לרוב בחר רוג לצלם את סיפור העלילה באופן מקוטע ורציף-אך-למחצה, כך שהצופה (לפעמים יחד עם גיבור הסרט) מקבל את מלוא משמעות העלילה רק בדקות האחרונות, כאשר פיסת אינפורמציה אחרונה באה אל מקומה.
בטכניקה זו, בנוסף לכישרונו בכל הקשור ליצירת אווירה בסרטיו, השפיע על יוצרי סרטים רבים, ביניהם רידלי סקוט ופרנסואה אוזון.
סרטיו האחרונים, עם זאת, זכו להצלחה פחותה.
רוג נפטר ב-24 בנובמבר 2018.
פרנתרופוס רובוסטוס
פרנתרופוס רובוסטוס או: אוסטרלופיתקוס רובוסטוס (שם מדעי: "Paranthropus robustus"), הוא מין הומינין קדום שחי בדרום יבשת אפריקה. הוא התאפיין בנפח מוח קטן, לסת ומשנן גדולים מאוד, ועצמות לחיים בולטות שנתנו לפניו מבנה שטוח, לכן כונה גם dish face ("פני צלחת"). על ראשו היה רכס גרמי דמוי כרבולת ששימש לעיגון שרירי הלסת הגדולים.
בשל שיניו הטוחנות הגדולות כונה "מפצח האגוזים". שיניים אלו שימשו לטחינת מזון מהצומח. הרובוסטוס נכחד כשהסביבה השתנתה, והאקלים הפך יבש יותר וכן עקב תחרות עם מיני הסוג אדם המפותח יותר.
הברון המגואל
ג'דיי
Windows XP Media Center Edition
אומרטה
אומרטה (באיטלקית: Omertà) הוא ביטוי לקוד השתיקה בעולם הפשע המאורגן. ביטוי זה היה נפוץ באזורים מסוימים באיטליה (דרום איטליה וסיציליה), ומשמעותו היא "לעולם לא לערב את המשטרה או את השלטונות". העונש על הפרת קוד האמרטה יכול, במקרים מסוימים, להיות מוות.
לשון הקוד המקורי (מתורגם לאנגלית) מובא בשיר Omerta של להקת :
"Whoever appeals to the law against his fellow man is either a fool or a coward. Whoever cannot take care of themselves without that law is both.For a wounded man shall say to his assailant,'If I live, I will kill you. If I die, You are forgiven.'
Such is the rule of honor."
ומשמעותו -
מקור הביטוי הוא במאפיה הסיציליאנית. כאשר מצטרפים חברים חדשים למאפיה הם נשבעים לשמור על קוד השתיקה, לא לגלות (לשלטונות ולאחרים) את סודות הארגון ולא להלשין על חבריו. אולם קוד השתיקה אינו מכוון רק לחברים פעילים במאפיה, אלא גם לאחרים בסביבתם.
כך, למשל, במקרים של רצח המתבצע על ידי אחד מארגוני המאפיה. במקרים כאלה מצופה מתושבי המקום שלא לזכור כל פרט אודות האירוע ולא למסור דבר למשטרה.
ג'ו ואלאצ'י היה חבר המאפיה הראשון בארצות הברית שהפר את קוד האומרטה ואישר את קיומה של המאפיה. ואלאצ'י היה רוצח מורשע בשירות המאפיה. הוא הסכים להעיד בפני הקונגרס של ארצות הברית בשנת 1963, בתמורה להפחתה בעונשו. בזכות עדותו נחשפה לראשונה המאפיה האיטלקית האמריקאית. בשנת 1966 ניסה ואלאצ'י להתאבד בתאו בכלא, אך הסוהרים הצילו את חייו. בשנת 1971 מת מהתקף לב.
האומרטה, קוד השתיקה, הוא מרכיב משמעותי גם בספרות ובקולנוע, העוסקים בפשע המאורגן.
סאקורה (סדרת טלוויזיה)
תחנת הח'אן
עונת הדובדבנים
עונת הדובדבנים הוא סרט מלחמה של הבמאי חיים בוזגלו משנת 1991. עיקר עלילת הסרט היא סרט הנצחה שעורך חייל מילואים המשרת בלבנון, שנועד לתעד את מותו המתקרב.
עלילה.
