בשנות השישים והשבעים של המאה ה-18 חיבר שיק שני ספרים: "עמודי שמים" באסטרונומיה (ביאור על הלכות קידוש החודש של הרמב"ם) ו"תפארת אדם" באנטומיה. הידע שהציג בספרים אלו היה מבוסס בעיקר על המדע של ימי הביניים, כפי שקרא בחיבורים בלטינית שהובאו למזרח אירופה, כנראה על ידי יהודים מקומיים שנסעו ללמוד רפואה בפדובה.
שיק ניסה לשלב בחיבורים אלו בין הקבלה, ספר הזוהר בפרט, לבין המדע. לשיטתו יש הקבלות בין מערכת עשר הספירות של הקבלה ובין האיברים בגוף האדם, על פי רעיונות של אנתרופומורפיזם המוצגים כבר בזוהר; ועל כן מדע האנטומיה יֵצֵא נשכר מהכרת הקבלה מצד אחד, ואילו מושגי הקבלה יהיו ברורים יותר על ידי הכרת המבנה האנטומי של גוף האדם, בבחינת "מִבְּשָׂרִי אחזה אלוה" (איוב י"ט, כו), מצד שני. ברעיונות אלו התבסס שיק בין השאר על כתביו של הרמח"ל, שכבר הגיעו בתקופתו למזרח אירופה; ייתכן שהתוודע אליהם באמצעות יקותיאל גורדון, תלמידו של הרמח"ל ששהה תקופה מסוימת בשקלוב.
שיק החל לנדוד בקהילות באירופה כדי לאסוף חותמים על ספריו ולהשיג מימון להדפסתם, וב-1776 הגיע לקהילת ברלין. שם קיבל הסכמות לספריו מרב הקהילה, צבי הירש לוין, ובנו שאול ברלין. בברלין הכיר מקרוב את משה מנדלסון ואת חוג תלמידיו-ידידיו, ובהם נפתלי הרץ וייזל, דוד פרידלנדר ואחרים. אנשי ברלין, בראשית ימיה של תנועת ההשכלה המאורגנת ועוד לפני שהחלה ההתנגדות הרבנית להשכלה, הופתעו להכיר תלמיד חכם מזרח-אירופאי המגלה עניין בהשכלה ובמדעים, והתגייסו לסייע לו ולהדריך אותו.
לאחר שהדפיס בברלין את שני חיבוריו "עמודי שמים" ו"תפארת אדם", הציע לו הרב לוין להדפיס את ספרו של יצחק הישראלי "יסוד עולם", על אסטרונומיה, על פי כתבי יד שהיו בספרייתו. כדברי ההיסטוריון דוד פישמן, "רשימת החותמים מראש על הספר 'יסוד עולם' היא למעשה רשימת 'מי הוא מי בקהילת ברלין'", ובהם בין השאר כמה מעשירי העיר שתמכו כספית בשיק. נפתלי הרץ וייזל אף כתב שיר תהילה שנדפס בראש "יסוד עולם". ככל הנראה ציפו משכילי ברלין ששיק יפעל בשובו למזרח אירופה להפיץ רעיונות השכלה ומודרנה אצל היהודים; שיק מצדו התעניין בעיקר בלימוד המדע כאמצעי להעמקה תורנית, אך שהייתו בברלין אפשרה לו לגלות עד כמה הידע שלו מיושן ועד כמה נפוצה הבערות המדעית אצל היהודים – לרבות הרבנים – לעומת ברלין של עידן האורות.
לאחר שהייה של כמה חודשים בברלין חזר שיק למינסק. בשנים הבאות חיבר את הספרים "דרך ישרה" (האג, 1779), ברפואה, "אוקלידוס" (האג, 1780), כפי שיפורט להלן בהוראת הגר"א, תרגום של "יסודות" של אוקלידס, ו"קנה המידה" (פראג, 1783; מהדורה שנייה שקלוב, 1791), תרגום של ספר אנגלי על אלגברה, גאומטריה וטריגונומטריה. כנראה בהשפעת משכילי ברלין עזב בספרים אלה את הניסיונות לשלב מדע וקבלה, והתמקד בצורך להפיץ חכמות ומדעים אצל היהודים; הוא תיאר את בערותם של היהודים לעומת הגויים כמצב של חילול השם, וראה צורך ללמד מתמטיקה ומדעי הטבע כדי להעלות את כבודם של ישראל בעמים.
