בעולם המערבי, יש להורים נטייה לרצות שילדיהם יפתחו אינטליגנציה גבוהה. הנקה של פעוט יכולה להגביר את האינטליגנציה שלהם לאורך כל החיים. לאמהות שהניקו את ילדיהן באופן בלעדי יש סיכוי גבוה יותר להגביר את האינטליגנציה של הילד שלהן. מחקרים הראו כי לפעוטות שהניקו אותם במשך שישה חודשים לעומת תינוקות שהניקו רק חודש אחד יש ציון אינטליגנטי גבוה יותר. ציוני האינטליגנציה שלהם גבוהים יותר גם בגיל 15 שנים. הנקה מסייעת להתפתחות בשלות קוגניטיבית המביאה לאינטליגנציה גבוהה יותר. עם זאת, זה היה מתואם רק לאותם ילדים שהניקו אך ורק על ידי אמהותיהם כתינוקות.
פיתוח בריאות הפה.
עששת דנטאלית היא מחלת הילדות הכרונית הנפוצה ביותר. המעבר מהנקה או האכלה מבקבוק יכול להיות זמן מאתגר הן עבור ההורה והן עבור הפעוט. זה הזמן בו הסיכון להתפתחות עששת מתפתח והוא מגיע עם תחילת התפרצות השיניים הראשונות. מעבר מהנקה או הנקה מבקבוק בדרך כלל עולה בקנה אחד עם הכנסת מזון מוצק שעלול להכיל חומרים (כלומר סוכרים ופחמימות אחרות) העלולים לגרום לעששת בשיניים. צריכת חלב פרה ומשקאות אחרים שאינם חלב אם (כלומר מיצים) בגיל 6 שבועות עד 12 חודשים תורמת באופן משמעותי לעששת בשיניים לאחר 5 שנים. יש קשר בין שימוש ממושך בבקבוק לעלייה בעששת השיניים ולכן מומלץ לעודד את הפעוטות לשתות מכוס שתייה עד ליום הולדתם הראשון ולהיגמל מהבקבוק עד גיל 12–14 חודשים. הפסקת ההנקה תלויה בפעוט ובאם. מוצץ יכול לשמש כאמצעי להרגעה או הסחת דעתו של הפעוט. עקב הסיכון לעששת בשיניים, לא כדאי לטבול מוצצים בנוזלים ממותקים (כלומר מי סוכר, מיץ וכו').
היסטוריית ההנקה.
הנקה, באופן פרהיסטורי, הייתה הדרך היחידה בה ניזונו תינוקות. במשך זמן רב לא היה תחליף מקובל לחלב האם. בשנת 1 לספירה, פילוסופים גילו את החשיבות של חלב אם לעומת תחליפים אחרים. המסקנה הייתה כי הנקה סייעה לאם ולתינוק ליצור קשר רגשי. הערך התזונתי עדיין לא הובן במלואו, אך האמינו כי באמצעות יניקה התינוק צבר לא רק אנרגיה, אלא גם את המאפיינים האישיותיים של האם. הדעה המקובלת הייתה שתינוקות יניקו זמן רב ככל האפשר, ורבים מהם ינקו עד גיל שנתיים-שלוש.
רק לאחר 1600 שנה הבינו את חשיבותו של חלב אם. בשנת 1748, בספר "חיבור על סיעוד וניהול ילדים מגיל לידתם ועד גיל שלוש שנים" מאת קדוגן, קולוסטרום הוכר כחומר האחראי לחיסול המקוניום, ומניעת מחלות של אמהות ופעוטות. כמו כן, האמינו כי ייווצר קשר חזק אם האם תניק את פעוטה מרגע הלידה. אלו שהמשיכו להאכיל את תינוקותיהם בתחליפים כמו דגני בוקר, חלב פרות ומרק בשלב מוקדם מדי הובילו לכך שהפעוטות פיתחו מחלות כגון צפדינה, רככת, בעיות במערכת העיכול ואבנים בכליות.
