סקרימינג ג'יי הוקינס (באנגלית: Screamin' Jay Hawkins) הוא שם הבמה של ג'אלאסי הוקינס (18 ביולי 1929 - 12 בפברואר 2000), זמר רוק אנד רול ובלוז אפרו-אמריקאי, הידוע בשל הופעתו התיאטרלית והפרועה. ההקלטה המפורסמת ביותר שלו היא השיר "I Put a Spell on You", שזכה מאז לגרסאות כיסוי רבות.
קריירה מוקדמת.
הוקינס נולד בעיר קליבלנד במדינת אוהיו, ושירת בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. הוא שירת בזירת האוקיינוס השקט, ועל אף שטען להיותו חייל קרבי ואף שבוי מלחמה, נראה כי שירת כבדרן.
הוקינס טען כי הושפע בתחילת דרכו מפול רובסון ואנריקו קארוזו וייעד לעצמו את האופרה כתחום פעילותו. מכיוון שלא הצליח בתחום זה, החל לאחר שחרורו מן הצבא בקריירה של זמר בלוז מן המניין, ואף כפסנתרן.
בתחילת דרכו ניסה לעסוק במקצועות שונים, ביניהם אף האיגרוף ובשנת 1949 היה לאלוף האיגרוף במשקל בינוני של אלסקה.
בשנת 1951 הצטרף לגיטריסט טייני גריימס, והקליט עמו מספר שירים.
"I Put A Spell On You".
פריצתו של הוקינס באה בעקבות הלהיט "I Put a Spell on You" אשר הוקלט, כפי הנראה, בשנת 1956. בשיר זה הוקלט הוקינס כשהוא גונח, צווח וצורח, בסגנון הרוק אנד רול שהיה אז בחיתוליו. השיר הוא דרישה מאהובה שעזבה כי תשוב, ובהקלטתו איבד הוקינס כל רסן (לטענתו היה כה שיכור עד שאינו זוכר אף את נסיבות ההקלטה), וגילה את יכולתו האמיתית בביצוע שירי רוק אנד רול באופן פרוע ותיאטרלי.
השיר הפך לקלאסיקה של סגנון הרוק אנד רול, וזכה מאז לביצועים רבים של אומנים כנינה סימון. השיר נאסר להשמעה בתחנות רדיו רבות, אך הדבר לא מנע ממנו להגיע ל"ארבעים הגדולים" במצעד בארצות הברית.
שוק רוק.
הצלחת השיר הביאה למפגש עם שדר הרדיו המוביל אלן פריד, ולזינוקה של הקריירה של הוקינס. היה זה פריד שהציע להוקינס את הגימיק שהפך לסימן ההיכר של הופעותיו. הוקינס החל להופיע כשהוא מגיח מארון מתים, לבוש בגלימה שחורה, בתוך ענן של עשן וערפל.
עד למפגש עם פריד היה הוקינס זמר בלוז מן המניין. לאחר מכן החלו הופעותיו ללבוש אופי מוזר ותיאטרלי. נחשים החלו להיות לאביזר בימה מקובל, כמו גם גולגולת מעשנת סיגר שכונתה "הנרי". הוקינס עצמו החל להדביק לאפו חטים בניסיון להראות כ"קניבל".
הופעתו של הוקינס בצורה זו פרצה את הדרך להופעות "שוק רוק" של אומנים שפרצו כל גבול בהופעתם בפני קהל כאליס קופר, מרילין מנסון, בלאק סאבאת ואחרים, שחפצו בתואר אותו נשא הוקינס "המטורף של הרוק אנד רול".
קריירה מאוחרת.
להוקינס היו מספר להיטים נוספים כ"בלוז העצירות", "שמיים צבועים בכתום" ו"סעודת המאו מאו" אשר התייחס למוניטין שלו כקניבל. שירים אלו היו להצלחות, אך אף אחד מהם לא הגיע להישגים האומנותיים והמסחריים של "I Put A Spell On You".
הוקינס המשיך להקליט בשנות השישים והשבעים, במיוחד באירופה בה זכה לפופולריות. בשנות השמונים זכה להכרה אף בארצות הברית כאשר הבמאי העצמאי ג'ים ג'ארמוש השתמש בשירו "I Put A Spell On You" כשיר הנושא של סרטו "זרים" (Stranger Than Paradise) (1983), אשר החזיר את השיר ואת יוצרו אל התודעה. ג'רמוש השתמש בהוקינס לתפקיד בסרטו "רכבת המסתורין", דבר שהביא להופעתו של הוקינס בסרטים נוספים.
