הסרתו החלקית של החרם הערבי בעקבות התפתחויות מדיניות החל משנות ה-70, הביאה לארץ תאגידי ענק שקודם לכן לא פעלו בה, כגון מקדונלד'ס או מיצובישי. תהליכי הגלובליזציה הפכו את המשק הישראלי לפתוח יותר, ומקושר יותר לתאגידים בינלאומיים. במקביל, חדירת ערוצי הטלוויזיה המסחריים הפיצה את התרבות האמריקנית ואת שיטות הפרסום שבאו משם. התוצאה הייתה ריבוי משמעותי במיתוג זר. בשנים האחרונות המיתוג הזר הפך לנורמה, במיוחד בשדה התקשורת. המדובר לא רק בשימוש בשמות לועזיים, שהיה נפוץ גם בעבר, כי אם באמריקניזציה בולטת, עד כדי מחיקת כל זכר לישראליות של המוצר. דוגמאות בולטות הן:
אף שמיתוג זר באנגלית (תוך רמז ברור לארצות הברית) הוא הדומיננטי בישראל, הרי בתחומים מסוימים פונה המיתוג הזר לשפות אחרות ולתרבויות אחרות.
האומלאוט של הרוק הכבד.
עולם השיווק והמסחר אינו היחיד המשתמש במיתוג זר; התופעה קיימת גם באמנות. האומלאוט של הרוק הכבד, למשל, מתייחס לנוהג שהחל בשנות ה־70, עם היווצרותו של הז'אנר המוזיקלי, לעטר שמותיהן של להקות רוק כבד ומטאל באומלאוט כדי להעניק להן נופך גותי או סקנדינבי. להקת מוטורהד (Motörhead) הבריטית, מחלוצות הז'אנר, היא גם מחלוצות המיתוג הזר באומנות. הקדימה אותם הלהקה האמריקנית Blue Öyster Cult ב-1970.
להקות נוספת שאימצו את הנוהג הן מוטלי קרו (Mötley Crüe) ו-Assück האמריקניות, Infernäl Mäjesty הקנדית, Deströyer 666 ו-Cünt Brigade האוסטרליות, Hypnös הצ'כית ו-Queensrÿche; האומלאוט מעל ה-y קיים לעיתים נדירות בהולנדית ובצרפתית. הלהקה Underground Zerø משתמשת באות הקיימת בדנית ובנורווגית. הגדילה לעשות הלהקה הפינית Ümlaut, ששמה מייצג את התופעה עצמה. הלהקה הבריטית Zee הוציאה ב-1984 אלבום בו נכללו שירים כדוגמת Cönfüsiön ו-Höw Dö Yöü Dö It.
סרט הקולנוע האמריקני ספיינל טאפ (1984), פרודיה דוקומנטרית על להקת רוק כבד בריטית הנושאת את אותו השם, מבצע גם פרודיה על תופעת האומלאוט, ומעטר את שמה של הלהקה באומלאוט מעל ל-n, סימן אשר אינו קיים באף שפה אירופאית (אך קיים במלגשית. סביר להניח שעובדה זו לא הייתה ידועה להוגי הרעיון. בשפות אירופאיות מופיעים אומלאוטים מעל תנועות בלבד, ולא מעל עיצורים).
להקות פיקטיביות אחרות שהשתמשו באופן פארודי באומלאוט של הרוק הכבד הן Deathtöngue (פרי עטו של צייר הקריקטורות האמריקני ברקלי ברת'ד), Pöyzen Böyzen (שהוזכרה בספר "גלגל המזלות" של סופר המדע הבדיוני ניל סטפנסון) ו-Djörk (מאת צייר הקריקטורות סקוט קורץ, אשר הכליל בפרודיה גם את הזמרת האיסלנדית ביורק, אשר בשמה קיים אומלאוט אמיתי). העיתון הפארודי The Onion ("הבצל") הציע ב-1997 שיש לשנות את שמה של ארצות הברית ל-Ünited Stätes כדי לזרוע פחד בלבם של אויביה.
אמצעים נוספים בהם משתמשים להקות מטאל כדי ליצור להם אפיון אפל הוא שימוש בכתבי רונות עתיקים, בגופן גותי של ימי הביניים ואפילו באותיות עבריות. חלק מהלהקות גם מזהות את חבריהן בכינויים מתאימים במקום בשמם הפרטי, ובכך מקנים נופך אפל יותר ללהקה.
