חיזוק לדעתו של בר יוסף כפי שהובעה בביקורתו על הספר מתקבל גם בספרו של שמעון גולן מלחמה ביום הכיפורים ובמאמרה של שרון מנקוביץ בתגובה למכתבו של יגאל קיפניס “עוברים לכתיבה מבוססת”.
חגי צורף, שהיה האחראי בארכיון המדינה לתיעוד תקופתה של גולדה מאיר כראש הממשלה, סיכם את ממצאיו המחקריים לגבי טיעוניו של קיפניס כך:
קרייג דייגל (Craig Daigle), מקבילו של צורף בארכיון מחלקת המדינה של ארצות הברית ומי שכתב את עבודת הד"ר שלו על מדיניות ההסדרים של קיסינג'ר, ביקר גם הוא את קיפניס על סילופים ועל כך שלא עשה שימוש בחלק גדול מהמסמכים הזמינים שמראים כי לתזות שהציג אין בסיס בחומר.
במאמר מפורט עם ביקורת על הספר הוא כותב:
בראיון שנתן הנרי קיסינג'ר במרץ 2019 לרונן ברגמן ולאורי בר-יוסף הוא נשאל ספציפית על התוכנית לפתוח במשא ומתן לאחר הבחירות בישראל. לטענתו לא הייתה תוכנית של ממש אלא כוונה להעלות את הנושא על סדר היום במטרה לייצר הידברות בין הצדדים. לנוכח הפער בין דרישת המצרים לנסיגה כוללת מסיני לסירובה של גולדה לעשות זאת קיסינג'ר סבור שהמשא ומתן היה נכשל.
בכתבה למוסף ספרים ("הארץ", 24 אוקטובר 2012) מאשר צבי זמיר שאכן סייע לקיפניס בעבודתו אולם מוסיף לגבי השימוש שעשה קיפניס בחומר:
בנושא הפעלת האמצעים המיוחדים, כותב ההיסטוריון אדם רז:
ארז בדש
ארז בדש (נולד ב-27 בספטמבר 1967) הוא ראש מועצה מקומית תעשייתית נאות חובב, אשר נכנס לתפקידו בחודש יולי 2022.
ארז הוא איש ניהול ישראלי ואל"ם במילואים. כיהן כגזבר עיריית אופקים ומועצה מקומית נאות חובב (2004-1999), שימש מנכ"ל חברת כיוונים, החברה העירונית של עיריית באר שבע (2004–2008), מנכ"ל הפועל באר שבע בכדורגל (2010-2009) מנכ"ל תאגיד המים האזורי "מי שבע" (2011–2014), מנכ"ל וגזבר מועצה אזורית תמר (2011–2017), מנכ"ל מיתר שירותים מוניציפליים (2017–2020) ומנכ"ל מושבי הנגב (2020–2021).
ביוגרפיה.
בדש נולד וגדל במושב גילת שבנגב המערבי. ביסודי למד בבית הספר האזורי נחלים ובתיכון במגמת חובלים בבית הספר לקציני ים בעכו.
ב-1985 התגייס להנדסה קרבית ושימש בתפקידי פיקוד, בהם מ"פ בבית הספר למ"כים. והחל מפרוץ האינתיפאדה הראשונה ועד לשחרורו מצבא הקבע בשנת 1990 פיקד על פלוגת החרמ"ש אשחר בחטיבה 401, אחת משתי יחידות ניסיוניות שהוקמו לצורך פעילות בשטח הבנוי. במילואים שימש כמ"פ בגדוד הנדסה, כמ"פ פלחה"ן (פלוגת הנדסה חטיבתית) בחיל השריון. הקים את גדוד האב"כ של נפת נגב בפיקוד העורף וכיהן כמג"ד הראשון שלו. גויס במהלך מלחמת המפרץ השנייה ושימש כמפקד הגדוד שנפרש בדימונה בעקבות איום הטילים מעיראק.
בהמשך קודם בדש למפקד נפת נגב בפיקוד העורף בדרגת אלוף-משנה, תפקיד שבמסגרתו פיקד על פעולות ההגנה האזרחית באזור במהלך שלושת סבבי העימות המרכזיים מול רצועת עזה במסגרת המבצעים עופרת יצוקה בשנת 2008, עמוד ענן בשנת 2012 וצוק איתן בשנת 2014.
