ב-18 באוקטובר 2015, כבש קרסקו את שער הבכורה שלו במדי אתלטיקו מדריד בניצחון 0–2 על ריאל סוסיאדד. ב-15 באוקטובר 2016, הבקיע שלושער ראשון בקריירה בניצחון 1–7 על גרנדה. ב-28 במאי 2016 כבש קרסקו את שער השוויון של קבוצתו, בדקה ה-80, מול ריאל מדריד, במסגרת משחק גמר ליגת האלופות. היה זה השער הראשון של שחקן בלגי בגמר ליגת האלופות.
בעונת 2016/2017 ביסס את עצמו קרסקו כשחקן הרכב באתלטיקו מדריד, ב-21 באוקטובר 2016 האריך קרסקו את חוזהו עד לשנת 2022 וסעיף שחרורו עלה ל-100 מיליון אירו.
ב-26 בפברואר 2018, הודיעה אתלטיקו מדריד על מכירתו לעולה החדשה בסין, דליאן ייפאנג תמורת 30 מיליון יורו.
ב-31 בינואר 2020 חזר קרסקו לאתלטיקו מדריד והושאל עד לסוף העונה. ב-8 בספטמבר חזר באופן רשמי לאתלטיקו בחוזה לארבע שנים.
קריירה בינלאומית.
קרסקו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה במרץ 2015 כשעלה כמחליף בדקה ה-69 בניצחון נבחרתו 0–5 על נבחרת קפריסין במסגרת מוקדמות יורו 2016, גם בטורניר עצמו הוא נכלל בסגל הנבחרת כאשר את שער הבכורה שלו כבש בשלב שמינית הגמר בתחרות בניצחון 0–4 על הונגריה.
קרסקו גם נכלל בסגל הנבחרת במונדיאל 2018 בו הגיעה נבחרתו עד למקום השלישי.
חיים אישיים.
קרסקו נולד לאב פורטוגלי ולאם ספרדייה. אביו עזב את המשפחה כשיניק היה עדיין ילד, והשאיר את אמו, כרמן לגדל אותו ואת אחיו מיילן לבד. יש לו שני אחים למחצה הצעירים ממנו, הוגו וסיליה.
ב-2017 התחתן קרסקו עם מיס בלגיה לשעבר, נומי הפארט.
ליפיצן
ליפיצן (בסלובנית: Lipicanec - ליפיצאנץ) הוא גזע סוסים שפותח באזור הכפר ליפיצה, שברמת קראס, כיום בסלובניה.
מקורו של גזע סוסים זה הוא בסוסים האנדלוסיים, שהיו מבוקשים מאוד באירופה. כאשר נאסר בספרד ייצוא הסוסים האנדלוסיים, החליטה ממלכת הבסבורג לפתח תחליף וכך נוסדה הלהקה הראשונה בליפיצה, בשנת 1580. מקום הגידול נבחר בשל היותו דומה לנוף אנדלוסיה, מקורם של הסוסים האנדלוסיים. הגזע הליפיצני מורכב משמונה קווי דם: פלוטו (Pluto), קונברסנו (Conversano), מאסטוזו (Maestoso), פאבורי (Favory), נאפוליטאנו (Neapolitano), סינגלאווי (Siglavy), טוליפאן (Tulipan) ואינצ'יטאטו (Incitato) - השמות הם שמות הסוסים הזכריים, שמהם התחיל קו הדם.
הליפיצן נחשב לבלרינה של עולם הסוסים בשל היכולות הפיזיות שלהם, קלות אילופם ויופיים, והם מועדפים בקרקסים ורכיבה אמנותית. בדרך כלל ליפיצן נולד עם עור כהה, שחור או חום, ועורו הולך ומתבהר במהלך השנים עד הגיעו לאפור בהיר.
סוסי הליפיצן מופיעים במופעים מרהיבים לפני קהל ב"בית הספר הספרדי לרכיבה" בווינה. סיפור הצלתם במלחמת העולם השנייה מתואר בסרט "נס הסוסים הלבנים".
סטיב בירנבאום
סטיב מיצ'ל בירנבאום (באנגלית: Steven Mitchell "Steve" Birnbaum; נולד ב-23 בינואר 1991) הוא כדורגלן יהודי-אמריקאי בדי.סי. יונייטד ובנבחרת ארצות הברית בעמדת הבלם.
קריירה.
