בשנת 2004 רכשה חברת האנרגיה, באדנובה (Badenova), את זכויות השם של האצטדיון, ושמו שונה ל"אצטדיון באדנובה". באותה שנה נערכו שיפוצים באצטדיון במסגרתם הותקנו על גג האצטדיון לוחות סולאריים, המייצרים 250,000 ואט-שעה בשנה. משטח הדשא עבר להיות מחומם גם הוא בצורה ידידותית לסביבה, באמצעות מנוע סטרלינג. כמו כן, כללו השיפוצים את שדרוג אזור ה-VIP והקמה של מתחם אוהדים בצדו הצפוני של האצטדיון.
האצטדיון אירח מספר משחקים של נבחרות גרמניה השונות. כמו כן, במהלך מונדיאל 2006 שימש האצטדיון בתור מגרש האימונים של נבחרת הולנד.
בשנים 2012–2014 נקרא האצטדיון "אצטדיון מגה סולאר", על שם חברת האנגריה הסולארית הגרמנית, אשר רכשה את זכויות השם של האצטדיון. ב-25 בספטמבר 2014 רכשה חברת "שווארצוואלד טוריסמו" ("תיירות היער השחור") יחד עם מספר חברות שותפות נוספות את זכויות השם של האצטדיון, ושמו שונה תחילה ל"שטדיון אן דר שווארצוואלדשטראסה" ("אצטדיון על כביש היער השחור") ובהמשך ל"שווארצוואלדשטדיון" ("אצטדיון היער השחור").
באוקטובר 2021 עזבה פרייבורג את האצטדיון וחנכה את אצטדיונה החדש, אצטדיון אירופה פארק, המונה 34,700 מקומות ישיבה.
משחקים בינלאומיים.
גברים.
עד כה ערכה נבחרת גרמניה ארבעה משחקי ידידות באצטדיון:
נבחרת גרמניה עד גיל 21 ערכה משחק ידידות אחד באצטדיון:
נבחרת הולנד ערכה באצטדיון משחק אימון נגד נבחרת מקסיקו, כהכנה למונדיאל 2010:
נשים.
נבחרת הנשים של גרמניה בכדורגל ערכה משחק ידידות אחד באצטדיון:
מפרץ ארבוס (אנטארקטיקה)
מפרץ אֶרֶבּוּס (באנגלית: Erebus Bay) הוא מפרץ ברוחב כ-21 ק"מ, הממוקם בין כף אוונס וחצי האי האט פוינט, על צדו המערבי של האי רוס.
הר ארבוס חולש על המפרץ מצפון.
היסטוריה.
גילוי המפרץ.
המפרץ נחקר לראשונה בתחילת המאה ה-20 על ידי המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (משלחת דיסקברי), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901–1904, בהנהגתו של רוברט פלקון סקוט.
מקור השם.
במסגרת המשלחת השנייה של סקוט, המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913, המפרץ קיבל את שמו הנוכחי. משלחת טרה נובה בנתה את מחנה המחקר שלה על כף אוונס.
סקוט נתן למפרץ את שמו.
המפרץ נקרא על שם הר ארבוס, המתנשא מעליו.
לקריאה נוספת.
• GILLIAN L. HADLEY, JAY J. ROTELLA and ROBERT A. GARROTT, Evaluation of reproductive costs for Weddell seals in Erebus Bay, Antarctica, Journal of Animal Ecology (2007) 76, 448–458, doi: 10.1111/j.1365-2656.2007.01219x
• LaRue, M.A., Rotella, J.J., Garrott, R.A. et al., Satellite imagery can be used to detect variation in abundance of Weddell seals (Leptonychotes weddellii) in Erebus Bay, Antarctica, Polar Biol 34, 1727 (2011). https://doi.org/10.1007/s00300-011-1023-0
• Rotella, J. (2018), Demographic data for Weddell Seal colonies in Erebus Bay through the 2017 Antarctic field season, U.S. Antarctic Program (USAP) Data Center. doi: https://doi.org/10.15784/601125
• Cameron, Michael &amp; Siniff, Donald. (2011), Age-specific survival, abundance, and immigration rates of a Weddell seal (Leptonychotes weddellii) population in McMurdo Sound, Antartica, Canadian Journal of Zoology. 82. 601-615. 10.1139/z04-025
• Jay Rotella &amp; Robert Garrott, Weddell Seal Population Dynamics in Erebus Bay, Antarctica, Ecology Department, Montana State University
הערות שוליים.