הצלחה נוספת לה זכה הייתה כאשר שירו "Frenzy" משנת 1982 הושמע בפסקול של הסדרה "תיקים באפילה" ואף נכלל בדיסק של שירים מן הסדרה. במקביל, הופיע שירו "Heart Attack and Vine" (ביצוע מחודש לשיר ישן של טום וייטס) בפרסומת לג'ינס ליווייס, אשר הבטיחה אותו מבחינה כלכלית, ותרמה להחדרתו מחדש לתודעת הציבור.
הוקינס הופיע ביחד עם אומנים כקלאש וניק קייב בתקופה זו, וכן הופיע בפסטיבלי בלוז ובפסטיבלי סרטים. את הופעתו האחרונה ערך ביוון בדצמבר 1999.
הוקינס ניהל חיים אישיים סוערים, נישא והתגרש חמש פעמים, ועם מותו בשנת 2000 היה נשוי לאשתו השישית, לה נישא בשנת 1993. הותיר אחריו ילדים רבים מנשים שונות. 55 מילדיו מוכרים באופן רשמי, ורבים נוספים סבורים שהם ילדיו. אתר אינטרנט מיוחד הוקם על מנת לסייע לאלו הסבורים שהם ילדיו של הוקינס. בשיא פעילותו מנה האתר מספר אלפי כניסות מדי יום.
סרט דוקומנטרי על חייו, שצילם במאי הסרטים היווני ניקולס טריאנדפילידיס הוקרן במסגרת פסטיבל קאן בשנת 2001.
יחידת חצב
יחידת חצב הייתה יחידה של אגף המודיעין שפעלה תחת יחידה 8200 ועסקה בתחום המודיעין ממקורות גלויים (אוסינט) בשנים 1949–2021.
היסטוריה.
עם הקמת המודיעין הישראלי, היה העיסוק בתחומי המודיעין הגלוי מפוצל בין כמה יחידות. ביוני 1949 הוקם בשירות המודיעין מרכז חקירות ואיסוף מודיעין ממקורות אנושיים שאינם סוכנים, שזכה לכינוי "מודיעין 5". עיסוקו היה תשאול שבויים ועריקים ממדינות ערב, וכן קבלת מידע מתיירים ועולים חדשים ממדינות אלה. ב-1951 הועבר הטיפול בעריקים ובמסתננים לענף מודיעין קרבי, ובמקרים של חשד בריגול, לגורמי ביטחון שדה ולשב"כ. "מודיעין 7" אסף אז מידע ממקורות גלויים כתובים ומשודרים. במאי 1949 הועברו אליו גורמים מ"מודיעין 10" שעסקו בהפקת מידע פוליטי מהעיתונות הערבית והמערבית. במהלך 1950 צומצם "מודיעין 7" עקב העברת רוב אנשיו לענף המחקר. בתחילת 1951 אוחדו "מודיעין 5" ו"מודיעין 7" ליחידה אחת: "מודיעין 5" - יחידת איסוף מידע ממקורות גלויים, כולל אחריות לכל נושא השפה הערבית במחלקת המודיעין (ממ"ן).
ביולי 1956 בוצע ארגון מחדש במודיעין 5. היחידה הפכה למסגרת המרכזית לאנשי מילואים שמומחיותם השפה הערבית. במהלך השנים, הוטלו עליה משימות נוספות כמו חקירת שבויים, לוחמה פסיכולוגית בדרג הנפרס וכן קידום וטיפוח לימודי השפה הערבית בצה"ל. המודיעין הגלוי התבסס אז על כמה מקורות מידע שאפשרו תצפית על הנעשה במדינות היעד:
תחום המודיעין הגלוי באמ"ן לא זכה להערכה רבה בשנות ה-50 וה-60. ההילה של הגופים שעסקו באיסוף מודיעין ממקורות חשאיים הסיטה את תשומת הלב מהמידע הגלוי, שהושג יחסית בזול ובקלות.
במאי 1961 שוּנה שמה של יחידת המודיעין הגלוי מ"מודיעין 5" ל"יחידה 550", שהייתה כפופה לראש אמ"ן. באמצע שנות ה-60 שירתו ביחידה 37 איש, מהם 25 אנשי קבע ואזרחים עובדי צה"ל. ביחידה נעשה מעקב מקיף אחר העיתונות הכתובה, הטלוויזיה והרדיו בארצות ערב. המעקב של היחידה כלל את השגת העיתונים, מיון המידע החשוב, תרגומו לעברית והפצתו בקובצי מידע משוכפלים יומִיים או בדיווח מיידי בטלפרינטר ובטלפון. מאמץ מיוחד ניתן לקליטה ותרגום בזמן אמת של נאומי מנהיגי ערב. באמ"ן ייחסו חשיבות לנאומים ולמאמרים הפובליציסטיים ששיקפו את עמדת המשטרים כשהופיעו בעיתונות מגויסת ומבוקרת. הפרסומים של היחידה והעיתונים הערביים המקוריים הועברו למשמרת למכון שילוח (לימים, "מרכז דיין") באוניברסיטת תל אביב, כחלק מהסדר שיתוף הפעולה בין אמ"ן והמכון בשנות ה-60.
השם "חצב" ניתן ליחידה בראשית שנות ה-70, עם מתן שמות לכל יחידות האיסוף.
בשנות ה-60–70 פרסמה היחידה מדי שנה מדריך שנתי לאירועים בעולם הערבי. עד אמצע שנות ה-70 "חצב" הוציאה לאור גם פרסום תקופתי בשם "קווי תעמולה בעולם הערבי", ובו נסקרו הנושאים בתקשורת בערבית לגבי ישראל.
יחידת "חצב" עמדה בקשר ממוסד עם הכתבים לענייני ערבים בתקשורת הישראלית. הכתבים הגיעו לעדכון שוטף ביחידה, ובנוסף "חצב" הפיצה מידע מתורגם מהתקשורת בערבית באמצעות סוכנות עתי"ם, תחת הכינוי ע"מ (עתי"ם מזרח).
בשנת 1968, בעקבות התגברות המעורבות הסובייטית במזרח התיכון, נפתח ביחידה מדור מזא"ר (מזרח אירופה), למעקב ותרגום של מידע מתקשורת ברוסית. מידע זה היה בעל ערך רב לתחום המדיני באמ"ן. בנוסף, תרגם המדור גם חומר צבאי על תורת הלחימה הסובייטית שהייתה בשימוש בצבאות ערב.
בשנות ה-60 וה-70, נעשה באחריות היחידה תהליך יומי של חילופי עיתונים עם המודיעין הירדני: הישראלים, באמצעות שוטרים מהמחלקה לתפקידים מיוחדים בירושלים, העבירו לירדנים מדי יום את העיתונים מישראל, וקיבלו מהירדנים עיתונים מירדן ומארצות ערב אחרות. הסדר זה החל במעבר מנדלבאום בירושלים ונמשך עד יוני 1967, ולאחר מלחמת ששת הימים התבצע בגשר אלנבי, על ידי אנשי המינהל האזרחי ביהודה ושומרון.
לאחר מלחמת יום הכיפורים, עברה יחידת "חצב" מבניין אזרחי במרכז תל אביב למחנה גלילות. עם המעבר, הודק הקשר של היחידה עם יחידות אחרות של החיל. באותה עת קיבלה "חצב" את האחריות לספריית אמ"ן, שהועברה מהקריה לגלילות. בשנות האלפיים, נמצאת הספרייה ב (מל"מ) בגלילות ופועלת כגוף אזרחי. מרכז מידע זה הוא המקיף ביותר בישראל של ספרות וחומר גלוי אחר בנושאי מודיעין.
ב-1992 החליט ראש אמ"ן, האלוף אורי שגיא, למזג את יחידת "חצב" אל תוך יחידה 8200. היחידה עברה אז שינויים ארגוניים.
ב-2016 נשקלה סגירת היחידה, אך ראש אמ"ן החליט להשאירה ולהוריד את תקן דרגת מפקדה לרב-סרן. מאז, עקבה היחידה גם אחרי הנעשה ברשתות החברתיות, היא הפיצה חומר ויזואלי רב ומשמשת "ברומטר" להלכי רוח בחברה הערבית בארצות האזור.
במהלך מגפת הקורונה בישראל השתלבה היחידה במאמץ הכלל-מודיעיני לסיוע במאבק בקורונה, ואספה מידע מגוון בשפות שונות על דרכי ההתמודדות עם המגפה במדינות העולם.
בדצמבר 2021 נסגרה יחידת "חצב". חייליה פוזרו בתוך מסגרות המשנה של יחידה 8200.
"עמיחי" - תת-יחידה דרוזית.
בשנות ה-70 זיהה המודיעין הישראלי מחסור ביודעי ערבית. מערכת החינוך לא הכשירה עד אז די תלמידים יודעי ערבית. הצרכים אחרי מלחמת יום הכיפורים הלכו וגדלו, וחיפשו פתרונות שונים כדי להגדיל את מאגר יודעי השפה.