נולד בניופורט שבקליפורניה. אמו היא פגי (לבית שמידט) בירנבאום. בירנבאום התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי בה שיחק 4 שנים. לאחר שנה בגולדן בארס, חתם באורנג' קאנטרי בלו סטאר מליגת הפיתוח האמריקאית בה שיחק עונה אחת. ב-14 בינואר 2014 נבחר במקום השני בסיבוב הראשון של דראפט ה-MLS על ידי די.סי. יונייטד. במרץ הושאל לריצ'מונד קיקרס מליגת האיחוד האמריקאית. ב-5 באפריל 2014 בניצחון 1–3 על פיטסבורג ריברהונדס. במהלך העונה נפצע בלמה של די.סי. יונייטד ג'ף פארקה, ובירנבאום חזר מההשאלה לסגל היונייטד. ב-20 בנובמבר 2014 נבחר במקום השני בתחרות רוקי השנה ב-MLS. ב-26 בפברואר 2015 בירנבאום הבקיע את השער הראשון שלו ביונייטד במסגרת רבע גמר ליגת האלופות של CONCACAF נגד אלחואלנסה.
בצעירותו שיחק בירנבאום בנבחרות הצעירות של ארצות הברית ובשנת זכה עם נבחרתו במדליית הכסף במשחקי המכביה הפאן-אמריקאיים שנערכו בברזיל. ב-28 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית. כעבור שלושה ימים הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2–3 נגד .
בקיץ 2016 השתתף בטורניר הקופה אמריקה סנטנריו עם נבחרתו.
אוריינות מקצוע הספרות
אוריינות מקצוע הספרות הוא תחום באוריינות המשלב היבטים בהוראת ספרות, בתוך מסגרת פדגוגית בסדרה של תהליכי למידה. חלק מהאוריינות של המאה ה-21 הכוללת קבוצה של מיומנויות מורכבות אשר תלמידים צריכים לשלוט בהן, ובהקשר של לימוד ספרות להגיע להבנה של טקסטים ספרותיים מורכבים. לימודי הספרות מפגישים את הלומד עם עולם של טקסטים המכיל קונבנציות משלו. קונבנציות אלו הן אופני בחירה, ארגון וצירוף של חומרי הלשון הכלים בהם משתמשים לפרשנות וביקורת וכן הקריאה.
אוריינות ספרותית.
טקסטים בספרות מציבים אתגר אורייני משמעותי מאחר שהיא משתייכת לעולם דיסציפלינרי שונה ביעדים המוצבים ובמטרות המוגדרות, בשיטות ובכלים מעולמות טקסטואליים אחרים כמו היסטוריה ומדעי החברה. אולם, הספרות משלבת בתוכה מגוון רב של תחומי דעת כמו פסיכולוגיה, היסטוריה והגות, עובדה המחייבת לעיתים קרובות קריאת טקסטים ברמה לשונית גבוהה במיוחד. לדוגמה, ניתן לתאר את השונות של הטקסט ההיסטורי מזה של הטקסט הספרותי בשל המוסכמות, הכלים והשיטות הבונים את לכידותו של העולם הספרותי בנבדל מהעולם הריאלי. על הקורא להבין את תפקידה של הלשון בבריאת עולמות ספרותיים, לפענח את המיקוד ביצירה הנובע מנקודת התצפית של מספרהּ או דוברהּ ולהתמודד עם טבעו הרב-משמעי של הטקסט הספרותי כדי להבנות לטקסט משמעות רחבה ושלמה יותר מאשר המובן המילולי הפשוט. כלומר, בעוד טקסטים שלא מעולם הספרות מזמנים התרחשות בין הקורא לבין הטקסט באופן בו המיקוד בטקסט הוא כמוליך וכמעביר מידע, קריאת ספרות היא התרחשות אסתטית (aesthetic transaction) בין הקורא לטקסט, שכרוכה בעירור (evocation) הקורא תוך כדי מיקוד בפעולות אסתטיות ובתהליכים אישיים-פנימיים. כמו כן, טקסטים ספרותיים כתובים במקרים רבים במשלב גבוה של השפה שמשתקף בכל היבטי הטקסט, אוצר מילים, מבנים תחביריים המאפיינים אותו, נומינליזציות, צורות סביל, ביטויי קישור מיוחדים, ואלה יחד יוצרים דרגת מופשטות גבוהה. לקראת סוף המאה ה-20 העלו הטקסטים הפוסטמודרניים על הכתב גם את השפה המדוברת, שהובילה להאחדה משלבית וסגנונית נרחבת וזו דורשת גם מיומנות של ידע בהקשר רחב מספיק כדי להבין את הטקסט הספרותי.
