לדברי כץ שיילוק היהודי במחזה הסוחר מוונציה היה המייצג העיקרי של יהדות אירופה למיליוני אנשים בארבע מאות השנים האחרונות, ובמחזה יש רמז לאמונה במחזור הגברי. שיילוק פותח את נאומו המפורסם במילים "ואין ליהודי עיניים?", ומנסה לשכנע את הקהל שאין הבדל פיזיולוגי בינו לבין אחרים - "אם תדקרו אותנו - לא נזוב דם?" אבל זה לא מה שהקהל חושב, שיילוק נשא את הסימן המובהק לשוני, אנלוגי לרגליים המפורסות של השטן עצמו. לדעת כץ בנאום ששייקספיר שם בפי שיילוק יש רמז למיתוס על הדימום מאיבר המין, משום ששייקספיר משתמש במילה prick ("לדקור" אבל בסלנג גם שם לאיבר המין הגברי), ובתקופתו של שייקספיר המילה כבר קיבלה את המובן הוולגרי שלה. כץ סבור שעצם הרעיון שאדם כה נקלה מנסה לשכנע שהוא לא שונה מאחרים היה קומי, ולכן השימוש במילה prick קרוב לוודאי הצחיק את הקהל שהכיר את הסיפור על המחזור הגברי.
בתרבות האסלאם.
תחת השלטון המוסלמי בתימן הוכרחו היהודים לרכב על חמוריהם (הבהמה היחידה שהותרה להם) עם שתי רגליהם על צד אחד של בעל החיים לפי הכתוב בספר המשפטים של האימאם יחיא אלהאדי הראשון. זוהי למעשה אותה ההוראה שניתנה גם לנשים מוסלמיות, שכן ישיבה על גב בהמה עם רגליים פשוקות לשני הצדדים נחשב למעשה "לא צנוע" לדעת הפרשנים המוסלמים.
בתרבות המודרנית.
התאוריה על הגבר היהודי כאשה נזכרת בסרט "המאמין" (2001) על ידי הדמות הראשית, דני, בחור יהודי שהפך לנאו-נאצי (השחקן ראיין גוסלינג), הקובע בשיחה עם עיתונאי, בה הוא שוטח את משנתו האנטישמית, כי "היהודי במהותו הוא נקבה".
בסדרת האנימציה, סאות'פארק, הילד האנטישמי והגזען אריק קרטמן נוהג לשאול מדי פעם את הילד היהודי, קייל ברופלובסקי, האם הוא במחזור או לעיתים נדירות יותר (בספיישל "ממלכת הדמיון", למשל) לפנות אליו כאל אישה וחושב שלגופם של היהודים "אין פי טבעת".
הרפורד (פרה)
משה לוי (פרופסור)
משה (שיקי) לוי הוא פרופסור למימון בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.
לוי הוא בעל תואר ראשון במתמטיקה ופיזיקה, תואר שני בפיזיקה, ודוקטורט בפיזיקה וכלכלה,
כולם מהאוניברסיטה העברית. פרופ' לוי בילה מספר שנים כפרופ' אורח באוניברסיטת UCLA.
בשנת 2013 זכה בפרס מרקוביץ' למחקר מצטיין בתורת ההשקעות, ופרס מילקן להצטיינות בהוראה.
בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית פרופ' לוי מרצה בקורסים: בחירת תיקי השקעות ומבוא למימון.
מחקר.
תחומי מחקריו הם השקעות, קבלת החלטות בתנאי אי-ודאות ומערכות חברתיות.
קישורים חיצוניים.
פרופ' משה לוי, באתר (האוניברסיטה העברית)
בקר גרנזי
פורמולה 1 עונת 2010
עונת 2010 בפורמולה 1 היא העונה ה-61 בה התקיימה האליפות. 27 נהגים ו-12 קבוצות השתתפו ב-19 מרוצים שהתקיימו לאורך העונה. העונה החלה ב-14 במרץ בגרנד פרי האוסטרלי והסתיימה ב-14 בנובמבר בגרנד פרי אבו דאבי. סבסטיאן פטל, שזכה באליפות במרוץ האחרון של העונה, הוא הזוכה הצעיר ביותר בתולדות האליפות. קבוצתו, רד בול רייסינג, זכתה בפעם הראשונה באליפות היצרנים.
מיכאל שומאכר, שזכה בעבר בשבע אליפויות, חזר להתחרות לאחר שלוש עונות פרישה. הוא הצטרף לקבוצת מרצדס, שחזרה לאליפות לראשונה מאז שנת 1955.
