DGPS (Differential Global Positioning System) או ממח"ע (מערכת מיקום חובקת עולם דיפרנציאלית) היא מערכת לדיוק המידע שמתקבל על ידי אותות לווייני ניווט, הפועלת באמצעות תחנות קרקע המשדרות את נתוני הסטייה באזורם באמצעות תחנות קרקע או באמצעות לוויינים גיאוסינכרונים, ובכך מעלים את רמת הדיוק האופקי והאנכי של האותות ממערכת ה-GPS לטווח שבין מספר סנטימטרים (בתחנות קרקע) ועד בין מטר לשלשה (באמצעות לוויינים). השיטה הקרקעית מקומית ומוגבלת יותר ונועדה למדידות מדויקות וניווט ימי, ואילו השיטה הלווינית היא גלובלית יותר ומיועד לניווט אזרחי כללי וניווט אווירי.
משדרי קרקע.
ברחבי העולם ישנן תחנות קרקעיות שמיקומן הגאוגרפי ידוע בדיוק גבוה מאוד. תחנה קרקעית מקבלת מהלוויינים את המיקום המשוער של אותה תחנה והיות שמיקום התחנה ידוע, ניתן לדעת מה הסטייה שתתקבל על ידי מערכת הממח"ע (GPS) רגילה. אותה תחנה קרקעית משדרת "תיקון" למכשיר הממח"ע (GPS) וכך מתקבל דיוק גבוה יותר. כך ניתן לשפר את דיוק המדידה על פני מדידה רגילה ממקלט הממח"ע (GPS).
בהסתמך על תחנות אלו אפשר להגיע לדיוק גבוה של כ-2-1 ס"מ, הדרוש למודדים מקצועיים.
בארצות הברית קיימת מערכת בשם NDGPS, שמורכבת מרשת של 85 תחנות קרקע. במקורה המערכת נועדה לניווט ימי באזור הקרוב ליבשה, ולאחר מכן היא התרחבה לכל אזור היבשה. כיום היא מנוהלת על ידי מחלקת הניווט של המרכז להגנת המולדת של ארצות הברית.
המערכת הקנדית דומה למערכת בארצות הברית היא בעיקר לשימוש ימי המכסה את החוף האטלנטי והאוקיינוס השקט, כמו גם את האגמים הגדולים ואת נתיב מי סנט לורנס.
אוסטרליה מפעילה שלוש מערכות DGPS: הראשונה משמשת בעיקר לניווט ימי שמשודר בפס רחב, השנייה משמשת לסקרי קרקע וניווט קרקעי, והתיקונים משודרים בערוץ רדיו FM המסחרי. בעוד השלישית בנמל התעופה בסידני בשלבי בדיקות כרגע לדיוק נחיתת מטוסים (2011), כגיבוי למערכת נחיתת מכשירים לפחות עד 2015.
רשת DGPS האירופי פותחה בעיקר על ידי הממשלים הימיים הפיניים והשוודים, כדי לשפר את הבטיחות בארכיפלג שבין שתי המדינות. בבריטניה ואירלנד, המערכת יושמה כעזר לניווט ימי, למלא את החוסר שהשאירה סגירתה של מערכת הניווט Decca בשנת 2000. עם רשת של 12 משדרים ברחבי החוף ושלוש תחנות שליטה, המערכת הוקמה בשנת 1998 על ידי רשויות המגדלור הכלליות, והוכרזה כמבצעית בשנת 2002.
בישראל מפוזרות ברחבי הארץ 18 תחנות כאלו, שעיקר השירות שהן נותנות הן שירותי מדידה. ניתן להתעדכן במדידות שלהן דרך האינטרנט. לעתיד מתוכנן שתחנות אלו תספקנה מידע בזמן אמת, ובכך תאפשרנה להגיע לחישובים מדויקים ובכך לוותר על נקודות שילוש (הטריאנגולציה) הקיימות בשטח.
משדרי לוויינים.
ארכיטקטורת המערכת.
המערכת כוללת מקטע חללי וקרקעי, המשולבים לכדי מערכת אחודה.
בכל לוויין משיב (טרנספונדר) מיוחד המוקדש למערכת. מהלוויינים משודר המידע על תדר לווייני ה-GPS הנקלט במכשירים אזרחיים נפוצים, בלא צורך בחומרה נוספת לקליטתו.
