוא צאצא של הפילוסוף משה מנדלסון מצד אחד ורבי משה איסרליש (הרמ"א) מהצד השני. מאז ילדותו התעניין בחיות ובמדע. כנער, השתתף בתנועות הציוניות "קדימה" ו"כחול לבן" (Blau Weiß). למד רפואה וזואולוגיה באוניברסיטת הומבולט בשנים 1928-1933. בתקופה זו בברלין למד עברית אצל אלכסנדר ברש, מומחה לרכיכות, שלימים היה עמיתו באוניברסיטת תל אביב. עם עליית השלטון הנאצי הוא עלה לארץ לבד, ושכנע את הוריו ואחותו רות לעשות כן.