לא קיים מידע רב על תקופת מלכותו של אריק. מסמכים כתובים קיימים בצמצום והם לא נותנים סקירה מרובה על מהלך העניינים באותה תקופה. ב-1216 אישר האפיפיור אינוקנטיוס השלישי את אריק כשליט, לא רק על הממלכה, אלא גם על השטחים הפגניים שהוא עתיד היה לכבוש בהמשך. כך החל אריק לטוות תוכניות להתפשטות צבאית לכוון הים הבלטי. בסוגיות אחרות זכה אריק למוניטין בהיסטוריוגרפיה השוודית. הכרוניקה הקצרה אודותיו במסמך "החוק של וסטרייטלנד" (Västgötalagen) מתארת אותו כ"מלך של השנים הטובות".
מותו.
אריק העשירי מת באופן פתאומי מוות טבעי ב-10 באפריל 1216 בטירת נס שעל האי וויסינגאֶה. הוא נקבר בכנסייה של מנזר ורנהם. במותו הוא לא העמיד יורש, אם כי המלכה ריצ'זה ילדה בן זמן קצר לאחר מותו (לימים אריק האחד עשר). את כסאו של אריק העשירי ירש יוהאן הראשון, בנו של יריבו, סוורקר השני.
מערכת חיסון מלאכותית
מערכת חיסון מלאכותית (Artificial immune system או AIS) היא תת-סוג של מערכת בינה מלאכותית לומדת המבוססת על כללים שקיבלו את השראתם ממערכת החיסון של בעלי חוליות.
האלגוריתמים לרוב מבוססים על מאפייני מערכת החיסון בכל הקשור ללמידה וזיכרון ושימושם בפתרון בעיות.
הגדרה.
מערכות חיסון מלאכותיות שואפות לפשט את פעילות ומבנה מערכת החיסון ליצירת מודלים ממוחשבים, ושימוש במודלים אלו לטובת פתרון בעיות חישוביות בתחומי המתמטיקה, הנדסה וטכנולוגיות מידע ותקשורת. מערכת חיסון מלאכותית (AIS) היא תת-תחום של מחשוב בהשראת ביולוגיה ומחשוב טבעי, עם זיקה ללמידת מכונה ובהקשר רחב יותר לבינה מלאכותית.
מערכת חיסון מלאכותית היא מערכת לומדת בהשראת תאוריית האימונולוגיה וכן בהשראת תפקודים, עקרונות ומודלים חיסוניים, אשר מיושמת לפתרון בעיות.
מערכת חיסון מלאכותית (AIS) נבדלת מאימונולוגיה חישובית ומביולוגיה תאורטית העוסקות בהדמיית מערכת החיסון באמצעות מודלים חישוביים ומתמטיים לשם הבנה טובה יותר של מערכת החיסון, למרות שמודלים כאלו הציתו את העניין ב-AIS וממשיכות לתת לה השראה.
AIS אינו עוסק בחקירת מערכת החיסון כמצע חישובי, בדומה לנעשה בתחום מחשוב DNA.
היסטוריה.
תחום מערכת חיסון מלאכותית (AIS) פרץ באמצע שנות ה-80 עם מאמרים שנכתבו על ידי פרמר, פקרד ופרלסון (1986) וכמו כן על ידי ברסיני וורלה (1990) על מערכות חיסון. עם זאת, רק באמצע שנות ה-90 תחום מערכת חיסון מלאכותית עמד כתחום בפני עצמו.
פוסטר וקפרט פרסמו את מאמרם הראשון בנושא מערכת חיסון מלאכותית בשנת 1994, ודסגופטה ניהל מחקר נרחב על אלגוריתמי סלקציה שליליים.
הונט וקוק כתבו מודלים של רשת חיסון בשנת 1995; טימיס וניל המשיכו לפתח את המחקר ועשו כמה שיפורים.
מחקריהם של דה-קסטרו וון ז'ובן וכן גם של ניקוסיה וקוטלו על ברירת השבטים הפכו לראויים לציון בשנת 2002.
הספר הראשון בנושא של מערכת חיסון מלאכותית נכתב על ידי דסגופטה בשנת 1999.
כיום, תאוריות חדשות בתחומי מערכת חיסון מלאכותית כמו תאוריית סכנה ואלגוריתמים שהושפעו על ידי המערכת חיסון המוטבעת נחקרים. אומנם יש כאלו שמאמינים שהתאוריות החדשות האלו לא באמת מציעות אלגוריתמים שבאמת חדשים ביחס לאלגוריתמים שכבר קיימים בתחום מערכת חיסון מלאכותית. טענה זאת ניתנת לוויכוח, והוויכוח נותן את אחד הכוחות המניעים העיקריים לפיתוחים בתחום מערכת חיסון מלאכותית.
