בתלמוד מסופר סיפורם של רבי יוחנן וריש לקיש: ריש לקיש היה ליסטים, שבעקבות מפגש עם רבי יוחנן חזר בתשובה והפך לתלמידו של רבי יוחנן. בעת ויכוח הלכתי בין השניים בדבר גמר מלאכתם של הסכין, הפגיון והרומח (כשנגמרת מלאכת הכלי הוא מוכשר לקבל טומאה), הטיח רבי יוחנן בריש לקיש: "לסטאה בלסטיותיה ידע" - שודד שכמוך יודע ומכיר את מאפייני כלי הנשק בהם עסקה המחלוקת. בעקבות זאת נעלב ריש לקיש ואמר לרבי יוחנן שלא הועיל לו האחרון בהכנסתו תחת כנפי השכינה - שם היה "רבי" (מראשי חבורת הליסטים) וגם כאן, בבית המדרש הוא "רבי". עקב כך חלשה דעתו של רבי יוחנן. כתוצאה מזאת נחלש ריש לקיש ומת, ורבי יוחנן, שהצטער על מות תלמידו ובר הפלוגתא שלו, מת אף הוא.
חוקר הספרות חיים וייס מוצא זיקה בין הסיפור "שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו", שגם בו נקודת המפנה היא פתגם מעליב הנאמר בעת ויכוח הלכתי, ובין סיפורם של רבי יוחנן וריש לקיש. וייס מציין:
עיבודים.
הסיפור עובד להצגת יחיד בשם "יאָרצייט" על ידי השחקן שולי רנד. ההצגה עלתה יותר מ-600 פעמים, וזכתה לביקורות מחמיאות.
על נוזליות
התנחלויות
גרש בודקר
גרש (הרש) איצקוביץ' בודקר (באנגלית: Gersh Itskovich Budker; ברוסית: Герш Ицкович Будкер; 1 במאי 1918 - 4 ביולי 1977) היה פיזיקאי יהודי רוסי - סובייטי (מצאצאיו של שמשון מאוסטרופולי), שעסק בפיזיקה גרעינית.
קורות חיים.
בודקר התקבל כ"חבר בהתכתבות" לסניף הסיבירי של האקדמיה הרוסית למדעים, האקדמיה הלאומית של רוסיה (אז ברית המועצות), ב-28 במרץ 1958, וב-26 ביוני 1964 קיבל תואר "אקדמאי" בלימודי פיזיקה גרעינית, לאחר שלמד בסניף האקדמיה שבסיביר.
ב-1959 הקים את המכון לפיזיקה גרעינית באקדמגורודוק (Akademgorodok) שברוסיה, והיה למנהלו הראשון של המכון. לאחר מותו, נקרא המכון על שמו, ושמו שונה ל"מכון בודקר לפיזיקה גרעינית".
בשנת 1967 זכה בפרס לנין
הוא נפטר בגיל 59 באקדמגורודוק מהתקף לב.
חייו ועבודתו המדעית הונצחו באוסף כתבים מאת עמיתיו למחקר, בהם פיוטר קאפיצה, לב לנדאו ואנדריי סחרוב, ולאלו מתווספים שני חיבורים מאת בודקר עצמו. אוסף הכתבים אודות חייו "G. I. Budker: Reflections &amp; Remembrances" (ג"א בודקר: מחשבות וזיכרונות) פורסם ב-1988.
איגוד הכדורסל הישראלי
איגוד הכדורסל הישראלי הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדורסל בישראל, הליגות המקצועניות השונות (מלבד ליגת העל) ונבחרות ישראל השונות, מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד.
איגוד הכדורסל הוקם ב-8 באוגוסט 1966. עד אז נקרא בשם ועדת הכדורסל ונוהל על ידי ההתאחדות לספורט בישראל.
משרדי האיגוד ממוקמים כיום בשדרות יהודית 36, תל אביב.
ההתאחדות הישראלית לכדורסל
הלמה של גאוס (תורת המספרים)
הלמה של גאוס היא למה בתורת המספרים, המספקת תנאי למספר טבעי להיות שארית ריבועית. הלמה נקראת על שם קרל פרידריך גאוס שהוכיח אותה לראשונה בדרכו להוכחת משפט ההדדיות הריבועית.
על אף שהלמה אינה יעילה ככלי חישוב, יש לה חשיבות תאורטית, כטענת עזר בהוכחות רבות של משפט ההדדיות הריבועית.
הלמה של גאוס.