קארה מבודג'י
קארה מבודג'י (נולד ב-11 בנובמבר 1989) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אל סאיליה מליגת העל הקטרית ובנבחרת סנגל.
קריירת מועדונים.
מבודג'י החל לשחק כדורגל בגיל 15 באקדמיה של דיאמבארס מהליגה הסנגלית. ב-2 בפברואר 2010 הצטרף לטרומסו הנורווגית. בשלוש עונותיו בליגה הנורווגית הוא נבחר לשחקן המצטיין של קבוצתו.
בסוף דצמבר 2012 מבודג'י עבר בעבור מיליון וארבע מאות אירו לגנק הבלגית וזכה למעמד של שחקן הרכב. בשורות גנק זכה בגביע הבלגי בעונת 2012/13. ב-7 באוגוסט 2015 אנדרלכט שילמה ארבע וחצי מיליון אירו כדי להחתים את מבודג'י עד ליוני 2019.
נבחרת סנגל.
מבודג'י היה חלק מההרכב של סנגל באולימפיאדת לונדון ב-2012. הוא נכלל בסגל של סנגל לגביע אפריקה לאומות 2015 ואף הבקיע את שער השוויון מול דרום אפריקה במשחק השני במסגרת שלב הבתים.
היקום על פי איינשטיין
היקום על-פי איינשטיין הוא ספרו של ניג‘ל קולדר , אשר פורסם בשנת 1979 באנגלית ובשנת 2002 בעברית. הספר מציג את תגליותיו של אלברט איינשטיין, אשר פרסם את תורת היחסות הפרטית ואת תורת היחסות הכללית. בספר יש 21 פרקים, כאשר כל פרק מציג נושא שאיינשטיין גילה, ומוסבר בצורה מובהרת וברורה. מחבר הספר ניג‘ל קולדר, חתן פרס קלינגה הבין-לאומי לפופולריזציה של מדע וגם מחבר ספרים רבים.
תוכן.
השם של הספר "היקום על פי איינשטיין" נקרא כך, בגלל שבספר מוצגים כל הנושאים של תורת היחסות הפרטית ותורת היחסות הכללית שהפיזיקאי הנודע אלברט איינשטיין כתב, בצורה מובהרת וברורה. בספר מצורפות המחשות, המתארות את הנושא המדובר באמצעות תמונות, תרשימים ואיורים. הספר, בשונה מספרים פופולריים אחרים שעוסקים בנושא, לא עוסק בסדר כרונולוגי לתולדות הגילויים ובביוגרפיה של איינשטיין, אלא עוסק בנושאים עצמם אשר גילה.
קישורים חיצוניים.
היקום על-פי איינשטיין, ניג'ל קולדר, הוצאת מודן, 1979. אתר סימניה.
הסטוריונית
צ'בוסי
קרחון ארבוס
קרחון ארבוס (באנגלית: Erebus Glacier) הוא קרחון, שמנקז את מדרונותיו הדרומיים הנמוכים של הר ארבוס, האי רוס, אנטארקטיקה. הוא זורם מערבה ונשפך אל מפרץ ארבוס, שם הוא יוצר את לשון הקרח ארבוס הצפה. את שמו, הקשור בהר ארבוס, נתנה לו המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (1904-1901), בהנהגת רוברט פלקון סקוט.
אירוע גדול של התפרקות קרח התרחש ב-1 במרץ 1990, כשקטע משמעותי של לשון הקרח ארבוס ניתק מן הקרחון הראשי.
דוגמטיות
דוגמטיזם
טקס פרסי נשר הזהב הרוסי ה-15
טקס פרסי נשר הזהב ה-15 (ברוסית: Пятнадцатая церемония вручения наград премии Золотой орёл) הוא טקס להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה הרוסית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2016 שנערך בהיכל הראשון של מוספילם במוסקבה, ב-27 בינואר 2017.
המועמדים ב-23 קטגוריות שונות הוכרזו כבר ב-29 בדצמבר 2016. כשבטקס ה-15 נוצרו גם קטגוריות "הסרט הקצר הטוב ביותר", "עבודת אמנות באיפור ואפקטים וויזואלים פלסטיים הטובים ביותר" ו"האפקטים הוויזואלים הטובים ביותר".
