זמן קצר לאחר הקמת המשרד לבינוי ושיכון העבירה הממשלה את חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, ה'תשכ"ה-1965, שנחקק בעקבות מסקנות ועדת אלמוגי. על פי החוק, הוקמה "הרשות לבינוי ופינוי אזורי שיקום" שתפקידה היה לטפל במצוקת הדיור ברחבי ישראל, וניתנו לה סמכויות לפנות שכונות עוני בכפייה, ללא הסכמת תושביהן. הרשות נכשלה במשימתה ופורקה בשנת 1975.
פרויקט שיקום שכונות.
בישראל הפכו שכונות רבות לשכונות מצוקה או שנבנו ככאלה מלכתחילה, בשנות ה-50 וה-60, כאשר המדינה הכפילה את אוכלוסייתה בעקבות עלייה רבה של אוכלוסייה יהודית ענייה שנושלה מרכושה הן במהלך השואה, הן ביציאה ממדינות הגוש המזרחי והן במדינות ערב. חלק מהעולים שוכנו בצפיפות בבתים שננטשו על ידי פליטים פלסטינים ואחרים שוכנו בבניינים חדשים וזולים שנבנו בחיפזון, או שהמתינו במעברות עד שנבנו להם דירות כאלה.
לשיקום שכונות אלה והעלאת רמת החיים של תושביהן הכריזה ממשלת ישראל השמונה עשרה בראשות מנחם בגין ב-1977 על פרויקט שיקום שכונות, שבמסגרתו שוקמו 160 אזורי מצוקה בישראל. במסגרת הפרויקט שופצו בין השנים 1977–1985 כ-45,000 יחידות דיור, כ-35% מיחידות הדיור שהוגדרו כדורשות שיקום. כ-13,000 יחידות דיור הורחבו.
הפרויקט התבסס על שלושה מרכיבים:
על ריכוז הפרויקט הופקד משרד הבינוי והשיכון, ועל ניהולו הופקדו אגפים במשרד. לצד משרד השיכון השתתפו בניהול הפרויקט וביצועו משרדי ממשלה נוספים, שחבריהם התרכזו לצוות הבין-משרדי לשיקום שכונות.
עמותות לסיוע כלכלי.
בנוסף לסיוע הממשלתי פועלות בישראל עמותות רבות המעניקות בדרכים שונות סיוע כלכלי לנזקקים. דוגמאות לדרכי הסיוע:
הוועדה למלחמה בעוני בישראל.
הוועדה למלחמה בעוני בישראל או ועדת אלאלוף היא ועדה שהקים שר הרווחה מאיר כהן בשנת 2013 לשם המלצה על דרכים להתמודדות עם העוני והגברת שוויון ההזדמנויות בישראל. בראש הוועדה עמד אלי אלאלוף. הוועדה כללה 5 וועדות משנה: כלכלה ותעסוקה בראשות ניצה (קלינר) קסיר; פרט, משפחה וקהילה בראשות ג'וני גל; דיור בראשות חיים פיאלקוף ואמילי סילברמן; חינוך בראשות אודרי אדי-רקח; בריאות בראשות ורדה סוסקולני.
הוועדה הציבה לעצמה את המטרה לגבש תוכנית לצמצום היקף העוני וחומרתו (עומק העוני) עד לרמה המקובלת במדינות ה־OECD בתוך 10 שנים על פי שלושה קריטריונים: שיעור המשפחות החיות בעוני, שיעור הילדים החיים בעוני ועומק העוני.
הוועדה הגישה המלצות במגוון הנושאים. באוקטובר 2014 הודיע השר כהן, כי התקצוב ליישום המלצות הוועדה ב-2015 יעמוד על 1.7 מיליארד ש"ח, כ-42% בלבד מהתקציב השנתי עליו המליצה הוועדה. רוב התקציב הזה מקורו במשאבים קיימים במשרדי הממשלה ולא בתוספת תקציב ממשרד האוצר.
בנובמבר 2016 פרסם מרכז טאוב דו"ח על יישום ההמלצות שנתיים וחצי לאחר פרסומן. המחקר העלה כי ההקצבות בפועל למימוש ההמלצות היו 1.9 מיליארד ש"ח בשנה מתוך 7.4 מיליארד ש"ח הנדרשים לכך. הפער נובע מאי יישום ההמלצה בדבר הגדלת קצבת הבטחת הכנסה ומהקצאה נמוכה מהנדרש ליישום המלצות אחרות כדוגמת הגדלת מענק עבודה ושיקום הדיור הציבורי.
עוני בישראל בעקבות מגפת הקורונה.