יהי p מספר ראשוני אי זוגי, ונניח ש- a זר ל- p. אם n הוא מספר המספרים בקבוצה
formula_1 המשאירים שארית גדולה מ- p/2 כשמחלקים אותם ב-p, אז: formula_2, כאשר formula_3 הוא סימן לז'נדר.
הוכחה. מכיוון ש- a זר ל- p, כל formula_4 המספרים בקבוצה S שונים זה מזה מודולו p. נסמן ב-
formula_5 את שאריות החילוק הקטנות מ- p/2, וב- formula_6 את שאריות החילוק הגדולות מ- p/2. המספרים formula_7 כולם חיוביים וקטנים מ- p/2. יתרה מזו, אלו מספרים שונים, מפני שאם
formula_8, כאשר formula_9 ו-formula_10, אז
formula_11, והרי המכפלות בקבוצה S הן תמיד בגורמים קטנים מ- p/2.
אם כך, המספרים ברשימה הנ"ל שווים למספרים formula_12 בסדר מתאים, ומכפלתם שווה ל- formula_13; לכן
formula_14. מצד שני, המספרים formula_15 מהווים סידור מחדש של הקבוצה S, ומכאן ש-
formula_16. לכן
formula_17. אבל לפי מבחן אוילר,
formula_18.
קונסטנטין קואנדה
קונסטנטין קואנדה (ברומנית: Constantin Coandă; 1857–1932) - גנרל ופוליטיקאי רומני, ששירת כשר החוץ וראש ממשלת רומניה למשך תקופה קצרה (24 באוקטובר - 29 בנובמבר 1918).
קונסטנטין קואנדv למד קורסים ייעודיים בבתי הספר הצבאיים בבוקרשט ויאסי (1875–1878). בשנת 1880 נשלח להשתתף בקורסי אוניברסיטה בבית הספר הפוליטכני בפריס, שם השיג תואר במתמטיקה ובבית הספר לתותחנים בפונטנבלו. בשנת 1888 נשלח רס"ן קואנדה כנספח צבאי לווינה, אחר כך לבריסל, ומשנת 1892 הפך לתומך מלכותי של יורש העצר פרדיננד הראשון.
קונסטנטין הגיע לדרגת גנרל בצבא הרומני, ולאחר מכן נהפך למורה למתמטיקה בבוקרשט. בין שבעת בניו נמנה גם אנרי קואנדה.
פעילויות אחרות:
מורה בבית הספר לגשרים וכבישים בבוקרשט.
ציר לוועידת האג הבינלאומית.
נספח צבאי ודיפלומטי לרוסיה שבשליטת הצאר ניקולאי השני (1916-1918).
שר התעשייה (20 במרץ - 14 ביולי 1926).
שר מזכיר המדינה (10 באוגוסט 1926 - 4 ביוני 1927).
ב- 24 באוקטובר 1918 נבחר כראש ממשלת רומניה והשתתף בחתימת האמנה בין מדינות הסכמה של מלחמת העולם הראשונה ובין בולגריה. לאחר כהונתו הקצרה כראש ממשלה, שימש כנשיא הסנאט הרומני. ב- 8 בדצמבר 1920 קונסטנטין קואנדה נפגע קשה בפיצוץ בבניין הסנאט, פיצוץ בו נהרגו שר המשפטים הרומני, דימיטריה גרצ'אנו והסנאטורים דימיטריה ראדו, הבישוף של אוראדיה וספיריה גאורגיו, נשיא מועצת הסוחרים. הפצצה שהתפוצצה בבניין הוטמנה על ידי קבוצת אנרכיסטים, קומוניסטים יהודיים ביניהם: מקס גולדשטיין, גלבר מוסקוביץ', לאון ליכטבלאו ושאול אוזיאס (יהושע).
זוג מזערי
השתקה של כרומוזום X
השתקת כרומוזום המין X (באנגלית: X-inactivation) הוא מנגנון המתרחש בתא המכיל שני כרומוזומי X (לרב, בתאים נקביים נורמליים (XX), וכן במקרי מוטציות כרומוזומליות כגון תסמונת קליינפלטר (XXY) ותסמונת X משולש (XXX)).