ב-1778 נסע לווילנה כדי לקבל הסכמה לספריו מהגאון מווילנה. הגאון אמנם לא נהג כמעט לתת הסכמות, אך עודד אותו לתרגם ספרי מדע לעברית והביע עמדה חיובית ביחס ללימוד מדעים, שאותה ציטט שיק בהקדמה לספר אוקלידוס: "כפי מה שיחסר לאדם ידיעות משארי החכמות, לעומת זה יחסר לו מאה ידות בחכמת התורה, כי התורה והחכמה נצמדים יחד". ציטוט זה היה מאז מן הראיות העיקריות שהובאו כדי ללמד על גישתו של הגר"א ביחס ללימודי חול, ועמד במרכז ויכוחים רבים בין משכילי מזרח אירופה לשומרי המסורת לאורך המאה ה-19. ב-1783 נסע שיק לפראג וקיבל שם הסכמה מסויגת יחסית מרבי יחזקאל לנדא, בעל ה"נודע ביהודה", לספרו "קנה המידה".
ב-1791 עבר לעיירה אוסטיה שבמחוז מוהילב, שם התגורר באחוזתו של היהודי העשיר יהושע צייטלין, שתמך בכמה תלמידי חכמים משכילים. הייתה לו שם מעבדה פרטית שבה ערך ניסויים בכימיה. ב-1797 עבר לסלוצק, שם שימש כדיין וכרופא עד פטירתו ב-1808.
ידוע כי ב-1785 הצטרף לאחווה נוצרית-יהודית דמוית "הבונים החופשיים" בווינה בשם "האחים האסיאתים", אך אין מספיק עדויות שיבהירו את המניעים שלו לצעד מפתיע זה ואת מידת ההשפעה שהייתה לכך על המשך חייו.
נכדיו היו רבי יעקב ברוכין (ה"משכנות יעקב") ורבי יצחק מינקובסקי מקרלין (ה"קרן אורה"), שניהם רבנים ליטאים בולטים.
ברוך שיק
מחבלים פלסטינים
הלוח ההינדי
צ'לייבינסק
לוח השנה ההינדי
לוח השנה ההינדי הוא אוסף של לוחות שנה מסורתיים הנמצאים בשימוש בתת היבשת הודית ובמדינות דרום מזרח אסיה אשר יש בהם אוכלוסייה הינדית. לוחות השנה ההינדיים הם לוחות ירחיים-שמשיים המשמשים לקביעת מועדים דתיים ולצרכים אסטרולוגיים. הם משתמשים במחזור מטוני לצורך התאמת מחזור השנה המבוססת חודשי ירח לעונות השנה. ישנו דמיון רב בין הלוחות השונים בעקרונות חישוב הלוח, אבל יש ביניהם שוני רב בשאלות מהותיות כגון מניין השנים, באיזה חודש מתחילה השנה ? והאם החודש מתחיל במולד הירח הוא בהגעת הירח למילואו?. בניגוד ללוחות אלו,"לוח השנה הלאומי של הודו" הוא לוח שנה שמשי. לוח זה הוא תוצאה של רפורמה בלוח השנה עליו החליטה ממשלת הודו בשנת 1957 והוא משמש לצרכים אזרחיים.
יחידות הזמן בלוח ההינדי.
טיטהי (סנסקריט: तिथि - "tithi" ) - טיטהי - הוא יום ירחי. ומוגדר כזמן שלוקח לירח לשנות את הזווית ביחס לשמש ב formula_1, כאשר ברגע מולד הירח הזווית היא 0. בגלל אופן תנועת הירח והשמש, אורכו של טיטהי אינו קבוע והוא נע, בערך, בין 21 שעות וחצי ל 26 שעות. אורכו הממוצע הוא 23 שעות 37 דקות 28 שניות. הזווית נמדדת על פי מיקום השמש והירח בגלגל המזלות.
פקשה (: סנסקריט : पक्ष - "pakṣa" ) - משמשעות המילה הוא "צד" והוא מציין חצי חודש. פקשה מורכב מ 15 ימי ירח. כאשר ישנם שני סוגי פקשה. הפקשה המתחילה ביום ממולד הירח ("Amavasya)" עד הירח המלא נקראת שוקלה (शुक्ल - śuklá). הפקשה המתחילה ביום הירח המלא ("Purnima)" עד מולד הירח נקראת קרישנה (कृष्ण - kṛṣṇa).
חודש ירחי: ישנם שתי מסורות לגבי קביעת חודש הירח, אמנטה ופורנימנטה. על פי מסורת האמנטה החודש מתחיל ומסתיים במולד הירח. על פי המוסרת השנייה החודש מתחיל ומסתיים כאשר הירח במלואו. מסורת הפורנימנטה נפוצה בצפון הודו ומסורת האמנטה נפוצה בדרומה.