דירוג האליפות.
לקראת העונה עברה שיטת הניקוד את השינוי הגדול בתולדות האליפות. מספר הנקודות הכולל הוגדל בכ-150% (101 נקודות לעשרה נהגים, כאשר המנצח מקבל 25 נקודות במקום 10).
רשם הוצאה לפועל
רשם ההוצאה לפועל הוא הגורם השיפוטי ברשות האכיפה והגבייה של מדינת ישראל. רשם ההוצאה לפועל מתמנה לתפקידו זה על פי חוק. תפקידיו העיקריים של רשם ההוצאה לפועל הם להוות זרוע ביצועית של בית המשפט לצורך יישום פסקי דין והחלטות וזאת באמצעות קבלת החלטות בבקשות זוכים (הגורמים שלזכותם ניתן פסק דין), בבקשות חייבים (הגורמים שחויבו לשלם כספים במסגרת פסק דין) ובבקשות צדדים שלישיים.
סמכותו של רשם ההוצאה לפועל, היא מעורבת: מנהלית ושיפוטית. בין הסמכויות השיפוטיות הרבות ניתן למנות: מאסר חייבים עד 30 יום, מתן "הפטר" מלא לחייבים שעומדים בתנאי החוק, דיון בבקשת חייב בטענת "פרעתי", חיוב של צד שלישי אשר הפר צו עיקול, חיוב כונס נכסים אשר הפר חובה מחובותיו וחיוב נאמן שהפר חובה ממסגרת חובותיו.
הרשם מנהל דיונים באולם דיונים כפי ששופטי בית משפט מנהלים.
היסטוריה.
עד להפרדת מערכת הוצאה לפועל מבית המשפט, כיהנו רשמי בית משפט השלום ולעיתים אף שופטי שלום, הן כרשמי בית המשפט והן כרשמי הוצאה לפועל. בתפקידם זה כונו רשמים אלו "ראש ההוצאה לפועל".
בהחלטת ממשלת ישראל מס' 3487 מחודש מאי 2008 הוחלט על הפרדת הזיקה בין מערכת בתי המשפט למערכת ההוצאה לפועל ועל הקמת יחידה ארגונית להוצאה לפועל ולמרכז לגביית קנסות בניהול נפרד מהנהלת בתי המשפט ובכפיפות לשר המשפטים.
במסגרת תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל אשר נכנס לתוקף ביום 16.5.2009 נקבע, כי רשמי ההוצאה לפועל יכהנו כרשמי הוצאה לפועל בלבד במסגרת "יחוד כהונה". נוסף על כך, שונה שמם מ"ראש הוצאה לפועל" ל"רשם הוצאה לפועל".
בתאריך 30.5.2011 נכנס לתוקף תיקון מס' 33 לחוק ההוצאה לפועל במסגרתו הוסדר מינוים ומעמדם של רשמי ההוצאה לפועל כעובדי מדינה הכפופים לרשות המבצעת (במקום לרשות השופטת כפי שהיה בעבר); תוך קביעת הוראות ייחודיות שמטרתן שמירה על עצמאותם ואי תלותם.
כשירות להיבחר כרשם הוצאה לפועל.
תנאי הכשירות לתפקיד רשם הוצאה לפועל זהים לזה של שופט בבית משפט השלום. על פי הוראת סעיף 3 (ב) לחוק ההוצאה לפועל, "לא ימונה לרשם הוצאה לפועל, אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות כשופט בבית משפט השלום".
סעיף 4 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ"ד-1984, קובע את תנאי הכשירות לשיפוט בבית משפט השלום, כדלקמן:
מי שרשום ומי שזכאי להיות רשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, ועסק ברציפות או לסירוגין, לא פחות מחמש שנים, מהן לפחות שנתיים בארץ, באחד או באחדים מן הדברים שברשימה:
דרכי מינוי של רשם הוצאה לפועל.
חוק ההוצאה לפועל מורה כי "לא ימונה לרשם הוצאה לפועל, אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות שופט בית משפט השלום". בהשראתו של החוק, נקבע מנגנון בחירה על ידי הוועדה לבחירת רשמי ההוצאה לפועל, הדומה במהותו למנגנון בחירתם של שופטים.
מועמדים לתפקיד רשם הוצאה לפועל עוברים הליך מיון ארוך ומורכב. במסגרת הליכי המיון נדרשים המועמדים לתפקיד להופיע לפני ועדת איתור, לעבור סדנת הערכה ומיון (הדומה במהותה לסדנת ההערכה במסגרת הליכי המיון לבחירת שופטים) ולבסוף לעמוד לפני הוועדה לבחירת רשמי ההוצאה לפועל.
