עבודתו הספרותית כללה כתיבת שירים, פואמות ומחזות תיאטרון. כעיתונאי, כתב בעיתוני הלאדינו "לה רינאסינסיה ג'ודיאה" ו"לי-פרוגרי", ובירחון הצרפתי "קוניטר".
ב-8 באוגוסט 1945 עלה לארץ ישראל עם אשתו, כמנהל עליית הנוער מיוון, שבמסגרתה עלו עמו ארצה 250 נערים.
בישראל המשיך בכתיבת מחזות ונובלות, וכתב גם מאמרים עבור העיתונים "אנאליס סירב' אנטינוס" ממדריד, וב"הבמה העברית" ממקסיקו. כן היה מרצה בפני עולים במעברות ובמושבים ברחבי הארץ, ופעמיים בשבוע היה סוקר את המתרחש במחנות העולים בפינה מיוחדת ברדיו קול ישראל בספרדית.
בארץ גם נמנה עם פעילי ארגון ההגנה, ובהמשך שירת במילואים בצה"ל. כן היה פעיל בלשכת הבונים החופשיים "מוריה", שימש כחבר ההסתדרות, וניהל וערך מטעמה את העיתונים "איל-אב'יניר" בספרדית ו"לאב'יניר" בצרפתית. ב-9 באפריל 1954 נבחר לשמש כציר בקונגרס הספרדי העולמי השני מטעם סניף תל אביב של הסתדרות העובדים הכללית.
כשיצאה לאור בישראל גרסה מחודשת של עיתון הלאדינו הטורקי "איל טיימפו", שימש כעורכו.
כפעיל מפא"י, הרצה בכנסים שונים של המפלגה שנערכו ברחבי הארץ.
בחודש פברואר 1960 נערך לכבודו ערב הוקרה בתל אביב, בהשתתפות חבר הכנסת מנחם כהן, לילי מנחם, אברהם אלמליח והרב יעקב משה טולידאנו.
הלך לעולמו ב-2 בנובמבר 1977 (כ"א בחשוון ה'תשל"ח), ונקבר בבית העלמין נחלת יצחק.
מקלחת חלקיקים
מקלחת חלקיקים (Particle Shower) היא תופעה בפיזיקת חלקיקים בה התנגשויות של חלקיקים עם אנרגיות גבוהות יוצרות מטר של חלקיקים אחרים בעלי אנרגיה נמוכה יותר. התהליך נפסק בסופו של דבר כאשר החלקיקים הנוצרים הם בעלי אנרגיה נמוכה מאוד. התגליות ראשונות של מקלחות החלקיקים נצפו כבר משנות ה-20 של המאה ה-20.
למקלחת החלקיקים יש שני סוגים: מקלחת אלקטרומגנטית ומקלחת הדרונית.
סוגי מקלחות.
מקלחת אלקטרומגנטית.
מקלחת אלקטרומגנטית נוצרת כאשר אלקטרון, פוזיטרון או פוטון בעלי אנרגיה הגבוהה מ-100 MeV עוברים דרך חומר ויוצרים זוג (pair production) של אלקטרון, פוזיטרון או פוטון.
בעבור אנרגיות הגבוהות מ-100 MeV חלקיקים אלו מאבדים במהרה אנרגיה בעקבות קרינת בלימה.
אלקטרון ופוזיטרון הנעים מהר ועוברים קרוב לגרעין יצברו תאוצה בעקבות הכוח החשמלי שפועל עליהם ממטען הפרוטונים שנמצאים בגרעין האטום.
חלקיק טעון שמואץ יוצר קרינה אלקטרומגנטית, בעקבות כך התאוצה יכולה לייצר פוטון שייצר עוד זוגות של אלקטרון ופוזיטרון.
החלקיקים השניוניים ממשיכים לייצר זוגות עד שהאנרגיה שלהם פוחתת וקרינת הבלימה נעשית דומיננטית, כלומר הם מגיעים לקצה יצירת הזוגות והמקלחת נפסקת.
בחומר העשוי מאטומים שמספרם האטומי גדול מטענם גדול ולכן החלקיק הטעון צובר תאוצה גדולה יותר כך שהמקלחת תתפתח מהר יותר מאשר בחומר שבו המספר האטומי של החלקיקים שמרכיבים אותו נמוך יותר.
מקלחת הדרונית.