לאחר שחרורו מצבא הקבע, למד בדש לתואר ראשון בכלכלה ולתואר מוסמך במנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. במקביל, שימש בשנים 1997–1999 כחוקר ביחידה הארצית לחקירות הונאה בדרגת פקד במשטרת ישראל. עם סיום לימודיו בשנת 1999 מונה לגזבר עיריית אופקים, ומאוחר יותר, לגזבר המועצה התעשייתית נאות חובב.
בשנת 2004 מונה בדש על ידי רוביק דנילוביץ' למנכ"ל חברת "כיוונים". הוא גיבש עבורה תוכנית הבראה ושיקם אותה.
בשנת 2007 מונה על ידי משרד הפנים כחבר המועצה הממונה של עיריית לוד, ושימש כיו"ר ועדת הנחות, חבר ועדת הכספים, חבר בדירקטוריון החברה הכלכלית של לוד וחבר הוועדה מקומית לתכנון ובניה. במקביל שימש כחשב מלווה של שלוש רשויות מקומיות שנקלעו לקשיים.
בשנים 2009–2010 כיהן בדש כמנכ"ל מועדון הכדורגל הפועל באר שבע ובשנת 2011 מונה למנכ"ל תאגיד המים והביוב האזורי "מי שבע" שנתון היה בהפסדים מיום הקמתו וצבר גירעון מצטבר גדול. בדש הוביל תהליך הבראה אינטנסיבי שכלל קיצוץ של 50% במספר העובדים, הקטנת אובדני המים וגידול בשיעורי הגביה והסתיים בעליה על פסי רווחיות ומחיקת גירעון מצטבר של כ-40 מיליוני ש"ח בשלוש שנים.
בשנים 2014–2017 מונה בדש כמנכ"ל ומנהל הכספים של המועצה האזורית תמר.
בשנים 2018–2020 מונה בדש למנכ"ל חברת "מיתר - שירותים מוניציפליים" מתקדמים מקבוצת "וואן טכנולוגיות" במסגרת האסטרטגיה של הקבוצה לביסוס ולהרחבת הפעילות במגזר המוניציפלי, ובשנת 2020 מונה למנכ"ל "מושבי הנגב", תפקיד בו כיהן כשנה עד למינויו כמנהל מטה השטח של מפלגת ימינה בבחירות לכנסת ה-24.
בחודש יולי 2022 מונה לתפקיד ראש מועצה מקומית תעשייתית נאות חובב.
בדש מתגורר ביישוב עומר.
חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט
חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט, התשע"ז-2017 נחקק בשנת 2017 על ידי הכנסת העשרים, והוא מאפשר לבית המשפט לחסום או להסיר אתרי אינטרנט שבאמצעותם מבוצעות עבירות בתחומי זנות, סמים, הימורים וטרור. החוק נכנס לתוקף ב-26 בספטמבר 2017.
הצורך בחקיקה.
במשך יותר מעשרים שנה מאז תחילתו של שימוש נרחב באינטרנט השתמשו רשויות האכיפה בישראל בחקיקה הפלילית הקיימת גם לשם טיפול בעבירות שנעשו באמצעות האינטרנט. העיר על כך שופט בית המשפט העליון, נועם סולברג: "בידוע, כי המשפט מדדה בעצלתיים אחר חידושי העולם, וכי החקיקה אינה מדביקה את קצב התקדמות המדע וישׂוּמיו. מפרי-החוק מסתגלים לקידמה מהר יותר מאוכפיו". התרחבות השימוש באינטרנט, גם למטרות פליליות, העלתה צורך בחקיקה ייעודית, כפי שמלמדים דברי ההסבר להצעת החוק:
הצורך בחוק עלה, בין השאר, בעקבות פסק דין של בית המשפט המחוזי בתל אביב, שאושר בבית המשפט העליון, ובו בוטלו צווים, שהוציאה משטרת ישראל להגבלת גישה לאתרי הימורים באינטרנט, בנימוק שהצווים הוצאו בחוסר סמכות. בפסק דינו ציין בית המשפט העליון שראוי להסדיר סמכות זו בחקיקה.
איגוד האינטרנט הישראלי הסתייג מהצעת החוק כבר בתחילת דרכה, בשנת 2014. בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, ביוני 2017, הציגו איגוד האינטרנט הישראלי, האגודה לזכויות האזרח בישראל, התנועה לחופש המידע והקליניקה למשפט וטכנולוגיה נייר עמדה המסתייג מהחוק המוצע.
תמצית החוק.
