"Si Una Vez" נכתב על ידי רקדן הגיבוי והסולן של סלינה ולוס דינוס, פיט אסטודילו. השיר נכתב בשיתוף אחיה ומפיקה של סלינה א.ב. קינטנייה והופק על ידי קינטנייה ביחד עם בבו סילווטי. קלידן הקבוצה, ריקי ולה סיפר בריאיון בשנת 2002 כיצד הלהקה שכרה חצוצרן מקצועי על מנת להקליט חלקים מהשיר. בגרסה החיה של השיר שהושמעה באסטרודום בהופעה האחרונה של סלינה בשנת 1995, החצוצרה הוחלפה בקולות אחרים. "Si Una Vez" הוא שיר מריאצ'י בשפה הספרדית עם השפעות של סוגת הקומביה ומוזיקת הדאנס הלטינית. הסופרת דבורה פרדז כינתה את "Si Una Vez" כשיר שמושפע ממוזיקת פאנק רוק. בשנת 2002, א.ב. דיבר על כך ש-"Amor Prohibido" היה מורכב ממוזיקה ניסיונית וכבדה והוסיף כי השיר "Si Una Vez", נועד להפוך אותו לקליל ועכשווי יותר. בשיר יש שימוש בגיטרה מקסיקנית, בשילוב מפעם של קומביה.
"Si Una Vez" נכתב בסולם של רה מינור, תוך שיש לו 84 פעימות לדקה. הוא משלב מוזיקה המורכבת מכמה כלי נגינה, ביניהם: פסנתר וגיטרה. מבחינה לירית, סלינה מדברת על מערכת היחסים הכוזבת שלה ותוהה מדוע היא התאהבה אי פעם בבן זוג אלים שבגד ועזב אותה ונשבעה שלעולם לא תאפשר לגבר כזה לחזור לחייה. המילים שלו מרמזות על אהבה נכזבת והעצמה נשית.
ביקורת ומורשת.
"Si Una Vez" הוגדר על ידי "Latin Times" כאחד מעשרת שירי הקריוקי הספרדיים המושמעים בהיסטוריה. מריה ולדז, כתבת בעיתון "Latin Times", כינתה את השיר כשיר "כיף להאזנה". ברדיו הציבורי של טקסס הוגדר השיר כ"שיר המזוהה ביותר עם דרום טקסס". דייוויד בראון מאנטרטיינמנט ויקלי, התייחס לשירה של סלינה וטען שמדובר "בשיר שמזכיר את הזמרת לידיה מנדוזה". ב-"New University" נכתב כי "השיר מבטא את התשוקה של סלינה".
סלינה ביצעה את השיר במהלך הופעתה האחרונה ב-12 במרץ 1995, שהתקיימה בפסטיבל קאלה אוצ'ו במיאמי, מול למעלה מ-100,000 מעריצים. סלינה נרצחה על ידי יולנדה סלדיבר, חברתה והמנהלת לשעבר של בוטיקי הלבוש שלה, , ב-31 במרץ 1995. לאור המקרה, ביצעה ג'ניפר לופז את השיר בעצמה, תוך שגילמה את סלינה בסרט התיעודי שיצא עליה בשנת 1997, "סלינה". "Si Una Vez" נחשב על ידי מגזין בילבורד לאחד משירי החותם של סלינה. ב-Terra כונה "Si Una Vez" כאחת מהיצירות המפורסמות ביותר של סלינה, יחד עם שירים אחרים שלה "El Chico del Apartamento 512", "Amor Prohibido" ו-"Fotos y Recuerdos".
גרסאות כיסוי.
הזמרת המקסיקנית מרי בוקיטאס הקליטה את השיר לאלבום המחווה "Mexico Recuerda a Selena", שיצא בשנת 2005. זמרת המריאצ'י המקסיקנית אלישיה וילריאל הופיעה והקליטה את "Si Una Vez" להופעת מחווה שהתקיימה במסגרת "" באפריל 2005. זמרת הרגאטון האמריקאית איווי קווין הקליטה את "Si Una Vez" עבור אלבום האולפן החמישי שלה "Flashback", משנת 2005. היא דיברה על כך בריאיון והצהירה כי "חשתי כבוד רב עקב כך שהייתי מסוגלת להקליט את אחד משיריה של סלינה". היא בחרה להקליט את "Si Una Vez" בעקבות כך שהיא טענה שהמסר שלו, גרם לה להרגיש חיבור מיוחד לשיר עצמו. ג'ונתן וידראן מ-AllMusic התייחס לגרסתה.
