תחום תפוצה מקוטע (באנגלית: Disjunct Distribution) הוא תחום תפוחה שאינו רציף, כלומר, תחום שבתוכו יש שטחים גדולים מאוד בהם לא נוכחים בכלל פרטים של הטקסון המדובר או תחום שבו יש אוכלוסיות של הטקסון המבודדות זו מזו בידוד רבייתי. לאורגניזמים שחיים באיים יש לעיתים קרובות תחום תפוצה מקוטע. אריאל מקוטע נוצר בדרך כלל בגלל התפוצה הגאוגרפית של בית הגידול או בגלל שינויים במבנה הגאוגרפי של תחום התפוצה (למשל נדידת יבשות) או בתנאים הפיזיים בתחום התפוצה (למשל תקופות קרחוניות), בטווח זמנים בקנה מידה גאולוגי. דוגמה למין בעל תחום תפוצה מקוטע היא השיטה המלבינה, אשר חוקרים מאמינים כי זרעיה צפו והגיעו לארץ ישראל דרך הנילוס הקדום.
אזור פיטוגאוגרפי
הפצת זרעים
הפצת זרעים היא פיזור הזרעים על ידי צמח האם. צורות ההפצה ומרחקי ההפצה שונים מצמח לצמח, וקשורים לתנאים הסביבתיים שלהם.
מבוא.
מרחקי ההפצה הם תכונה אינדיבידואלית של כל מין ומין והטווח שלהם נע בין אלפי קילומטרים (דקל הקוקוס למשל) ועד סנטימטרים ספורים (רקפת) ובמקרים מסוימים קיימת גם הפצה במקום, כלומר הצאצאים נשארים במקום בו חי צמח האם (מוצנית). באמצעות ההפצה מרחיקים ההורים את צאצאיהם מעצמם וזה מזה ובכך, מקטינים את התחרות ביניהם, ומגדילים את התחום בו הם גדלים.
צורות ההפצה מגוונות. החל בהפצה עצמית של הצמח, הפצה באמצעות שימוש בכח הרוח או המים, והפצה על ידי בעלי חיים, מחוץ לגופם של בעלי חיים או בתוך גופם.
הפצה עצמית.
לצמחים שונים יש מנגנון עצמי להפצת זרעים. למשל לאפון הבר תרמיל שמתפתל סביב עצמו, מתפוצץ, וזרעיו ניתזים למרחק של מספר מטרים. גם ללוטוס, הפרג, ירוקת החמור, התורמוס והחמצה מנגנונים לפיזור עצמי של הזרעים.
הפצה באמצעות רוח.
לצמחים אחרים מנגנונים הנעזרים ברוח כדי לשאת את זרעם למרחק. המנגנונים של נשיאה ברוח הם כנפיות, נזר קרומי וציצית שערות. בין צמחים אלו ניתן למנות את זקן הסב, מכנף נאה, מרור הגינות, טיון דביק ופתילת המדבר. לעיתים יש צמחים שכל גופם מתגלגל על הקרקע בכח הרוח ביניהם ניתן למנות את עכובית הגלגל.
הפצה באמצעות מים.
הפצה נוספת היא באמצעות המים. זרעים אלו מסוגלים לצוף במים ולהגיע למרחק. משתמשים במנגנון זה חבצלת החוף (שזרעיה מצופים בשכבת שעם), סירה קוצנית וקוקוס.
הפצה על ידי בעלי חיים.
חלק אחר מהצמחים מופצים על ידי בעלי חיים (זואוכוריה). הפצה זו מתחלקת לשלשה חלקים:
צמח בר-קיימא
שטראובר
צמח בן-חלוף
רציחות פשוטות
רציחות פשוטות (באנגלית: Blood Simple) הוא סרט הבכורה של האחים כהן. הסרט יצא לאקרנים בשנת 1984.
תקציר העלילה.
עלילת הסרט מתרחשת בטקסס, כשבעל מסבאה מקומית, ג'וליאן מרטי (דן הדייה), חושד שאשתו, אבי (פרנסס מקדורמנד), מנהלת רומן עם אחד מהעובדים במסבאה.
הוא שוכר בלש פרטי (מ' אמט וולש) שיעקוב אחרי השניים. מרטי מגלה כי חשדותיו התאמתו, וכשהוא מושפל ונבגד הוא מחליט לשכור את הבלש שוב, הפעם כדי לרצוח אותם.
הבלש מעוניין בשכר, אך לא מעוניין לרצוח. הוא מזייף תמונות של הגופות שלהם, ומקבל 10,000 דולר ממרטי על מעשה הרצח שהוא כביכול ביצע. לאחר שקיבל את הכסף, הבלש הורג את מרטי באמצעות האקדח של אבי, ובכך מנקה את עצמו כביכול מהפרשה ומפליל את אבי.
