התקשורת המערבית הצביעה על כך שהלוגו דומה ברובו ללוגו של נאס"א - שניהם עם גלובוס כחול, אותיות לבנות, כוכבים וטבעות.
In The Mix
In The Mix (בעברית: בתערובת) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי. השיר יצא לאור ב-17 בספטמבר 2019, על ידי חברות התקליטים מריה קארי רקורדס וסטודיו ABC, כשיר הנושא של תוכנית הטלוויזיה "Mixed-ish".
השיר הגיע למקום התשיעי במצעד שירי ה-R&amp;B הדיגיטליים.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי מריה קארי ודניאל מור II והופק על ידי השניים גם כן. ב-5 באוגוסט 2019, קארי אישרה כי היא תשיר את "In The Mix", שיתפקד כשיר הנושא של תוכנית הטלוויזיה "Mixed-ish". השיר נכתב והוקלט בסביבות יולי ואוגוסט באותה השנה.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-1.3 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
ב-17 בספטמבר 2019, יצא הווידאו קליפ הרשמי של השיר, אשר הועלה לערוץ היוטיוב של ABC. הקליפ כולל קטעים מתוך הופעה וקטעים של קארי עם ילדיה באולפן הקלטות.
בייס רקורדס
בייס רקורדס היא חברת תקליטים ישראלית שהוקמה על ידי אלי אמיר. הלייבל עוסק בעיקר במוזיקה ים-תיכונית ומוזיקת היפ הופ.
היסטוריה.
ב-2003 רכש בעלי החברה אלי אמיר את חברת התקליטים "בן-מוש", תוך שהפיק אמנים ים-תיכוניים שונים. במקביל, הקים את חברת "בייס רקורדס".
ב-2006 קיבלה חברת התוכן הסלולרי "טיפקום" זיכיון בלעדי לניהול תוכני בייס רקורדס בניו מדיה ובתקשורת הסלולרית.
ב-2008 הודיע הזמר הראל מויאל על עזיבתו את החברה. ב-2015, תבע מויאל את החברות הפי"ל, יוניסל ו"בייס רקורדס", בטענה שלא קיבל תמלוגים על יצירותיו במשך עשור.
המכון למחקרי חלל של האקדמיה הרוסית למדעים
המכון למחקרי חלל של האקדמיה הרוסית למדעים, קיצור הרוסית: ИКИ РАН, IKI RAN) הוא הארגון המוביל של האקדמיה הרוסית למדעים בנושא חקר החלל לטובת מחקר בסיסי. היה ידוע בעבר כמכון מחקרי החלל של האקדמיה למדעים של ברית המועצות (רוסית ИКИ АН СССР, "IKI AN SSSR").
המכון ממוקם במוסקבה וכולל צוות של 289 מדענים העורכים מחקר מדעי בתחומי אסטרופיזיקה, מדעים פלנטריים, פיזיקה סולארית, יחסי שמש - אדמה, פלזמה קוסמית וגאופיזיקה. המכון מפתח ובודק גם טכנולוגיות חלל בשיתוף האקדמיה הרוסית למדעים וסוכנות החלל הפדרלית הרוסית.
המכון הוקם ב-15 במאי 1965 על פי צו מועצת השרים של ברית המועצות מספר 147–392. בשנת 1992, שנה לאחר פירוק ברית המועצות, המכון אורגן מחדש בשמו הנוכחי.
מחקר.
המכון עוסק במחקר בתחומים הבאים:
אאורה דיון
מריה לואיז יונסן (באנגלית: Maria Louise Joensen; נולדה ב-21 בינואר 1985) המוכרת בשם הבמה אאורה דיון (Aura Dione), היא זמרת-יוצרת דנית. בשנת 2008 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "Columbine". השיר "I Will Love You Monday (365)" מתוך אלבום זה, הגיע למקום הראשון במצעת הפזמונית של גרמניה, ונצפה למעלה מ-80 מיליון פעמים ביוטיוב.
ביוגרפיה.
דיון נולדה כמריה יונסן בקופנהגן. אמה נולדה באיי פארו, והיא ממוצא צרפתי ואביה הוא ממוצא דני וספרדי.