הוראת ספרות בהקשר של אוריינות.
בבית הספר העל-יסודי בישראל מקצוע הספרות נלמד כדיסיפלינה נפרדת מהיסטוריה, מקרא והבעה. הסיבה לכך נעוצה בהכרת ייחודה של הספרות מול מקצועות אחרים עתירי מלל - הן בשל העיצוב האמנותי והן בשל הפוטנציאל שהיא טומנת בחובה בחינוך והשפעה לפתח עולמות לשוניים-תקשורתיים, חשיבתיים ותרבותיים. לפיכך, בחינת הבגרות בספרות היא חובה לשם קבלת תעודת בגרות בישראל, ומעידה על חשיבותה בעיני הממסד החינוכי ככלי להעברת מורשת לשונית ותרבותית.
במסגרת תוכנית הלימודים בספרות נקודת המוצא של היצירות בספרות היא התוכן הסיפורי. התפיסה החינוכית־לשונית של אוריינות ספרותית מתבטאת במתן חשיבות בבניית תשתית לשיח וללשון אורייניים, תוך חשיפת התלמידים לסוגת שיח הסיפור, הנרטיב. מטרות ההוראה מכוונות אל טיפוח עצמאותם ואחריותם של הלומדים כקוראים המסוגלים לממש בכוחות עצמם קריאה פרשנית מנומקת של טקסטים מתקופות שונות וז'אנרים שונים ורואות חשיבות גם בהיבטים החווייתיים – הרגשיים והאינטלקטואליים שבכוחה של יצירת ספרות להעניק לקוראיה. תנאי הכרחי להפיכת הלימוד להתנסות מהנה ומעשירה הוא הפגשת הלומדים הצעירים עם יצירות שרלוונטיות לעולמם. רלוונטיות אין פירושה צמידות ל"כאן" ול"עכשיו"; היא עשויה להימצא גם ביצירות שנכתבו בזמנים אחרים ובמקומות מרוחקים.
סיווג הז'אנרים, הסוגות בספרות, היווה את אחד המרכיבים העיקריים בתוך המבנה והדעת של ספרות, עוד מימיו של אריסטו. הז'אנרים הספרותיים מבחינת ה-Theory of Geners מוגדרים בהיבט הרטורי, כאשר רטוריקה מונחת על שני יסודות: מבנה לוגי ואלמנטים לשוניים אשר מתואמים למבנה הלוגי. לדוגמה, אם השירה אמונה על תיאור נפשו של האדם, הרי שהלוגיקה למעשה מתגלמת בתוך השפה הציורית ואסוציאטיבית.
עיקרון אורייני בהוראת הספרות, מתבטא בחשיפת התלמידים לז'אנרים המגוונים, ומאפשר ללומד להכיר את מאפייניו של כל ז'אנר בהיבטים הסטרוקטורליסטיים והרטוריים, את נושא הז'אנר והלוגיקה הפנימית המאפיינת אותו דרכי ההוראה בספרות ייגזרו מתוך המטרה של קריאה ולימוד הספרות - חוויית המפגש עם העולמות השונים והמגוונים ביצירות הספרות – מצבים אנושיים של הדמויות והרגשות וכן ערכים מוסריים ואסתטיים. אם כך, במהלך ההוראה על המורה להציג מאפיינים ומונחים ספרותיים באופן טבעי ומשני תוך הדיון במשמעויות היצירה. כלומר, לא לעסוק בהגדרת מהי מטפורה או דימויים ואחר כך להציג אותם מתוך השיר. על המורה לעמוד על משמעויותיו של היצירה ולאפשר לתלמידים בקורא לראות ולהבין כיצד המאפיינים והמונחים עולים מבין השורות וכיצד אלה מתקשרים ליצירה אחרת שנלמדה. דגשים חשובים אלה בהוראת טקסט ספרותי, הקריאה וההוראה דורשים מהמורה היערכות מיוחדת גם בהקשר המיוחד שהוראת ספרות אמורה לפתח בהדרגה רגישות לקשת רחבה של דרכי מבע המעצבות את היצירה הספרותית ומשפיעות על קוראיה.