לאחר תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, הכריזה ליטא על מצב חירום ב-24 בפברואר 2022. באותו יום ביקשה ליטא גם מנאט"ו להפעיל את סעיף 4 בנושא התייעצות משותפת. כאחת ממדינות האיחוד האירופי, ליטא הטילה סנקציות על רוסיה, ורוסיה, בתורה, הוסיפה את כל מדינות האיחוד האירופי לרשימת " המדינות הלא ידידותיות ". במרץ 2022, גירשה לידר את שגריר רוסיה משטחה. בין הסנקציות, החליטה ליטא לאסור על העברת חלק מהסחורות ממנה לקלינינגרד, מובלעת רוסית בין פולין לליטא. צעד זה גרר זעם ברוסיה.
יחסים דיפלומטיים.
ליטא מחזיקה ברוסיה שגרירות במוסקבה ו-4 קונסוליות באירקוטסק, סובטסק, קלינינגרד וסנקט פטרבורג. מאידך, רוסיה מחזיקה בליטא שגרירות בווילנא ו-2 קונסוליות בקלייפדה ומריאמפולה.
יחסי ליטא–צרפת
יחסי ליטא–צרפת הם היחסי החוץ בין ליטא לצרפת, אשר כוננו בשנת 1992. שתי המדינות חברות בנאט"ו ובאיחוד האירופי, וקיים שיתוף פעולה ביניהם במגוון תחומים.
יחסים פוליטיים.
היחסים הדו-צדדיים בין צרפת וליטא הם על בסיס דיאלוג פוליטי סדיר. בנובמבר 2016 אישרו שרי החוץ של שתי המדינות מפת דרכים מעודכנת של השותפות האסטרטגית הבילטרלית שנחתמה בשנת 2009, וביולי 2013 חתמו שרי הביטחון על הסכם שיתוף פעולה צבאי. צרפת תומכת במשלחת הבלטית במסגרת נאט"ו וביצעה עמה שישה סבבים רצופים מבסיס שיאולי.
ביקורים רשמיים.
במאי 1992 הנשיא פרנסואה מיטראן היה המנהיג המערבי הראשון שביקר בליטא לאחר שיקום היחסים הדיפלומטיים. הנשיא ז'אק שיראק הגיע לביקור רשמי בשנת 2001, ואילו הנשיאה הליטאית דליה גריבאוסקאיטה התקבלה בפרלמנט הצרפתי על ידי נשיא צרפת בספטמבר 2009. ראש הממשלה הצרפתי פרנסואה פילון ביקר בווילנה בספטמבר 2011.
יחסים כלכליים.
צרפת היא המשקיעה ה-11 בליטא (378 מיליון אירו), וארבעים חברות צרפתיות פועלות בליטא, ומעסיקים כ 3500 אנשים. נפח המסחר הגיע ל-1.1 מיליארד אירו בשנת 2016.
שיתוף פעולה תרבותי.
ליטא היא משקיפה בארגון לה פרנקופוני משנת 1999, וצרפתית היא השפה הרביעית הנלמדת, ובית הספר התיכון הצרפתי הבינלאומי בווילנה חווה עלייה מתמדת במספר התלמידים. כמו כן, קיימות שותפויות אוניברסיטאיות במשפטים ובמדעי המדינה בין אוניברסיטת רומריס לאוניברסיטת וילנה.
יחסים דיפלומטיים.
ליטא מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז ו-4 קונסוליות בליון, מרסיי, רואן וטרואה. מאידך, צרפת מחזיקה בליטא שגרירות בווילנה ו-2 קונסוליות בקלייפדה וקובנה.
יחסי דנמרק–ליטא
יחסי דנמרק–ליטא הם יחסי החוץ בין ממלכת דנמרק וליטא. שתי המדינות הם חברי האיחוד האירופי ונאט"ו, והיחסים בין שתי המדינות כוננו ב-24 באוגוסט 1991.
יחסים מדיניים.
מאז העצמאות של ליטא, דנמרק נתנה לליטא תמיכה פוליטית, כלכלית ומוסרית. דנמרק תמכה גם בליטא בקבלתה לאיחוד האירופי ולנאט"ו. בין השנים 1990–2003, דנמרק תרמה לליטא כמיליארד דולר.
שיתוף פעולה כלכלי.
