רוב השחפיתיים צדים דגים במהלך צלילה, בדרך-כלל לאחר ריחוף בסביבה. השחפיתיים דואים לעיתים רחוקות בלבד. מינים מסוימים, כמו השחפית הכהה ("Sterna fuscata"), מגביהים רום גבוה מעל הים. להוציא פעולת הרחצה, הם שוחים לעיתים נדירות, על אף קרומי השחייה שיש להם בכפות הרגליים. מספר מינים של שחפיות, דוגמת השחפית צהובת-המקור, למדו לעקוב אחר סירות דיג ולהנות מהשלל של דגים שנתפסו בטעות ומושלכים חזרה לים.
תוחלת החיים של השחפיתיים ארוכה יחסית, כאשר מספר מינים חיים במשך 25–30 ויותר.
יעקב מאיר שכטר
הרב יעקב מאיר שכטר (נולד בט"ו בחשוון תרצ"א, 6 בנובמבר 1930), הוא נשיא קהילת "קרן אור" של חסידי ברסלב.
ביוגרפיה.
נולד לרב דוד שכטר ולחיה דינה (לבית אברומוביץ). למד במשך ארבע עשרה שנה בישיבת בית אברהם של חסידות סלונים בירושלים, והיה ממקורביו של הראש ישיבה בעל הנתיבות שלום. בראשית שנותיו בישיבה היה מקורב מאוד לרבי מרדכי חיים סלאנים והיה לומד עמו מדי יום. לאחר נישואיו הקים חבורת צעירים של חסידי ברסלב בירושלים, משנת תשמ"ט נחשב ממנהיגיה הבולטים של חסידי ברסלב.
היה משתתף בשיעורי הקבלה של רבי ישעיה אשר זעליג מרגליות ממנו השתלם בתחום. בהמשך למד מספר שנים בכולל "תרביצא" בראשותו של רבי יהודה הורוביץ מדז'יקוב שהוא מחשיב כרבו.
הרב שכטר הוא מראשי ישיבת המקובלים שער השמים בירושלים. ידוע בעיסוקו בתורת הנפש, ויש הפונים אליו כדי להיוועץ עמו ולקבל ברכה.
השקפת עולמו נוטה לאידאולוגיה של אנשי "העדה החרדית" האנטי ציונית. בעבר בלטה אי השתתפותו בעלייה לקברו של רבי נחמן מברסלב באומן בראש השנה, ויש המנמקים זאת בהוראה שקיבל מהרב לוי יצחק בנדר, אם כי עודד את בני קהילתו לנסוע. החל מראש השנה תשע"ח השתתף לראשונה ב"" בראש השנה, ומנהג זה המשיך גם בשנתיים שלאחר מכן.
הוא מצטט בשיעוריו ובספריו גם ממקורות של רבנים ואדמו"רים מחוץ לחסידות ברסלב.
בגיל 60 החל לשמש גם כמוהל, וכבר מל למעלה מרבבה של ילדי ישראל, לעיתים עורך הרב שכטר אף 5 ו-6 בריתות ביום. בשנים האחרונות נלווה אליו נכדו ותלמידו המוהל המומחה הרב נתן שכטר.
היה נשוי לשרה, אחייניתו של הרב עמרם בלוי (נפטרה ב-29 בדצמבר 2010). שכל שתיים מבנותיו ואחד מבניו.
בין תלמידיו: הרב ישראל מאיר ברנר, הרב שאול סירוטה - המנהל הרוחני של קהילתו קהילת ברסלב קרן אור, נכדו הרב יוסף דוד שכטר העומד בראשות כולל הקבלה שיסד,  הרב ארז משה דורון, וכן העורך של ספריו הרב בצלאל פרידמן.
מתח (מתקן)
מתח הוא מתקן כושר המורכב ממוט אופקי המרוחק מהקרקע. מטרת המתקן לאפשר למשתמש בו להיתלות עליו ולהתרומם בעזרתו, תוך הפעלת שרירי הידיים, הגב והבטן.
סגנון העבודה המקובל על מתח הוא היתלות עליו תוך אחיזתו בידיים ומבלי לגעת בקרקע, וביצוע עליות וירידות ללא עזרת הרגליים כך שבעלייה הסנטר עובר את המוט, והירידה היא עד יישור הידיים (אך ללא 'נעילת' מרפקים). ביצוע עלייה שלמה יכול להיות קשה לאלו שאינם מאומנים בעבודה עם מתח, ועל כן הירידה שלהם היא לרוב חלקית.