בשנת 2010, להקת האינדי רוק גירל אין קומה הקליטה קאבר פאנק של "Si Una Vez". הלהקה החליטה להקליט את השיר מכיוון שהוא היה השיר האהוב ביותר של סלינה, על חברות הלהקה. הלהקה ביצעה את השיר בשידור חי במהלך טקס פרסי מוזיקת הטחאנו שהתקיים בשנת 2010, כהומאז' לסלינה. באפריל 2011, להקת קומביה אול-סטארז, ביצעה את גרסתה לשיר במהלך סיבוב ההופעות שלה "La Vida de un Genio", בבוליביה. הזמרת הקולומביאנית קאלי אוצ'יס ביצעה את "Si Una Vez" בפסטיבל SXSW שהתקיים בשנת 2015. המגזין "Vibe" טען שההופעה של אוצ'יס הייתה "מצמררת".
אמנת איסטנבול
אמנת איסטנבול (בשמה המלא: האמנה למניעה ומאבק באלימות כלפי נשים ואלימות במשפחה) היא אמנה בינלאומית של מועצת אירופה בנושא אלימות נגד נשים ואלימות במשפחה. היא אושרה על ידי ועדת השרים של מועצת אירופה ב-7 באפריל 2011, נפתחה לחתימה ב-11 במאי 2011 באיסטנבול, טורקיה ונכנסה לתוקף ב-1 באוגוסט 2014. נכון לחודש נובמבר 2020, 45 מדינות חתומות על האמנה (כולל האיחוד האירופי), מתוכן 34 אשררו אותה בבית המחוקקים שלהן.
רשימת המדינות שהצטרפו או אשררו את אמנת איסטנבול: אלבניה, אנדורה, אוסטריה, בלגיה, בוסניה והרצגובינה, קרואטיה, קפריסין, דנמרק, פינלנד, אסטוניה, צרפת, גאורגיה, גרמניה, יוון, איסלנד, אירלנד, איטליה, לוקסמבורג, מלטה, מונקו, מונטנגרו, הולנד, נורווגיה, צפון מקדוניה, פולין, רומניה, פורטוגל, סן מרינו, סרביה, סלובניה, ספרד, שוודיה ושווייץ.
למרות שהאמנה מחייבת את המדינות החברות לאסוף נתונים בעקביות ולנתח אותם, ולמרות שישנן מדינות שאימצו את האמנה כבר ב-2014, טרם נמצאה כל אינדיקציה בין אימוץ האמנה להפחתת האלימות נגד נשים.
היסטוריה.
מאז שנות ה-90, מועצת אירופה נקטה בשורה של יוזמות להגן על נשים מפני אלימות מגדרית ואלימות במשפחה. סדרה של דיווחים, מחקרים וסקירות גילו את עוצמת הבעיה באירופה והפערים בדרכי התמודדות בין המדינות. הצורך בפתרונות וסטנדרטים משפטיים אחידים ויעילים היה ברור ונוצרה נכונות בקרב מקבלי החלטות במועצת אירופה לדון בפתרונות ואמצעים שנועדו להגביר את ההגנה מפני אלימות במשפחה עם דגש על אלימות בין בני זוג. התוצאות, בין היתר, של דיונים אלו היו הפעלת קמפיין כלל אירופאי בנושא המאבק באלימות נגד נשים ואלימות במשפחה בין השנים 2006 לבין 2008. וכן הבעת עמדה נחרצת של האספה הפרלמנטרית של מועצת אירופה נגד כל צורות האלימות נגד נשים.
בדצמבר 2008, מינתה ועדת השרים של המדינות החברות באיחוד האירופי קבוצה של מומחים, המכונה CAHVIO: ועדת אד-הוק למניעה ולמאבק באלימות נגד נשים ואלימות במשפחה) בעלת מנדט להכין אמנה שתסדיר סטנדרטים אחידים אשר יימנעו וייאבקו בתופעת אלימות נגד נשים ואלימות במשפחה. במהלך קצת יותר משנתיים, CAHVIO הכינה את הנוסח הראשוני של האמנה והטיוטה הסופית הופקה בדצמבר 2010.
ביולי 2020, הודיעה ממשלת פולין על פרישה מהאמנה. שר המשפטים ממפלגת "חוק וצדק" השמרנית-קתולית אמר שהאמנה היא "המצאה פמיניסטית שנועדה להצדיק אידאולוגיה גאה".
במרץ 2021, הודיע נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן על פרישה מהאמנה מכיוון שהיא: "נוגדת את האסלם ואת הערכים השמרניים של טורקיה".