בשנת 2006, היצוא הדני לליטא הסתכם בכ-442 מיליון אירו, ואילו היבוא מליטא  הסתכם בכ-469 מיליון אירו. חברות דניות רבות הקימו חברות בת בליטא.
שיתוף פעולה ביטחוני.
מאז 1991, דנמרק וליטא משתפות פעולה בתחום ההגנה הצבאית. לליטא יש הסכם הגנה ושיתוף פעולה עם דנמרק, והצבאות הליטאי והדני פועלים יחד בקוסובו, עיראק ואפגניסטן.
ביקורים רשמיים.
ב-2 במאי 2003 נשיא ליטא רולנדס פקסס ביקר בדנמרק, ואילו ב-2 במאי 2005, ושוב ב-9 באפריל 2008, ראש ממשלת דנמרק אנדרס פוג ראסמוסן ביקר בליטא.
תורמוס עיא
תוּרְמוּס עַיַּא (בערבית: ترمسعيّا; בתעתיק מדויק: תֻרְמֻסְעַיַּא) הוא כפר פלסטיני בנפת רמאללה ואל-בירה, הממוקם כ-22 ק"מ מצפון לרמאללה. ליד כביש 60 בגובה של כ-732 מ'. לפי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 חיו בכפר 3,736 תושבים.
על פי הסכם אוסלו, השטח הבנוי של תורמוס עיא סווג כשטח B. שטח זה מהווה 64.7% מאדמות הכפר, והשאר, 35.3%, הוא שטח C. ישראל הפקיעה 752 דונם מאדמות הכפר להקמת ההתנחלות שילה, בשנת 1978, ועוד 372 דונם להקמת היישוב שבות רחל בשנת 1992.
היסטוריה.
לפי עדויות ארכאולוגיות הכפר היה מיושב ברציפות מאז תקופת הברזל. בכפר התגלה סרקופג גדול מהתקופה הרומית המוצג במוזיאון רוקפלר.
התקופה העותמאנית.
על פי מפקד אוכלוסין עות'מאני משנת 1596, 43 משפחות התגוררו בכפר. בשנת 1870, לפי חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן, גרו בכפר 88 משפחות.
בתקופת המנדט הבריטי.
במפקד אוכלוסין מ-1922 שנערך על ידי המנדט הבריטי, אוכלוסיית תורמוס עיא מנתה 707 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 אוכלוסיית תורמוס עיא מנתה 717 תושבים, ב-185 בתים. בשנת 1945 אוכלוסיית תורמוס עיא מנתה 960 תושבים, אשר בבעלותם 17,611 דונם של קרקע, על פי סקר שטחים ואוכלוסיות רשמי.
לאחר 1967.
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, נמצאת תורמוס עיא תחת שלטון ישראלי.
בינואר 1978 הופקעו 752 דונם מאדמות הכפר לצורך חפירה ארכאולוגית לכאורה, באתר שזוהה עם שילה הקדומה. בפועל התיישבה בשטח קבוצה של מתנחלים שהקימו את ההתנחלות שילה. המעשה גרם למתיחות ביחסי ארצות הברית–ישראל משום שהדבר פגע במשא ומתן לשלום עם מצרים שהתנהל אז. בין מתנחלי שילה ובין תושבי הכפר התפתח סכסוך במסגרתו התנכלו אלו לאלו. בפברואר 1979 הורשעו שלושה מתושבי שילה על פי הודאתם באשמת שימוש בלתי חוקי בנשק, כאשר ירו וניתקו חוטי חשמל של הכפר. בית המשפט הצבאי של פיקוד המרכז גזר עליהם חודשיים מאסר על-תנאי וקנס בסך 1,000 ל"י.
בזמן האינתיפדה הראשונה טענו תושבי הכפר כי מתנחלים פגעו בהם. ב-5 במאי 1988 נהרג ג'ודה עבדאללה ונפצע ריזק אבו נעים, שניהם תושבי הכפר רועי צאן, על ידי תושב שילה, ישראל זאב. זאב הורשע בבית המשפט המחוזי בהריגה, חבלה ופציעה בנסיבות מחמירות, ונגזרו עליו 5 שנות מאסר, מתוכן 3 שנים בפועל. בתקופה זו רבים מתושבי הכפר היגרו לארצות הברית.
בשנת 1992 הופקעו 372 דונם נוספים מאדמות הכפר, ששימשו להקמת מאחז בלתי חוקי בשם שבות רחל, שאושר על ידי הממשלה בשנת 2012.
ב-2 בדצמבר 1993 יצא בן 16 תושב שילה כשהוא חמוש בתת-מקלע עוזי, אל שדות הכפר, ושם ירה למוות בחמיס מחמוד אבו עוואד, פלסטיני שעיבד את אדמתו. הקטין הורשע ברצח בכוונה תחילה ונגזרו עליו 16 שנות מאסר..
ב-10 בדצמבר 2014 מת זיאד אבו עין אחרי שהתעמת עם חיילי צה"ל במהלך הפגנה בכפר נגד המאחז עדי עד. הפלסטינים האשימו את ישראל בהריגת אבו עין ומדינות רבות קראו לישראל לפתוח בחקירה מהירה של התקרית. בנתיחה שלאחר המוות התגלה כי אבו עין מת מהתקף לב.
החל משנת 2015 סובלים תושבי הכפר לעיתים קרובות מהתנכלויות ממתנחלי מאחז עדי עד, הכוללות עקירות וכריתות עצי זית, שריפת שדות חיטה וריסוס כתובות נאצה.
בנובמבר 2015 פתח מחבל פלסטיני באש לעבר כוח צה"ל שאבטח צומת בסמוך לכפר תורמוס עיא, החיילים השיבו באש לעבר המחבל והוא נהרג.
במאי 2017, סללה קבוצת מתנחלים מההתנחלויות שילה ועדי עד כביש על אדמות פרטיות של תושבי הכפר, אף על פי שהמנהל האזרחי הוציא צו האוסר את העבודות על אדמות אלו.
באפריל 2018 בוצעה פעולת תג מחיר בכפר: צמיגי כלי רכב נוקבו ובסמוך רוססה הכתובת: "תנו לטפל בהם".
ביולי 2021 צה"ל הרס את ביתו של המחבל תושב הכפר מֻנְתַסֶר שַלַבִּי, שביצע פיגוע בצומת תפוח שבו נרצח יהודה גואטה ונפצעו עוד שניים. באוקטובר 2021 נבחר לראשות הכפר לאפי שלבי, שסייע להימלטות מונתסר שלבי, וזאת לאחר קמפיין שנוהל לטובתו בכפר בשל היותו "פטריוט וגיבור שנלחם למען המולדת".
חינוך.
בתורמוס עיא ארבעה בתי ספר – שני בתי ספר יסודיים ושני תיכונים.
חופית קטנה
חופית קטנה (שם מדעי: "Calidris minuta"), היא עוף קטן מהסוג חופית שבמשפחת החרטומניים. מין זה הוא אחד הקטנים ביותר בסדרת החופמאים והקטנה ביותר באזור ישראל היא מקננת באירופה ואסיה הארקטיות, ונודדת למרחקים ארוכים, בחורף נודדת דרומה לאפריקה ולדרום אסיה. מין זה תועה לפעמים מחוץ לטווח תפוצתו לצפון אמריקה ואוסטרליה. מקור השם המדעי של הסוג מגיע מיוונית עתיקה, "kalidris" או "skalidris", הוא מונח שאריסטו השתמש בו לתיאור מספר עופות מים אפורים. שם המין, "minuta"," "פירושו "קטן" בלטינית.
החופית הקטנה היא חולפת וחורפת נפוצה בגדות מקווי מים בכל רחבי הארץ, לעיתים בלהקות המונות מאות ואלפי פריטים. החופית נשארת בארץ במשך מספר שבועות לפני המשך הנדידה לאפריקה.
תיאור.
אורכה של חופית קטנה הוא 13–15 ס"מ. היא בעלת מקור דק וכהה, רגליים כהות ותנועות מהירות שמבחינות מין זה מכל העופות ארוכי הרגליים האחרים חוץ ממיני חופיות כהות רגליים אחרים. ניתן להבדיל מין זה מהאחרים על ידי שילוב המאפיינים של מקור דק וקצר, אצבעות רגליים ללא קרומי שחייה וממדים קטנים במיוחד. קריאתה היא צליל "stit" חד.
לבוגר בעונת הרבייה יש כתם כתום על החזה, צוואר לבן ועל גבו צורת V בצבע לבן בולט. בחורף נוצותיו קשות לזיהוי. לצעיר יש פסים בהירים על ראשו וחזה ורדרד.
נצפתה הכלאה בין מין זה לבין חופית טמינק בהולנד.
תפוצה ומרחב מחיה.