ההסכם מציג הגדרות מפורשות לגבי זכויות קניין ראשיות כגון: פטנטים, זכויות יוצרים וכדומה, אך אינו כולל התייחסות לזכויות קניין רוחני מדרגה שנייה (second tier) ובכלל זה מדגם תועלת. למעשה ההסכם מותיר את ההחלטה האם לאפשר רישום מדגם תועלת ולהעניק לו זכויות של קניין רוחני או לא, לכל מדינה החתומה על ההסכם, בנפרד.
סיווג בינלאומי של פטנטים.
ההסכם שנחתם בשטרסבורג בשנת 1971, מאפשר גישה למסמכי קניין רוחני במדינות החתומות, בדגש על בדיקת מקוריות וחדשנות והוא כולל בתוכו גם בדיקות לגבי מדגמי תועלת.
אמנת שיתוף פעולה לפטנטים.
מאפשרת רישום זכויות קניין רוחני בכלל המדינות החברות באמנה באמצעות הגשת בקשה אחת. הבקשה מופצת על ידי משרד רישום הפטנטים לכלל המדינות החתומות על האמנה. לאחר בחינה ראשונית של הבקשה, היא נשלחת לבחינת מקוריות וחדשנות, באחד מ-9 המוסדות המוסמכים לכך. האמנה כוללת גם את האפשרות לרשום זכויות של מדגם תועלת בהליך זהה.
היא הופיעה כמו הרוח
היא הופיעה כמו הרוח הוא אלבום אולפן משותף לאהוד בנאי וברי סחרוף שראה אור ב-8 בינואר 2017, והוקלט במהלך שנת 2016. האלבום כולו מורכב משירי לאדינו שמילותיהם תורגמו ברובם על ידי בנאי וסחרוף. באלבום מופיע קטע אינסטרומנטלי אחד ("טרנטה לירה") ושיר אחד שמושר בלאדינו ("Noches noches").
על האלבום.
בנאי וסחרוף נחשפו לשירי הלאדינו כילדים: בנאי הקשיב להקלטות השירים של הזמר וחוקר הלאדינו יצחק לוי שהיה חבר של אביו, ואילו סחרוף שעלה לישראל עם משפחתו מטורקיה, שמע את השפה ואת השירים בבית הוריו. באחד ממפגשיהם בשנת 2001, סיפר בנאי לסחרוף כי הוא מחזיק בהקלטות ישנות של שירי הלאדינו אותם שר לוי. השניים החליטו לחדש כמה מהשירים ואף ביצעו אותם בהופעות המשותפות שלהם ב-2003. אחת לכמה שנים נפגשו כדי לעבוד על השירים המחודשים, נחשפו לשירים נוספים כמו אלו של זמר הלאדינו חיים אפנדי מתחילת המאה ה-20, והאזינו להקלטות בלאדינו ובעברית. בשנים שקדמו ליציאת האלבום בחרו את 12 השירים שירכיבו את האלבום החדש.
ב-14 בנובמבר 2016 יצא לרדיו השיר הראשון מתוך האלבום "פתחי לי את דלתך" (בלאדינו: "Avre tu puerta serrada"), אחד השירים הפופולריים בלאדינו בימינו שלו גרסאות רבות. הנוסח המוקדם ביותר המוכר מגיע מהקלטה של חיים אפנדי משנת 1907/8. השיר מוכר מביצועים שהקליטו הפרברים, יהורם גאון ויצחק לוי.
השיר השני "שיר החייל" (בלאדינו: "Malandanzas del asker") פורסם ב-27 בדצמבר ולווה בקליפ שביימה בטינה פיינשטיין. השיר מספר על השירות הצבאי שהוטל על יהודים באימפריה העות'מאנית ב-1908. החייל בשיר מקונן על סבלו ומשתף בו את אביו ואת אמו. חיים אפנדי הקליט גרסה נדירה לשיר בשנת 1912. את הביצוע החדש הקדישו בנאי וסחרוף לזכרה של אהובה עוזרי שהלכה לעולמה שבועיים לפני צאתו.
האלבום יצא לאור במספר פורמטים: אלבום פיזי, אלבום דיגיטלי וכן ספר-דיסק שבו צורף לתקליטור ספר הכולל מבוא אודות יהדות ספרד, מאמרים פרי עטם של פרופ' אדווין סרוסי, ד"ר שועי רז, אהוד בנאי, ברי סחרוף, וכן הסברים קצרים על השירים עצמם שכתבה ד"ר רבקה הבסי. בספר מופיע מידע על זמר הלאדינו מתחילת המאה ה-20 חיים אפנדי ועל זמר וחוקר הלאדינו יצחק לוי.