בחוק זה עבירה היא כל אחת מאלה:
שופט בית משפט מחוזי רשאי, על פי בקשה של תובע שהוסמך לכך על ידי היועץ המשפטי לממשלה, לתת צו להגבלת גישה לאתר אינטרנט, אם שוכנע שהתקיים אחד מאלה:
מצא בית המשפט כי התקיימה אחת העילות למתן צו הגבלת גישה, אך סבר שאין מקום להוצאת צו כאמור, רשאי הוא לתת לספק שירות איתור אינטרנטי (כלומר למפעיל של מנוע חיפוש) צו הגבלת איתור כלומר צו המורה לספק שלא לאפשר את איתור אתר האינטרנט שלגביו התבקש הצו.
מצא בית המשפט כי התקיימה אחת העילות למתן צו הגבלת גישה כאמור לעיל, והשרת שעליו מאוחסן אתר האינטרנט נמצא בישראל או שהוא בשליטת אדם הנמצא בישראל או בשליטת תאגיד הרשום בישראל, לא יורה על מתן צו הגבלת גישה או צו הגבלת איתור ויורה על צו הסרה, כלומר צו להסרתו של האתר מהשרת, אלא אם כן מצא שהסרת האתר מהשרת אינה אפשרית בנסיבות העניין או כי יש טעמים מיוחדים אחרים להימנע מהסרה כאמור.
בבואו לתת צו לפי חוק זה, ישקול בית המשפט, בין השאר, את אלה:
הוצא צו לפי חוק זה לגבי אתר אינטרנט, ונוכח קצין משטרה בכיר (מפקד מחוז או מפקד יחידה ארצית במשטרת ישראל שהוא בדרגת תת־ניצב ומעלה) כי אתר האינטרנט שלגביו ניתן הצו ממשיך לפעול בכתובת אחרת, רשאי הוא לקבוע כי הצו יחול גם על הכתובת האחרת, ובלבד שמצא שאין במתן הצו המתוקן כדי לפגוע פגיעה נוספת על זו שאושרה בעת מתן הצו המקורי. את הצו המתוקן יש להגיש לאישור בית המשפט.
הודעה בדבר מתן צו לפי חוק זה תפורסם באתרי האינטרנט של משרד המשפטים ושל משטרת ישראל.( ותקנות שהותקנו מכוחו). ספק גישה לאינטרנט יציג את דבר ההגבלה בכתובת אתר האינטרנט שהגישה אליו הוגבלה. הפרת הצו, בידי ספק גישה לאינטרנט, ספק שירות איתור אינטרנטי וספק שירותי אחסון שאליהם מופנה הצו, עונשה מאסר שנתיים.
מימוש החוק.
במרץ 2018 מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה הגישה לראשונה בקשה נגד שני אתרים המפרסמים שירותי זנות. נגד אחד האתרים, המאוחסן בישראל, הבקשה הייתה להסרתו מהשרת המארח. נגד האתר האחר, המאוחסן בחו"ל, הבקשה הייתה להגביל את הגישה אליו מישראל באמצעות ספקי הגישה לאינטרנט הפועלים בישראל. בהמשך אותו חודש הוגשו עוד שמונה בקשות לחסימת אתרי זנות. ב-29 במרץ 2018 נתן בית המשפט לראשונה צו המורה לחסום, מכוח חוק זה, אתר אינטרנט המציע שירותי זנות. ב-2 באפריל 2018 אושרו שתי בקשות נוספות להגבלת גישה לאתרים המפרסמים שירותי זנות.
בהמשך ביקשה מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה להגביל את הגישה ל-31 אתרי אינטרנט המפרסמים תכנים פדופיליים, ובית המשפט נענה לבקשה.
בפנייה נוספת התבקש בית המשפט לאשר הגבלת גישה לפורום של צרכני זנות. ביוני 2019 הורה בית המשפט על חסימת הגישה ל-1,700 אתרי פדופיליה, לפי רשימה שהתקבלה מהאינטרפול.
בעיה שעלתה עם מימוש החוק היא הקלות שבה אתר אינטרנט שהוצא נגדו צו הגבלת גישה יכול לשנות את כתובתו (למשל בהוספת מספר סידורי בסוף כתובתו), וכך להמשיך לפעול תוך עקיפת הצו.
טישירט
אפנצל (קנטון)
מ.ס. באר שבע
התערות
ארצ'י קלארק
ארצ'י אל. קלארק (באנגלית: Archie L. Clark; נולד ב-15 ביולי 1941) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1966–1976. לאורך קריירת ה-NBA רשם ממוצעים של 16.3 נקודות, 3.3 ריבאונדים ו-4.8 אסיסטים למשחק.
ביוגרפיה.