מורוקוליין (בשוודית ובנורווגית: Morokulien) הוא מתחם בגבול שוודיה-נורווגיה, ובו מונומנט לשלום שבין שתי המדינות.
האתר נמצא בצד דרך ראשית העוברת בין שתי המדינות, וסמוך מאוד למסילת רכבת בקו סטוקהולם-אוסלו. מקור השם: הלחם של שתי מילים שמשמעותן הנאה: moro בנורווגית ו-kul בשוודית.
איחוד בין שוודיה לנורווגיה התקיים בין השנים 1814 ל-1905, ובשנת 1905 קיבלה נורווגיה עצמאות משוודיה. בקונגרס השלום הנורדי, שהתקיים בשנת 1910 הוחלט על הקמת המונומנט, כדי לציין 100 שנות שלום בין שתי המדינות. בניית המונומנט הסתיימה בשנת 1914.
במקום נמצאים:
אי שם
אי שם הוא השיר עמו ייצגה הזמרת אילנית את ישראל באירוויזיון 1973. את השיר כתב אהוד מנור
והלחינה ועיבדה נורית הירש, שהייתה האישה הראשונה שניצחה על תזמורת האירוויזיון.
זהו השיר הראשון שישראל שלחה לאירוויזיון. לפי סדר הצגות השירים בתחרות האירוויזיון 1973, השיר הושמע אחרון (ה-17 במספר), וזכה במקום הרביעי.
בחירת השיר.
בתחילת שנות ה-70 קיבלה הזמרת אילנית הצעה לייצג את גרמניה באירוויזיון. זמרות ישראליות ייצגו מדינות אירופיות באירוויזיון עוד קודם לכן. בשנת 1963, בטרם היו שידורי טלוויזיה בישראל (ישראל החלה את שידורי הטלוויזיה ב-2 במאי 1968), ייצגה אסתר עופרים את שווייץ עם שיר בשפה הצרפתית, וכרמלה קורן את אוסטריה. אילנית ואמרגנה שלמה צח גילו באקראי כי רשות השידור הישראלית זכאית להשתתף באירוויזיון, כיוון שהיא חברה באיגוד השידור האירופי. לפיכך, הם העדיפו לפנות לרשות השידור ולהציע לה כי אילנית תייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון באדינבורו ב-1972. ברשות השידור נענו להצעה, אולם ההרשמה לתחרות כבר נסגרה, ולפיכך השתתפותה הראשונה של ישראל נדחתה בשנה אחת.
בזכות מהלך זה, החלה ישראל להשתתף בתחרות בשנת 1973. ועדה מטעם רשות השידור הופקדה על בחירת השיר, ואילנית נבחרה להיות הזמרת הראשונה שתייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון שנערכה ב-1973 בלוקסמבורג עם השיר "אי שם". היא נשלחה במימון פרטי ביוזמתו של אורי אלוני שהיה אז עורך השבועון להיטון.
באירוויזיון.
השיר "אי שם" הגיע למקום הרביעי באירוויזיון, הישג מכובד למדינה שמשתתפת בתחרות בפעם הראשונה. הופעתה של אילנית הייתה עם שמלת פסים (וללא אפוד מגן מתחתיה, למרות מה שחשבו אז). הקדימו את השיר אן מארי דוד, המוסדדס מספרד וקליף ריצ'רד.
השתתפותה של ישראל ניכרה גם מאחורי הקלעים עקב הצורך להדק את האבטחה על המשלחות. כשבעה חודשים קודם לכן נרצחו ספורטאים ישראלים במהלך אולימפיאדת מינכן. בפעם הראשונה בתולדות התחרות הוצבו שומרים בכניסה לאולם, והמשלחת הישראלית לוותה כל הזמן בשומרי-ראש.
לאחר האירוויזיון.
השיר זכה להצלחה גם במצעדי הפזמונים בישראל, ובמצעדי הפזמונים השנתיים של קול ישראל ושל גלי צה"ל דורג במקום השני. השיר נכלל באלבום הסולו השני של אילנית, שיצא באותה שנה וכלל גם להיטים כ"ללכת שבי אחרייך" ו"אחי גיבורי התהילה", שנכתבו שניהם בעקבות מלחמת יום הכיפורים. לאחר ההופעה יצאה במופע היחיד הראשון שלה "רסיטל עם אילנית".
אילנית עצמה זכתה בתואר "זמרת השנה" ב-1973.
1927 בגרמניה
שנת 1927 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה גרמניה 56 שנות לאום.