מגפת הקורונה פגעה באנשים החיים בעוני, בנוסף לקשיים איתם הם מתמודדים בשגרה. המצב השפיע על אוכלוסיות עוני מובהקות דוגמת שוהים בלתי חוקיים, משפחות חד הוריות ודרי רחוב.
ארגון האומות המאוחדות הציב את צמצום העוני בראש סדר העדיפויות שלו וההערכות מעידות שמגפת הקורונה תחזיר את המאבק בעוני בעולם כשלושים שנה לאחור. כתוצאה ממשבר הקורונה כ-420–580 מיליון איש יתווספו לאוכלוסיית החיים בעוני.
דרכי התמודדות עם המצב בעקבות מגפת הקורונה.
סיוע כלכלי – תוספת שכר לעובדים חיוניים שהכנסותיהם נמוכות, תוספת לקצבאות, סיוע בתשלומים שוטפים, סיוע כלכלי בתחום הדיור, מענקים חד-פעמיים וכו'.
פרקטיקה ומענים שאינם כלכליים בלבד – קיצור הליכים בירוקרטיים והקלה על הליכים בירוקרטיים, הענקת שירותי רווחה, מענים לחסם הדיגיטלי, צמצום הפער הלימודי, ביטחון תזונתי, דיור לדרי רחוב, נגישות למידע וחיבור לשירותים, מענים בתחום התעסוקה לעובדים בשכר נמוך ועוד.
מנתוני מחקר שנערך במוסד לביטוח לאומי, במסגרת אומדן להשפעת משבר הקורונה על המצב החברתי-כלכלי, בשנת 2020. ניתן להסיק כי:
מספר המשפחות שמעמדן הכלכלי-חברתי הורע בשנת 2020 הוא 151,300 ומספר המשפחות שמעמדן הכלכלי-חברתי השתפר בשנת 2020 הוא 56,700 .
מספר המשפחות שמעמדן הכלכלי חברתי הורע בשנת 2020 גדול פי 3 ממספר המשפחות שמעמדן הכלכלי חברתי השתפר בשנת 2020. כך ניתן להגיע למסקנה כי משבר הקורונה הוא אחת מהסיבות העיקריות אשר הרעו את מעמדן הכלכלי חברתי של משפחות רבות, ובכך העלו את מספר האנשים החיים בעוני בישראל.
ועדת הגיוס
הוועדה המיוחדת להסדרת מעמדם של תלמידי ישיבות ושילובם של בוגרי ישיבות בשירות צבאי, בשירות לאומי-אזרחי ובתעסוקה (כונתה לעיתים "ועדת הגיוס") היא ועדה מיוחדת שהוקמה בכנסת העשרים על מנת להסדיר את מעמדם הכלכלי והחברתי של תלמידי ישיבות בשירות הצבאי ולשלבם במעגל העבודה ובשירות הלאומי-אזרחי. הוועדה הוקמה ב-25 ביוני 2018 לאחר אישורו של חוק הגיוס ופעילותה הסתיימה עם סוף כהונתה של הכנסת העשרים (כמו וועדות מיוחדות נוספות שהוקמו באותה הכנסת, וועדת השקיפות, הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי וועדות נוספות).
בוועדה התארחו אישים רבים, בהם מנכ"ל רשות השירות הלאומי-אזרחי, שר שלום ג'רבי, תת-אלוף יהודה דובדבני, היועץ המשפטי למערכת הביטחון, איתי אופיר ועוד.
פעילות הוועדה.
הוועדה דנה בנושאים רבים הקשורים לאוכלוסייה החרדית ושילובה בחברה הישראלית ובכלכלת ישראל, ביניהם:
בדצמבר 2018 החליטו הסיעות החרדיות (מפלגת ש"ס ויהדות התורה) להחרים את הוועדה לאחר החלטת בית המשפט העליון (שבאה בעקבות הדיונים במסגרת בג"ץ חוק הגיוס ) לתת הארכה נוספת לממשלה ישראל ה-34 כדי למצוא פתרון לסוגיית גיוס בני ישיבות.
בגלל רגישות נושא הוועדה, במרבית הדיונים בהם היו מחלוקת בין חברי הוועדה, ובין השאר אמר חבר הכנסת מהבית היהודי, בצלאל סמוטריץ' את הדברים הבא:
דבר שעורר את זעמה של חברתו לוועדה, חברת הכנסת מטעם כולנו, מירב בן-ארי שאמרה בתגובה לסמוטריץ':
, מלבד תגובות אלו עלו גם טיעונים על תפיסות העולם השונות בין הקבוצות, על זכות בני הישיבות ללמוד תורה וכן הרעיון לנסות לשלב את תלמידי הישיבות בשוק התעסוקה במקום להחזירם לישיבות בו הם למדו לפני הגיוס.