הוריה חשפו אותה למוזיקה והיא החלה בכתיבת שירים בגיל 8. הוריה היו היפים שהפליגו איתה בסירה מסביב לעולם, עד שעברו להתגורר בבורנהולם כשהייתה בת 8. שם למדה בחינוך פורמלי, החל מבית ספר תיכון, אך החליטה לעבור לגור באוסטרליה. מעבר זה בא לידי ביטוי בשיר "Something From Nothing".
דיון התפרסמה בקיץ 2007 עם הלהיט "Something From Nothing" ובהמשך עם השיר "Song for Sophie (I Hope She Flies)", שניהם מאלבומה Columbine, שיצא ב-2008.
השיר "I Will Love You Monday" היה ללהיט באירופה כששוחרר בגרסה מורחבת "I Will Love You Monday (365)".
ב-4 בנובמבר 2011, דיון הוציאה לאור את אלבומה השני "Before the Dinosaurs". הסינגל הראשון מהאלבום "Geronimo" הופק בידי דויד גוסט והגיע ישירות לראש מצעד הפזמונים בגרמניה.
באותה השנה זכתה בפרס פורצי הגבול האירופי.
אאורה שחררה את הסינגל השני מהאלבום, "Friends". השיר נכתב על ידה, ג'וסט, וה[[מפיק מוזיקלי|מפיק המוזיקלי]] Rock Mafia והגיע לראש המצעד ב[[גרמניה]]. "Friends" הוא הסינגל השלישי של דיון שהגיע לראש המצעדים.
דיון נישאה ליזם המיליארד [[יאנוס פריס]], אך הזוג נפרד ב[[אפריל]] [[2015]].
הערות שוליים.
[[קטגוריה:דניות שנולדו ב-1985]]
פודי
פודי (באנגלית: Foodie; ברבים: פודי'ז) הוא ביטוי סלנג, המתאר אדם בעל עניין מיוחד או ידע באוכל, נלהב או אנין טעם, ושאוכל לא רק מרעב, אלא מתוך עניין או כתחביב. למונחים "גסטרונום" (באנגלית: Gastronome) ו"גורמן" (בצרפתית: Gourmand) הגדרות דומות.
שימושים מוקדמים במילה.
המילה "פודי", שמתרחקת מהדימוי האליטיסטי כמו גורמה, אך מורמת יותר מאשר מעמדו של הגרגרן - נראתה לראשונה בדפוס בראשית שנות השמונים. המונח נכנס לשימוש כמעט בו זמנית בארצות הברית ובבריטניה. הבכורה של השימוש בביטוי עומדת לזכות גאל גרין, מבקר מסעדות אמריקאי, שביוני 1980 כתב במגזין ניו יורק:
"slips into the small Art Deco dining room of Restaurant d'Olympe... to graze cheeks with her devotees, serious foodies...".
מיד לאחר מכן צוינה המילה "פודי" בעיתונות הבריטית. אן באר, עורכת המגזין הלונדוני Harper's &amp; Queen, ביקשה מהקוראים להגיב על אובססיה חדשה לאוכל. התגובות של כמה קוראים בשם פול לוי, סופר אוכל באותו מגזין. לוי שיתף פעולה, ותרם מאמר אנונימי באוגוסט 1982, והגדיר לראשונה את המונח כשכתב: "הפודים הם 'פודיסטים'. הם לא אוהבים ומתעבים את כל מי שאינם פודים". ואפיין את עצמו בתור "מלך פודי נוראי, הבטן־שלו־גדולה־מהעיניים־שלו, מקורי, בעל־תיאבון־בלתי־נשלט, ממצמץ־בשפתיים"
המילה נפוצה במהירות, בין היתר מפני שבאר ולוי המשיכו לנקוט צעדים בקידום המונח כהוציאו לאור בשנת 1984 ספר, The Official Foodie Handbook.
עיסוק.
פודי'ז הם קבוצת תחביבנים מובהקת. תחומי עניין ופעילויות אופייניות שלהם כוללות את ענף המזון, יקבים וטעימות יין, מבשלות בירה וטעימת בירה, מדעי מזון, מעקב אחר פתיחות וסגירות של מסעדות, טרנדים במזון, בריאות ותזונה, שיעורי בישול ותיירות קולינרית. עם זאת, פודי יכול לפתח עניין מסוים בפריט ספציפי בלבד.
התרחבות התופעה.