קישורים חיצוניים.
INDIAN ASTRONOMY באתר Anaadi Foundation
יקוצק
סיקטיבקר
סיקטיבקר (ברוסית ובקומי: Сыктывкар, בתרגום: העיר על נהר הסיסולה) היא עיר ברוסיה בצפון-מזרח של החלק האירופאי, בירת רפובליקת קומי. אוכלוסיית העיר מונה 244,403 תושבים (לפי מפקד 2020). העיר משמשת מרכז לתעשיית נפט וכן תעשיית היער ועצים לכל סוגיה. בעיר נמצאות 2 אוניברסיטאות מקומיות ושלוחות של אוניברסיטאות מוסקבה וסנקט פטרבורג.
היסטוריה.
העיר נוסדה ב-1586 בשם אוסט-סיסולסק (שפך הנהר סיסולה). ב-1780 הוכרזה כעיר על ידי יקטרינה השנייה ונהפכת למרכז אזור אוסט-סיסולסק בגוברניה של וולוגדה. עד תחילת המאה ה-20 הייתה עיר קטנה בת 4,5 אלף תושבים, ש95% שייכים לעם הקומי. מ-1921 מרכז החבל האוטונומי של קומי. בתקופה הסובייטית העיר התפתחה מאוד, הגיעו אליה קבוצות תושבים מכל רחבי ברית המועצות והיא הפכה למרכז אדמיניסטרטיבי ותרבותי חשוב ברוסיה. ב-1930 שמה שונה לשמה הנוכחי. ב-1936 החבל האוטומי הפך לרפובליקה אוטונומית וב-1991 לרפובליקה.
בשנת 2018 נערך משאל עם שהציע את העברת בירת הרפובליקה לעיר אוחטה, השנייה בגודלה ברפובליקת קומי.
כלכלה.
במהלך השנים בעיר נבנו מפעלי תעשייה שונים. בעיר ממוקם מפעל לייצור נייר מהגדולות ברוסיה. בשנת 2011 יזם תושב ערי הקים רשת דודו פיצה. היא גדלה לרשת של 716 סניפים ומהווה רשת פיצה הגדולה במדינה.
ספורט.
לעיר יש קבוצת כדורגל משלה, המתחרה בליגת העל הרוסית בבנדי. נכון לשנת 2020 קבוצתה של סיקטיבקר, "סטרויטל", לא זכתה עדיין בליגה והישג השיא הוא סגנות 1992/1993.
בשנת 2022 העיר תארח את אליפות העולם בבנדי (27 במרץ עד 3 באפריל).
מעשי סדום
סימון אסימפטוטי
סימון אסימפטוטי (ידוע גם כסימון לנדאו) משמש במתמטיקה כסימון מקוצר שמתאר את התנהגותן של פונקציות עבור ערכים הולכים וגדלים (או הולכים וקטנים), וזאת באמצעות השוואתן לפונקציות אחרות. היתרון שבשימוש בסימונים אסימפטוטיים הוא שהוא מאפשר לקבל הערכה טובה על אופן הגידול של ערכי הפונקציה מבלי שיהיה צורך לדעת אותו במדויק. לסימונים אסימפטוטיים שני תחומים מרכזיים שבהם הם יעילים: במדעי המחשב הם משמשים כדי להעריך את הסיבוכיות של אלגוריתמים, ובמתמטיקה הם משמשים על מנת להעריך את גודל השגיאה בקירובים שונים.
הגדרה פורמלית.
השימוש בסימון אסימפטוטי מערב תמיד פונקציה formula_1, על פי רוב מקבוצת הטבעיים לעצמה או הממשיים לעצמה. הפונקציה formula_1 משמשת בתור קנה המידה ההשוואתי לפונקציות אחרות. לרוב ההתעניינות היא בקצב הגדילה של formula_1 כאשר הערכים שהיא מקבלת שואפים לאינסוף, אולם הדבר אינו הכרחי. בהגדרות שנביא כאן נניח כי כל הפונקציות הן מהטבעיים לעצמם (מצב נפוץ במיוחד במדעי המחשב, מכיוון שמדדי סיבוכיות זמן וזיכרון הם חיוביים ובדידים). עם זאת, גם ללא ההנחה נדרוש מ-g להיות אי שלילית החל מאיבר מסוים.
הסימון O.