גוטפריד הוא חתן פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים 2014, יצירותיו יוצאות לאור בהוצאת התווים הבינלאומית סיקורסקי לצד מלחינים כמו גובידולינה, שוסטקוביץ' ועוד וזוכות להערכה ולביצועים בתזמורות ופסטיבלים. סגנונו המוזיקלי מתאפיין במזיגה בין סגנונות. במכלול יצירותיו קונצ'רטי, יצירות תזמורתיות, יצירות קאמריות, ומחזור יצירות המוקדש לחיבור בין הקלאסי והג'אז אשר כתובות לטריו ג'אז ותזמורת. יצירותיו מבוצעות בתזמורות רבות וכן בפסטיבלים בינלאומיים רבים ובהם פסטיבל Vendsyssel (דנמרק), פסטיבל Armonia (איטליה), Vila Celimontana (איטליה) Nine Gate Festival בביג'ינג, פסטיבל מוסטונן-פסט טאלין-תל אביב בטאלין, פסטיבל הג'אז של מנילה, פסטיבל ישראל, פסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון, חג המוזיקה הישראלית ועוד.
ב 2014 יצא לאור דיסק שלו בשם "תמונות בתערוכה REMAKE" לטריו ג'אז ותזמורת על פי מוסורגסקי. הדיסק יצא בחברת GPR ובהפצה של נקסוס.
עד שנת 2021 גוטפריד עמד בראש המגמה להלחנה עיבוד וניצוח שבבית הספר "רימון" שאותה אף יסד ב 2012, ומנהל אמנותית סדרת הקונצרטים החדשה שבמוזיאון תל אביב לאמנות "מחוץ לקופסה". בנוסף ניצח, עיבד וניהל מוזיקלית ערבי מחווה לאמנים ישראלים מובילים עם הפילהרמונית הישראלית ובהם: יהורם גאון והפילהרמונית, דני סנדרסון והפילהרמונית, מחווה לשירי שלמה ארצי והפילהרמונית ועוד.
גוטפריד היה האמן הנבחר של הקרן למצוינות בתרבות לשנים 2003 עד 2007, הוא חבר במרכז האמנים היוקרתי MacDowell שבארצות הברית, זוכה הפרס הראשון בתחרות לניצוח במסגרת שבוע האמן הצעיר מטעם התזמורת הפילהרמונית הישראלית וקרן התרבות אמריקה-ישראל, זוכה בפרס הראשון בתחרות הלחנה לג'אז שנערכה במסגרת פסטיבל הג'אז בים האדום, וכן זכה בלמעלה מעשר שנים של מלגות בנגינה ניצוח והלחנה מקרן התרבות אמריקה-ישראל.
כפסנתרן ג'אז הוא הופיע עם אומנים בינלאומיים רבים ידועי שם ובהם: אדי דניאלס, אדי גומז, דידייה לוקווד, דייב ליבמן, איירה סאליבן, בילי הארט, ג'ורגי פיים, רנדי ברקר ורבים אחרים. הוא הופיע בסדרות ג'אז במשכן, במוזיאון תל אביב לאמנות ובפסטיבלי הג'אז השונים בישראל ומחוצה לה. בשנות ה-90, היה חבר בהרכב הג'אז "משיכת יתר".
בשנת 2021 התמנה למנהל בית הספר למוסיקה בקריה האקדמית אונו.
יצירותיו.
מוזיקה תזמורתית
יצירות לטריו ג'אז ותזמורת
יצירות ווקאליות
סוויטות פולקלור מן העולם
יצירות קאמריות
טריו מס.1 לפסנתר כינור וצ׳לו 2017
Deconstructing Chopin על פי אימפרומפטו בלה במול מג׳ור לפסנתר, ויברפון וכלי הקשה, קלרינט וחצוצרה 2019
נרקיסים בשלג - מחזור שירים לטריו פסנתר וזמרת סופרן על פי טכסט של תהילה שלום 2017
קטעי ג'אז
סמבשון
דני שמילוביץ' רום
דני שמילו רום
דני שמולביץ' רום
דניאל רום
שמילו רום
נתירה
נתירה (באנגלית: "ג'רק", Jerk) היא מונח במכניקה המתאר את קצב שינוי התאוצה. הנתירה היא הנגזרת בזמן של התאוצה, הנגזרת השנייה בזמן של המהירות או הנגזרת השלישית בזמן של ההעתק:
כאשר:
formula_2 התאוצה,
formula_3 המהירות,
formula_4 ההעתק
ו-formula_5 הוא הזמן.