אלכסנדר סנדר מרגלית
אוניברסיטת השרון
הרי&quot;ט אלגאזי
חמשת ספרי המופת
חמש הקלאסיקות
רשומות האביבים והסתוים
מנג צה
מנג-צה
ארבע המגילות הגדולות
משאל העם בחצי האי קרים
ב-16 במרץ 2014, נערך בחצי האי קרים משאל עם שנוי במחלוקת בנוגע למעמדו של חצי האי. המשאל נערך על ידי הפרלמנט של הרפובליקה האוטונומית של קרים ועל ידי מועצת העיר סבסטופול (שתי הרשויות היו תחת שלטון ממשלת אוקראינה). המשאל אושר ונערך בזמן ההשתלטות הצבאית של רוסיה על חצי האי ולא היה חוקי לפי החוקה האוקראינית. משאל העם שאל את האוכלוסייה המקומית האם הם מעוניינים להסתפח לרוסיה בתור סובייקטים פדרליים, או האם הם מעוניינים להשיב את חוקת קרים מ-1992 ואת מעמדו של קרים כחלק מאוקראינה.
אפשרויות הבחירה במשאל העם לא כללו שמירה על הסטטוס קוו של קרים וסבסטופול כפי שהיו ביום עריכת המשאל. חוקת 1992 העניקה סמכויות רבות לפרלמנט של קרים, כולל סכמות לכונן יחסים עם מדינות אחרות; בעקבות זאת, פרשנים מערביים ואוקראינים רבים טענו שאפשרויות הבחירה המוצעות במשאל העם יביאו להיפרדות דה-פקטו של חצי האי קרים מאוקראינה.
המועצה העליונה של קרים ראתה את הדחתו של נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ' במהפכת אוקראינה ב-2014 כהפיכה ואת ממשלת המעבר בקייב כבלתי חוקית. המועצה העליונה טענה כי משאל העם נגרם כתוצאה מההתפתחויות הללו. התאריך הסופי ואפשרויות ההצבעה פורסמו עשרה ימים בלבד לפני עריכת משאל העם. מרבית המדינות - כולל מדינות האיחוד האירופי, ארצות הברית, וקנדה - ראו את משאל העם כלא חוקי בשל האירועים שקדמו לו, כולל העובדה שמשאל העם התבצע בזמן שחצי האי היה כבוש בידי חיילים רוסים. 13 חברות ממועצת הביטחון של האו"ם הצביעו בעד החלטה שתכריז על אי חוקיותו של המשאל, אך רוסיה הטילה וטו על החלטת המועצה וסין נמנעה מלהצביע. לאחר מכן אומצה החלטה של העצרת הכללית של האו"ם (100 בעד, 11 נגד, 58 נמנעו), אשר הכריזה על משאל העם כלא חוקי ואישרה השלמות הטריטוריאלית של אוקראינה.
רוסיה הכירה בתוצאות משאל העם באופן רשמי וטענה כי הכרזת העצמאות החד-צדדית של קוסובו קבעה תקדים שמאפשר את פרישתו של חצי האי קרים מאוקראינה, אולם השוואה זו שנויה במחלוקת בקרב חוקרים רבים.
התוצאה הרשמית של משאל העם, שפורסמה על ידי הרפובליקה האוטונומית של קרים, הראתה כי 96.77% מהאוכלוסייה הצביעה בעד איחוד האזור עם הפדרציה הרוסית, עם אחוז הצבעה של 83.1%.
בעקבות משאל העם, המועצה העליונה של קרים ומועצת העיר סבסטופול הכריזו על עצמאותה של רפובליקת קרים וביקשו להצטרף לפדרציה הרוסית. באותו יום, רוסיה הכירה ברפובליקת קרים כמדינה ריבונית.
Same Heart
Same Heart (בעברית: אותו לב) הוא השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2014 שנערך בקופנהגן, דנמרק. את השיר ביצעה מיי פיינגולד. השיר נבחר בבחירה פנימית של רשות השידור בשקלול עם הצבעות קהל באולפן בו פיינגולד שרה ארבעה שירים. השיר נכתב והולחן על ידי רמי תלמיד.
נושאת מטוסים 001A
נושאת מטוסים 001A היא נושאת מטוסים סינית שהושקה ב-26 באפריל 2017 עבור חיל הים של צבא השחרור העממי (PLAN). זוהי נושאת המטוסים השנייה של סין לאחר השלמתה של ליאונינג, והראשונה שנבנתה בתוך המדינה.