מקלחת חלקיקים זו נוצרת כתוצאה מהתנגשות בין חלקיקים ובעקבות כך נוצרים חלקיקים האדרונים (חלקיקים שעשויים מקווארקים ואנטי קווארקים המחוברים עם גלואונים). הדרונים יוזמים מקלחות באמצעות אינטראקציות עם הגרעין שלהם . זמן החיים של חלקיקים הדרונים "יציבים" במקלחת נע בדרך כלל בין 0.1 ל-10 ננו שניות, ההדרונים היציבים בדרך כלל דועכים דרך הכוח החלש ובמקרים מסוימים דועכים על ידי כוח אלקטרומגנטי שמקצר את אורך חייהם. לעומת זאת, הדרונים לא יציבים דועכים לאחר כ־10-23 שניות על ידי הכוח החזק. על אף שבהתנגשות הראשונית עם האנרגיה הגבוהה נוצרים חלקיקים יסודיים כמו קווארקים וגלואונים הדבר היחידי בו צופים גלאים הוא סילוני ההדרונים (Hadronic Jets) (=חוקי שימור גורמים לחלקיקים הדרונים שנוצרים לאחר ההתנגשות לנוע ב"סילונים").
למקלחות הדרוניות יש מבנה מורכב ובאופן תאורטי הם לא מובנות טוב כמו מקלחות אלקטרומגנטיות.
דוגמאות למקלחת חלקיקים.
כדור הארץ מופגז בכל רגע נתון בקרניים קוסמיות, חלקיקים בעלי אנרגיה גבוהה שבאים מהיקום. כאשר החלקיקים הללו פוגעים באטומים שבחלק העליון של האטמוספירה הם יוצרים מקלחות אוויר. במקרים בהם החלקיקים שהתנגשו הם בעלי אנרגיה גבוהה מאוד, החלקיקים שנוצרו מההתנגשות יגיעו אל הקרקע. קרניים קוסמיות הן מקור לחלקיקים אלמנטריים והאנרגיות שלהן גבוהות הרבה יותר ממה שאפשר ליצור במעבדה אך החיסרון הגדול שלהן הוא שעדיין אי אפשר לדעת את הזמן והמיקום בהם יפגעו בכדור הארץ וגם הגלאי שיזהה אותם על אדמת כדור הארץ צריך להיות גדול מאוד כדי לספוג את כל החלקיקים שנוצרו בהתנגשות.
במאיצי חלקיקים, מתקן שגורם לחלקיקים לנוע במהירויות גבוהות בעזרת שדות חשמליים ומגנטים, גורמים להתנגשויות בגלאים ובעזרתם מוציאים את המידע על ההתנגשות. בעזרת המדידות הללו אפשר לקבל מידע על החלקיקים שנוצרו אחרי ההתנגשות, בין היתר באמצעות מקלחות שיצרו אותם חלקיקים בגלאי.
גלאי במאיץ חלקיקים בנוי מכמה שכבות של גלאים. כל שכבה יוצרת מקלחת חלקיקים שונה או מזהה מאפיין של החלקיקים. יש שלוש שכבות לגלאי:
חלק מהנייטרינו הבאים מרחבי היקום נוצרים כתוצאה מהתנגשות חלקיקים באנרגיה גבוהה כתוצאה מכך יש מקלחת חלקיקים. אפשר למדוד חלקיקי ניוטרינו באמצעות גלאי נייטרינו. מקלחות אוויר ניתן למדוד בגלאי צ'רנקוב חלקיקים טעונים באמצעות גילוי קרינת צ'רנקוב שהם יוצרים.
היסטוריה.
תאוריית המקלחת האלקטרומגנטית התפתחה בשנות השלושים של המאה ה-20.
ההתייחסות הקלאסית לנושא היא של ברונו רוסי וקנת' גרייסן (1941). פטריק בלקט וג'וזפה אוקיאליני השתמשו במשוואות של רוסי בשביל חישובים בתא ערפל. עם המידע והתמונות הם הצליחו לראות קבוצות של חלקיקים שהוכיחו את הנוסחאות והניסויים של רוסי. רוסי התייחס אל אותם החלקיקים שראה בתא הערפל כ"מטר" ולכן הם קראו לתופעה זו "מקלחת". בלקט ואוקיאליני היו הראשונים שחשפו את התהליך של יצירת זוג (pair production) מהניסויים שביצעו, תהליך זה הוא אחד מהגורמים הבסיסיים ליצירת מקלחת אלקטרומגנטית. טכניקות סימולציית מונטה קרלו של מקלחת אלקטרומגנטית פותחו על ידי בוצ'ר (Butcher) והארי מסל בשנת 1960. בנוסף, דיאגרמות פיינמן מסבירות אינטראקציות של חלקיקים בין היתר גם במקלחות.
ניקול רובנוביץ'
ניקול בלה רובנוביץ' (נולדה ב-9 במאי 1998) היא מרימת משקולות ישראלית, זוכת מדליית ארד באליפות אירופה בהנפה (בתומי, 2019) אלופת אירופה לנוער בהנפה (זמושץ' 2018) אלופת ישראל שישה פעמים ברציפות (2016–2021) ושיאנית ישראל (במשקלים 71 ק"ג, 76 ק"ג ו-81 ק"ג), מחזיקה ב-18 שיאים ישראליים.