למערכת תחנות ייחוס קרקעיות המרכזות ומעבדות את נתוני הבקרה ומכינות אותן לשידור מיידי. המערכת מורכבת מתחנות קליטה וייחוס דיפרנציאלי המכונות RIMS (Reference &amp; Integrity Monitoring Stations). תחנות הייחוס הקרקעיות מצוידות במקלטי GPS מיוחדים ושעונים אטומיים לביצוע ניטור רציף של שידורי ה-GPS וחישוב התיקונים הנדרשים לשם שיפור הדיוק. מערכות שידור משדרות את נתוני הסטיה אל לווייני התקשורת של המערכת, והם בתורם משדרים את הנתונים למשתמשי הקצה.
מערכות קיימות.
קיימות היום ארבע מערכות גלובליות עיקריות. WAAS הפועל בצפון אמריקה, EGNOS הפועל באירופה, MSAS היפני הפועל במזרח אסיה, ו-GAGAN ההודי הפועל במרכז אסיה.
WAAS (Wide Area Augmentation System) בצפון אמריקה - פותח על ידי מנהל התעופה הפדרלי האמריקני, ונועד לסייע לפעילותם של מטוסים. למערכת שלשה לוויינים גיאוסינכרוניים ורשת תחנות קרקע בצפון אמריקה ובהוואי. רמת הדיוק של המערכת היא 1 מטר אנכי ו-1.5 מטר אופקי, ברוב ארצות הברית ובחלקים גדולים של קנדה ואלסקה. החל מחודש אוקטובר 2007 היו 38 תחנות קרקע: עשרים בארצות הברית, שבע באלסקה, ארבע בקנדה, אחד בהוואי, אחד בפוארטו ריקו, וחמש במקסיקו.
EGNOS.
EGNOS באירופה - המערכת כוללת משיבים ייעודיים על ארבעה לוויינים גיאוסינכרוניים המכסים אזור נרחב באירופה, המזרח התיכון ואפריקה, ורשת של יותר מ-40 תחנות ייחוס קרקעיות (RIMS), המשרתים את אירופה, והיא מסוגלת להעלות את דיוק המקלטים פי 10, לרמת דיוק של 1.5 מטר. EGNOS גם משמשת כמערכת עזר לנחיתה, ותומכות בה בספטמבר 2014 למעלה מ-114 שדות תעופה באירופה. ישראל הצטרפה לפרויקט בינואר 2016. עם הקמת תחנת יחוס ראשונה בקמפוס הטכניון.
MSAS - במזרח אסיה. השימוש במערכת הגברה מסוג זה יכולה לשפר דיוק של מקלט GPS מטווח שגיאה של 20 מטרים לרמה של 1.5-2 מטרים.
GAGAN.
GAGAN - במרחב ההודי. למערכת שלשה לוויינים גיאוסינכרוניים ו-15 תחנות ייחוס קרקעיות. רמת הדיוק שלה עומדת על 3 מטר.
דורון פיילס
דורון פֶיילֶס (נולד ב-7 בפברואר 1965) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף. כיהן כנשיא בית הדין הצבאי לערעורים.
ביוגרפיה.
דורון פיילס נולד, גדל והתחנך בעיר בחיפה. הוא בוגר בית ספר לאו באק.
בשנת 1987 סיים במסגרת העתודה האקדמית, לימודי תואר ראשון במשפטים בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב. שירת בענף הייעוץ והחקיקה, בתביעה הצבאית, כסנגור הפיקודי של פיקוד הצפון וכסגן פרקליטת חיל האוויר.
בשנים 1992–1994 שימש שופט צבאי באזור יהודה ושומרון. ב-1995 מונה לשופט בבית הדין הצבאי המחוזי. שימש סגן נשיא בית הדין הצבאי של פיקוד הדרום ושל זרוע היבשה וכסגן נשיא בית הדין הצבאי של פיקוד המרכז ושל חיל האוויר. בשנת 2000 מונה לנשיא בית הדין הצבאי המחוזי במחוז שיפוט מרכז, ונשיא בית הדין הצבאי של חיל האוויר.
שימש שופט בבית הדין הצבאי לתעבורה, ב-2008 מונה למשנה לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים וב-2011 קודם לדרגת תת-אלוף.
באוגוסט 2016 מונה לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים והועלה לדרגת אלוף. בפברואר 2022 סיים את תפקידו.
פיילס בעל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים.
