טקס פרסי אוסקר ה-89 (באנגלית: 89th Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2016 נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-26 בפברואר 2017. הקומיקאי ג'ימי קימל הנחה את הטקס בפעם הראשונה.
הטקס התאפיין בביקורת מצד מנחה הטקס, המגישים והזוכים על מדיניותו והתבטאותיו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ.
על הטקס העיבה תקלה, באשמת פירמת רואי החשבון PwC שפיקחה על הטקס, שגרמה להכרזת הסרט "לה לה לנד" כזוכה בפרס הסרט הטוב ביותר, ורק לאחר תחילת נאומי הוקרת התודה מצד מפיקי "לה לה לנד", הובהר כי הזוכה האמיתי הוא הסרט "אור ירח".
זכיות ומועמדויות.
המועמדויות לטקס פרסי אוסקר ה-89 הוכרזו ב-24 בינואר 2017. ההכרזה בוצעה לראשונה באמצעות שידור חי באתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה, ברשתות החברתיות ובשידורים מקומיים ברחבי ארצות הברית. ההכרזה בוצעה על ידי מספר זוכים ומועמדי עבר לפרס ביניהם נשיאת האקדמיה, שריל בון אייזקס, הבמאים ג'ייסון רייטמן וגיירמו דל טורו, השחקנים ברי לארסון, גבורי סידיבי, גלן קלוז, ג'ניפר הדסון, דמיאן ביצ'יר, טרנס הווארד, מרשה גיי הארדן וקן ואטאנבה והתסריטאי דסטין לאנס בלאק. הסרט שקיבל את מירב המועמדויות היה "לה לה לנד" עם 14 מועמדויות שהשתווה בכך לשיא למספר המועמדויות של הסרטים "טיטניק" ו"הכל אודות חוה". הסרטים "אור ירח" ו"המפגש" היו מועמדים כל אחד לשמונה פרסים.
סרטים עם מספר זכיות ומועמדויות.
width="20px"|
עקיבא בר-נון
עקיבא בר-נון (1939 - 25 בינואר 2017) היה פרופסור באוניברסיטת תל אביב, חוקר שביטים וכוכבי לכת, חבר בצוות המחקר של החללית רוזטה ומנהלה השלישי של סוכנות החלל הישראלית בין השנים 1993-1989.
ביוגרפיה.
למד באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיים תואר שני בכימיה ופיזיקה בשנת 1962.
סיים תואר שלישי בכימיה פיזיקלית באוניברסיטה העברית בשנת 1968.
החל משנת 1970 שימש כמרצה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1976 מונה למרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב.
ב-1980 קיבל מנוי של פרופסור חבר. החל משנת 1987 שימש כפרופסור מן המניין בחוג לגיאופיזיקה באוניברסיטת תל אביב.
היה חבר באיגוד האסטרונומי הבינלאומי.
בר-נון נפטר ב 25 בינואר 2017, בגיל 77.
האסטרואיד נקרא על שמו.
מחקרו.
במחקרו חקר בר-נון את היווצרות שביטי קרח ומידולם במעבדה. היה מעורב בחקר שביטים ונחיתה עליהם, כחלק מפרויקט החללית רוזטה. במעבדתו באוניברסיטת תל אביב, הצליח להוכיח באמצעות סימולציה כי ניתן לדמות קרח שביטים. השביטים מכילים את המים, הגזים ואת אבני הבניין של מרכיבי החיים.
כמו כן חקר את הכימיה של אטמוספירת הירח טיטאן, ירח של שבתאי, כחלק מניסוי HASI שעל הגשושית הויגנס שנחתה על טיטאן בינואר 2005. קבוצת המחקר פיתחה תאוריה המסבירה כיצד הגזים האצילים ארגון, קריפטון וקסנון נלכדים על ידי האובך באטמוספירה של טיטאן ושוקעים עמו אל הקרקע
חקר את תוצרים של הברקים באטמוספירה של כוכבי הלכת צדק ובהשוואה לאטמוספירת כדור הארץ הקדום. כמו כן חקר את התהליכים שהובילו ליצירת החיים על פני כדור הארץ.
רוזטה.
בר-נון ליווה את פרויקט רוזטה למעלה מ-20 שנה. כחבר בוועדה המדעית היה שותף להגדרת המטרות המדעיות של הפרויקט. כמו כן כחלק מהקבוצה של אוניברסיטת ברן בשווייץ היה שותף למחקר הגזים אשר משתחררים מן השביט 67P/צ'וריומוב־גרסימנקו בזמן ההתקרבות אל השמש והתחממותו.
בסוכנות החלל הישראלית.