הועדה פוזרה כמסוכם בסוף כהונתה של הכנסת העשרים ולא הוקמה מחדש בכנסות שנבחרו אחריה.
אומנטום
ג'ון לונג (כדורסלן)
ג'ון אדי לונג (באנגלית: John Eddie Long; נולד ב-28 באוגוסט 1956) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק באופן פעיל בין השנים 1978–1997. בעונת זכה באליפות ליגת ה-NBA כשחקן דטרויט פיסטונס, וממוצעיו הכוללים לאורך 14 עונותיו בליגה הם 13.6 נקודות, 2.8 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים למשחק.
דודם של גרנט לונג וטרי מילס, אשר שיחקו גם הם בליגת ה-NBA.
קריירת מכללות.
לונג נולד וגדל בעיר רומולוס שעל ידי דטרויט, מישיגן. בשנת 1974 החל ללמוד באוניברסיטת דטרויט מרסי, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה ("דטרויט טייטנס") יחד עם טרי טיילר. בעונת 1976/1977 הובילו לונג וטיילר את הטייטנס להעפלתם הראשונה אי פעם לשלב שמינית גמר טורניר אליפות המכללות ("NCAA Sweet Sixteen"), בו הפסידו מול אוניברסיטת מישיגן על אף 27 נקודות של לונג. לונג סיים את קריירת המכללות עם סך הנקודות הגבוה בתולדות קבוצת האוניברסיטה (2,167), ועם ממוצעים כוללים של 19.7 נקודות ו-7.4 ריבאונדים למשחק.
קריירת משחק מקצועית.
בדראפט ה-NBA 1978 נבחר לונג בבחירה ה-29 על ידי דטרויט פיסטונס, אותה אימן מאמנו לשעבר בדטרויט מרסי – דיק וייטל. בעונת הרוקי שלו היה הקלעי השלישי של הפיסטונס, כשקלע 16.7 נקודות בממוצע למשחק, ובעונה העוקבת שיפר את תפוקתו ל-19.4 נקודות, 4.9 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים למשחק, אך קבוצתו סיימה עם המאזן הגרוע ביותר בליגה; 16–66. בעונות ו- היה הקלעי המוביל של דטרויט, עם ממוצעים של 17.7 ו-21.9 נקודות למשחק, בהתאמה. ב-4 העונות הבאות נותר שחקן חמישייה בדטרויט, ותרם 13.1 נקודות בממוצע למשחק.
בקיץ 1986, לאחר 8 עונות רצופות עם הפיסטונס, הועבר בשני טריידים עוקבים לסיאטל סופרסוניקס וממנה לאינדיאנה פייסרס. במשחקו השלישי עם הפייסרס, ב-4 בנובמבר 1986, קלע שיא קריירה של 44 נקודות מול פילדלפיה 76'. בשתי עונותיו המלאות עם הפייסרס קלע 14.0 נקודות בממוצע למשחק, תחת המאמן ג'ק רמזי.
בפברואר 1989 שוחרר מהפייסרס וחתם על חוזה עם הפיסטונס. בסיום אותה עונה זכה עם הקבוצה באליפות ה-NBA, לאחר שגברה על לוס אנג'לס לייקרס בסדרת גמר ה-NBA. לאורך הפלייאוף שותף לונג בארבעה משחקים בלבד, ותרם 5 נקודות בסך הכול.
בין השנים 1989–1994 שיחק לתקופות קצרות עבור אטלנטה הוקס ודטרויט ב-NBA, וכן עבור "טור ז'ואה באסקט" הצרפתית וסו פולס סקייפורס מליגת ה-CBA.
בשנת 1996 חזר לשחק ב-NBA לאחר היעדרות של 5 שנים, בגיל 40, כשחתם על חוזה בטורונטו ראפטורס. במשחק האחרון של אותה עונה, בעת שהיה בן 40 שנה ו-235 ימים, היה השחקן החמישי הכי מבוגר בתולדות ה-NBA.
אלחנדרו גומז
אדן קנטו
אדן קנטו (באנגלית: Adan Canto; נולד ב-5 בדצמבר 1981) הוא שחקן ובמאי קולנוע מקסיקני-אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות תפקידו כסאן-ספוט בסרט גיבורי העל "". בטלוויזיה, הוא ידוע בתור פול טורס בסדרה "המעקב", ובזכות תפקידו כאהרון שור בדרמה הפוליטית "השורד המיועד".
ביוגרפיה.