בשלב עוברי של התפתחות הנקבה (ביונקים), כאשר כבר יש כמה מאות תאים בעובר, מתרחש תהליך מתילציה (נוספות קבוצות מתיל ל-DNA). התהליך הוא אקראי ובלתי הפיך, ובמהלכו הכרומוזום נדחס ומנוטרל. התהליך קורה בכל תא בנפרד, ולכן בכל תא ישותק X אחד בצורה אקראית. שני הכרומוזומים עוברים את תהליך השכפול, מתבצעת פתיחת הדחיסה, ולאחר המיטוזה, הכרומוזום המושתק נדחס שוב. כיוון שהתהליך אקראי לחלוטין, בחלק מן התאים כרומוזום המין שהועבר מהאב יתבטא (וכרומוזום ה- X שהועבר מהאם יושתק), ובחלק מן התאים הכרומוזום שהועבר מהאם יתבטא (וכרומוזום ה- X שהועבר מהאב יושתק).
חלק מהזרוע הקצרה של כרומוזום X אינו עובר השתקה וקרוי האזור הפסבדו-אוטוזומלי (PAR). זהו האזור הדומה במטענו הגנטי לאזור מקביל בזרוע הקצרה של כרומוזום Y של הזכר, והדמיון מאפשר את הצמדות כרומוזום ה-X לכרומוזום ה-Y בתהליך המיוזה.
בתאי גזע לא מתרחש תהליך ההשתקה, כיוון שמשם נוצרות בסופו של דבר הגמטות.
מנגנון.
גן RNA שאינו מקודד לחלבון (גן המקודד לncRNA) על כרומוזום X בשם X inactivation specific transcript) Xist) הוא גורם מרכזי בתהליך ההשתקה. Xist הוא גן גדול יחסית (17Kbp) המתבטא רק בכרומוזום ה-X המושתק. עותקים של Xist מכסים את הכרומוזום ומובילים להשתקתו.
כרומוזום X שחסר את Xist לא יהיה מושתק וייווצר עודף בחומר הגנטי. לחלופין, כרומוזום אחר שיקבל את Xist בעקבות טרנסלוקציה עם כרומוזום X יהיה מושתק במקומו ועלול להיוצר חוסר בחומר הגנטי.
רובה בראונינג אוטומטי
רובה בראונינג אוטומטי (אנגלית: Browning Automatic Rifle, או בראשי תיבות: BAR) היא משפחה של רובים אוטומטיים ומכונות ירייה קלות שהיו בשימוש צבא ארצות הברית וצבאות אחרים במהלך המאה ה-20.
הרובה הראשון בסדרה עוצב בשנת 1917 על ידי מעצב הנשק ג'ון בראונינג כחלופה לרובה הצרפתי Chauchat (שו שואו) ולרובה ה-M1909.
היסטוריה ועיצוב.
כשכוחות ארצות הברית נכנסו לזירת המלחמה באירופה במהלך מלחמת העולם הראשונה הם הוצבו בצרפת. כצבא בעל ניסיון מלחמתי מועט יחסית הכוחות האמריקאים בצרפת חומשו עם מקלעי השו שואו וה-M1909 הצרפתיים הקלים.
מקלעי השו שואו הוכחו כמקלעים בלתי אמינים, הם היו בעלי עיצוב רע שמאפיניו הבולטים הם חורים במחסנית הקשה יחסית להטענה על מנת לראות כמה קליעים נשארו שכתוצאה מהם המחסנית התמלאה בחול ואבק ולכן אי היה ניתן לירות אפילו פעם אחת במקלע זה בלי שיהיה בו מעצור והוא יתקע.
בגלל הקושי הרב בתפעול המקלעים החלה בארצות הברית תוכנית ליצור מקלעים הן כבדים והן קלים ובהם הM1917 הכבד המקורר על ידי מים והרובה האוטומטי של בראונינג (BAR) הקל, שיועד כנשק אוטומטי אישי בעל יכולת לירות גם אש חצי אוטומטית, ולמעשה היה רובה אוטומטי - מושג חדש אז. ל-BAR היו גרסאות שונות והוא יוצא למספר גדול יחסית של מדינות, השימוש בו נעשה בהרבה עימותים ממלחמת העולם ה-1 שבזמנה הוא נוצר, אך זכה לשימוש מועט בה בגלל העובדה שהרובה אומץ לקראת סוף המלחמה, ועד תחילת מלחמת וייטנאם (בו השתמש בקנה מידה מוגבל צבא דרום וייטנאם). ה-BAR גם כן היה בשימוש אצל זוג הפושעים המפורסמים בוני וקלייד בשנות השלושים, קלייד גנב מקלע מסוג זה ממחסן נשק של המשמר הלאומי וקיצר את הנשק (את הקנה וחלק קטן של הקת) גרסה זו נקראה Barrow Scattergun (רובה הציד של ברואו) ע"ש קלייד ששם משפחתו היה ברואו (Barrow - מריצה).