עליות על מתח הן התרגיל הבסיסי והנפוץ ביותר לחיזוק הידיים מבין התרגילים במכשירים. התרגיל פופולרי מאוד בפארקים ובגינות-כושר שבהן ישנו מוט-מתח. התרגיל נחשב לתרגיל הבסיס החשוב ביותר בענף הספורט התעמלות רחוב.
תרגיל נוסף הנעשה על המתח הוא אחיזה ממושכת, כשהסנטר עובר את קו המתח. סרט גומי עוזר למתעמלים מתחילים במתח על ידי הצמדה של צד אחד של הסרט למוט בעזרת קשר לולאה, והכנסת כפות הרגליים ללולאה שנוצרה בצידו השני. בכך הסרט נוטל חלק מעומס משקל המתעמל ועוזר לו להרים את עצמו (על ידי תכונות האלסטיות של סרט הגומי) מספר גדול יותר של פעמים, אך עם זאת הוא פחות אפקטיבי לפיתוח השרירים.
מתקני מתח לשימוש ביתי מגיעים לרוב בתור מוט שמסוגל להתחבר למשקוף הדלת באמצעות הברגת לחץ. בחדרי כושר לרוב המכשיר קיים בגרסה שמסוגלת להתחבר לסולם באמצעות ווים. כמו כן קיים גם מכשיר מתח בעל משטח דריכה המחובר למשקולות שמספקות התנגדות נגדית למשטח שעליו עומד המתעמל ובכך מקלות עליו. דבר זה מאפשר אימון במתח גם למי שכרגיל מתקשה לבצע זאת.
יש מספר סוגים של תרגילים שניתן לבצע על מתקן המתח:
בהתעמלות מכשירים.
המתח הוא אחד המתקנים שבהם מתחרים גברים בהתעמלות מכשירים. לפי התקן שקבעה ההתאחדות הבינלאומית להתעמלות, גובה המתח מעל פני הקרקע הוא 2.78 מטרים (או 2.60 מטרים מקצה המזרן), אורכו 2.40 מטרים וקוטרו 2.8 ס"מ.
תרגיל המתח נפתח כאשר המתעמל נתלה על המתח, באמצעות ניתור או בריצה. מותר לו להיעזר במאמנו או במתעמל אחר לשם כך, ולמאמן מותר גם לשהות בסמוך למתח במהלך התרגיל. התרגיל חייב לכלול אלמנטים תנופתיים, פניות ומעופים, והוא מבוצע באמצעות הזרועות בלבד.
המתח נכלל בתוכנית האולימפית כבר באולימפיאדה הראשונה בעת החדשה, אולימפיאדת אתונה (1896). בהמשך נכלל בה לסירוגין, ומאז אולימפיאדת פריז (1924) הוא חלק בלתי נפרד מהמשחקים.
אחיזות אופייניות.
המתעמלים אוחזים במתח במגוון דרכים אופייניות לענף ההתעמלות לטובת ביצוע התרגילים ושיפור האחיזה.
שיא גינס בעליות מתח.
קיין אקשטיין מאוסטרליה הוא אתלט מקצועי ששבר את שיא גינס בעליות מתח, כשהצליח להשלים 4,210 עליות מתח תוך 12 שעות בלבד, וכתוצאה מכך, גם שבר גם את השיא של 24 השעות. הוא ביצע שש עליות כל דקה ב-10 שעות הראשונות, ואחר כך חמש עליות בשעתיים שנותרו לו. אחרי שאיבד את השיא, שבר אותו שוב ב-2016 עם 7,620 עליות מתח.
לדברי אקשטיין, המניע למעשהו היה להעלות את המודעות להפרעות בכפיס המוח, שמתבטאות בבעיות עצביות במוח, ומהן סובל גם בנו של חברו הטוב ביותר.
שבטים גרמאנים
אלכסנדר דושקין
אלכסנדר מרדכי דוּשְקִין (Dushkin; 21 באוגוסט 1890, סובאלק – 2 ביוני 1976, ירושלים) היה מחנך עברי, מורה לחינוך והוגה דעות חינוכי.
קורות חיים.
אלכסנדר מרדכי דושקין נולד לזאב ומרים דושקין בסובאלק שבפולין (אז בתחום המושב של האימפריה הרוסית), וכשהיה בן 11, היגר עם משפחתו לארצות הברית. ב-1911 סיים לימודי תואר ראשון בסיטי קולג' של ניו יורק, ב-1913 קיבל תואר שני מאוניברסיטת קולומביה, וב-1914 סיים את לימודיו בסמינר למורים של בית המדרש לרבנים באמריקה. ב-1918 הוכתר בתואר דוקטור בבית הספר לחינוך של אוניברסיטת קולומביה, על עבודה בנושא "החינוך היהודי בעיר ניו יורק".
