נמדד באמצעות Thermodilution (דילול חום), כאשר מוזרקת תמיסת סליין או מים קרים לעלייה ימין (בחלק הפרוקסימלי של הצנתר), היא מתערבבת לחלוטין עם הדם וגורמת לצניחה בטמפרטורה, שנמדדת על ידי תרמיסטור (נגד שניתן למדוד באמצעותו טמפרטורה) ליד קצה הצנתר. האזור מתחת לעיקול בצנתר מחושב ומקושר ל- (תפוקת לב). כך ניתן לחשב את CO לפי הנוסחה הבאה: formula_12 כאשר Vi זה הנפח המוזרק של התמיסה במ"ל, Tb זו הטמפרטורה של הדם, Ti זו הטמפרטורה של הנוזל המוזרק, Tb(t)dt זה האזור מתחת לעיקול בצנתר.
אורז מטוגן סיני
צַ'אוֹ-פַאן או אורז מטוגן סיני (בסינית: 炒饭; מסורתית: 炒飯; פין-יין: chǎofàn) היא משפחה של מנות אורז מטוגן פופולריות בסין וברחבי העולם. בסעודות רשמיות בסין נפוץ להגיש מנת צ'או-פאן בתור המנה הלפני אחרונה, כלומר לפני הקינוח.
מחוץ לסין.
צ'או-פאן (באנגלית: Chinese fried rice) נמכר בארצות הברית בכל מקום כמנת מזון מהיר. הצורה הנפוצה ביותר מורכבת מכילה תערובת של ביצים, בצל ירוק, ירקות, עם בשר קצוץ, בדרך כלל מתובלים עם רוטב סויה במקום מלח. אורז מטוגן מתוצרת אמריקאית יכול להשתנות במראה במסעדות סיניות בארצות הברית, מחום כהה הנפוץ בחוף המזרחי, עד חום בהיר הנפוץ יותר במערב התיכון האמריקאי. לפעמים מוגש במסעדות סיניות בארצות הברית יחד עם צ'ופ-סואי.
צ'או-פאן היא מנה עממית נפוצה גם בבריטניה, וקוריאה.
לרשת מקדונלד'ס יש מנת צ'או-פאן הנקראת מק-צ'או.
צ'או פאן
צ'או-פאן
איסוזו C
איסוזו C (ביפנית: いすゞ・C系, באנגלית: Isuzu C) הם מספר דגמים של אוטובוסים מתוצרת יצרן הרכב היפני איסוזו, (באנגלית: Isuzu Motors Ltd, ביפנית: いすゞ自動車株式会社) אשר יוצרו בין השנים 1980–1984 ביפן
המאבק על נחל האסי
המאבק על נחל האסי הוא כינוי למאבק ציבורי בישראל למען מתן גישה חופשית לציבור, לקטע מנחל עמל הקרוי גם "נחל האסי" או בשמו הערבי אל עאסי, העובר בשטח קיבוץ ניר דוד, סמוך לבתי מגורים של תושבי הקיבוץ. המאבק, שהחל בשנת 2012, הובל בראשיתו על ידי ארגון "הטבע שייך לציבור", בשנת 2016 הגיעו הארגון והקיבוץ ניר דוד להסכם פשרה בבג"ץ. החל משנת 2019, התחילו במאבק חדש אשר עומד בפני עצמו, קבוצה בשם "המאבק לשחרור האסי", במקביל למאבק שמנהלת קבוצת "הטבע שייך לציבור".
את המאבק, שהגיע לשיאו בקיץ 2020, מובילים בעיקר צעירים מעמק בית שאן ובמיוחד מהעיר בית שאן. הוא מתנהל בהפגנות, שגולשות לעיתים לאלימות, מול שער הקיבוץ, בכלי התקשורת, ובבתי המשפט. ניסיונות להגיע להסדר פשרה, בהשתתפות נציגי קיבוץ ניר דוד, המועצה האזורית עמק המעיינות, קבוצת "הטבע שייך לציבור" וראש עיריית בית שאן, לא צלחו, ונדחו על ידי מובילי קבוצת המחאה "משחררים את האסי", אך קטע קטן מהנחל ("החוף הירוק"), ממערב לקיבוץ, נפתח לציבור ביולי 2021.
רקע.
