הנספים באסון "השלושה" מוצבים באתר ההנצחה לימאי צי הסוחר, בפינת הרחובות ווינגיט ושדרות קיש בחיפה.
בטקס שנערך בסוף אוגוסט 1968 בנוכחות משפחות הנספים נחנך, בלשכת הספנות הישראלית בחיפה, לוח זיכרון להנצחת כ"א אנשי השלושה בעיצובו של האמן עמנואל סלע.
הימאים שלמה זכריה, מורה לשיט; ודן גרינפטר, שלמד בכיתה ב', מונצחים גם בבית הספר לקציני ים עכו שמותיהם חקוקים על המציבה במגרש המסדרים ותמונותיהם מוצגות באולם הספרייה.
עיתונות נתונים
עיתונות נתונים (נפוץ גם המונח עיתונות מונחית נתונים) היא הכינוי של תהליך וסוגה עיתונאיים המבוססים על ניתוח וסינון של נתונים רבים – ובפרט נתוני עתק – לשם יצירת סיפורי חדשות או שיפורם. הנתונים משמשים למציאת תגליות חדשות, לביסוס טענות באמצעים סטטיסטיים, להצגת מידע מעניין באופן ויזואלי (כגון גרפים ומפות), ועוד.
כרעיון, עיתונות מבוססת מאגרי מידע הייתה קיימת הרבה לפני המצאת המונח. התפתחויות טכנולוגיות וחברתיות הקשורות לנתוני עתק, קוד פתוח, גישה חופשית, נתונים חופשיים ועוד איפשרו ניתוח נתונים בקנה מידה חסר תקדים. במרץ 2009 היה הגרדיאן הבריטי לארגון החדשות הבולט הראשון שהחל לשלב עיתונות נתונים בדיווחיו, כשפרסם מדור המוקדש לנושא. כלי תקשורת נוספים החלו לצרף לכתבות יותר נתונים סטטיסטיים, גרפים ועוד, ופורסמו תגליות שהתאפשרו רק בזכות ניתוח נתוני עתק. כמו כן, החלו לקום כלי תקשורת אשר עיתונות מונחית נתונים היא מרכז עיסוקם – כגון FiveThirtyEight.
דוגמה מודרנית לעיתונות מונחית נתונים היא השימוש של כלי תקשורת שונים בסקרי בחירות, נתונים על הכלכלה ועוד כדי להעריך את סיכויי הזכייה של מועמדים בבחירות, להסיק כיצד אירועים אקטואליים השפיעו עליהם, לתגבר פרשנויות פוליטיות בראיות סטטיסטיות, ועוד.
קריד
אדיסון ריי
אדיסון ריי איסטרלינג (באנגלית: Addison Rae Easterling; נולדה ב-6 באוקטובר 2000) היא אושיית רשת, זמרת, רקדנית ושחקנית אמריקאית. נכון לאוגוסט 2022 יש לה כ-88 מיליון עוקבים ברשת החברתית טיקטוק ומעל 5.8 מיליארד לייקים והיא בעלת החשבון הרביעי הנעקב ביותר בפלטפורמה.
ביוגרפיה.
אדיסון ריי איסטרלינג נולדה ב־6 באוקטובר 2000 בעיר לפאייט שבמדינת לואיזיאנה שבארצות הברית. היא בתם הבכורה של מונטי לופז ושרי ניקול איסטרלינג. יש לה עוד שני אחים קטנים. היא החלה להשתתף בתחרויות ריקודים כשהייתה בת שש.
היא הצטרפה לרשת החברתית טיקטוק ביולי 2019. לפני שעברה ללוס אנג'לס על מנת להתמקד ב"טיקטוק", ריי למדה זמן קצר באוניברסיטת מדינת לואיזיאנה, שם למדה שידורי ספורט. במקור תכננה ריי להיות שדרנית ספורט. בינואר 2020 הצטרפו ריי והוריה לסוכנות הכישרונות WME.
ביולי 2020 החלו ריי ואמהּ להגיש את הפודקאסט "Mama Knows Best" בפלטפורמת הסטרימינג, ספוטיפיי. באותו החודש, הובילה ריי את מסע הפרסום של רשת האופנה האמריקאית, אמריקן איגל אאוטפיטרס, לקראת תחילת שנת הלימודים. באוגוסט 2020 פרסם מגזין העסקים האמריקאי, פורבס, דירוג של האנשים המרוויחים ביותר בפלטפורמת הטיקטוק, ריי הופיעה בראש הרשימה עם הכנסות משוערות של כ־5 מיליון דולר.