מיקי (גיל פרנק), פרסומאי מתל אביב, מקבל צו קריאה לשירות מילואים במהלך מלחמת לבנון הראשונה, מעט לפני נסיגת צה"ל משטח לבנון. מיקי חש שהוא עומד למות במלחמה, מכין לכך את קרוביו, ומשכנע צוות צילום אמריקאי להצטרף ליחידתו ולתעד אותה ואותו בימיו האחרונים. בסרט מתועדים קורותיו בלחימה, היחסים בינו לבין הכתבת (עידית טפרסון), והלחץ הגובר לאחר מות חברו (ששון גבאי) מירי צלף, ולקראת חזרת היחידה לישראל.
הפקת הסרט.
הפקת הסרט החלה בקיץ 1986, כשנה לאחר שצה"ל נסוג מלבנון אל קו רצועת הביטחון. את התסריט החל חיים בוזגלו לכתוב יחד עם הכתב לענייני צבא וביטחון הירש גודמן, ובמאי הסרט היה אמור להיות רוני ניניו. במרץ 1987 קיבל בוזגלו מענק מהקרן לעידוד סרטי קולנוע ישראליים איכותיים לכתיבת התסריט לסרט. אולם הפקתו בפועל התעכבה במשך מספר שנים, ובינתיים כתב וביים בוזגלו את הסרט "נישואים פיקטיביים".
בתחילת 1990 אישרה הקרן לעידוד סרטי קולנוע ישראליים מענק של 250 אלף דולר להפקת הסרט, ושלמה ארצי לוהק לתפקיד הראשי. על פי התכנון הייתה אומרה הייתה לככב בסרט שחקנית אמריקאית ותקציב נוסף היה אומר להגיע מהמפיק הישראלי-אמריקאי משה דיאמנט. ביולי 1990, הודיע שלמה ארצי שאינו מעוניין בתפקיד וגם המפיק משה דיאמנט פרש. לתפקיד הכתבת לוהקה השחקנית עידית טפרסון, הדוברת אנגלית רהוטה מאחר שהוריה יוצאי דרום אפריקה. צילומי הסרט החלו באוקטובר 1990, ונמשכו כחמישה שבועות. במהלך אפריל ומאי 1991, ערך בוזגלו מספר הקרנות טרום-בכורה שלאחריהן החליט לקצץ מספר סצינות בתחילת הסרט, בהן שיחק שרון אלכסנדר, כך שהתפקיד שלו קוצץ לחלוטין בעריכה הסופית.
הסרט השתתף בתחרות הרשמית בפסטיבל הקולנוע ירושלים, ביולי 1991.
פרסים.
השחקן ששון גבאי זכה בפרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1991 על משחקו בסרט זה. הסרט עצמו זכה בקטגוריות הצילום והפסקול הטוב ביותר.
אדריכלות פוסט-מודרנית
האדריכלות הפוסט-מודרנית היא הסגנון האדריכלי העוקב לאדריכלות המודרנית של המאה ה־20 שהתפתח בשנות ה־60 כאנטיתזה לסגנון זה ומבטא את עקרונות הפוסטמודרניזם.
באמצע שנות השישים בערך, האדריכלות המודרנית, שבתחילת המאה נחשבה מהפכנית, התקשתה לעמוד מול אתגרי העולם המערבי המתפתח באופן דרמטי. תנועות ורעיונות חדשים צצו במהרה והעמידו את המודרניזם תחת בחינה מחודשת תוך מתן מענה לצרכים סביבתיים וחברתיים חדשים שהאדריכלות המודרנית נראתה כמיושנת ולא יכלה להם.
הפוסט-מודרניזם היא תנועה שצמחה מתוך הרוח המסחרית-קפיטליסטית של ארצות הברית. חלוצי תנועת הפוסט-מודרניזם הם האדריכלים מייקל גרייבס, צ'ארלס מור ורוברט ונטורי, שאף פרסם ספר ב-1966 ובו מתקיימת פעולת הנחת היסודות של התנועה הפוסט-מודרנית:
עקרונות נוספים של הפוסט-מודרניזם הם:
כיום איבדה התנועה מכוח מקוריותה וחזונה הפלורליסטי. מבקריה טוענים כי התנועה לוקה ביכולתה להגיע לכלל מערכת חוקים ושפה אחידים. כלומר בשל הפלורליזם והאקלקטיות וללא מערכת היררכית אחת של חוקים נוצר מצב של חוסר אחידות וחוסר עקביות.
אדריכלים בולטים נוספים בזרם זה הם ג'יימס סטירלינג, האנס הוליין, פיליפ ג'ונסון, ריקארדו בופיל וקבוצות MVRDV וארקיטקטוניקה.
דה-קונסטרוקטיביזם.