לרגל צאת האלבום העלו בנאי וסחרוף 2 הופעות בהיכל התרבות בתל אביב ב-23 בינואר וב-2 בפברואר 2017. את ההופעות הפיק מוזיקלית אסף תלמודי שגם ניגן על קלידים ואקורדיון. עוד לקחו חלק בהרכב: גיל סמטנה (בס וקונטרה בס), איתמר דוארי (כלי הקשה), יונתן דסקל (קלידים), גליה חי (ויולה), הדס קליינמן (צ'לו) וניר מנצור (תופים). בנאי וסחרוף שרו וניגנו על גיטרות.
ב-8 בפברואר פורסם קליפ נוסף מהאלבום, הפעם לקטע האינסטרומנטלי "טרנטה לירה" שבו נראים בנאי וסחרוף בדרכם להופעה. הוא מורכב מקטעים שצולמו מאחורי הקלעים בצילומי הקליפ הקודם "שיר החייל", וגם אותו ביימה בטינה פיינשטיין.
משתתפי האלבום.
משתתפים נוספים:
קישורים חיצוניים.
ראיונות:
ביקורות:
ירדן תוסייה כהן
ירדן תוסייה כהן (נולדה ב-4 ביולי 1992) היא שחקנית טלוויזיה, תיאטרון וקולנוע ישראלית, הידועה בתפקיד שירה בסדרה "מתים לרגע".
ביוגרפיה.
תוסייה כהן נולדה וגדלה בשכונת ארנונה בירושלים, כבת הצעירה מבין שלושה ילדים. נכדתו של שלמה תוסייה כהן, מבכירי עורכי הדין הפליליים בישראל. גם אביה, אחיה ודודה עוסקים במשפטים. בת דודתה היא הכוריאוגרפית יסמין גודר. חלק לא מבוטל מילדותה העבירה בקיבוץ רמת רחל. למדה בבית הספר התיכון הגימנסיה העברית בירושלים. בשנים 2011–2013 שירתה כמש"קית חינוך ביחידה 8200.
לאחר שחרורה מהצבא למדה בסטודיו בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין בתל אביב, והיא בוגרת מחזור 2016 של בית הספר. כיום (2022) מתגוררת בתל אביב.
כשחקנית.
בשנת 2014 השתתפה יחד עם גלוריה בס בקליפ לשיר Move On של להקת Garden City Movement בבימויו של מיכאל מושונוב המתאר מערכת יחסים לסבית. הקליפ נבחר להיות קליפ השנה על ידי ערוץ MTV ישראל, ככזה היה הנציג של ישראל בתחרות הקליפים העולמית של MTV, והתמודד בקטגוריית קליפ השנה בפסטיבל הקולנוע של לוס אנג'לס .
בשנת 2015 השתתפה בעונה השלישית של סדרת הנוער "החממה", בתפקיד עופרי.
ביוני 2017, הופיעה בתפקיד הראשי בעונה השנייה של הסדרה "מתים לרגע" בתפקיד של שירה. באותה שנה התארחה גם בסדרת הטלוויזיה "פלאשבק" בערוץ הילדים בתפקיד דנית.
בשנת 2018, שיחקה בהצגה "מול כולם" בבימויו של משה קפטן בתיאטרון השעה.
בשנת 2019, החלה לשחק בתיאטרון חיפה בהצגה "של מי החיים האלה". כמו כן, הצטלמה לסרטו של אדם קלדרון "השחיין". הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2021.
ב-2020, השתתפה בהצגה "הילדים של כולנו" בתיאטרון הארצי לנוער. במרץ אותה שנה השתתפה בסדרה "הדבר הגדול המיוחד" של כאן 11.
בשנת 2021, השתתפה בתפקיד ראשי בסדרה "החנות שיש בה הכל" של כאן 11, בתפקיד דנה. בנוסף, התארחה בדרמה היומית "מלכת היופי של ירושלים" כג'יזל ושיחקה בהצגת התיאטרון ג'ונגל בווילה בתיאטרון תמונע.
כמו כן, בשנה זו הצטלמה לסרטם של בני פרדמן ודרור קרן "הום" בתפקיד הראשי, לצד השחקן רועי ניק.