בספטמבר 2020 נודע כי ריי עתידה לככב לצד טאנר ביוקנן בסרט "יש לו את זה", חידוש קולנועי לסרט "יש לה את זה" משנות ה-90. הסרט יצא בנטפליקס ב-27 באוגוסט 2021.
במרץ 2021, הוציאה לאור את סינגל הבכורה שלה, "Obsessed".
חיים אישיים.
בחודש אוקטובר 2020 אדיסון ריי אישרה שהיא מנהלת מערכת יחסים עם ברייס הול באמצעות הודעות שונות ברשתות חברתיות. עם זאת, הם נפרדו בשנה שלאחר מכן. בחודש יולי 2021 דווח כי היא בזוגיות עם המפיק הישראלי עומר פדי.
מחלוקות.
ב-26 במרץ 2021 ריי הופיעה בתוכנית הלילה של ג'ימי פאלון. במהלך התוכנית היא לימדה את פאלון לעשות כמה ריקודי טיקטוק פופולריים. ריי התמודדה עם תגובה חריפה רבה בגלל שלא זיכתה את היוצרים השחורים הרבים של הריקודים בקרדיט, למרות כי הווידאו של הקטע שעלה ליוטיוב כלל את שמותיהם. במקום התנצלות, ב-6 באפריל ראיין פאלון את כל יוצרי הריקודים.
פלתודון גלוטינוסוס
פלתודון גלוטינוסוס (שם מדעי: "Plethodon glutinosus") היא מין של דו-חיים משפחת הפלתודוניים, החי בטבע במזרח ארצות הברית. הוא מצוי מניו יורק, מערבה עד אילינוי, דרומה עד מיסיסיפי ומזרחה לאלבמה. ישנם אוכלוסיות מבודדות גם בניו המפשייר ובצפון קונטיקט.
מאפיינים.
הפלתודון הוא מין של סלמנדרה רירית ושחורה עם כתמים לבנים עד כסופים או זהובים לאורך הגב והצידיים והם בעלי רגליים קטנות מאוד וחלל צלעות רחב ובולט. האורך הממוצע שלהם הוא 12 עד 17 ס"מ, כשנמצאו פרטים באורך 20 ס"מ. הנקבות לרוב יותר גדולות מהזכרים.
הפלתודונים מסתתרים מהשמש והם חיים לרוב על קרקעית יערות, אדמה לחה, בולי עץ ופסולת עלים אך לא בתוך המים. הם משתמשים גם במחילות של בעלי חיים אחרים. הם ניזונים בעיקר מחרקים כמו חיפושיות, נמלים ומרבי רגליים שהם תופסים עם לשונם הדביקה.
סלמנדרות אלה מתרבות במשך האביב כשהזכרים מרקדים כדי למשוך את הנקבות. הנקבות מטילות 4 עד 12 ביצים ריריות ודביקות, צמוד לעורם ושומרות עליהם באזור חשוף כמו מחילה באדמה עד לבקיעתם, שומרות עליהם מטורפים ומנקבות קניבליות. הביצים בוקעות כעבור 3 חודשים, ישר כבוגרות ללא התחלה כראשנים. בניגוד לרוב הדו-חיים הם אינם צריכים מים כדי לשרוד, אך עליהם להסתתר מאור שמש ישיר.
צדק חלוקתי בישראל
צדק חלוקתי בישראל הוא דיון הבוחן האם חלוקת משאביה של המדינה נעשים באופן צודק, הצדק לעניין זה הוא עיקרון השוויון המופיע במגילת העצמאות והוא הבסיס לשלטון בישראל ובמדינות רבות בעולם.
הטענה לאי צדק חלוקתי בישראל מתייחסת למגוון משאבים שאותם המדינה חילקה מיום הקמתה ועד היום, כגון קרקעות, סיוע כספי ורווחים ממשאבים טבעיים כגון גז.
הטענה הושמעה פעמים רבות בהקשר לחלוקת קרקעות המדינה לקיבוצים ורשויות מקומיות, בבסיס הטענה אי הצדק שבין בעלי הנחלות בקיבוצים לאלו העירוניים וכן לעובדה שחלק הארי של קרקעות המדינה הופנה לאוכלוסייה האשכנזית ואילו המזרחיים קופחו בחלוקה זו. בית המשפט העליון הצדיק טענה זו בבג"ץ הקרקעות והורה למדינה לפעול לתיקון העוול ולהימנע מלהעמיקו.