כל הבסיסים שלך שייכים לנו
רוזטה
סימון דה-בובואר
אריה גולן
אריה גולן (נולד ב-29 בנובמבר 1947) הוא עיתונאי ושדרן רדיו ישראלי. מגיש את יומן הבוקר ברדיו כאן ב' של תאגיד השידור הישראלי, בעבר ברשת ב' של קול ישראל.
זוכה פרס סוקולוב על מפעל חיים בתחום התקשורת האלקטרונית לשנת 2008. ביוני 2016 עזב את רשות השידור ועבר לתאגיד השידור הישראלי.
ביוגרפיה.
גולן נולד בליגניצה שבפולין בשנת 1947 בשם ליאון סקורניק. עלה ארצה בגיל 10 וגדל בשיכון ויצמן שבהרצליה. ב-1962 התקבל לפנימיית בויאר בירושלים, שם סיים את לימודיו התיכוניים. הוא בוגר החוג ליחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1966 התגייס לצה"ל ושירת כקריין בגלי צה"ל, שם שידר במשך שנים את מצעד הפזמונים הלועזי.
מ-1969 הוא עובד בשידורי קול ישראל כקריין. ב-1974 הצטרף למחלקת החדשות של הרדיו. בשנים 1979–1984 היה כתב קול ישראל בכנסת.
בשנים 1984–1986 שירת כשליח המחלקה לנוער והחלוץ של הסוכנות היהודית, לענייני חינוך וסטודנטים, בפריז. עם שובו חזר לתפקיד כתב קול ישראל בכנסת. ב-1989 התמנה לכתב מדיני.
ב-1992 נשלח מטעם קול ישראל לוושינגטון, עם סיום תפקידו ככתב קול ישראל בארצות הברית. משנת 1995 הגיש גולן את יומן הבוקר של רשת ב' עד סגירתה במאי 2017.
אריה גולן שידר את מהדורת החדשות המפורסמת של השעה שלוש בצהרי יום הכיפורים בשנת 1973, אשר בישרה את פרוץ מלחמת יום הכיפורים. ב-2014, 41 שנה אחרי אותה מהדורה, סיפר גולן ביומן הבוקר ברשת ב': "איך תאריך אישי שלו (יום נישואיו השלישי, 6 באוקטובר 1973) הפך ליום חשוב בהיסטוריה הישראלית?". הוא השמיע את אותה מהדורה. בהקלטה שומעים: "קול ישראל מירושלים. שלום רב. השעה שלוש. דובר צה"ל...". במקום: "קול ישראל מירושלים. שלום רב. השעה שלוש והנה החדשות מפי אריה גולן. דובר צה"ל...". אחרי שהשמיעו את ההקלטה, הוא סיפר: "מרוב התרגשות שכחתי להגיד את השם שלי!".
בטלוויזיה, הגיש כמה פעמים את התוכנית "פופוליטיקה", והגיש מדי פעם תוכניות אקטואליה בערוץ 1.
ב-2013 זכה בפרס מפעל חיים על תרומתו לעיתונות מטעם אגודת העיתונאים בתל אביב.
כיום עובד גולן בתאגיד השידור הישראלי ומגיש את יומן הבוקר של כאן ב', ומדי פעם משתתף בפאנל השבוע בימי שישי.
גולן נשוי ואב לשלוש בנות. מתגורר בירושלים.
פרוטרוזואיק
ארכאון
ועידת ואי
הסכם ואיי
הדירוג העולמי של פיפ&quot;א
הדירוג העולמי של פיפ"א הוא מערכת לדירוג של נבחרות הכדורגל הלאומיות החברות בפיפ"א. כל נבחרת צוברת נקודות על פי תוצאות משחקיה וחשיבותם. ככל שמספר הנקודות גדול יותר, כך מקומה של הנבחרת בדירוג גבוה יותר. השיטה הנוכחית הוכנסה לשימוש ב-20 באוגוסט 2018.
שיטת הדירוג הנוכחית.
שיטת הדירוג הנוכחית מבוססת על הענקת נקודות לפי תוצאת משחקים בארבע השנים האחרונות. עם זאת, מספר הנקודות שניתן לצבור בכל משחק משתנה על פי גורמים שונים, שאמורים לשקף את הערך האמיתי של ההישג. מספר הנקודות המוענק לקבוצה עבור כל משחק תלוי בגורמים הבאים:
תוצאת המשחק.