בר-נון מונה להיות מנהל סוכנות החלל הישראלית ב-1989 ושימש בתפקיד עד 1993. שימש כסגן יו"ר סוכנות החלל בין השנים 1995-1993.
פולקסווגן סדרה 3
פולקסווגן סדרה 3 (1,500 סמ"ק ו-1,600 סמ"ק) היא מכונית משפחתית קומפקטית שיוצרה על ידי חברת פולקסווגן הגרמנית בין השנים 1961–1973. הפולקסווגן סדרה 3 הוצגה לראשונה בתערוכת המכוניות בפרנקפורט בספטמבר 1961.
יוצרו 1,339,124 יחידות בגרמניה.
הפולקסווגן סדרה 3 יוצרה בגרמניה, בברזיל (יוצרו 24,475 יחידות מדגם Notchback ו-109,515 יחידות מדגם Fastback), בארגנטינה ובאוסטרליה.
הפולקסווגן סדרה 3 קרויה גם: "פולקסווגן 1,500" ו"פולקסווגן 1,600".
תכריך של סיפורים
תכריך של סיפורים הוא קובץ של סיפורים מאת ש"י עגנון, שיצא לאור בהוצאת שוקן בשנת 1984, הכרך העשירי מתוך ספרי ש"י עגנון שיצאו לאחר מותו. ככל ספריו של עגנון שיצאו לאור לאחר פטירתו, גם ספר זה הובא לדפוס בידי בתו, אמונה ירון.
לבורל קוצ'ה ויטוריה
אלפונסו החמישי, מלך אראגון
אלפונסו החמישי, מלך אראגון (בספרדית: Alfonso V de Aragón; 1396 - 27 ביוני 1458) היה מלך אראגון בין השנים 1416–1458, ומלך נאפולי בין השנים 1442–1458.
ביוגרפיה.
אלפונסו החמישי נולד במדינה דל קמפו בשנת 1396, והיה בנם של פרננדו הראשון, מלך אראגון ולאונור אורקה מקסטיליה, רוזנת אלבורקרקה, בתם של סנצ'ו אלפונסו, הרוזן הראשון מאלבורקרקה וביאטריש, רוזנת אלבורקרקה.
בשנת 1416 מת אביו פרננדו הראשון, מלך אראגון, ואלפונסו עלה לשלטון במקומו. בשנת 1421 הכירה ג'ובאנה השנייה, מלכת נאפולי באלפונסו כיורשה, ובעקבות כך הלך אלפונסו לנאפולי, שם התעמת עם לואי השלישי, דוכס אנז'ו שהיה אף הוא טוען לכתר. מכיוון שלואי נתמך על ידי האפיפיור מרטינוס החמישי, הכריז אלפונסו על תמיכתו באנטי-אפיפיור בנדיקטוס השלושה עשר. בשנת 1423 התכחשה ג'ובאנה להכרתה באלפונסו כיורשה, והכירה בלואי מאנז'ו כיורשה. בתגובה לכך ניסה אלפונסו לתפוס את השלטון, אולם נאלץ לסגת עקב קואליציה חזקה שהוקמה נגדו. בהמשך אותה שנה נאלץ אלפונסו לחזור לאראגון, שבה פרצה מלחמה בין אחיו פדרו מאראגון, רוזן אלבורקרקה לבין ממלכת קסטיליה, ובדרכו לשם הרס את מרסיי שהייתה מעוז של לואי מאנז'ו.
בשנת 1424 הובסו כוחות אראגון על ידי קואליציה שהונהגה על ידי פרנצ'סקו ספורצה, וג'ובאנה השנייה חזרה והשתלטה על נאפולי. לאחר מותה של ג'ובאנה השנייה בשנת 1435, ירש אותה רנה מאנז'ו, אולם האפיפיור אאוגניוס הרביעי התנגד לכך. אלפונסו ניסה לנצל את ההזדמנות ולכבוש את נאפולי, אולם הובס בקרב פונזה על ידי כוחותיו של פיליפו מריה ויסקונטי ונלקח בשבי. בהיותו בשבי הרשים אלפונסו את פיליפו מריה ויסקונטי, ושכנע אותו שישחרר אותו ושלא יתערב בסכסוך בנאפולי. בשנת 1436 ניסה שוב אלפונסו לכבוש את נאפולי, אולם כשל במשימה. בשנת 1438 הגיע רנה מאנז'ו לנאפולי ותפס את השלטון, ובשנת 1439 נהרג אחיו של אלפונסו - פדרו מאראגון, רוזן אלבורקרקה בקרב אל מול כוחותיו של רנה, ומשום כך חתם אלפונסו על הסכם הפסקת אש עם רנה.
