המחלוקת בדבר השוואת המקדש בירושלים למקדשים אחרים, שנמצאו באתרים ארכאולוגיים במרחב הסורו-כנעני, מתייחסת הן למישור האדריכלי והן למישור הרעיוני. במישור האדריכלי, עדיין טוענים חוקרים שמקדשים אחרים, ובעיקר המקדש בתל-תעינאט, כ-50 ק"מ דרום מזרחית לו, מתאימים יותר לתיאור המקראי, אך שמצב השתמרותם גרוע משל האתר בעין דארה. במישור הרעיוני, עיקר הביקורת להשוואה מתייחסת למהות המקדש – משכן אל, או גן אלוהי.
הדמיון בין שני המקדשים מתבטא, כפי שהציג אותם ג'ון מונסון, בסוגיות הבאות:
טביעות הרגל.
טביעות הרגל במרצפות אבן הגיר במקדש, הן מאפיין ייחודי למדי באומנות הפולחן של המזרח הקדום בכלל, ובתקופת הברזל בפרט. אמנם, נמצאו טביעות רגל טבועות במקדשים אחרים, כגון:
ממדי טביעות הרגל בעין דארה מצביעים בבירור שמדובר בעקבותיו של אל/אלה, אולם לא ברורה המשמעות הסמלית של העקבות ומדוע הן מופיעות יחפות (שכן, לרוב אלים מופיעים באומנות הפולחנית, הן של המרחב הסורו-כנעני והן של המרחב החתי, נעולות סנדלים או נעליים). בהקשר זה הועלו מספר אפשרויות:
NML בברבור
NML בברבור (נקרא גם V1489 בברבור) הוא על-ענק אדום ואחד מהכוכבים הגדולים שאי פעם התגלו. הוא בעל רדיוס של 1,650 רדיוסי שמש (7.7 יחידות אסטרונומיות). מרחקו מכדור הארץ הוא 5,300 שנות אור (1.6 קילו פארסק) ונפחו גדול פי 4.5 מיליארד מהשמש. NML בברבור התגלה בשנת 1965 ושמו הוא ראשי תיבות של שמות מגליו (Neugebauer, Martz, and Leighton).
לו היה ממוקם במרכז מערכת השמש היה מגיע כמעט עד מסלולו של שבתאי. NML בברבור מאבד מסה של 2x10-4 מסת שמש בשנה, שיעור איבוד מסה מהגבוהים שידועים לנו כיום.
#הפניה קולין ורנקומב
שילה (עמותה)
Sleeping Awake
Sleeping Awake הוא השיר המוביל של P.O.D. מ-. הפסקול של הסרט שוחרר בתאריך ה-6 במאי 2003 על ידי וורנר מיוזיק גרופ ו-Maverick, כאשר השיר עצמו שוחרר ב-26 במאי.
Sleeping Awake הוסף יותר מאוחר כשיר בונוס לאלבום Payable on Death של P.O.D..
הווידאו והמילים של השיר הושראו ישירות מהסרט מטריקס Reloaded, בשיר ישנה חזרה על השורה 'Dreaming of Zion', המתייחסת לעיר האנושית האחרונה על פני כדור הארץ כפי שבסרט.
וידאו קליפ.
בסרטון של השיר רואים שתי גרסאות של הלהקה מבצעים את השיר. בחדר הראשון, הלהקה מבצעת את השיר בלבוש שחור ומשקפי שמש, בדומה לדמויות מהמטריקס. חדר זה הוא ייצוג של המציאות הווירטואלית במחשב, הידוע בשם המטריקס מסדרת הסרטים.
החדר השני הוא ייצוג של העולם המציאותי מחוץ ל"מטריקס", והלהקה בחדר זה לבושים באופנת העיר Zion, עם בגדים ישנים ומלוכלכים כמו של התושבים שם.
שתי המציאויות נראות כהשקפה אחת של השנייה, הם נעים באותו אופן אחד של השני בהשקפה כל הזמן אך הם לא רואים אחד את השני, הלהקה שנמצאת במטריקס מנגנות על כלי נגינה המותאמים לאנשים המנגנים ביד שמאל על מנת להראות כי זו באמת השקפה. בסוף הסרטון, שלושת המילים האחרונות מנפצות את המראה שמפרידה בין שני החדרים, ובכך מאפשרות לשתי הלהקות לראות אחת את השנייה.
נבחרת שווייץ בכדורגל נשים
נבחרת שווייץ בכדורגל נשים מייצגת את שווייץ בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של שווייץ.