התפתחויות אחרות בנושא כוללות את החקר בהתנוונות במודלים של מערכת חיסון מלאכותית, אשר מונע על ידי התפקיד המשוער שלו בלמידה והתפתחות.
במקור מערכת חיסון מלאכותית (AIS) ניסו למצוא הפשטות בתהליכים שנמצאים במערכת החיסון. ממש לאחרונה, מערכת חיסון מלאכותית משמשת יותר למפות את התהליכים הביולוגיים וכן בליישם אלגוריתמים של חסינות לבעיות ביו-אינפורמטיביים.
בשנת 2008, דסגופטה ונינו הוציאו לאור ספר לימוד על מחשוב מערכת החיסון המציג מאגר של חקר עדכני ביחס לטכניקות המבוססות על חסינות ומתאר מגוון רחב של שימושים.
שיטות.
השיטות הנפוצות הושפעו על ידי תאוריות מערכות החיסון ספציפיות שמתארות את הפונקציה והתנהגות של מערכת החיסון האדפטיבי של יונקים.
ואסיליקי ת'אנו-כריסטופילו
ואסיליקי ת'אנו-כריסטופילו (ביוונית: Βασιλική Θάνου-Χριστοφίλου; נולדה ב-1950), הידועה בשמה המקוצר ואסיליקי ת'אנו, היא משפטנית ושופטת יוונייה, שכיהנה כנשיאת בבית המשפט העליון של יוון. היא כיהנה במשך תקופה קצרה כראש ממשלת יוון כחודש מ-27 באוגוסט עד 21 בספטמבר 2015. היא מונתה לתפקיד זה על ידי הפרלמנט ההלני לאחר שאלכסיס ציפראס, ראש ממשלת יוון התפטר מתפקידו ויוון יצאה לבחירות. היא האישה הראשונה לכהן בתפקיד זה בתולדות יוון.
ת'אנו כיהנה כנשיאת בית המשפט לערעורים, והיא אחת משלושת השופטים בבית המשפט העליון של יוון מאז 2015, וכיום היא הבכירה בשופטי יוון. היא מלמדת משפט אזרחי בבית הספר הלאומי של שופטי יוון מאז 2012.
ראשית חייה.
ת'אנו נולדה בבירת האי אביה, כלקיס. היא למדה משפטים באוניברסיטת אתונה והיא למדה את החוק האירופאי באוניברסיטת פנתאון-אסאס.
קריירה משפטית מוקדמת.
ת'אנו נכנסה למערכת המשפט ביוון לראשונה ב-1975. היא הייתה שופטת לענייני ערעורים ב-1996 ולאחר מכן היא כיהנה כנשיאת בית המשפט לערעורים ב-2005.
מאז 2009, ת'אנו מלמדת משפט אזרחי בבית הספר הלאומי של השופטים ביוון. ת'אנו מוסיפה לכהן כנשיאת איגוד השופטים ותובעים של יוון.
ב-1 ביולי 2015, היא נבחרה לנשיאות בית המשפט לערעורים, בעקבות פרישתו של הנשיא בית המשפט לשעבר.
ראש ממשלת יוון.
ב 20-באוגוסט 2015, אלכסיס ציפראס, ראש הממשלה של יוון מאז ינואר 2015, התפטר וביקש לכונן ממשלת מעבר עד הבחירות בספטמבר אותה שנה. על פי סעיף 37 של חוקת יוון, אחד משלושת שופטי בית המשפט העליון של יוון חייב לכהן כראש ממשלת יוון בפועל, ות'אנו הייתה צריכה עקב היותה נשיאת בית המשפט העליון.
ב-27 באוגוסט, נשיא יוון פרוקופיס פבלופולוס הודיע רשמית כי ת'אנו תכהן כראש הממשלה בפועל, לאחר שהמשא ומתן עם מפלגות האופוזיציה נכשל.
אחד הנושאים העיקריים שת'אנו נאלצה להתמודד כראש ממשלה היה משבר ההגירה באירופה. כהונתה הסתיימה ב-21 בספטמבר, לאחר שציפראס נבחר לראשות הממשלה שוב. היא נכחה בהשבעתו של ציפראס בפרלמנט הלני החדש ב-3 אוקטובר 2015 לצד מכובדים אחרים.