בשנת 1441 חזר אלפונסו והטיל מצור על נאפולי, וב-2 ביוני 1442 פינה רנה את העיר ואלפונסו הוכתר כאלפונסו הראשון, מלך אראגון. בשנת 1446 כבש אלפונסו את סרדיניה, ולאחר מכן השיג את הסכמת האפיפיור אאוגניוס הרביעי שבנו פרדיננדו יירש את ממלכת נאפולי לאחר מותו.
בשנת 1448 תמך אלפונסו בסקנדרבג, שליט אלבניה, וסייע לו להדוף את כוחותיו של מהמט השני, סולטאן האימפריה העות'מאנית, ובתמורה הפך סקנדרבג לואסל של אלפונסו בשנת 1451.
ב-27 ביוני 1458 מת אלפונסו בנאפולי, בזמן שתכנן לפלוש לג'נובה. את ממלכת אראגון יחד עם סיציליה וסרדיניה ירש אחיו חואן השני, מלך אראגון, ואילו את ממלכת נאפולי ירש בנו הלא חוקי פרדיננדו הראשון, מלך נאפולי.
משפחתו.
ב-12 ביוני 1415 התחתן אלפונסו עם מריה מקסטיליה, מלכת אראגון, בתם של אנריקה השלישי, מלך קסטיליה וקתרין מלנקסטר, אך לא היו לו ילדים ממנה.
אלפונסו החזיק בכמה פילגשים, ומפילגשו גירלדונה קרלינו נולדו לו שלושה ילדים:
ארטיום פרחוסקי
ארטיום "ארט" ניקולייביץ' פרחוסקי (בבלארוסית: Арцё́м Мікала́евіч Парахо́ўскі, נולד ב-6 באוקטובר 1987 במינסק, בלארוס הסובייטית, ברית המועצות) הוא כדורסלן בלארוסי המשחק בעמדת הסנטר. פרחוסקי הוא חבר בנבחרת הלאומית של בלארוס.
קריירה.
קריירה טרום-מקצוענית.
פרחוסקי שיחק כדורגל עד גיל 16, אז גדל גופו לממדים לא ריאליים עבור קריירה במשחק הרגלי - והוא החל לשחק כדורסל בעל כורחו. סקאוט של אוניברסיטת בינגהאמטון, עלי טון, זיהה את הכישרון שלו ועזר לו להגיע למכללת דרום איידהו. אחרי שנתיים בהן לא הסתדר באיידהו, עבר לאוניברסיטת רדפורד, שם שיחק תחת המאמן בראד גרינברג, זכה פעמיים בתואר שחקן השנה של קונפרנס הביג סאות' והיה הריבאונדר המוביל ב-NCAA בעונת הסיניור שלו, עם 13.4 כאלו למשחק בנוסף ל-21.4 נקודות. פרחוסקי העמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA ב-2010, אך לבסוף לא נבחר ופנה לשחק כדורסל מקצועני באירופה.
קריירה מקצוענית.
פרחוסקי החל לשחק בואף ריגה מליגת העל הלטבית והליגה הבלטית. כבר בעונתו הראשונה העמיד ממוצעים של 10.3 נקודות ו-4.4 ריבאונדים בליגה, וזכה בתואר ה-MVP של העונה הסדירה בליגה הבלטית ובמקום בחמישיית העונה. באותה עונה זכתה הקבוצה באליפות והפסידה בגמר הפלייאוף בליגה הבלטית לז'לגיריס קובנה בתוצאה 75-67.
בעונה שלאחר מכן חתם פרחוסקי בפלקנסטרו קאנטו, אך ביקש להשתחרר מחוזהו בקבוצה לאחר יום אחד ולפני שהספיק לשחק בה, וחתם בבודיוולניק קייב מהסופרליגה האוקראינית. בעונתו היחידה בקבוצה רשם ממוצעים של 7.9 נקודות ו-3.9 ריבאונדים. בסוף העונה עבר פרחוסקי לליגת העל הטורקית, לקבוצת אולין אדירנה. אחרי עונה אחת בטורקיה עבר להפועל ירושלים מליגת העל בכדורסל והיורוקאפ. בעונתו היחידה בקבוצה תחת מאמנו לשעבר, בראד גרינברג, העמיד ממוצעים של 12.8 ו-6.4 נקודות וריבאונדים ביורוקאפ ו-8.7 ו-3.6 נקודות וריבאונדים בליגה. פרחוסקי גמר את העונה בסדרת רבע גמר הפלייאוף נגד הפועל חולון כשנפצע בידו.