מאז הקמתה ב-1972 ועד השנים האחרונות, לא הצליחה הנבחרת להעפיל לטורניר גדול כלשהו. השינוי חל בשנת 2015, אז העפילה הנבחרת לראשונה לגביע העולם. בטורניר זה, הצליחו השווייצריות להעפיל משלב הבתים, אך הודחו בשמינית הגמר על ידי המארחת קנדה. באותה שנה, התחרתה הנבחרת לראשונה במסגרת גביע אלגארבה, וסיימה במקום השמיני.
קויבה (אי)
נמ&quot;ר הנדסי
הנמ"ר ההנדסי (מכונה לפעמים "נמ"ר הנדסה" או "נמר"ה") הוא גרסה משופרת של נגמ"ש המרכבה המשמשת כרכב קרבי משוריין הנדסי ונגמ"ש פלסים כבד. הנמ"ר ההנדסי פותח ומיוצר בישראל. הוא נכנס לשירות בחיל ההנדסה הקרבית של צה"ל בסוף 2016 ועתיד להחליף בהדרגה את הפומ"ה.
מבנה, הנדסה ותכונות.
הנמ"ר ההנדסי מבוסס על הנמ"ר חי"ר הרגיל אך כולל מספר שיפורים והתאמות לתפקידו כרכב הנדסה קרבית. מאחר שהנמ"ר ההנדסי מיועד לפעול בחזית בצמוד לטנקי המרכבה של חיל השריון הוא כולל מיגון משופר ומערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח". כמו הנמ"ר, הנמ"ר ההנדסי כולל עמדת "קטלנית" חמושה הנשלטת מתוך הכלי (שחמושה בדרך כלל במקלע כבד מדגם M2 בראונינג בקליבר 0.5 אינץ') ומערכת ניהול קרב דיגיטלית (מענ"ק) המשתלבת במערכת התקשוב, השליטה והבקרה צי"ד של זרוע היבשה.
הנמ"ר ההנדסי מדוגם באמצעים הנדסיים שונים ומגוונים שניתן להתקין לפי הצורך, בהם מגובים וכפות דחפור שונים, אמצעי גישור, מערכות נגררות לפריצת שדות מוקשים כמו צפע שריון, רקטות ריצוף או "חטפן", שבשים וגלאים אלקטרומגנטיים נגד מטעני חבלה, וכן מערכות הנדסיות מסווגות. על גג הכלי נמצא ציוד הנדסי נוסף לשימוש הפלסים.
בנוסף לשיפורים אלה בנמ"ר ההנדסי יש יותר מקום - הוא יכול לשאת 10 לוחמים-פלסים והכניסה לכלי נעשית מדלת כניסה אחורית (בדומה לנגמ"שים כמו האכזרית, ה-M113 והנמ"ר ובניגוד לפומ"ה והנגמ"שים שמבוססים על טנק הצנטוריון).
הנמ"ר ההנדסי בנוי ב-3 תצורות בסיסיות:
היסטוריה.
פיתוח הנמ"ר ההנדסי החל ב-2011, וכבר בסוף שנה זו אב-טיפוס נכנס לשירות ניסיוני בגדוד 605 של חיל ההנדסה הקרבית. עם זאת, פיתוח הדגם המבצעי של הנמ"ר ההנדסי הסתיים רק ב-2016. הנמ"ר ההנדסי נכנס לשירות חיל ההנדסה הקרבית בסוף 2016, אז נקלט בגדוד 603 ("להב"). ב-2021 הוסב גדוד 601 ("אסף") לשימוש בנמ"ר ההנדסי.
ראובן (רובי) ריבלין
יעקב גליל (גלימצ'ר)
שמאל קיצוני בישראל
בג&quot;ץ חנניה גולן נ' שירות בתי הסוהר
בג"ץ 4463/94 - חנניה גולן נ' שירות בתי הסוהר הוא פסק דין משנת 1994, שדן בעניין חופש ביטוי בכלל וזכויות אסיר לחופש ביטוי.
מטרת העתירה הייתה להכיר בזכותו של אסיר לפרסם טור אישי או סדרת כתבות במקומון על חיי בית הסוהר שבו הוא כלוא, בפסק דין זה קבע בית המשפט העליון כי אין להגביל את זכויות האדם של אסירים, ובהן את חופש הביטוי, אלא אם נשקפת סכנה בדרגה של ודאות קרובה לביטחון בית הסוהר או לניהול התקין שלו. חשיבות פסק דין זה הוא העיסוק בזכויות אסירים בכלא וקביעת בית המשפט כי כתיבת טור בעיתון היא פעילות מותרת במסגרת חופש הביטוי של האסיר בכפוף לביקורת של שרות בתי הסוהר על תוכן הכתבות כדי לוודא שלא תפגענה בסדר ובביטחון של בית הסוהר.