חזיר ורוקוזי
לגונת רודריגו דה פרייטס
לגונת רודריגו דה פרייטס (בפורטוגזית: Lagoa Rodrigo de Freitas) היא לגונה הממוקמת בשכונת לאגואה שבאזור הדרומי (Zona Sul) של ריו דה ז'ניירו. הלגונה מחוברת לאוקיינוס האטלנטי, דבר המאפשר למי ים להיכנס ללגונה דרך תעלת ז'רדים דה אלה (Jardim de Alá).
הלגונה נחשבת לאזור מרכזי בריו דה ז'ניירו, ולאטרקציה תיירותית חשובה. השכונה היוקרתית הסמוכה ללגונה – "לאגואה" – נקראה על שמה.
בלגונה שני איים: האי פירקה (Piraquê) במערב הלגונה, בו שוכן מועדון ספורט ימי, והאי קאיסרס (Caiçaras) בצד הדרומי, בו שוכן מועדון ספורט המשמש לסקי מים, ובו נבחנו המתחרים בסקי מים במשחקים הפאן-אמריקאים של 2007. אזור הלגונה משמש בין השאר למגוון סוגי ספורט ימי, וכן קיימים סביבו כ-7 ק"מ של שבילים לרכיבה על אופניים. בלגונה נערכו תחרויות חתירה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016, ובמשחקים הפאראלימפיים 2016. לצורך התחרויות הוקמו טריבונות זמניות על החוף אשר הכילו עד 14,000 צופים בתחרויות החתירה והקיאקים באולימפיאדה ועד 7,000 בתחרויות החתירה הפאראלימפיות.
בלגונה שורר זיהום מים, וכיום חברה פרטית ממונה על ניקיונו. הדבר עורר דאגה לקראת אולימפיאדת ריו 2016, לאחר שבתחרויות מבחן שנערכו בלגונה ב-2015, לקו 15 מהמתחרים בשלשולים והקאות.
לגונה דה פריטש
לגונה רודריגו דה פרייטס
צרות עין
אודהליה ברלין
אודהליה ברלין (נולדה ב-1981, ניסן תשמ"א) היא פסנתרנית, זמרת ויוצרת ישראלית, כלת פרס שר החינוך לתרבות יהודית לשנת 2017.
קורות חיים.
ברלין נולדה באלקנה לאביה הכליזמר מוסא ברלין ולדינה. במשפחתה שישה אחים ואחיות, בנוסף לשני ילדים מאומצים בעלי צרכים מיוחדים. משפחתה כיום מתגוררת באלון שבות.
ברלין היא זמרת-יוצרת המשלבת בין מוזיקה יהודית-דתית לטקסטים וללחנים שלה. לפני כל שיר ברלין חושפת את הסיפור שמאחורי כל שיר, בפתיחות ובאריכות. בערב יום הכיפורים ה'תש"ע (26 בספטמבר 2009) קיימה ברלין הופעה לנשים בשם "אוחילה" בבית אבי חי בירושלים שבו היא ביצעה בעיקר שירים ופיוטים מתפילות הימים הנוראים. ההופעה הפכה להופעה קבועה שמתקיימת מדי שנה באותו תאריך והחל משנת ה'תשע"ה (2014) היא מתקיימת בבנייני האומה. ההופעה הראשונה הוקלטה ויצאה כעבור שנה בתקליטור בשם אוחילה. המופע הרביעי יצא אף הוא כאלבום הופעה תחת השם "אחלה פניו" (2013). בין שני האלבומים הוציאה ברלין ב-2012 אלבום אולפן ראשון ובו טקסטים משלה בשם שביל של אור. היא השתתפה כנגנית קלידים, מעבדת ומפיקה מוזיקלית באלבומו של אביה "ניגון מולדת" שיצא ב-2016.
ב-2017 זכתה ברלין בפרס שר החינוך לתרבות יהודית בקטגוריית מוזיקה. בספטמבר של אותה שנה יצא אלבום בהשתתפותה שנקרא אולי בשבת יזרקו סוכריות ושהכיל שירי ילדים אותם חיבר אורי אורבך.
ברלין בעלת תואר אקדמי במוזיקה וחינוך מיוחד.
מחלת וייל
קרשקש
קרשקש (נכתב בלועזית: Crescas או Cresques ; נהגה ) הוא שם משפחה יהודי-קטלאני.
עונת 1981/1982 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1981/1982 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-28 של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות.