הישיבה מגדירה את עצמה כישיבה חסידית לכל דבר. ובישיבה נערכות התוועדויות (כגון בי"ט בכסלו ובח"י אלול). מתקיים בה בימי שני סדר חסידות שבו נלמדים ספרי השפת אמת (אותו מלמד הרב אמיר מנור), ספר התניא (אותו מלמד הרב נעם ברנדל), תורה אור ולקוטי תורה (לרוב אחד הרמ"שים) ועוד. רוב תלמידי הישיבה הם דתיים לאומיים ומיעוטם חסידי חב"ד המזדהים עם הציונות הדתית. הישיבה מושפעת מתורת חסידות חב"ד וחסידות ברסלב. מתקיימת בה "חבורת תפילה" העוסקת בעבודת התפילה. היא מוציאה חוברת בשם "חידושפע", ובה חידושים בענייני חסידות מאת תלמידי ובוגרי הישיבה.
הישיבה (ברוח חזון הרב עדין) מדגישה את לימודי הגמרא בישיבה, בישיבה יש שני שיעורי גמרא (ארבע שעות ביום) גמרא עיון - לרוב עוסקים בגמרא עם מפרשים יחד עם המחנך. וגמרא בקיאות - בשיעור זה יש מספר מסלולים: "להט", לומדים בחברותות שני דפי גמרא על מנת לסיים את המסכת בסוף שנה, "נחת", לומדים לפי הספק, מסלול דף יומי שלא עוסק במסכת הנלמדת בישיבה אלא בדף היומי העולמי והמסלול האחרון הוא לימודי הלכה בהקשר למסכת. ישנו גם סדר צהריים, שהחל ביוזמת התלמידים בשנת תשפ"ב ונתון לבחירת התלמידים. הסדר מתחיל במנחה מוקדמת ממנחה שעושים שאר התלמידים, לאחר סיום התפילה מתחיל הסדר שלרוב הוא שעה אחת, הסדר מתקיים באוצר הספרים הסמוך לבית המדרש. בישיבה ישנה חבורת "אשכולות" אותה מנהיג הרב יהושוע מרק, שמטרתה היא התקדמות בגמרא עיון על שאר הישיבה. כמו כן בחנוכה הישיבה עורכת את החידון "מוסיף והולך" שמטרתו הוא להגביר את לימודי הגמרא בישיבה ובמקביל גם את לימודי החסידות (בייחוד בדגש על תאריך י"ט בכסלו, המצוין בחב"ד).
בישיבה גם קיים מסלול "ליבו חפץ" במסגרתו כל תלמיד לומד בזמנו ספר מסוים ועושה עליו סיום לאחר שמסיים אותו.
תלמידי הישיבה יוצאים אחת לשבוע לעשות עם מספר חסידי חב"ד, את "מבצע תפילין" (זאת בהנחיית הרב עדין והרב יהונתן) במסגרתו הם יוצאים לשוק מחנה יהודה ומניחים שם תפילין לעוברים ושבים.
המגמות בישיבה הם היסטוריה, ביולוגיה, פיזיקה ומדעי המחשב. מעבדות הישיבה נפתחו כחצי שנה לאחר שהישיבה עברה לשכונת קריית היובל. תלמידי הישיבה יזמו בעבר את מגמת רובוטיקה, אך היא נסגרה. את מגמת היסטוריה בתיכון מלמד מנהל התיכון, תני וולפיש. בעבר לימד את מגמת היסטוריה עשהאל אבלמן. את מגמת ארץ שהייתה בישיבה לימד בעבר הרב ישראל פרידמן בן-שלום.
הישיבה שמה דגש על טיולים והכרות הטבע, מיקום הישיבה סמוך ליער ירושלים ועל כן קיימת בישיבה "פלס"ר שפע" קבוצת טיולים בנהגת הרב עזרא גטנו שיוצאת ליער על מנת לטייל וללמוד על הטבע. הרב גטנו גם כן מלמד חסידות בישיבה ועורך סדנאות התבודדות, זאת בהשראת חסידי ברסלב, הרב גטנו כמו כן עוסק ברפואה. תלמידי הישיבה הקימו בסמוך לישיבה גן ירק קטן ולידו פינת התבודדות קטנה. תלמידי הישיבה הקימו בישיבה פינת חי קטנה הכוללת שני עיזים שנת תשפ"ב. בישיבה קיים "חדר מחשבה" בו התלמידים והמורים מתבודדים או לומדים בעת רצון, לעיתים עורכים שם "מעגלי כיתה" - מעגל בו הכיתה מדברת עם המורה על נושאים כאלה ואחרים. ומלבד זאת הישיבה בוחרת את טיולה דווקא במסלולים קשים ומאתגרים על מנת לבחון את יכולות התלמידים. לעיתים בטיולים (מנהג זה בה מישיבת מקור חיים) הולכים התלמידים יחפים בחלק מן הטיול.
ערך החברות והגיבוש בשכבות הלימוד נחשב לערך עליון בישיבה ומלבד מעגלי הכיתה והפעילויות המצוינים לעיל, הישיבה מקיימת מדי שנה "מסע אחים" מסע שכל שכבה עורכת עצמאית במקום אחר על מנת לגבש את התלמידים. הישיבה מקיימת גם מחנות גיבוש של התיכון והחטיבה בנפרד על מנת לגבש בן השכבות. לפני ההגעה למחנה התלמידים מתחלקים למספר קבוצות משכבות שונות ומנווטות בהובלת ר"מ או רמ"ש מסוים למסלול.
בישיבה ישנם קשרי אמון ואהבה בן המורים לתלמידים, ובישיבה יש רמ"שים (רבנים משנים) מדריכים-חברים של התלמידים.
הישיבה כמו כן שמה דגש על ניגונים ועל לימודי מוזיקה. תלמידי הישיבה ייסדו מיוזמתם את בניית חדר המוזיקה בישיבה והם עצמם משקיעים בו. בכניסה לישיבה ישנו פסנתר לנגן בו בכל עת וכמו כן גיטרות שונות בכיתות. בישיבה ישנה מגמת מוזיקה ובה תלמידי כל שכבה במגמה מקימים להקות משלהם שלרוב מופיעות במופע הכישרונות שעורכת הישיבה בסוף שנה.
מלבד המוזיקה הישיבה מעודדת מעסק באומנות ובישיבה קיים חדר היצירה העוסק בעיקר בתחום הציור והנגרות. מגמת נגרות בנתה את הספריות של אוצר הספרים (כך נקראת הספרייה הישיבתית) הסמוך לבית המדרש.
הישיבה דוגלת בחזונה באחדות עם ישראל (בהתאם לחזונו של הרב עדין ובהתאם לחזונה של תנועת החסידות) לכן לעיתים עורכת מפגשים עם אנשים "שונים" מהשקפת עולמם של התלמידים לדוגמת: חילונים, שמאלנים, קיבוצניקים, ערבים ולעיתים גם הומוסקסואלים, על מנת להרחיב את השקפת עולמם של התלמידים, זאת מיוזמתו של מי שלימד מעט בישיבה - הרב מנחם פרומן (בהתאם לתורתו).
הישיבה כמו כן הדגישה את תורת הרב שג"ר העוסקת בפילוסופיה בתורת החסידות, תלמידי מחזור ו' הוציאו ספר פירוש על דבריו על תורת חסידות ברסלב.
בישיבה, בימי חמישי בלילה, אחרי סדר הערב, ישנו "מעגל שפע" בו הישיבה או התיכון בלבד לרוב, מתכנסים לדבר על הנעשה בשבוע זה. המעגל מתחיל בדיבור של ראש הישיבה, הרב גוטמן, לאחר דבריו הוא מניח את המיקרופון ונותן לתלמידים לדבר במיקרופון על הנאמר ומי שרוצה ניגש ומדבר.
מייסדי הישיבה הרב שטיינזלץ והרב גוטמן הדגישו שהישיבה לא תהיה ישיבה פנימייתית, מטעמים אישים. אך מאחר שרבים מתלמידי הישיבה באים משכונות ויישובים רחוקים ממיקום הישיבה יזמה הישיבה בשנת תש"פ את תוכנית "מעלים בקודש" אותה מנהיג הרב רפאל מעתוק (ר"מ בישיבה) שביום שני התלמידים לומדים גמרא עד מאוחר ואז ישנים בישיבה ומתעוררים לתפילה ביום למחרת. הישיבה הכריזה שלקראת תשפ"ג הישיבה תהפוך לחצי פנימיה (התלמידים ישנו בכיתות כארבע ימים בשבוע).
הישיבה איננה משתתפת בריקודגלים ביום ירושלים בניגוד להשקפות המקובלות בישיבות הציונות הדתית, בעקבות התנגדות ראש הישיבה הרב יהונתן גוטמן. בשנת 2022 חרגה הישיבה לראשונה ממנהג זה.
בימי חמישי ישנו סדר ערב והתלמידים מסיימים את לימודיהם היומיים ב-22:00 בלילה, ולאחר מכן ישנה התוועדות "ערב שישי" שניתנת לבחירת התלמידים האם להישאר. לאחר סיום ההתוועדות התלמידים עולים לרכבת הקלה וממשיכים שם את ההתוועדות.
התעמתות עם מקומיים.
תושבי שכונת קריית היובל בה ממוקמת הישיבה התנגדו בחריפות להעברת הישיבה למקום.
הציבור החילוני שבמקום טען שהעברת הישיבה לשם תגרום לעוד כפייה דתית בשכונה.
הציבור החרדי לאומי בשכונה שבא מישיבת הר המור התנגד למיקום הישיבה בשכונה עקב התנגדותו למייסדה - הרב עדין אבן ישראל.
הציבור החרדי בשכונה הביע התנגדות חריפה מכל עקב השקפותיה הציוניות. ולעיתים אף התנגדות פיזית בן שכני הישיבה לבן תלמידיה. לטענת תלמידי הישיבה, במהלך טקס יום הזיכרון שעורכת הישיבה בחצרה, מגיעים ילדים מתלמודי התורה החרדים הסמוכים לישיבה להפריע ולצעוק.
דווקא תושביה הדתיים לאומיים של השכונה הסמוכה, קריית מנחם, ראו בעין יפה את העברת הישיבה למיקום הסמוך עליהם שכן רבים מתלמידי הישיבה באים מהשכונה עוד מימיה הראשונים.
אראוקריה המבולדטנסיס
אראוקריה המבולדטנסיס (שם מדעי: Araucaria humboldtensis) הוא עץ מחטני ממשפחת האראוקריים שמקורו בקלדוניה החדשה, לה הוא אנדמי. לעיתים הוא מזוהה כאורן, אך זהו זיהוי שגוי.
תיאור.
העץ הוא אחד הקטנים במשפחתו, וגובהו הוא בין 6 ל-15 מטרים. צמרתו היא שטוחה ובצורת כתר.
העץ צומח בטבע בשלושה מקומות בלבד באי גרנד טר שבקלדוניה, על הרים בגובה שבין 750 ל-1,500 מטרים.
העץ נמצא בסכנת הכחדה קשה בשל אובדן בתי הגידול שלו ובשל מספר הולך וגדל של שרפות המכלות את בתי גידולו.
שלגיה (פירושונים)
אראוקריה לוקסוריאנס
אראוקריה לוקסוריאנס (שם מדעי: Araucaria luxurians) הוא עץ מחטני ממשפחת האראוקריים שמקורו בקלדוניה החדשה, לה הוא אנדמי. לעיתים הוא מזוהה כאורן, אך זהו זיהוי שגוי.
תיאור.
העץ גדל בכמה תת-אוכלוסיות קטנות, בעיקר בקרקעות אולטרה-מאפיות, ביערות לחים, בצוקים ובמדרונות. העץ נמצא בסכנת הכחדה.
גובהו של העץ יכול להגיע ל-40 מטרים, וקוטרו ל-70 סנטימטרים. קליפתו של העץ מפרישה שרף אדום.
אצטרובלים נקביים (בעלי זרעים) גדלים בחלקם העליון של העצים. האצטרובל הנקבי הוא בצורת כדור פחוס באורך 10–15 ס"מ ובקוטר דומה.
העץ משמש כצמח נוי פופולרי בקלדוניה החדשה, והוא משמש רבות כעץ חג המולד עקב עלוותו השופעת. עם זאת, כמעט לא ניתן למצוא אותו בגנים בוטנים מחוץ לקלדוניה החדשה בשל חוקי הייצוא המחמירים שלה.
סליקורניה
סליקורניה הוא צמח תבלין בטעם מלח, המהווה תחליף טבעי למלח. הסליקורניה אוקלמה בישראל לאחר מחקר של מספר שנים שנערך על ידי חוקרי מחקר ופיתוח רמת הנגב ומדריכי שירות ההדרכה והמקצוע במשרד החקלאות ופיתוח הכפר בשיתוף אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בישראל בעבר הסליקורניה הייתה גידול בר באזור ים המלח ועתלית. החוקרים ביצעו איסוף הצמחים ואיקלומם כדי לאפשר גידול בהיקף מסחרי עם מדדים ידועים, למשל: מים, קרקע, טמפרטורה ולחות.
הסוג (המיון הטקסונומי) של הסליקורניה הוא צמחים בעלי פרחים בשרניים (סוקולנטים), הלופיטים (סובלניים למלח) ממשפחת הירבוזיים הגדלים בביצות מלוחות, באזורים של חופים חוליים ובסביבה של עצים ושיחים מנגרובים. הצמח בעל עלים בשרניים ופורח ונאסף בחודשי הקיץ (אוגוסט-ספטמבר). הסליקורניה היא צמח חד-שנתי ממשפחת הסילקיים (Chenopodiaceae), המשתייכים לקבוצת צמחי הלופיט (halophyte).