השימוש בנתירה בתיאור מערכות פיזיקליות הוא נדיר ולא קיים עבורה ייצוג אוניברסלי מוסכם. לעיתים משמשת האות האנגלית j לתיאורה. הנתירה היא וקטור ולא קיים מונח מקובל עבור גודלו הסקלרי.
יחידותיה של הנתירה במערכת היחידות הבינלאומית הן מטר לשנייה בשלישית (m/s3).
המקבילה של הכוח ביחס לנתירה מכונה Yank, גודל פיזיקלי השווה למכפלת הנתירה במסה, והוא מתקבל על ידי גזירת הכוח בזמן. חוק זה אינו מתקיים במכניקה יחסותית, בה המסה של הגוף היא פונקציה של מהירותו.
השימוש בנתירה.
לנתירה נודע שימוש בהנדסה, בעיקר כאשר קיים צורך להתאים את שינויי הלחץ במערכת. לדוגמה, בתכנונן של רכבות הרים יש לנתירה המרבית במערכת חשיבות כדי לוודא שהשרירים האנושיים יספיקו להתרגל לשינויים ויימנעו פגיעה בגוף וחבלות כגון צליפת שוט. הנתירה נלקחת בחשבון במערכות מרובות טלטלות המכילות או מורכבות מגופים עדינים ושבירים. &lt;BR&gt;בנתירה נעשה שימוש גם בתכנון תהליכי ייצור. שינויים מהירים מדי בתאוצתו של כלי חיתוך, קרי נתירה גבוהה שלו, עלולים לגרום לשחיקה מהירה ולקווי חיתוך מעוותים. יחידות בקרת שליטה מודרניות במכשירים שכאלה מתירות למפעיל להגביל את שינויי התאוצה במערכת באמצעות קביעת רף נתירה מרבי.
מכשיר המודד נתירה מכונה מד-נתירה (jerkmeter).
בנגזרות גבוהות יותר של ההעתק כמעט ולא נעשה שימוש ואין להן שמות מוסכמים. במהלך תכנון טלסקופ החלל האבל נעזרו בחישובים בנגזרת הרביעית בזמן של ההעתק (נגזרתה בזמן של הנתירה) וזו כונתה jounce ("טלטלה" בתרגום חופשי).
מתארי תנועה מסדר שלישי.
בתהליכי בקרת תנועה, קיימת לעיתים קרובות דרישה לניוד של מערכת מנקודה יציבה אחת לשנייה בזמן הקצר ביותר תוך אילוצים של מהירות, תאוצה ונתירה מרביות. הפתרון לבעיה מכונה מתאר תנועה מסדר שלישי והוא מורכב משבעה שלבים:
בהינתן תנועה קצרה יותר, ייתכן והמערכת לא תגיע למהירות ו/או לתאוצה המרביות.
מערכות נתירה.
מערכת נתירה היא מערכת המצייתת למשוואת הנתירה:
אחת התכונות המעניינות ביותר של מערכות נתירה היא האפשרות שתיווצר בהן התנהגות כאוטית. מערכות כאוטיות מוכרות כגון מושכי לורנץ ומפת רוסלר מתוארות בדרך-כלל על ידי מערכת של שלוש משוואות דיפרנציאליות מסדר ראשון שניתן למעשה לאחדן למשוואת נתירה בודדת (אך מורכבת למדי).
ניתן לתכנן מעגלים חשמליים המצייתים למשוואת הנתירה. מעגלים כאלו מכונים מעגלי נתירה.
לדוגמה, משוואת הנתירה הבאה:
כאשר "A" הוא פרמטר הניתן לקביעה. למשוואה קיים פתרון כאוטי עבור הערך: A = 3/5 וניתן לתארו באמצעות המעגל החשמלי הבא:
במעגל האמור לכל הנגדים התנגדות קבועה פרט ל-formula_8 ולכל הקבלים קיבול זהה. תדירות התהודה של המעגל תהיה: formula_9. המתח על מגבר השרת "0" מתכונתי (פרופורציוני) למשתנה x, המתח על מגבר השרת "1" מתכונתי לנגזרת הראשונה של x והמתח על מגבר השרת "2" מתכונתי לנגזרת השנייה של x.
פיקרדי
פיקרדי או פיקרדיה (בצרפתית: Picardie, באנגלית: Picardy) היה אחד מעשרים ושבעה חבלי צרפת על פי החלוקה המנהלית שנהגה בה עד לסוף 2015. משנת 2016 הוא כלול בחבל החדש או-דה-פראנס.