החל מ-2012 מתנהל מאבק בין חברי קיבוץ ניר דוד לבין תושבים מבית שאן ומישובי הסביבה סביב נושא הגישה לנחל האסי, נוכח העובדה שהגישה למקטע הנחל העובר בשטח הקיבוץ סגור בפני כל מי שאינו בר רשות בקיבוץ. הטענה העיקרית של התומכים בגישה חופשית של הציבור לקטע הנחל המצוי במחלוקת היא, שיש לחייב את קיבוץ ניר דוד לאפשר גישה חופשית לנחל העובר בשטחו, בגלל ש"חוק המים" מחייב את הנגשת אוצרות הטבע של המדינה לכל אזרחיה. לדבריהם, טענת הקיבוץ, שגישה חופשית לנחל תיפגע בזכותם של חברי הקיבוץ לפרטיות, לא תקפה משום שהוא מפעיל בעצמו אטרקציות תיירותיות שונות בשטחו וסביב הנחל. מנגד טוען הקיבוץ, שקיימת הפרדה בין אזור האירוח הכפרי של הקיבוץ, ובריכת השחייה, הפתוחה לרחצת אורחי הצימרים, לבין אזור המגורים של חברי הקיבוץ, ושאורחי הצימרים אינם רשאים להיכנס לרחוץ בנחל עצמו.
קיבוץ ניר דוד שכר לניהול המשבר את חברת בועז ליברמן אסטרטגיה תקשורת וניהול משברים ואת חברת פוליסי לקשרי ממשל.
"הטבע שייך לציבור".
ארגון שפועל מ-2012, הוקם בידי נסים זמיר (פעיל חברתי מבית שאן), יחד עם בן חיים, זהבה ורחלי פרץ. הארגון פועל לשיקום נחל עין חרוד – החזרת מים לנחל ולחימה כנגד זיהום הנחל, שיקום העיר בית שאן והפיכתה ליעד תיירותי ופתיחת נחל האסי לתושבי כלל האזור.
בשנת 2016, הגיעו להסכם פשרה בבג"ץ בו הוסכם שמפני שהמקרה הוא ייחודי, הקיבוץ צריך לתת מקטע מהנחל לטובת הכלל, ולהשתתף בעלויות שיקום נחל עין חרוד.
"משחררים את האסי".
בספטמבר 2019 הוקמה קבוצת הפייסבוק "משחררים את האסי" במטרה למחות נגד החלטת קיבוץ ניר דוד להתיר את הכניסה לקיבוץ לחבריו ולאורחיהם בלבד ולמנוע מכלל האזרחים ליהנות ממקטע הנחל העובר בקיבוץ. המאבק צבר תאוצה ומול שערי הקיבוץ החלו להתקיים אירועי מחאה והפגנות. בהמשך הפכה הקבוצה לעמותה רשומה.
מתווה גמליאל-לוי-קרין והסכם פשרה זמני.
ביולי 2020 הציגו ראש עיריית בית שאן ז'קי לוי, ראש מועצה אזורית עמק המעיינות יורם קרין והשרה להגנת הסביבה גילה גמליאל מתווה לפתרון המאבק, שעיקרו בניית פארק בעיר בית שאן שאליו יוזרמו מי מעיינות, ושיקום נחל חרוד מהקנטרה ועד בית שאן. כמו כן, משרד הפנים אישר העברת 5,000 דונם ממועצת עמק המעיינות לבית שאן לטובת דיור ותעשייה.
באוגוסט 2020, בעקבות התגברות המאבק לפתיחת הנחל לציבור הרחב, הגיעו להסכמה ראש העיר בית שאן והנהלת קיבוץ ניר דוד על פתיחתו של קטע של כ-150 מטרים מהנחל, הנקרא "החוף הירוק", ל-50 איש ביום, ברישום מוקדם, ללא כניסה לאזור המגורים בקיבוץ, בין השעות 9:00 עד 17:00. בתגובה להסכם, שנחתם ללא מעורבות של נציגים מהמחאה, מובילי המאבק הבהירו כי הוא לא מייצג את כל תושבי בית שאן ואת כלל הציבור, והמאבק נמשך. החל מ-18 ביולי 2021 מתאפשרת כניסת הציבור ל"חוף הירוק", ללא הרשמה מראש ועד לתפוסה של 400 מבקרים. במקום אין שירותי הצלה, מלתחות או שירותים.
חוות דעת של המשנה ליועמ"ש ועתירה מנהלית.