במאה ה-19, מדענים ייחסו שיעורים גבוהים של תמותה ותת תזונה לחוסר הנקת פעוטות. בשל כך, התקבלה ההנחה כי הנקה היא האופציה הטובה ביותר לתזונת פעוטות עד גיל חצי שנה. עם זאת, בשנת 1847, כאשר נוצרה הנוסחה המסחרית הראשונה של תרכובת מזון לתינוקות, היא קידמה את השימוש בבקבוקים, בין השאר בשל שדיים שקיבלו קונוטציה מינית בתקופה זו. עם קידום תרכובת המזון לתינוקות צנח עידוד האמהות בהנקת הפעוטות. ארגונים ששמו לב לכך החליטו לקדום את ההנקה שוב והם כללו תנועת לידה טבעית, יוזמה של בית חולים ידידותי לפעוטות שהושק על ידי ארגון הבריאות העולמי וקרן החירום הבינלאומית של האו"ם לילדים (יוניסף). בשנת 1990 ארגונים אלה דאגו להגן ולקדם את האמרה "חלב אם הוא המזון הטוב ביותר לתינוקות" וכן אמרה זו נכון עד היום. הגורמים המובילים לשיעורי הנקה מוגברים לאחרונה כוללים מתקנים המעודדים אמהות ליצור מגע עור לעור עם התינוק לאחר הלידה, ולטפח את תחילת ההנקה.
ישנן אמונות ותפיסות מוטעות שונות הנוגעות לתזונת פעוטות, במיוחד בנושא ההנקה בקרב צעירים, צעירות וקבוצות שבטיות שונות. מחקרים נעשו כדי ליידע אנשים עם עדויות עובדתיות יותר הקשורות ליתרונות והחסרונות של תזונת תינוקות. לדוגמה, אמהות שנסקרו משבט המסאי עם ילדים בגילאי הילוד עד שישה חודשים מאמינות שתערובת של חלב אם ותוספי מזון מוצקים למחצה אחרים יכולה להיות ארוחה מועילה ומזינה יותר עבור הפעוט. נערך מחקר מעמיק יותר שהוכיח שההצהרה הנ"ל איננה לטובת הפעוט. בהשוואה לשיעורי התמותה והתחלואה משבט המסאי ומקומות אחרים, יש למסאי נתונים סטטיסטיים גבוהים יותר עבור שניהם. זו יכולה להיות תוצאה של היעדר מידע על המלצות ארגון הבריאות העולמי להאכלת תינוקות וילדים. עם זאת, מחקר נוסף נעשה בזימבבואה שקשור גם להנקת תינוקות. מחקר זה הראה את הגורמים המנוגדים מול רעיון ההנקה הבלעדי. בזימבבואה יש הולכה צואתית בגלל תנאי מחיה גרועים כמו תברואה לקויה במים והידרציה. התברואה של יעילות התזונה בהיגיינה ערכה שני ניסויים בסיסיים בשני מחוזות כדי להדגיש את חשיבות הערכים התזונתיים של פעוטות ולשפר את התנאים להאכלתם. הם צפו במאפיינים ביתיים ובאינטראקציות חברתיות שאותם השוו לאופן בו הפעוט מגיב. ניסויים אלה יסייעו בהשערה ובהסבר על בעיות בריאות הציבור של הפעוטות. באופן כללי, נוצר עניין רב בנושא תזונת פעוטות, אשר בתקווה יביא לשינוי ולתמיכה רבה יותר בתזונת הפעוטות ויעולתה.
אגרובנק
שכונת אגרובנק בחולון היא שכונת מגורים בצפון מרכז חולון, ממוקמת בין הרחובות מקוה ישראל, יוסף סרלין, סוקולוב ושדרות קוגל. אגברובנק היא אחת מתוך חמש השכונות הראשונות שנבנו כאשר חולון הפכה למועצה מקומית.
השכונה נהנית מהקרבה לכבישים הראשיים של העיר כגון: רחוב סוקולוב שמהווה רחוב מסחרי ראשי מאוד בחולון ושדרות לוי אשכול שבסופן צומת חולון. בתוך השכונה אין תחבורה ציבורית אך הודות למיקומה המרכזי היא מוקפת באוטובוסים רבים ברחובות הראשיים.
חלק מן השכונה מאופיין בשיכונים של חברת שיכון עממי בעלי חצרות וסימטאות רבות.
השכונה גובלת בכפר הנוער "מקוה ישראל" ורבים מן ילדי השכונה מגיעים ללמוד בו. בנוסף בשכונה נמצאים שלושה בתי ספר: בית ספר יסודי ממלכתי "רביבים", בית הספר יסודי ממלכתי דתי "ישורון" ובית ספר שש-שנתי אורט "מיטרני". קיימת בשכונה גם ספרייה ומרכז צעירים על שם אליעזר בן יהודה.
היסטוריה.