הוא ממוקם בחלקה הצפוני של צרפת. בירתו הייתה העיר אמיין (צרפתית: Amiens).
חבל הארץ המודרני של פיקרדי הוא נרחב יותר מהפרובינציה ההיסטורית של פיקרדי. חלקו הדרומי של מחוז אן (Aisne) ורוב מחוז אואז (Oise) היו מבחינה היסטורית חלק מפרובינציית איל-דה-פראנס, בעוד שמחוז הסום וחלקו הדרומי של מחוז אן היוו את הפרובינציה של פיקרדי גופא.
משום שפיקרדי ההיסטורית הייתה קטנה מכדי להפוך לחבל ארץ, החליטה הממשלה הצרפתית לאחדה עם צפון איל-דה-פראנס (בפרט, האזורים של Beauvaisis, Valois, Noyonnais, Laonnois, Soissonnais, Omois, אם לציין את החשובים שבהם). שמה של הפרובינציה ההיסטורית של פיקרדי ניתן לחבל ארץ חדש זה.
בכך, חבל פיקרדי הוא במידת מה חבל ארץ מלאכותי, כאשר דרום מחוז האואז מצוי בתוך אזורי הכרך של פריז. התושבים בדרום האואז נוסעים כל בוקר לאיל-דה-פראנס לצורכי עבודה, ובקושי חשים "פיקרדיים" ("תושבים פיקרדיים" ומסורתית דוברי-פיקרדית) בניגוד לאלה הבאים מחלקו הצפוני של חבל ארץ חדש ומלאכותי זה, שבעבורם למונח זה משמעות רבה.
הגם שפיקרדי היא במידת-מה חבל ארץ הדורך במקום, עם אזור התעשייה של סן-קנטן בצפון פיקרדי שנפגע קשות במשבר כלכלי, הרי שדרום החבל, בגבולו עם איל-דה-פראנס, פורח עקב הזרם הבלתי פוסק של פריזאים משפרי דיור אל העיירות המרוחקות והירוקות יותר של מחוז האואז, הודות למה שהצרפתים נוהגים לכנותו rurbanisation.
בין מפקדי-האוכלוסין הצרפתיים של 1990 ו-1999, אוכלוסיית האואז גדלה בקצב מהיר של 0.61% בשנה (כמעט כפליים מהממוצע הכלל צרפתי), בעוד שתושבי מחוז האן התמעטו ומספר התושבים במחוז הסום השתרך מאחור עם 0.16% בשנה. לפי מפקד האוכלוסין, 41.3% מאוכלוסיית פיקרדי מתגוררת בתוך מחוז אואז, שמבחינה היסטורית כלל לא היה חלק ממנה.
מבחינה גאוגרפית, קל להבחין במבנה המלאכותי של חבל הארץ. הגם שפיקרדי גופא היא מישור שטוח של שדות פתוחים, הידוע בין השאר הודות לקרב על הסום, דרום פיקרדי (היסטורית, חלק מאיל-דה-פראנס) הוא אזור נופי המשופע גבעות ויערות נרחבים. שטחים חקלאיים נרחבים בחבל מיועדים לגידול תפוחי אדמה ולמעלה מרבע מאספקת תפוחי האדמה של צרפת מגיעה מפיקרדי.
טלסקופ החלל ג'יימס וב
טלסקופ החלל ג'יימס וב (באנגלית: James Webb Space Telescope; בראשי תיבות JWST) הוא טלסקופ חלל מחזיר אור המתוכנן לתצפיות באור נראה ובאינפרה אדום, ונחשב ליורשם המדעי של טלסקופ החלל האבל וטלסקופ החלל שפיצר. הוא שוגר לחלל ב־25 בדצמבר 2021 בשעה 12:20 UTC.
המאפיינים הטכניים העיקריים של טלסקופ החלל ג'יימס וב הם: מראה ראשית בעלת קוטר של 6.5 מטרים, עמדת תצפית רחוקה שתוצב בנקודת לגראנז' L2 ביחס לכדור הארץ והשמש ולא מושפעת מאטמוספירת כדור הארץ, ועוד ארבעה כלים מדעיים מיוחדים. כל הכלים המדעיים במשולב יעניקו לטלסקופ רזולוציה ורגישות חסרות תקדים מתחום גלי האור הנראה הארוכים (כתום) ועד אמצע תחום התת־אדום, ויאפשרו לו לממש את שתי מטרותיו המדעיות העיקריות – חקר היווצרות והתפתחות גלקסיות, וחקר הגורם לתצורה של כוכבים וכוכבי לכת.