עיצוב.
נושאת המטוסים מבוססת במידה רבה על סדרת 'אדמירל קוזנצוב' של ברית המועצות. גם נושאת המטוסים הראשונה של סין, הליאונינג, נבנתה מנושאת מטוסים בלתי גמורה מסדרת 'קוזנצוב'. היא שונתה ושודרגה בהשוואה לליאונינג; הותקנו בה רדאר משופר ומכלי אחסון גדולים יותר לתחמושת ודלק, אשר מאפשרים לה לשאת יותר מטוסים מאשר הליאונינג (כ-30-40 מטוסים ומסוקים). אורכה 315 מטרים, עם הדחק של 50,000 טון. משוער כי הספינה מופעלת באמצעות דודי נפט שגרתיים וטורבינות קיטור.
אמור שלום
אמור שלום הוא השיר עמו ייצגו ההרכב המוזיקלי שוקולד מנטה מסטיק (שכלל בתוכו אז את הזמרות ירדנה ארזי, רותי הולצמן ולאה לופטין) את ישראל באירוויזיון 1976. את השיר כתב אהוד מנור, והלחין ועיבד מתי כספי.
לפי סדר הצגות השירים בתחרות האירוויזיון 1976, השיר הושמע רביעי במספר, וזכה במקום השישי.
בחירת השיר ומילותיו.
בשנת 1976 נבחרה הלהקה לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון בהאג שבהולנד. הבנות הציגו שלושה שירים חדשים במופע טלוויזיה מיוחד: "קשת בענן" של דרורה חבקין, "זה טוב זה טוב" של אליעוז רבין ורוני וייס ו"אמור שלום" של אהוד מנור ומתי כספי שנבחר להשתתף בתחרות.
השיר מסופר מנקודת המבט של אישה הקוראת לגבר להיות המאהב שלה. היא אומרת לו "כמעט שלושים שנה אני לבד" ואומרת לו כי "אני עוד כאן אז בוא אמור שלום, אמור שלום". את המילים ניתן לפרש גם בהקשר פוליטי - ניתן לייחס את המילים למדינת ישראל הקוראת לשלום עם מדינות ערב. מדינת ישראל, שהוקמה ב-1948, הייתה בת 28 בשנת 1976, מה שמתחבר עם המילים "כמעט שלושים שנה אני לבד". משמעות נוספת - מאז שקיבלה עצמאות, ישראל בודדה במזרח התיכון ומוקפת מכל עבריה במדינות עוינות (מצרים וירדן חתמו על הסכמי שלום עם ישראל רק ב-1979 וב-1994).
באירוויזיון.
הלהקה הופיעה באירוויזיון בשם העברי אך נודעה גם כ"בנות השוקולד" ("The Chocolate Girls") וזכתה במקום השישי. במהלך המופע חתם פשנל, אמרגן הלהקה, על מספר חוזי הופעות ברחבי אירופה.
לאחר האירוויזיון.
השיר צעד במשך 14 שבועות במצעד השבועי העברי בגל הקל מתוכם 5 שבועות במקום הראשון, בעקבותיו דורג בסוף השנה במקום השלישי במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"ו (1976) שנערך ברשת ג.
המכביה השמינית
המכביה השמינית הייתה אירוע ספורט המוני יהודי, שנערך בישראל, בסוף יולי תחילת אוגוסט 1969, כחלק מסדרת אירועי המכביה.
כ-1,500 ספורטאים מ-27 מדינות השתתפו במכביה השמינית. נושא לפיד המכביה היה הכדורסלן אמנון אבידן.
אירועים מיוחדים במכביה.
האלוף האולימפי ושיאן העולם השחיין מארק ספיץ מארצות הברית זכה בשיא של שש מדליות זהב וביחד עם אחותו, ננסי ספיץ שזכתה ב-4 מדליות זהב, זכו ביחד ב-10 מדליות זהב.
לראשונה מאז המכביה השנייה (לפני מלחמת העולם השנייה) השתתפו ספורטאים מגרמניה ויוון.
במכביה זו לראשונה השתתפו ספורטאים מהמדינות הבאות:
המתחרים והזוכים.
אופניים.
- רוב רדיקר-קט
- ליפה סיטוב דרום אפריקה
- לורנץ גולדשטיין
- לורנץ גולדשטיין 1:08 דקות, שיא מכביה
- רוב רדיקר-קט 1:10.7 דקות