מועמדויות.
המועמדויות לטקס פרסי נשר הזהב ה-15 הוכרזו ב-29 בדצמבר 2016. הסרט עם מירב המועמדויות היה "הטיסה" עם 6 מועמדויות.
רשימת המועמדים והזוכים.
פרס מיוחד.
וסילי ליוואנוב — קיבל פרס על תרומתו לתולדות הקולנוע הרוסי.
טרוטת עין הקשת
פרשת אום אל-חיראן
בליל 18 בינואר 2017, נערך מבצע לפינוי והריסת בתים בכפר בדואי בלתי מוכר אום אל-חיראן, בנגב. במהלך המבצע שוטרים פתחו בירי לעבר רכב שבו נהג תושב הכפר, יעקוב מוסא אבו אל-קיעאן. לאחר הירי הרכב פגע בשוטרים שאבטחו את הפינוי. שוטר אחד נהרג ושוטר נוסף נפצע באורח קל. נהג הרכב נורה בידי שוטרים אחרים, נמנע ממנו טיפול רפואי, והוא מת בשל איבוד דם.
משטרת ישראל הודיעה כי מדובר בפיגוע דריסה, אחרים הציגו גרסה לפיה הנהג נפגע מירי, איבד שליטה על רכבו שהידרדר באיטיות, ופגע בשוטרים בשגגה. האירוע נבדק במח"ש ופרקליט המדינה פסק שאין חשד לעבירה פלילית מצד השוטרים שהרגו את אל-קיעאן, אולם לא הכריע בשאלה האם היה מדובר בפיגוע. שופט בית המשפט העליון עופר גרוסקופף העיר ב-2021 על הפרשה: "אם לא ניתן להכריע במידה גבוהה של ודאות שפעל בכוונת מכוון, הרי שמשמעות הדברים היא כי מבחינה משפטית יעקוב אבו עלקיאן ז"ל היה ונותר חף מפשע".
התקרית.
ב-18 בינואר 2017 החל פינוי של חלק מבתי אום אל-חיראן, בהשתתפות שוטרים רבים. במהלך ההכנות לפינוי התושבים והריסת המבנים אירעה תקרית שבה נדרסו שוטרים על ידי מכוניתו של יעקוב מוסא אבו אל קיעאן, מורה למתמטיקה תושב הכפר. אחד השוטרים, ארז עמדי לוי, נהרג, אחר נפצע ונהג המכונית נורה ומת. בסרטון שצולם ממסוק משטרתי נראית המכונית נוסעת באיטיות, ושוטר בצד הדרך יורה מספר יריות. מיד אחר כך המכונית מאיצה לעבר שוטרים שנמצאים בהמשך הדרך ופוגעת בהם.
האירוע הוגדר על ידי המשטרה כפיגוע דריסה, בידי "מחבל תושב האזור, פעיל התנועה האיסלאמית" והיא פרסמה שהירי הראשוני היה באוויר. אדם שהיה במקום העלה אפשרות שהדריסה התרחשה לאחר שהנהג נפגע ואיבד שליטה על רכבו. נתיחת גופתו של הנהג העלתה כי הוא נפגע מקליע בחזה ומקליע בברך ימין. על פי דיווח בערוץ 10 הוא מת מדימום פנימי שנמשך 20–30 דקות, במשך פרק זמן זה לא טופל אבו אל קיעאן.
בעקבות התקרית.
באותו יום התייחסו לתקרית השר לביטחון פנים גלעד ארדן ומפכ"ל המשטרה רוני אלשיך כפיגוע טרור, ואף טענו לקשר בין אבו אל קיעאן לארגון דאעש. גם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, התייחס לאירוע כפיגוע דריסה.
השבת גופת הנהג למשפחה עוכבה, בנימוק של חשש ל"פגיעה של ממש בסדר הציבורי". נטען כי למחרת האירוע הסכימה המשטרה למסור מיידית את הגופה, אך בכפוף לתנאים שישמרו על הסדר הציבורי. אלא שהמשפחה לא הסכימה לתנאים, בהם מועד קצוב להלוויה, הגבלת כמות המשתתפים וללא נאומים פוליטיים. לאחר שישה ימים פסק בג"ץ לשחרר את גופתו של הנהג לקבורה ללא תנאים.