בעשור האחרון טענה זו מושמעת בהקשר להסדרים עם חברות האנרגיה על הוצאת הגז הטבעי שנמצא בישראל בכמויות גדולות וכן אודות המאבק לאפשר גישה לכלל אזרחי המדינה למקטע של נחל האסי העובר בשטח קיבוץ ניר דוד.
חקיקה.
במשך השנים מספר עתירות לבית המשפט עסקו בטענה לאי צדק חלוקתי, בחלקם קיבל בית המשפט את טענת העותרים והורה למדינה לפעול לתיקונו ולמנוע את המשך העמקתו. פסיקות בית המשפט בעתירות אלו שינו את צורת הפעולה של מספר גופים בישראל והעלו את המודעות לנושא זה.
בג"ץ הקרקעות.
אחת מן העתירות המרכזיות ביותר בהקשר לטענת אי צדק חלוקתי בישראל מכונה בג"ץ הקרקעות והוגשה בשנת 2001 על ידי הקשת הדמוקרטית המזרחית באמצעות עו"ד אביגדור פלדמן לבית המשפט העליון, נגד שר התשתיות הלאומיות, מינהל מקרקעי ישראל, מועצת מקרקעי ישראל, תנועת המושבים, התנועה הקיבוצית המאוחדת, הקיבוץ הארצי, התאחדות האיכרים ועוד, העתירה עתרה נגד החלטה של מינהל מקרקעי ישראל שנתנה הרשאה לקיבוצים ומושבים לשינוי יעוד של קרקע חקלאית. כלומר להפשיר קרקעות של המדינה ושל הקרן הקיימת לישראל שהוחכרו לקיבוצים ומושבים למטרות חקלאות ולהפכן למיועדות לבנייה. לטענת העותרים בנייה על גבי קרקעות יכולה להכניס הון רב לקופת הקיבוצים והמושבים, וזאת ללא תמורה מתאימה למדינה ואזרחיה אשר להם הזכויות על הקרקע. בנוסף טענו העותרים שהדבר יגרום להעמקת הפערים בחברה הקיימים גם כך בגלל חוסר השוויון שבחלוקת קרקעות המדינה בין הקיבוצים הרשויות המקומיות ואזרחי המדינה.
בפסק הדין קבע בית משפט העליון כי יש צדק בטענת העותרים לאי צדק בחלוקת קרקעות המדינה ואין להעמיקו יותר בהרשאה לשינוי יעוד של קרקע חקלאית בלא תמורה מתאימה למדינה, ומכח זה קבע כי כל החלטת המינהל בעניין זה בטלה, וכי יש לגבש החלטות חדשות שיסדירו את העניין. ועד לקבלת החלטות אלו אין לשנות ייעוד קרקע לפי ההחלטות הנ"ל עד לקבלת החלטות חדשות בעניין.
פסק דין זה יצר הד רחב לדיון בטענת אי צדק חברתי בחלוקת קרקעות המדינה והשפיע על ביצוע מספר שינויים ופעולות בהקשר לשימוש בקרעות המדינה.
ועדות בכנסת.
הוועדה לצדק חלוקתי - בכנסת העשרים.
בכנסת העשרים הוקמה ועדה על מנת לפעול לצמצום פערים בחברה הישראלית ולגרום לפיתוח הפריפריה החברתית. הוועדה הוקמה ב-27 ביולי 2016 ופעילותה הסתיימה עם סוף כהונתה של הכנסת העשרים.
בועדה דובר בין היתר על המחסור בצוותי הרפואה באזורי הפריפריה, אפליית ספורטאים דתיים בכך שנקבעים משחקים ליום שבת, הרחבת שירותי מד"א במחוז הצפון, התנהלות מפלה וחוסר שקיפות מצד רשות מקרקעי ישראל, החוסר במתקני ספורט שמאפשרים לילדים ולנוער לשחק בימי חול ואף בחינת הפערים במתן שירותים בריאותיים בין מבוטחי קופות החולים בצפון הארץ לעומת מבטוחי קופות החולים במרכז הארץ.
מלבד אלו דובר בהרחבה גם על הבדלי תוחלת החיים בין חלקיה השונים של ישראל, היעדר מוקדים רפואיים בדרום הארץ. בוועדה התארחו בין היתר: יוסי שרעבי מנכ"ל משרד התרבות והספורט, אלי בין מנכ"ל מד"א, סיון יחיאלי ראש המועצה המקומית כפר ורדים.
המאבק על נחל האסי.