מקורות.
כמו סרטיהם הבאים של האחים כהן, גם סרט זה מושפע מהפילם נואר ומהספרות הבלשית, כמו גם מהקומדיות המטורפות של שנות השלושים והארבעים.
השפעות נואריות.
שם הסרט (Blood Simple באנגלית) לקוח משורה בספר "קציר אדום" של דשיל האמט, סופר שהשפיע הרבה על האחים כהן ועל יצירותיהם. הסרט מאופיין במרכיבים נואריים רבים. הן בנרטיב (פאם פאטאל, מוסר דו-ערכי ועלילה מפותלת) והן בהצגתו הוויזואלית (צללים מודגשים, ניגודיות חדה, תאורה עמומה).
השפעות הקומדיה המטורפת.
רציחות פשוטות שואב פחות מהקומדיות המטורפות מאשר מסרטי הפילם נואר, אולם קו העלילה של הסרט מושפע גם מסוגה זו. רבים רואים בסרט "קומדיית נואר של טעויות" עקב המשקל הרב שיש בו לאירועים קומיים לכאורה, כגון חוסר הבנה בין הדמויות או טעויות בזיהוי, על עיצוב העלילה.
צמחיה
ממלכת צמחייה
ממלכת צמחייה (באנגלית: floristic kingdom) היא אזור גאוגרפי נרחב, שבו מתקיימת חפיפה רבה בין אראלים שלמים של צמחים ממשפחות וסוגים שונים יחדיו. הממלכות דומות למונחי האזורים הביוגאוגרפים אצל בעלי חיים על בסיס יבשתי או על-יבשתי, כשהתפוצה מתייחסת לצמחייה יבשתית (ולא לאצות).
בתוך הממלכות נמצאים אזורי צמחייה שונים במספר בתי גידול וחלק מהצמחים אנדמיות לאזורים קטנים יותר. המונח הקטן יותר לאזור צמחייה הוא אזור פיטוגאוגרפי.
ישנם מספר אפשרויות חלוקה של ממלכות צמחייה, כשהמקובלת היא שיטת ששת הממלכות של החוקר הבריטי רונלד גוד: ממלכה בוריאלית או הולארקטית (Holoarctic), ממלכה פלאוטרופית (Paleotropic), ממלכה נאוטרופית (Neotropic), ממלכה אוסטרלית (Australian), ממלכת אזור הכף (Capensis) וממלכה אנטארקטית או הולואנטארקטית (Antarctic).
סיסטמטיקה
בביולגיה סיסטמטיקה או תורת המיון היא חקר מגוון צורות החיים, הן בעבר והן בהווה, והקשרים בין יצורים חיים לאורך זמן. הקשרים מדומיינים כעצים אבולוציוניים (מילים נרדפות: קלדוגרמה, עץ פילוגנטי, פילוגנטיקה). לפילוגניות שני מרכיבים: סדר הסתעפות של הענפים (מראה את הקשרים בין הקבוצות) ואורך הענף (מראה את כמות האבולוציה). עצים פילוגנטיים של מינים ודרגות טקסונומיות גבוהות יותר משמשים לחקר ההתפתחות של תכונות (למשל, מאפיינים אנטומיים או מולקולריים) ותפוצת האורגניזמים (ביוגאוגרפיה). במערכת אחרות, סיסטמטיקה משמשת להבנת ההיסטוריה האבולוציונית של החיים על כדור הארץ.
מין מבדיל
מין מבדיל הוא מין של צמח הקיים רק בחברת צמחים מסוימת ולא בשום חברה אחרת, ובכך מבדיל אותה מכל חברה אחרת. מין כזה יכול להיעדר מחלק מהמקומות שתפוסים על ידי החברה, כלומר הוא ייחודי לחברה אך לא הכרחי בה. לדוגמה, פרע אזוביוני הוא מין מבדיל של חברת קטלב מצוי/לוטם שעיר הגדלה על סלעי חוואר בחבל ההר הים-תיכוני של ארץ ישראל. צמח זה אינו גדל בשום חברה אחרת וגם בחברה זו לא תמיד ימצא.
מין מגדיר
מין מגדיר הוא מין של צמח (או שניים) על שמו נקראת חברת הצמחים. מין זה יהיה תמיד הנפוץ ביותר מבין המינים ששייכים לצורת החיים הגדולה ביותר האופיינית לחברה והבונה את נוף הצומח של החברה. מין מגדיר יהיה תמיד נוכח בחברה. דוגמה - חברת החורש הנפוצה ביותר בארץ ישראל נקראת חברת אלון מצוי/אלה ארצישראלית, על שמם של שני מיני העצים הנפוצים בה ביותר. שני עצים אלה נמצאים כמינים מלווים גם בחברות אחרות.