השכונה נקראת על שם "הבנק לחקלאות ולבניין לארץ ישראל בע"מ". הבנק נוסד בשנת 1931 בתל אביב על ידי שני זוגות של אחים בני משפחות מירנבורג ויעבץ אשר החלו לרכוש את קרקעות האזור כבר בשנת 1932. האדריכל יוסף רינגס הכין תוכנית של שכונה עירונית. בתוכנית שורטטו הרחובות בצורת שתי וערב, כאשר במרכז התוכנית נקבעו שתי כיכרות. הכיכר הצפונית נקראה לימים "כיכר השבעה", הכיכר הדרומית נקראה "כיכר השלושה"
בשונה משכונות אחרות באזור, אנשי הבנק מימנו את סלילת הדרכים, הנחת תשתיות הביוב והמים ואפילו נטעו עצים ברחובות. אבני השפה במספר רחובות עליהן חקוק השם "אגרובנק" מסמלות עדות לעוצמתו של הבנק, יזם ובונה השכונה. רק לאחר השלמת העבודות החלו לשווק את המגרשים שיועדו לבנייה לציבור הרחב. בכך קיוו מנהלי הבנק כי תקום שכונה בעלת אופי שונה מהשכונות שהוקמו עד לאותם הימים.
אתרים בשכונה.
כיכר השלושה - בעבר הייתה מעגל תנועה אך כיום צומת בין הרחובות סוקולוב וחנקין. הכיכר קיבלה את שמה על שמם של שלושה תושבי השכונה שנרצחו (בן-ציון שנקר, שמואל פרלמן ואליהו יודאיוב) בעת התקפה של חיילים בריטים בשנת 1946, ה-7 בפברואר. כיום באזור הכיכר ישנן חנויות רבות.
כיכר השבעה - כיכר גדולה במרכז השכונה בין הרחובות חנקין וז'בוטינסקי. מקור שמה הוא על שם שישה נוטרים ואיש פלמ"ח אחד שעברו בראש שיירה בשנת 1948 בתאריך ה-22 בינואר בדרך לכיוון ירושלים מתל אביב (באותם ימים הדרך עברה בחולון, יאזור ורמלה). כאשר הגיעו לאזור הכפר יאזור, נהרגו כל השבעה מירי ערבים. במקום מוצבת אנדרטה לזכרם.
מאפיין יוצא דופן בכיכר הוא שזכות מתן התנועה היא לנהגים הנכנסים לכיכר להפך מכיכרות אחרות.
אבני שפה עם השם "אגרובנק" - על אבני שפת המדרכה הנמצאות ליד הבית המשותף ברחוב ז'בוטינסקי, מסביב לכיכר השבעה ובמקומות נוספים חקוק השם "אגרובנק" בעברית ובאנגלית.
מגדל המים ברחוב אז"ר - מגדל המים אשר נבנה מבטון וסיפק מים לבתי התושבים בשכונת אגרובנק. בימי מלחמת העצמאות מוקמה במגדל עמדה אנטי אווירית. מטוס מצרי ניסה להפציצה אך נכשל. ממרומי המגדל אותתו אנשי ה"הגנה" ליישובי הדרום שהיו נצורים במהלך המלחמה. במקום הוצב קיר אבן המלמד על היסטוריית המקום.
בית גלין – בית משותף גדול ברחוב סוקולוב בן שלוש כניסות ושלוש קומות מגורים שנבנה על ידי אלכסנדר גלין שהיה חבר ועד השכונה. בית גלין היה הבית האחרון אל מול פרדסי הערבים ממזרח. בחזית הבית, על המדרכה ברחוב סוקולוב נמצא ספסל אבן מקורי, שריד לאותם הימים.
המרכז העולמי למורשת יהדות אר&quot;ץ
המרכז העולמי למורשת יהדות אר"ץ (המרכז למורשת יהדות ארם-צובא) הוא מכון להנצחת של מורשת יהדות סוריה ויהדות ארם-צובא (חלב) בישראל.
רקע.
ארגונים של יוצאי דמשק וסוריה היו פעילים בישראל החל משנות ה-30 של המאה ה-20. הארגונים עסקו בנושאים שונים, למשל בתהליכי הקליטה בארץ ישראל.
המרכז העולמי למורשת יהדות ארם-צובא קם בשנת 1986 ברחוב הרב אהרונסון 4 בתל אביב.
מטרות.
המטרה הרשמית של המרכז היא להוות מוקד ריכוז של חומרים היסטוריים הנוגעים למורשת יהדות ארם-צובא עתיקת היומין שתרמה להיסטוריה העולמית של עם ישראל בגולה.
אלו הן המטרות המוצהרות של המרכז:
היסטוריה.
הנשיא הראשון של המרכז היה עו"ד שלמה תוסייה כהן.