סגנון אדריכלי שצמח מתוך הפוסט-מודרניזם הוא סגנון הדה-קונסטרוקטיביזם. האדריכלות הדה-קונסטרוקטיבית מנסה לבצע מניפולציות בצורה ובחלל וליצור מעטפת בניין ומערכת חללים השוברת את האקסיומות והמוסכמות הקודמות באדריכלות מסוג שהוא. יש המשווים את תפיסה זו לתפישה המחשבתית החדשה שהולידו הגאומטריה הלא-אוקלידית ותורת היחסות. הדה-קונסטרוקטיביזם יוצר מצב שהמקום או המבנה יכולים להתייחס אחרת לגמרי לכיוונים שונים ולאנשים המגיעים מאותם כיוונים ומפרשים אחרת את המרחב הפיזי.
הבנייה והתכנון של מבנים דה-קונסטרוקטיביסטים לא הייתה מתאפשרת אלמלא הטכנולוגיה של העידן הנוכחי. הצורות החדשניות של אדריכלות זו הן כמעט בלתי אפשריות לתכנון ללא עבודה רבה בעזרת תוכנות מחשב תלת ממדיות המסייעות בתהליך התכנון. הכלים המסורתיים המשמשים את האדריכל לתכנון: תוכניות, חזיתות, חתכים וכדומה, הופכים להיות בלתי רלוונטיים במקרים רבים.
סגנון ההיי טק.
אדריכלות ההיי-טק הוא כינוי לסגנון אדריכלי נוסף אשר החל להתפתח בשנות ה-60 יחד עם התפתחות הפוסט-מודרניזם. חשוב לציין כי להבדיל מהדה-קונסטרוקטיביזם, סגנון זה אינו תנועה רשמית או זרם מובהק של אדריכלות אלא חלק מהפוסט-מודרניזם. למעשה האדריכלים הנחשבים לבולטים ביותר כיום בבנייה בטכנולוגיות מתקדמות, כמו נורמן פוסטר וריצ'רד רוג'רס אינם רואים עצמם ככאלה. עם זאת, ניתן לאפיין את הסגנון בבנייה בטכנולוגיה מתקדמת, אשר משתמשת בעיקר בחומרים קלים וחדשניים לבנייה ופרטי בניין אשר התאפשרו רק לאחר התפתחות התעשייה של העשורים האחרונים.
סגנון בנייה זה מייצג את האתוס של לודוויג מיס ון דר רוהה שהאמין כי אדריכלות מודרנית חייבת לייצג את הטכנולוגיה של זמנה. למשנה נוספת של מיס - "אלוהים נמצא בפרטים" - השפעה רבה גם כן על התכנון עתיר הטכנולוגיה. התפתחות המחשב יחד עם תוכנות שונות מאפשרות לא רק לבנות אלא גם לתכנן מבנים ופרטים שלא ניתן היה לתכנן בעבר.
באדריכלות ההיי טק נעשה פעמים רבות שילוב בין חומרים מסורתיים לבין חומרים "טכנולוגיים" יותר ובכך מפתחים שיטות בנייה ופרטי חיבור מעניינים בין חומרים שונים בעלי תכונות שונות לטובת בנייה שחייבת בסופו של דבר להיות יציבה ופונקציונלית.
אחת מאבני הדרך החשובות באדריכלות ההיי-טק היא מרכז פומפידו בפריז אשר תכננו האדריכלים רנצו פיאנו וריצ'רד רוג'רס ובנייתו הושלמה בשנת 1977. במבנה זה מודגשת שיטת הבנייה של הבניין ומערכות הבניין מוחצנות באופן שאף עורר את כעסם של הפריזאים בעת הקמתו.
מבנה נוסף ראוי לציון הוא מוזיאון גוגנהיים בילבאו שתוכנן על ידי פרנק גרי. צורתו של מבנה זה היא כזו שלא ניתן היה לממשו לפני הפיתוח של תוכנות תלת-ממדיות מתאימות אשר מאפשרות תכנון שכזה. בנוסף, משתמש מבנה זה בחומר חדש לחלוטין בתעשיית הבנייה, טיטניום, כדי לצפות את חוץ המבנה. יש הרואים במבנה פוסט-מודרני זה גם ביטוי לתנועת הדה-קונסטרוקטיביזם לכן ההפרדה אינה ברורה.
לעומת זאת, יש הרואים בבניינים מוקדמים בהרבה, כגון מגדל אייפל וארמון הבדולח, כחלוצים האמיתיים של אדריכלות זו.
הזאבה הקפיטולינית