רקע.
בשנת 1992 נחקק בישראל . חוק זה נועד להגן על הזכויות הבסיסיות של האדם והוא קובע את כבוד האדם ואת חירותו כערכי היסוד מהן נגזרות זכויות האדם המוגנות בחוק היסוד, עם זאת, בולט היעדרן של מספר זכויות אדם מהותיות כגון: חופש הביטוי. חופש הביטוי נתפס כזכות יסוד עוד בטרם חקיקתו של חוק יסוד.מדובר בזכות עילאית במשפט החוקתי בישראל ולכן לכל אדם יש זכות להביע את דעתו מבלי שיוטלו על כך הגבלות שרירותיות, זהו החופש של אדם להשמיע את דעתו ולשמוע את דעת זולתו, בלא שתהיה מוטלת עליו החובה לעשות כך.
זכויות אסירים בכלא.
האסיר נהנה מכל זכויות האדם, למעט אלה שנשללו ממנו במפורש או ששלילתן משתמעת כתוצאה טבעית המסתברת מהמאסר עצמו. כאשר עוסקים באוכלוסיית אסירים צריך לזכור כי חומות הכלא מפרידות בין האסיר לחופש אך אינן מפרידות בין האסיר לכבודו כאדם. בנוסף זכאי האסיר לשוויון, לפרטיות, לשלמות גופנית ונפשית, לחופש ביטוי, לחופש דת ומצפון, לאסירים קיימות זכויות בסיסיות המעוגנות בחוק, קורת גג, אוכל ושתייה, לבוש, מיטה, טיפול רפואי, טיפול וייצוג לרבות הגשת עתירות לבתי משפט.
ישנן זכויות המוגדרות כטובות הנאה אשר מוענקות לפי פקודות ונוהלי שירות בתי הסוהר, כגון: חינוך, חופשה, החזקת חפצים אישיים, ביקורים וכיוצא באלה, על הנהלת בתי הסוהר לכבד זכויות אלה מפני שהפעולות וההחלטות שלהם נתונות לפיקוח בתי המשפט כמו כל רשות מינהלית אחרת במדינה.
בטקס פתיחת בית סוהר צלמון (1996), אמר השופט אהרון ברק: "אופייה של חברה נאורה נבחן באופן שבו היא מתייחסת לאסיריה. שכן זאת יש לדעת: האסיר פשע ועל כך נענש כדין. חירותו נשללה ממנו, אך צלם האדם לא נלקח ממנו. חומות הכלא מפרידות בין האסיר לחופש, חומות הכלא אסור להן להפריד בין האסיר לכבודו כאדם".
עם זאת זכויות האסירים אינן מוחלטות, הן יחסיות ועל כן ניתן להגביל אותן לשם הגנה על "זכויות אסירים" אחרים ולשם הגנה על אינטרס הציבור. עם זאת להגבלות יש גבולות, ההגבלה צריכה להיות לתכלית ראויה, ובמידה הדרושה.”
עובדות פסק הדין.
המערער הוא אסיר שנאסר על עבירה פלילית, הוא סווג כאסיר טעון הגנה ברמה הגבוהה ביותר בשל פעילות עבריינית בה היה מעורב בעבר. לפיכך הוא היה כלוא במשך כל תקופת מאסרו בחברת אסירים בודדים מסוגו ובתנאי הפרדה מכלל האסירים הרגילים.
בשנת 1989 הוא פרסם כתבות בעיתון באשדוד בהם תיאר את חיי הכלא. בינואר 1994 הוא ביקש משירות בתי הסוהר להתיר לו לפרסם במקומון "אמצע נתניה" טור אישי, או סדרת כתבות, על חיי כלא אשמורת אך נענה בשלילה. בקשתו סורבה מכוח פקודת שירות בתי הסוהר. בית המשפט המחוזי לא ראה מקום להתערב ומכאן הערעור ברשות, הטעם לסירוב של הנהלת הכלא היה שפרסום הכתבות עלול לגרום לאי סדר בכלא ולפגיעה בשלומם של שאר האסירים.
הכרעת בית המשפט.