העניין בקרב פודי'ז בשנות השמונים והתשעים הוליד את ערוץ Food Network האמריקאי וכן תוכניות אוכל אחרות, סרטים פופולריים ותוכניות טלוויזיה על אוכל כמו Top Chef ו-Iron Chef, רנסאנס בספרי בישול מיוחדים, כתבי עת מיוחדים כמו Gourmet Magazine ו-Cook's Illustrated, כמו גם הפופולריות ההולכת וגוברת של שוקי החקלאים, אתרי אינטרנט מוכווני אוכל כמו Zagat ו-Yelp, פרסום וקריאת בלוגים של אוכל כמו Foodbeast ו-foodieworld, חנויות המתמחות בכלי מטבח כמו Williams Sonoma ו-Sur La Table, ואת מיסוד תואר "הסלבריטי-שף".
לפודי'ז יש נוכחות משמעותית במדיה החברתית; אוהבי אוכל יצרו ערוצי YouTube משלהם, שבהם הם מראים מה הם מבשלים ואיפה הם אוכלים ברחבי העולם. הפך זה גם למנהג מקובל לצלם תמונות של אוכל ומשקאות הנצרכים בבית או בחוץ ולשתף אותם בפייסבוק, בטוויטר, ובעיקר באינסטגרם או במדיה אחרת הלובשת צורה של פורנו אוכל (Food Porn).
בישראל.
גם בישראל מאז תחילת המאה ה-21 עלתה מגמה בקרב ציבור הפודי'ז שהלכה וגדלה בהיקפים גדולים, לצד גדילה במספר המסעדות והתפתחות היצירתיות הקולינרית. תופעת הפודי'ז מוכרת בכל רחבי הארץ, אך ניכרת בעיקר בתל אביב, לאור המגוון הרחב בעסקי מסעדנות של השפים המובילים.
כמו כן, עלו יותר ויותר תוכניות טלוויזיה בתחום האוכל והמסעדות, שהיו לפופולריות, כמו: "מאסטר שף", "משחקי השף", "אנחנו על המפית", "מהפכה במטבח" ו"המטבח".
שחיקה דמוקרטית
במדעי המדינה, שחיקה דמוקרטית (democratic decay), נסיגה דמוקרטית (democratic decline) או דה-דמוקרטיזציה (מכונה גם: democratic backsliding) הוא כינוי לתהליך של ירידה הדרגתית באיכות הדמוקרטיה, שנגרמת על ידי היחלשותם של המוסדות הפוליטיים המקיימים את מרכיבי הדמוקרטיה.
מאפייני השחיקה הדמוקרטית.
לדעת חוקרים, עקרון השחיקה הדמוקרטית מתבטא בהיחלשות של אחד ממרכיבי היסוד החיוניים לקיום דמוקרטיה בריאה, כאשר אלו מאוימים בנסיבות שונות.דוגמאות בולטות לשחיקה דמוקרטית הן:
שכיחות.
ב-2019, ציין הארגון האמריקאי "Freedom House", המפרסם את דו"ח החירות השנתי כי שחיקה דמוקרטית באה לידי ביטוי במגוון של מדינות ואזורים ברחבי העולם. מחקרים מדעיים שנערכו בעשור השני של המאה ה-21, הצביעו על שחיקה דמוקרטית בהונגריה, פולין, צ'כיה, טורקיה, ונצואלה ומדינות נוספות. בשנים 2017 ו-2019, מדעני מדינה ציינו כי ארצות הברית נמצאת בסכנה של שחיקה דמוקרטית.
הונגריה ופולין.
בעשור השני של המאה ה-21, נוצר קונצנזוס בקהילה המדעית כי חלק מהמדינות באזור מרכז ומזרח אירופה (CEE) עוברות שחיקה דמוקרטית, כשהבולטות ביותר מביניהן הן הונגריה ופולין.
החל משנת 2010, הונגריה תחת הנהגתו של ויקטור אורבן תוארה כדוגמה לשחיקה דמוקרטית, כאשר אורבן החליש בצורה מובהקת את התקשורת ההונגרית (בחקיקה של חוקים המאפשרים קיומה של "תקשורת מאוזנת בלבד"), הקים מערכת בתי משפט חלופית בה שר המשפטים אחראי על מינוי וקידום השופטים וחוקק חוקים המעבירים לידיו סמכויות של הפרלמנט ההונגרי. הממשלה ההונגרית דחתה בתוקף את הביקורת על היחלשות הדמוקרטיה.