הוועדה לבחירת רשמי הוצאה לפועל מורכבת מחמישה חברים, והם:
על פי סעיף 3 (א) לחוק ההוצאה לפועל שר המשפטים הוא הגורם הממנה את רשמי ההוצאה לפועל לפי בחירתה של הוועדה לבחירת רשמים, כאשר הודעה בדבר המינוי מפורסמת ברשומות.
כיום מכהנים ברשות האכיפה והגבייה 65 רשמים ורשמות. רשמים שכיהנו ברשות האכיפה והגבייה ונמצאו מתאימים לכך נבחרו לכהן כרשמים בכירים וכשופטים בבתי המשפט.
תפקידים מרכזיים וסמכויות.
רשם ההוצאה לפועל מהווה גורם שיפוטי במערכת ההוצאה לפועל ונושא בסמכויות שיפוטיות ומעין שיפוטיות. הבקשות המונחות על שולחנו של רשם ההוצאה לפועל מחייבות עיסוק יומיומי בזכויות היסוד וחירויות הפרט בישראל.
להליכי ההוצאה לפועל שתי תכליות. התכלית האחת, "לסייע לזוכה לגבות את חובו במהירות וביעילות" והתכלית השנייה "להגן על החייבים אשר לאור מצבם הכלכלי אינם יכולים לעמוד בתשלום החוב הפסוק"
בתווך בין זכויותיו של הזוכה לזכות בקניינו לבין זכויות היסוד של החייב, נמצא רשם ההוצאה לפועל, ומלאכתו העיקרית דרך כלל, להביא לאכיפת החיוב מושא פסק הדין, תוך שמירה על זכויות החייב לרבות שמירה על זכותו לקיום מינימלי בכבוד.
סוגי הבקשות וההכרעות העומדות לפתחו של רשם ההוצאה לפועל רבות ומגוונות.
בין היתר, דן רשם ההוצאה לפועל בבקשות למסירת מידע, בקשות להטלת הגבלות על חייבים המשתמטים מתשלום חובם, בקשות לביצוע צווי הבאה ובקשות לצווי מאסר נגד חייבים מזונות. הרשם נדרש גם להכרעות בטענות "פרעתי", לחקירות יכולת ובקשות לאיחוד תיקים, ולביצוע ופיקוח על הליכי כינוס נכסים ומימוש משכונים ומשכנתאות. לרשם ההוצאה לפועל סמכות לתת במקרים מסוימים הפטר מחובות החייבים, ככל שאלו עומדים בתנאי הסף שנקבעו בחוק ולאחר דיון בבקשה.
חלק מן הסמכויות דלעיל, הן סמכויות מנהליות וחלקן הן סמכויות שיפוטיות טהורות.
מגוון הסוגיות המשפטיות המתעוררות, אגב ניהול ההליכים המתוארים לעיל, מחייב את רשם ההוצאה לפועל לסגל לעצמו יכולת פרשנות, ניתוח ושליטה בשלל תחומי משפט משיקים. כן נדרש הרשם, לתת מענה משפטי מתאים, ליישומן של פסיקות בתי המשפט על רקע המציאות המשתנה.
רשם חדלות פירעון.
בתאריך 15.9.2019 נכנס לתוקף סעיף 188 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, המסמיך רשמי הוצאה לפועל לנהל הליכי חדלות פירעון. רשם חדלות פירעון הוא רשם הוצאה לפועל ייעודי, הנבחר על ידי מנהל מערכת הוצאה לפועל בהתייעצות עם הממונה על הרשמים ולאחר שעבר הכשרה מיוחדת לכך. עיקר עיסוקו של רשם זה יהיה בניהול הליכי חדלות פירעון. בישראל פועלים 6 רשמי חדלות פירעון בלשכות הערים חיפה, טבריה, כפר סבא, תל אביב, ירושלים ואשקלון.
הממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
הממונה על רשמי ההוצאה-לפועל, נבחר לתפקיד זה על ידי שר המשפטים, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים (ס' 3א לחוק ההוצאה לפועל). תקופת כהונתו - שבע שנים.
כשיר להתמנות לתפקיד מי שכשיר לכהן כשופט של בית המשפט המחוזי, שהוא בעל ניסיון וידע מקצועי בתחום ההוצאה לפועל.