בשנת 1919 הגיע לארץ ישראל, לימד מאז ועד 1921 בבית המדרש למורים בירושלים והיה המפקח הראשון על בתי הספר ביישוב מטעם שלטונות המנדט.
בשנת 1934 עלה לארץ ישראל. ב-1935 ייסד את החוג לחינוך באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן שב לארצות הברית, והיה ממארגני החינוך היהודי בשיקגו.
בשנת תרצ"ה-1935 ייסד אלכסנדר דושקין יחד עם אליעזר ריגר ובן-ציון דינור את בית הספר התיכון השש-שנתי בבית הכרם בירושלים, (כיום: בית הספר התיכון ליד האוניברסיטה העברית בירושלים - ליד"ה) מוסד ששמש גם כבית ספר לדוגמה שסייע בהכשרתם של פרחי הוראה מהאוניברסיטה העברית. דושקין היה מנהלו הראשון.
לאחר קום המדינה עמד דושקין בראש הוועדה לרפורמה ושינוי ארגון ההוראה באוניברסיטה. הוא זכה לקבל את פרס ישראל לחינוך, בשנת תשכ"ח-1968.
אחיו הצעיר, שמואל דושקין, היה כנר נודע.
גרף (תורת הגרפים)
בתורת הגרפים, גרף הוא ייצוג מופשט של קבוצה של אובייקטים, כאשר כל זוג אובייקטים בקבוצה עשויים להיות מקושרים זה לזה.
האובייקטים הניתנים לקישור מכונים קודקודים או צמתים (באנגלית: vertex), וקבוצת הקודקודים מסומנת באות formula_1.
הקישורים בין הקודקודים מכונים צלעות או קשתות (באנגלית: edge), וקבוצת הצלעות מסומנת באות formula_2. מתקיים כי קבוצת הצלעות מקיימת: formula_3, כלומר: כל צלע היא זוג הקודקודים, אותם היא מקשרת (ללא חשיבות לסדר, נהוג לייצג באמצעות קבוצה).
גרף, אשר קבוצת הקודקודים שלו היא formula_1 וקבוצת הצלעות שלו היא formula_2 מסומן באופן הבא: formula_6.
גרפים זכו למחקר תאורטי נרחב במסגרת תורת הגרפים. הם משמשים גם לפתרון בעיות מעשיות, כגון בעיית הסוכן הנוסע, העוסקת בסוכן נוסע, שבמסגרת תפקידו עליו לעבור בערים רבות, המקושרות ביניהן ברשת כבישים, ויש למצוא את המסלול הקצר ביותר אשר מבקר בכל עיר פעם אחת בדיוק. בבעיה זו, הצמתים בגרף מייצגים את הערים, והקשתות מייצגות את הכבישים המקשרים בין הערים.
תת גרף.
תת גרף formula_30 של גרף formula_31 הוא גרף המורכב משתי תתי קבוצות של צומתי וקשתות G, דהיינו: formula_32 וכן formula_33 כך שהקשתות formula_34 נפרשות על ידי formula_35.
או במילים אחרות: אם formula_31 ו-formula_37 הם שני גרפים, אזי formula_38 הוא תת-גרף של formula_7 אם: formula_40 וגם formula_41.
תת גרף formula_38 של גרף formula_7 הוא תת גרף מושרה אם לכל זוג של צמתים formula_44 ו-formula_45 ב-formula_38, formula_47 היא קשת של formula_38 אם ורק אם היא קשת של formula_7. במילים אחרות, formula_38 הוא תת-גרף מושרה של formula_7 אם הוא מכיל את כל הקשתות של formula_7 המתאימות לצמתים של formula_38 ולא מכיל אף קשת נוספת.
חואן מנדז
חואן מנדז (נולד ב-23 בספטמבר 1981 במונטריאול, קוויבק) הוא כדורסלן-עבר קנדי וכיום מאמן כדורסל (משמש כעוזר מאמן באוניברסיטת מקגיל הקנדית). גובהו 2.04 מטרים, ושיחק בתפקיד פאוור פורוורד.
חיים מוקדמים וקריירת מכללות.
מנדז, שהוריו היגרו לקנדה מהרפובליקה הדומיניקנית לקנדה, מחזיק גם בדרכון של המדינה הזאת, אך בחר לשחק בנבחרת הכדורסל הקנדית.