ב-21 בספטמבר 1975 נעצרה מור על ידי המשטרה, שמצאה בכליה אקדח בקוטר של 0.44 אינץ' ותחמושת שהחזיקה ללא רישיון. למרות זאת היא שוחררה. למחרת ניסתה להתנקש בחיי הנשיא פורד, 17 יום לאחר ניסיון ההתנקשות הראשון בו וארבעה ימים לאחר שפטי הרסט וחוטפיה נעצרו. פורד יצא ממלון סנט פרנסיס בכיכר יוניון שבעיר סן פרנסיסקו שבו התאכסן כדי להיכנס למכונית הנשיאותית כאשר מור ירתה לכיוונו באקדח מעבר לכביש, ממרחק של 12 מטרים. היה זה אקדח בקוטר של 0.38 אינץ', שאותו קנתה בחפזה באותו בוקר. כוונות האקדח לא היו מאופסות ולכן החטיאה הירייה את הנשיא במעט. היא עמדה לירות שוב כאשר אוליבר סיפל, נחת-לשעבר שעמד לידה בקהל, תפס את זרועה והפיל אותה, ועל ידי כך אפשר שהציל את חיי הנשיא. מור הצליחה לירות את הירייה השנייה, אך הקליע ניתז מקיר בית ופצע קל עובר אורח. מאבטחיו של פורד מיהרו להכניס אותו למכוניתו ולהסיע אותו מהמקום.
לאחר האירועים.
יומיים לאחר ניסיון ההתנקשות השני חתם מושל קליפורניה בראון על חוק מדינה, שקבע עונש חובה על שימוש בנשק בעבירות מסוימות וקבע לרוכשי נשק תקופת המתנה בת 15 יום לקבלתו.
שתי המתנקשות הועמדו למשפט והורשעו. בדצמבר 1975 נדונה פרום למאסר עולם וחודש אחר כך הוטל על מור עונש זהה. שתיהן נמלטו במהלך מאסרן מבתי הכלא שבהן הוחזקו, אך נתפסו שוב במהרה. מור שוחררה מן הכלא בשחרור על תנאי בדצמבר 2007, שנה לאחר מותו של ג'רלד פורד בגיל 93. באוגוסט 2009 שוחררה גם פרום מהכלא.
בשנת 1989 תרם משרד התובע הפדרלי בסקרמנטו את אקדחה של לינט פרום לספרייה והמוזיאון הנשיאותיים על שם פורד שבמישיגן, והוא מוצג שם מאז.
שמעון אקהויז
שמעון אקהויז (נולד בצ'רנוביץ, אוקראינה, ב-13 במאי 1945) הוא פיזיקאי ויזם בתחומי הרפואה (תוך התמקדות בחברות מכשור רפואי), האינטרנט והתקשורת. חלוץ המכשור לטיפול אסתטי בישראל.
שתי החברות הגדולות ביותר שהקים, לומניס ו, הפכו למובילות עולמיות בתחום האסתטיקה הרפואית ונמכרו במאות מיליוני דולרים.
המציא מעל 100 פטנטים. בין היתר פיתח את ה-ELOS, טכנולוגיית סינרגיה אלקטרו-אופטית. שימוש בטכנולוגיה זו, המשלבת אנרגיה אופטית שמקורה בגלי אור יחד עם אנרגיה חשמלית מבוססת תדרי רדיו הנוצרים ממעבר חשמל דרך מוליך, מאפשר טיפול מדויק ברקמות תוך כדי מדידה בזמן אמת של טמפרטורת העור. על בסיס טכנולוגיה זו הוקמה חברת סינרון.
בשנת 2012 הקים את חממת אלון מדטק ונצ'רס, שבמסגרתה פועלות צבר חברות בתחום הניתוחים הזעיר-פולשניים, האסתטיקה הרפואית, ורפואת הלב וכלי הדם. בשנת 2016 חתמה החממה על הסכם שיתוף פעולה עם אוניברסיטת צ'ינגחואה, מהמובילות באוניברסיטאות סין. נכון ליולי 2017, חברות בחממה 13 חברות.
אקהויז הוא אנג'ל ומכהן כדירקטור במספר רב של חברות ישראליות. חבר הוועד המנהל של הטכניון.
נכון לאפריל 2017, הונו נאמד ברבע מיליארד שקל.
ביוגרפיה.
שמעון אקהויז נולד להורים ניצולי השואה. אביו היה מנהל חשבונות ואימו עקרת בית. כשהיה בן חצי שנה היגרה משפחתו מאוקראינה לרומניה, וכשהיה בן 5 עלתה לישראל וגרה במעברה בפרדס חנה (סמוך למחנה העולים). במשך שלוש שנים גר עם הוריו ואחותו הבכורה בבדון (מבנה דמוי צריף עשוי בד) ואחר כך עברה המשפחה לשיכון, בו גדל אקהויז.