קרן התרבות אמריקה-ישראל
קרן התרבות אמריקה ישראל הוא ארגון ללא כוונת רווח שמטרתו לטפח ולקדם את המצוינות בתחומי האמנות השונים - מוזיקה, אמנות ועיצוב, מחול, תיאטרון וקולנוע. הקרן נוסדה בשנת 1939 על ידי הפילנתרופ היהודי אדוארד נורמן, כגוף גג מייצג לריכוז פעילות של גיוס כספים בארצות הברית עבור מוסדות בארץ ישראל. הקרן מחלקת מדי שנה כ-2 מיליון דולר מכספי תרומות.
היסטוריה.
ב-1939 הקים הפילנתרופ היהודי משיקגו, אדוארד נורמן, קרן מיוחדת בשם קרן נורמן, שנועדה לסייע ליהודים פליטי גרמניה להתיישב בארץ ישראל, וכן לסייע להתזמורת הפילהרמונית הישראלית שהוקמה ב-1936 בתל אביב.
לאחר קום המדינה החלה הקרן לסייע גם לתיאטרון הבימה ולאקדמיה למוזיקה בירושלים. שמה הוחלף ל"קרן התרבות אמריקה-ישראל". נשיאה אז, סמואל רובין, פעל להרחיב את ייעודה של הקרן למגוון רחב יותר של פעילויות אמנותיות, ובעיקר לסייע לאמנים בראשית דרכם. בשנת 1955 סוכם עם שר החינוך והתרבות זלמן ארן, כי הקרן תצטרף כשותפה מרכזית למפעל אמנות לעם, ותהיה הכתובת לטיפול ולתמיכה בפרויקטים חדשים וניסיוניים.
מספר המוסדות שנהנו מתמיכתה עלה בהתמדה והגיע בשנות ה-70 לכ-90 מוסדות בשנה.
ביוזמת הקרן נערכו סיורים של גופים אמנותיים ישראליים בחו"ל, ביניהם: להקת המחול ענבל, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הגדנ"ע, האנסמבל הקאמרי הישראלי - לימים התזמורת הקאמרית הישראלית, מקהלת רינת ועוד. באמצעות הקרן הועברו יצירות אמנות למוזיאונים בארץ, לפני שלאלה היו אגודות ידידים עצמאיות שעסקו בפעילות כזאת. כמו כן ארגנה הקרן תערוכות ישראליות בארצות הברית ותצוגות של אמנים אמריקאים בישראל.
הקרן תרמה גם לגיוס המשאבים לבנייתם של מבני תרבות רבים בארץ כגון: בניין הבימה, היכל התרבות, האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, בית העם ע"ש שרייבר בבאר שבע, בית סוקולוב (בית העיתונאים) בתל אביב, ואחרים.
במרוצת השנים גברה השפעתה וניכרה בכל תחום אמנותי מוכר ואלפי אמנים ויוצרים עשו דרכם לקריירה אמנותית בסיועה של הקרן.
פעולות הקרן.
קרן התרבות אמריקה ישראל פועלת בישראל ממשרדים בתל אביב, ומחזיקה משרד בניו יורק ארצות הברית. נשיא הקרן בארצות הברית הנוכחי הוא ג'וש מארק טננבאום. יו"ר הקרן בישראל הוא סקוט מורטמן, מנכ"לית הקרן בישראל היא איריס רף רונן.
הקרן מעניקה מלגות בתחומי אמנויות הבמה והביצוע, בהם תיאטרון, קולנוע, מחול, מוזיקה, אמנות חזותית, והיא תומכת בפרויקטים וגופים בתחומים אלה, בהם:
מפעל המלגות ע"ש שרת.
הקרן מקיימת מפעל מלגות שמיועד לסיוע בטיפוח כישרונות בתחומי המוזיקה, המחול, האמנות החזותית, הקולנוע והתיאטרון. לצד הסיוע הכלכלי מעניק המפעל לכישרונות צעירים אלה הדרכה והכוונה. מעבר לסיוע הכספי, זכייה במלגות הקרן נחשבת ליוקרתית ומהווה תעודת הערכה ליכולתו האמנותית וסיכויים של האמן הצעיר. קרוב ל-18,000 תלמידים נהנו ממלגות הקרן מיום הקמתו של מפעל המלגות ע"ש שרת בשנת 1955.