900-909 לפנה&quot;ס
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 909 - 900 לפני הספירה
בן משפחה מטפל
בן משפחה מטפל, או תומך, הוא המטפל העיקרי של בן משפחה מקרבה ראשונה, זקן או חולה. העבודה לא נעשית בהכרח באופן פורמלי (ונקרא "מטפל בלתי פורמלי"). בישראל, יש כיום כמיליון וחצי ישראלים התומכים או מטפלים באחד מבני המשפחה.
אותם תומכים מקדישים כ־21 שעות בשבוע לעבודת הטיפול והתמיכה, משך הטיפול באדם אחד נמשך כ־4.6 שנים בממוצע. כמו כן ישנם לא מעט מקרים של תמיכה וטיפול ביותר מבן משפחה אחד (טיפול בשני ההורים, בהורים ובבן או בת הזוג וכו').
מושגים והיסטוריה.
העובדה שבשפה העברית יש צורך בשני מושגים "תמיכה" ו-"טיפול", על מנת לתאר את העבודה שעושה בן משפחה, מצריכה התייחסות יותר עמוקה למילים אלו. בשני המושגים נמצא את מרכיב הגשת הסיוע למישהו. המושג בשפה האנגלית - caregiver, נכנס לשימוש ככינוי לעבודת הסיוע לבני משפחה בשנת 1886.
השימוש במושג "טיפול", מקושר לתחום הבריאות ומשמעו טיפול במחלה או בגורם למחלה והשגת החלמה, כלומר ריפוי. הטיפול הקלאסי התרחב עם השנים על ידי פיתוח הטיפול המניעתי, שמטרתו מניעת המחלה, או הקטנת הסכנה הגלומה בה. בחלק מן המחלות הריפוי הממוקד של המחלה אינו מספיק ולכן התפתח הטיפול השיקומי, שמטרתו החזרת הגוף והאדם לתפקוד מיטבי.
האבחנה לגבי הקשר בין הגוף או המחלה הגופנית לבין הנפש הוליד את הטיפול הנפשי או ה-פסיכותרפיה (: מיוונית "פסיכה - נפש, תרפיה - טיפול"). המטרה של הטיפול הפסיכותרפי היא לשפר את המצב הרגשי, הנפשי, ההתנהגותי-קוגניטיבי או החברתי של האדם הפונה לטיפול.
ההתפתחות הרפואית, הכלכלית והחברתית, גרמו להארכת תוחלת החיים, מצב זה הביא בעקבותיו את הצורך להכיר ולהתמודד עם תופעות חדשות כגון: הזדקנות האוכלוסייה והתפתחות מחלות שאינן ניתנות לטיפול וריפוי - הידועות גם בשם "מחלות זחלתניות" (פרוגרסיביות). השילוב בין מחלות והזדקנות האוכלוסייה, יצר מצב שדרש התארגנות חדשה ובעקבות מצב זה התפתחו עוד שני ענפי טיפול - הטיפול הסיעודי והטיפול הפליאטיבי.
טיפול פליאטיבי.
טיפול פליאטיבי הוא גישה שמשפרת את איכות החיים של המטופלים ושל בני משפחותיהם, בעקבות התמודדותם עם מחלה מסכנת חיים. כיום נכנסה הגישה גם לתחום גם העבודה עם זקנים. למעשה הטיפול הפליאטיבי, מטפל בהשפעות המחלה או ההזדקנות ולא בסיבות למחלה. בתחילה, עוד במאה ה-4 לספירה ואפילו קודם לכן, הטיפול ניתן למחלות חשוכות מרפא והתבצע מחוץ לבית במקום שנקרא הוספיס.
, (Cecily Saunders) עו"ס שהגיעה לעבוד בהוספיס, בלונדון, בסוף שנות ה-40, למדה רפואה והקימה את ההוספיס המודרני הראשון בשנת 1967. בהוספיס זה שולבו תפיסת העולם של חמלה והישגי הרפואה במטרה להקל על סבלם של חולים חשוכי מרפא ושל בני משפחתם. גישה זו אומצה גם עבור זקנים שמצבם הפיזי והמנטלי מידרדר ועקב כך הם ובני המשפחה סובלים מאד.
עם גידול האוכלוסייה הזקנה, והקושי לספק מענים הולמים על ידי שירותי הבריאות הקיימים, לצד ההבנה כי הוצאת הזקנים מביתם למוסדות מקשה על הסתגלותם ומתוך רצון להקל ולהיטיב עמם, פותחו שירותי טיפול בבית הזקן, המקלים גם עליו וגם על בני המשפחה.
טיפול פורמלי וטיפול לא פורמלי.