מבחינה פוליטית, ת'אנו תומכת במדיניות אנטי-צנע ומתנגדת לקיצוצי שכר לשופטים ולגורמי משפט רשמיים.
חיים אישיים.
ת'אנו נשואה ולה שלושה ילדים. היא מדברת יוונית, צרפתית ואנגלית באופן שוטף.
ואסיליקי ת'אנו
גמר החליפות הבהירות
Sunway TaihuLight
Sunway TaihuLight (בסינית 神威·太湖之光) הוא מחשב-על סיני, ועד 2018 דורג במקום הראשון ברשימת טופ500 כמחשב העל המהיר ביותר בעולם, מהירות החישוב המרבית שלו עומדת על 93 פטהפלופס (עם מהירות תאורטית של 125 פטהפלופס). זוהי מהירות חישוב הגדולה כמעט פי שלושה לעומת מחשב-העל השני ברשימה באותה העת, טיאנחה-2 הסיני בעל כ-34 פטה-פלופס. הוא מחשב העל היעיל ביותר מבחינת צריכת האנרגיה שלו שעומדת על 6,051.30 מיליון פלופס לוואט. מחשב זה ממוקם בוושי במרכז הבינלאומי למחשוב-על, מחוז ג'יאנגסו, סין. ב-2018 תפס את מקומו ה-Sierra כמחשב העל המהיר ביותר בעולם.
מידע נוסף.
למחשב זה 40,960 מעבדי RISC מרובי-ליבות של 64 ביט. כל מעבד מכיל 256 ליבות עיבוד ו-4 ליבות נוספות, כך שמערך המעבדים המרכיב את מחשב העל כולל 10,649,600 ליבות עיבוד. המחשב יכול לאחסן 20 פטה-בייט של זיכרון. עלותו הכוללת נאמדת ב-1.8 מיליארד יואן (כ-273 מיליון דולר אמריקאי).
מערכת ההפעלה של המחשב נקראת Sunway RaiseOS 2.0.5 והיא מבוססת על מערכת לינוקס.
פי (חלקיק)
מזון פי () הוא מֶזון חסר טעם המכיל קוארק מוזר ואנטיקוארק מוזר.
החלקיק התגלה על ידי פ.ל. קונולי ואחרים מהמעבדה הלאומית ברוקהייבן, בגלאי תא הבועות של מאיץ החלקיקים AGS. הדיווח על גילויו פורסם בגיליון אפריל 1963 של כתב העת Physical Review Letters.
מזון פי
מצב מעורר
עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל
פסק הדין דיון נוסף פלילי 2316/95 עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל ניתן על ידי בית המשפט העליון בשנת 1995. פסק דין זה הוא מפסקי הדין החשובים שנכתבו בעקבות "המהפכה החוקתית". פסק הדין עסק בשאלה האם הגדרת עבירה כ"מכת מדינה" יכולה לשמש בסיס למעצר עד תום ההליכים. פסק הדין עסק בפרשנות עילות המעצר בחוק סדר הדין הפלילי, ובזכויות נאשמים ועצירים לאור . בפסק הדין הוחלט כי את החוקים שנחקקו לפני חקיקת חוק יסוד זה יש לפרש על פיו. בעניין מסוכנות אישית הוחלט כי הנטל להראות את המסוכנות הסובייקטיבית של הנאשם רובץ על כתפיה של המדינה, ולא ניתן להסתמך על סעיף כללי.
רקע.
עימאד גנימאת הואשם בשתי עבירות של גנבת רכב, ונעצר עד תום ההליכים בהתבסס על מסוכנותו לשלום הציבור. פסק הדין, שלכאורה היה אמור להיות פסק דין פשוט בנושא הארכת מעצר עד תום הליכים, ניתן בתקופה שלאחר חקיקת וטרם חקיקת חוק המעצרים. חוק סדר הדין הפלילי (כנוסחו אז) פירט בסעיף 21א (א)(2) את העבירות שחומרתן, כשלעצמה, מצדיקה מעצר עד לתום הליכי המשפט. עבירה של גנבת רכב איננה נכללת ברשימה זו, אולם סעיף 21א (א)(1) מורה כי בית המשפט רשאי לצוות על מעצר עד תום ההליכים אם "בשל נסיבות העבירה או מהותה קיים יסוד סביר לחשש שהנאשם יסכן את חייו של אדם או את ביטחונו או את שלום הציבור או ביטחונו או את ביטחון המדינה".
המהפכה החוקתית.