המטרות.
אמנת איסטנבול קובעת סטנדרטים למניעה וטיפול באלימות נגד נשים ואלימות במשפחה' והפכה להסטנדרט הבינלאומי המקובל, בבחינת הגישה המיטבית בתחום אלימות במשפחה.
האמנה מבוססת על ההנחה שאין סוכנות או מוסד אחד שיכולים להתמודד לבד עם אלימות נגד נשים ואלימות במשפחה. מענה אפקטיבי לאלימות כזו דורש פעולה מתואמת על ידי שחקנים רבים ושונים. האמנה דורשת שהמדינות תיישמנה מדיניות כוללת ומתואמת המערבת סוכנויות ממשלתיות, ארגונים לא ממשלתיים, כמו גם פרלמנטים לאומיים, ורשויות. המטרה היא שהמדיניות למניעת אלימות נגד נשים ואלימות במשפחה תתבצע בכל רמות הממשל ובכל הגופים והמוסדות הרלוונטיים.
מבנה.
האמנה מחולקת לכמה פרקים שהעיקריים בהם עוסקים בנושאים מניעה, הגנה, תביעה וניטור (מנגנוני פיקוח).
1) מניעה
2) הגנה ותמיכה
כאשר המניעה נכשלת ומתרחשות תקריות אלימות, חשוב לספק הגנה ותמיכה לנפגעות ולנפגעים ולעדי הראייה (במיוחד ילדים). פעולות בתחום ההגנה שהאמנה מחייבת לבצע הן:
3) תביעה
מהלכים נוספים בהקשר של פרק התביעה שמדינות החתומות על האמנה נדרשות לבצע במערכת החוק שלהם:
ניטור.
האמנה מגדירה מנגנון פיקוח כדי להעריך את אופן הוצאתה לפועל. מנגנון מעקב זה מורכב משני נדבכים:
באמצעות הליך המבוסס על דיווח, גוף הפיקוח יעריך את מדדים שונים של יישום האמנה על ידי המדינות החתומות. בנוסף לדיווחים המתקבלים מהמדינה תחת ביקורת, ניתן יהיה לקבל מידע מארגונים לא ממשלתיים באותה מדינה. פרלמנטים לאומיים מוזמנים גם הם להשתתף בניטור. אם המידע שמתקבל לא מספק או שקיים נושא מסוים הדורש תשומת לב, גוף הפיקוח יכול לנסוע למדינה במטרה לחקור את הנושא מקרוב. על בסיס המידע שיגיע, גוף המומחים יכול להוציא מסקנות במטרה לשפר את יכולות יישום האמנה וכן יוכל לפרסם המלצות למדינה המבוקרת.
ביקורת נגד האמנה.
ביקורת בישראל.
מכון המחקר של פורום המשפטנים קהלת, פרסם מאמר בשם: "אמנת איסטנבול–פגיעה באינטרס הלאומי של מדינת ישראל". הטיעון המרכזי הוא כי: "האמנה תגרום לשינויים מרחיקי לכת במדיניות ההגירה לישראל ותייצר עילות פליטות חדשות ונרחבות. אשרור האמנה יסכל את יכולתה של מדינת ישראל לפקח על ההתאזרחות באמצעות ההליך המדורג, יסלול את הדרך להכרה במצוקות על רקע מגדרי רחב מאוד כעילת פליטות ויסכל את אפשרות הרחקתם של הטוענים לפגיעה על רקע מגדרי.; המשמעות האופרטיבית היא פגיעה קשה ביכולתה של מדינת ישראל לשלוט בשעריה."
עוד מוסיפים בקהלת, כי: "תחת הכותרת של מאבק באלימות נגד נשים, קונצנזוס מוסרי חשוב, האמנה כוללת הוראות והתחייבויות החורגות מן הקונצנזוס הזה אל עבר מחוזות בעייתיים ושנויים במחלוקת. סעיפים אחדים באמנה משקפים תפיסות בענייני חינוך, משפחה ויחסי דת ומדינה שאינם מקובלים על רוב הציבור בישראל."
לגבי שאלת הצטרפותה של ישראל, נכתב כי: "יש לציין כי מדינת ישראל לא תעמוד לבדה בעמדתה אם תחליט להימנע מלחתום על אמנת איסטנבול, שכן האינטרס הלאומי שלה מורה לה על הימנעות זו. קנדה, ארצות הברית ויפן, שלושתן במעמד זהה לישראל במועצת אירופה כמשקיפות, נמנעו מלחתום על אמנת איסטנבול."