בתיכון למד בחדרה. הוא בוגר הפקולטה לפיזיקה בטכניון (בשנת 1967) במסגרת העתודה האקדמית. עשה דוקטורט בפיזיקה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין (סיים בשנת 1978).
עבד כ-17 שנים בתפקידי פיתוח וניהול צוותים ברפאל – מערכות לחימה מתקדמות. בשנת 1986 החל לעבוד בחברת מקסוול טכנולוגיות בסן דייגו, חברת תעשיות ביטחוניות, כמנהל פיתוח מוצרים, ועסק בהמרת טכנולוגיות צבאיות לשימושים אזרחיים.
בשנת 2012 הוביל את ההתנגדות בדירקטוריון חברת החשמל להסכם הגז עם "תמר". הוא התנגד בעיקר לנוסחת ההצמדה שנקבעה למחיר הגז וטען כי אסור לקבע מראש את מחיר הגז למשך 15 שנה. זמן קצר לאחר ההצבעה בדירקטוריון, שאישר את ההסכם, הודיע אקהויז על התפטרותו.
אקהויז מתגורר בחיפה. נשוי למוסיה, מורה במקצועה, ואב לשלושה. בתו הבכורה, ורדית, היא ד"ר לפיזיקה, מייסדת ומנהלת את חברת הביומד EVA Visual שנכללת בפורטפוליו של חממת אלון מדטק ונצ'רס. הבן, רונן, מהנדס אלקטרוניקה, הקים את חברת הביומד Rapid medical, שבה הוא משמש כמנכ"ל, ואקהויז האב הוא אחד המשקיעים הגדולים בה. בתו הצעירה, עדי אקהויז-ברזילי, היא מנכ"לית חברת רילפלייס המפתחת טכנולוגיית הזדהות מאובטחת באמצעות זיהוי פנים. החברה, שנוסדה בשנת 2014, נמכרה לאפל בפברואר 2017 בשני מיליון דולר.
מבחר חברות שייסד.
עם שובו לישראל, בשנת 1991, הגה אקהויז רעיון של שימוש בטכנולוגיות שהכיר לצרכים רפואיים-קוסמטיים כגון הסרת שיער באמצעות אלומת אור ממוקדת, לייזרים להסרת כתובות קעקע, ובשנת 1992, בגיל 47, ייסד את ESC מדיקל, שפיתחה מערכות לטיפולים קוסמטיים.
את הרעיון שבבסיסה של החברה מייחס אקהויז לסרנדיפיות, ומספר כי הרעיון להקים את החברה התחיל בכך שקרא מאמר על שימוש בלייזרים לצורכי פתיחה של כלי דם, והתחיל לראות מה אפשר לעשות בתחום. אחרי בדיקה של הנושא בחר בכיוון אחר לחלוטין - של שימושים בלייזר ברפואת עור.
בשנת 1996, החברה, ששינתה את שמה ללומניס, הונפקה בנאסד"ק. בשנת 1999, לאחר מאבק שליטה מול אריה גנגר (שהיה אז בעל מניות קטן בחברה), הודח אקהויז מתפקידו.
בשנת 2000 ייסד את סינרון והיה יושב הראש שלה. החברה מפתחת ומייצרת מכשירים לטיפוח וטיפולים אסתטיים בטכנולוגיות המאפשרות לרופאים לספק פתרונות מתקדמים לחיטוב הגוף וטיפול בצלוליט, הסרת שיער, הפחתת קמטים, הסרת קעקועים, הצערת מראה העור, טיפול בפיגמנטציה, הבהרת כתמים, טיפול באקנה, וורידים ברגליים. החברה, שמתחרה בלומניס, מוכרת את מוצריה תחת שלושה מותגים שונים: סינרון, קנדלה ו-CoolTouch. לחברה, נכון לשנת 2017, יש מרכז פיתוח וייצור בישראל ובארצות הברית, והיא משווקת את מוצריה ל-86 מדינות. החברה הונפקה בשנת 2004. בשנת 2013 מונה אקהויז למנכ"ל החברה. בין השנים 2008 ל-2014 סינרון רכשה 7 חברות, המשמעותית ביניהן הייתה קנדלה, שנרכשה בשנת 2010 ב-65 מיליון דולר.
אקהויז היה מעורב בהקמת כעשרים חברות. הקים, בין היתר, את החברות הבאות:
אקזיטים שביצע.