רובנוביץ' הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שזכתה במדליה באליפות אירופה (2021) בהרמת משקולות.
ביוגרפיה.
רובנוביץ' נולדה בבאר שבע וגדלה בנוף הגליל (נצרת עילית דאז) דאז היא החלה להתאמן בגיל 15 וחצי. היא מתאמנת לבדה ומייצגת את מועדון מכבי ראשון לציון.
באליפות אירופה לקדטיות עד גיל 20 שנערכה בלנדסקרונה שבשוודיה באוגוסט 2015 סיימה רובנוביץ' במקום שישי כללי 170 ק"ג (רביעי בהנפה - 80 ק"ג ושביעי בדחיקה - 90 ק"ג).
באליפות אירופה שנערכה בספליט שבקרואטיה באפריל 2017 סיימה רובנוביץ' במקום תשיעי כללי בתוצאה של 199 ק"ג (הנפה - 92 ק"ג, דחיקה - 107 ק"ג).
באליפות אירופה לנוער שנערכה בדורס, אלבניה באוקטובר 2017 זכתה רובנוביץ' במדליית ארד, לאחר שמהתחרה מאוקריאנה שסיימה שלישית נפסלה בשל אימרוץ.
באליפות אירופה שנערכה בבוקרשט שברומניה במרץ 2018 סיימה רובנוביץ' במקום שישי כללי בתוצאה של 204 ק"ג (הנפה - 96 ק"ג, דחיקה - 108 ק"ג).
באליפות אירופה לנוער שנערכה בזמושץ', פולין באוקטובר 2018 זכתה רובנוביץ' ב-3 מדליות, זהב ו-2 ארד בתחרות למשקל עד 75 ק"ג. במדליית הזהב זכתה בהנפה בתוצאה של 97 ק"ג, במדליית ארד ראשונה בדחיקה בתוצאה של 112 ק"ג ובמדליית ארד שנייה בתחרות הכללית בתוצאה 209 ק"ג, אחרי דילרה נרין מטורקיה (212 ק"ג) וטטיאנה טידיאקובה מרוסיה (210 ק"ג).
מדליית ארד באליפות אירופה.
באליפות אירופה שנערכה בבתומי, גאורגיה ב-10 באפריל 2019 זכתה רובנוביץ' במדליית ארד בהנפה במשקל עד 71 ק"ג לאחר שהניפה 96 ק"ג. בדחיקה היא קבעה תוצאה של 103 ק"ג ובכך סיימה במקום תשיעי כללי בתוצאה של 199 ק"ג. רובנוביץ' הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שזכתה במדליה באליפות אירופה בהרמת משקולות.
באליפות הועלם שנערכה בפאטאיה, תאילנד סיימה רובנוביץ' בטורניר עד 71 ק"ג, במקום שישי בהנפה (96 ק"ג), במקום 13 בדחיקה (108 ק"ג) ובמקום עשירי בקרב רב (204 ק"ג).
באליפות אירופה לנוער שנערכה בבוקרשט, רומניה ב-18 באוקטובר 2019 זכתה רובנוביץ' במדליית כסף בהנפה בתוצאה של 98 ק"ג. היא סיימה במקום רביעי בדחיקה (111 ק"ג) ובמקום רביעי בקרב רב (209 ק"ג).
בתחרות גביע העולם שנערכה ברומא, איטליה ב-27 בינואר 2020 זכתה רובנוביץ' במדליית ארד בטורניר עד 71 ק"ג בהנפה (95 ק"ג), מקום חמישי בדחיקה (110 ק"ג) ומקום רביעי בקרב רב (205 ק"ג).
שלוש מדליות זהב באליפות אירוםה עד גיל 23
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ברובאניאמי, פינלנד ב-29 בנובמבר 2021 זכתה רובנוביץ' בשלוש מדליות זהב בקטגוריית משקל 76 ק"ג ובפעם הראשונה בהיסטורית המשקולות הושמע המנון מדינת ישראל.
מקום ראשון בהנפה (95 ק"ג), מקום ראשון בדחיקה (115 ק"ג) ומקום ראשון בקרב רב (210 ק"ג).
אליפות אירופה לבוגרות שנערכה בדורס, אלבניה ב-2 ביוני 2022 רובנוביץ' סיימה במקום החמישי בקטגוריית משקל 76 ק"ג עם תוצאות -
הנפה 98 ק"ג, דחיקה 116 ק"ג וטוטאל 214 ק"ג שדירג אותה סופית במקום החמישי.
חייה האישיים.