הבסיס להענקת נקודות הוא תוצאת המשחק. מספר הנקודות המוענק בסעיף זה מוכפל לאחר מכן בגורמים התלויים בסעיפים האחרים.
סעיף זה הוא פשוט מאד: שלוש נקודות עבור ניצחון, נקודה עבור תיקו ואפס נקודות להפסד. במקרה שמשחק מוכרע בבעיטות עונשין (פנדלים) הקבוצה הזוכה מקבלת שתי נקודות ואילו המפסידה מקבלת נקודה אחת.
מסגרת המשחק.
תפקיד סעיף זה הוא לתת משקל שונה למשחק על פי חשיבות המסגרת שבה הוא נערך. סדר החשיבות הוא: טורניר גמר גביע העולם ("המונדיאל"), טורניר גביע הקונפדרציות וטורנירי הגמר של אליפויות הקונפדרציות, מוקדמות גביע העולם ואליפויות הקונפדרציות ולבסוף משחקי ידידות.
מכפיל חשיבות המסגרת נקבע כדלהלן:
חוזק היריב.
הישג מול יריב חזק הוא משמעותי יותר מאשר הישג נגד יריב חלש. לכן חוזק היריב משפיע על הניקוד. הדבר נעשה על ידי שימוש במכפיל, שמחושב בצורה הבאה:
formula_1
כאשר:
- Multiplier = המכפיל
- Ranking = דירוג היריב
הנוסחה תקפה ליריבים המדורגים מעל המקום 150 בעולם. מהמקום ה-150 ומטה, המכפיל הוא תמיד 0.50.
דוגמאות:
formula_2
formula_3
חוזק האזור.
גם חוזק האזור ("קונפדרציה") שבו משחקת הנבחרת נלקח בחשבון. כל אזור מקבל מכפיל בין 0.85 ל-1.00, בהתאם להצלחת האזור בהעפלה לשלושת טורנירי הגביע העולמי האחרונים. לאחר גביע העולם של 2014, דירוג האזורים הוא כדלהלן:
המכפיל האזורי לכל משחק בינלאומי הוא הממוצע בין המכפילים האזוריים של שתי הנבחרות שמשחקות:
formula_4
כאשר:
- Multiplier = המכפיל האזורי המחושב למשחק
- Regional1 = המכפיל האזורי של קבוצה אחת
- Regional2 = המכפיל האזורי של הקבוצה השנייה
תאריך המשחק.
בחישוב הדירוג נכללים כל המשחקים ששוחקו בארבע השנים האחרונות (48 חודשים), אך משחקים מאוחרים יותר מקבלים משקל גבוה יותר.
מכפיל התאריך נקבע כדלהלן:
כל נבחרת חייבת לשחק לפחות 5 משחקים בשנה על מנת להיכלל בדירוג
נוסחת הדירוג.
בסופו של דבר, הנוסחה לחישוב הניקוד עבור כל משחק היא 100 כפול כל המכפילים:
ביקורת.
שיטת הניקוד עברה שינויים משמעותיים במהלך השנים, בעקבות ביקורת שטענה שהדירוג לא שיקף נאמנה את הרמה האמיתית של הנבחרות השונות. אולם, גם השיטה הנוכחית סופגת ביקורת על תוצאות הדירוג שהיא מציגה. למשל, בנובמבר 2008 העפילה נבחרת ישראל לדירוג שיא של כל הזמנים בדירוג, מקום 15, והקדימה נבחרות כמו פראגוואי (מקום 17), יוון (מקום 18), רומניה (מקום 19), אורוגוואי (מקום 23), מקסיקו (מקום 25) ושוודיה (מקום 29). כולן נבחרות מבוססות שהגיעו להישגים באליפויות האזוריות והעולמיות, לעומת ישראל, שכשלה להעפיל הן למונדיאל 2006 והן ליורו 2008 או נבחרת רוסיה שדורגה במקום ה-70 לפני מונדיאל 2018 וסיימה בין 8 הראשונות באותו מונדיאל.
אונתולוגיה
הרברט ספנסר
הרברט ספנסר (באנגלית: Herbert Spencer; 27 באפריל 1820 – 8 בדצמבר 1903), סוציולוג ופילוסוף בריטי, שעסק בפוליטיקה תאורטית-חברתית. ספנסר פיתח רעיונות בדבר אבולוציה חברתית ותרבותית, והשפיע על יצירת רעיון הדרוויניזם החברתי, אף שהוא עצמו מעולם לא השתמש במונח זה.
ביוגרפיה.