נכון ליולי 2017, אקהויז ביצע אקזיטים בסכום מצטבר של כ-2 מיליארד דולר:
1791 בצרפת
1791 בצרפת הייתה השנה בה צרפת ציינה 804 שנות לאום. השנה השלישית למהפכה הצרפתית.
יחסי אסטוניה–ישראל
יחסי אסטוניה–ישראל הם היחסים דיפלומטיים בין אסטוניה לבין ישראל. לישראל יש שגריר שאינו תושב באסטוניה. נכון לשנת 2022, שגרירת ישראל לאסטוניה היא חגית בן יעקב, אשר ממוקמת בפינלנד, ושגריר אסטוניה בישראל הוא וייקו קאלה.
כינון היחסים.
אסטוניה מינתה לאחר הקמתה, בשנת 1930, את משה ליטוינסקי, בנקאי וגואל אדמות תל אביבי כקונסול הכבוד שלה בארץ ישראל. ליטוינסקי מילא תפקיד זה עד פלישת ברית המועצות למדינה ביוני 1940.
ישראל הכירה באסטוניה עם התפרקות ברית המועצות ב-1991. ב-9 בינואר 1992 כוננו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. החל מתחילת כינון היחסים ישראל מינתה את השגריר שלה בריגה, לטביה לשגריר באסטוניה שאינו תושב. בשנת 2003, הוחלף מיקום השגרירות, ושגריר ישראל בפינלנד מונה לשגריר אסטוניה במקביל.
יחסים כלכליים.
בשנת 1995 נחתם בין ישראל לבין אסטוניה הסכם לעידוד ואבטחת השקעות. ב-1997 חתמו שתי המדינות על הסכם לשיתוף פעולה בתחומי התקשורת, הדואר והמחשוב. בשנת 1998 נחתם הסכם נוסף לשיתוף פעולה בתחומי התרבות, המדע והחינוך. ב-2001 חתמו שתי המדינות הסכם לביטול הדדי של הצורך באשרות כניסה.
במאי 2007 הוקמה הקבוצה הפרלמנטרית אסטוניה-ישראל בפרלמנט של אסטוניה ובסוף 2009 נוסדה בכנסת קבוצת-הידידות הפרלמנטרית ישראל-אסטוניה בראשותה של חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי. נכון לשנת 2017, בראש קבוצת הידידות הפרלמנטרית ישראל-אסטוניה עמדה חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אסטוניה פתחה שגרירות בישראל ב-18 בנובמבר 2009. לפני כן פעל בתל אביב קונסול הכבוד של אסטוניה ואילו שגריר אסטוניה לישראל ישב בטאלין.
ב-29 ביוני 2009 חתמו ישראל ואסטוניה על אמנה למניעת כפל מס.
קשרי תרבות.
שתי המדינות מעודדות קשר ישיר אחת עם השנייה בכל הנוגע לאירועי תרבות וחינוך. שתי המדינות מזמינות זו את זו לכנסים בינלאומיים, לסמינרים ותומכות בשיתוף פעולה בין ארגוני הספורט והנוער.
בנובמבר 2001 ובאוקטובר 2003 הופיעה המקהלה הפילהרמונית של אסטוניה בישראל.
בשנת 2014 נוסד מוסטונן-פסט טאלין-תל אביב, שנהיה אחד מהפסטיבלים הבינלאומיים הגדולים בישראל. הפסטיבל הוא אירוע שנתי המארח מקהלות וסולנים מאסטוניה עם תזמורות, הרכבים וסולנים ישראלים, ומציג מספר תוכניות בהן מוזיקה קלאסית, עממית וג'אז. מנהלו המוזיקלי של הפסטיבל הוא הכנר והמנצח האסטוני אנדרס מוסטונן.
ביקורים ומפגשים רשמיים.
ביקורים רשמיים מאסטוניה לישראל.
בנובמבר 2004 ביקר בישראל ראש ממשלת אסטוניה, יוהאן פארטס. ביוני 2010 ביקר נשיא אסטוניה תומאס הנדריק אילווס בישראל.
בינואר 2007 ביקר בישראל שר החוץ האסטוני ארמוס פאט, שהגיע לביקור נוסף בנובמבר 2009.
בנובמבר 2012 ביקר בישראל שר התרבות האסטוני, ריין לנג. בדצמבר אותה שנה ביקר בישראל אנדרוס אנסיפ, ראש ממשלת אסטוניה.
בנובמבר 2013 ביקר בישראל שר החקלאות האסטוני הליר-ולדור סאדר (Helir-Valdor Seeder).
בינואר 2016 הגיעה לביקור בישראל שרת החוץ של אסטוניה, מרינה קאליורנד (Marina Kaljurand).
ביקורים רשמיים מישראל לאסטוניה.