במענה לפנייתו של ח"כ משה ארבל מש"ס, הבהיר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה באוגוסט 2020, כי לציבור הרחב קיימת זכות גישה לנחל האסי, יחד עם שמירה על שגרת החיים של תושבי הקיבוץ. לדבריו
בספטמבר 2020 מפלגת ש"ס עתרה לבית המשפט המחוזי בנצרת בדרישה לפתוח את הנחל לכלל הציבור, יחד עם צו ביניים הדורש לפתוח את שערי הקיבוץ עוד לפני שהצדדים יישבו לדון בפשרה. ב-8 בספטמבר פורסם כי בבית המשפט המחוזי בנצרת, שבו היה אמור להיערך הדיון בעתירה על האסי, מכהנת שופטת המתגוררת בניר דוד. בתגובה, נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות הורתה להעביר את הדיון לבית משפט המחוזי בחיפה.
ב-14 בספטמבר 2020 בית המשפט המחוזי בחיפה דחה את בקשת צו הביניים, כאשר לדברי השופטת תמר שרון נתנאל .
ב-11 בפברואר 2021, בית המשפט המחוזי בחיפה, החל בדיון שבמהלכו, המליצו פרקליטי המדינה והשופטת העומדת בראש בית המשפט, למשיכה של העתירה. עו"ד איתן לדרר המייצב את המיועמ"ש, טען בשם המדינה כי מדובר בכלל בסכסוך אזרחי-קנייני. לדבריו: . בנוסף, עו"ד ציין שקיים הליך אזרחי שהתנהל ב-2015 וישנם שני הליכים שמתקיימים בביתי המשפט כעת, לכן ביקש למחוק אותו מהעתירה וחילופין לדחות את העתירה בהיעדר סמכות ובשל שיהוי בהגשתה.
השופטת שדנה בדיון, תמר שרון נתנאל, תמכה בעמדת הפרקיליטות והציעה אף היא למשוך את העתירה. לדבריו: . בנוסף, הזכירה השופטת בדיון, שמדובר בסוגיה מורכבת ושהטיפול המשפטי בה מחייב גם איזון בין אינטרסים שונים – בין אם פתיחת הנחל ומתן אפשרות לתושבי הקיבוץ לקיים שגרת חיים נאותה – תוך שמירה על ביטחונם האישי ופרטיותם.
ב-30 במאי 2021, בהמשך לדיון, מצד המדינה נקבע כי לא ניתן למנוע באופן גורף מהציבור הרחב גישה אל הנחל, אף שהיא מחייבת מעבר בשטחי הקיבוץ, והפרקליטות הציעה להגיע להסדר בין אנשי המחאה לקיבוץ ולמועצה האזורית עמק המעיינות, ולאפשר גישה חופשית על פי הצעת מוסכמת על הצדדים. בנוסף, המדינה הוסיפה כי הקיבוץ יהיה אחראי לייצר את דרכי הגישה לנחל.
ב-26 באוגוסט 2021 קבע בית המשפט כי נחל האסי נחשב לשטח ציבורי, וזכות הגישה של הציבור הרחב לנחל צריכה להיות מאוזנת עם זכויותיו של הקיבוץ. כמו כן, על המדינה לקבוע גישה למקום בתוך שנה וחצי.
הסכם הפשרה הקבוע.
בסוף 2020 הוגשה תוכנית בידי ניר דוד לאישור במועצה האזורית "עמק המעיינות", לפי הסכם הפשרה שנחתם בבג"ץ בשנת 2016. התוכנית מתקדמת לעבר דיון בוועדה המחוזית לקראת הפקדה.
לפי התוכנית, על חשבון השטחים החקלאיים מחוץ לשטחו של הקיבוץ, יוקם מתחם על בסיס תוואי הנחל, שיהוו אזור לנופש ורחצה באפיק הנחל. הקיבוץ מתחייב לשמור על עיצוב נוף טבעי ככל האפשר ויקפיד על שימור העצים המקוריים במקום, כך שהציבור יוכל להנות ממדשאות, עצים ומתקנים שונים. בנוסף, התוכנית כוללת 130 מקומות חנייה ודרכי גישה מסודרות.
ארגילורניס
ארגילורניס (שם מדעי: Ergilornis) הוא סוג נכחד של עוף לא מעופף ממשפחת האאוגרואידיים שבסדרת העגוראים. הוא חי באזור מונגוליה הקדומה שבין האאוקן לתחילת המיוקן. הסוג הוגדר ב-1981 בידי החוקר הרוסי יבגני קורוצ׳קין . מרבית המאובנים שלהם השתמרו בצורה גרועה, בייחוד של הרגליים.
הארגילורניס היה עוף דמוי יען מודרני, אך היה קרוב יותר לעגורים המודרניים או לחצוצרנים. גובהו הגיע לגובה 1.2 עד 1.5 מטר ומשקלו ל-35 עד 80 קילוגרם, כך שהיה מהגדולים שבעגורים מעולם.