במהלך השנים פרסם מספר ספרים על התנ"ך ושילב בהם כתיבה מדעית עם נאמנות לדרך המסורתית. בהקדמתו לפירושו לספר ישעיהו כתב: "הפירוש שהנני נותן בזה הוא קנקן כולו מלא חדש, כי לא נכנסו לתוכו אלא ביאורים שלא נכתבו עד הנה על ידי מפרשי המקרא", בהקדמתו לפירוש על תהילים הוסיף "הפירוש למזמורי תהילים... עם היותו נאמן לדרך הקודש - דרך המסורה, כבש לו מסילה חדשה... הוא חותר לרדת את היסודות - עד המאורע, שעליו נוסד המזמור". לאחר פטירתו יצא פירושו לספר הושע. ספריו התקבלו גם בחוגי המדע, ואף מספר חוקרים נוצריים הביאו את דבריו בספריהם.
בשנת ה'תש"ח יצא בהוצאת מוסד הרב קוק ספרו מוסר המקרא והתלמוד בו הוא פורס את שיטתו במקומו של המוסר ביהדות. לדבריו המוסר והאמונה באלוהים קשורים בטבורם זה לזה, משום שמשמעותה של האמונה בה' היא השאיפה לשלמות מוסרית, שאיפה שמתממשת על ידי הזדהות האדם עם קונו כדרשת חז"ל "ודבקת בו - הדבק במידותיו של הקב"ה", מתוך כך נובעת האוניברסליות של המוסר היהודי וערכה של קדושת החיים. קטעים מספר זה הובאו בספר "פרקים במחשבת ישראל" של הרב שאול ישראלי.
אנס בותה
ויליס קריטנברגר
ויליס דייל קריטנברגר (באנגלית: Willis Dale Crittenberger; 2 בדצמבר 1890 - 4 באוגוסט 1980) היה לוטננט גנרל בצבא ארצות הברית אשר פיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
תחילת דרכו.
קריטנברגר נולד ב-2 בדצמבר 1890, בעיר בולטימור שבמדינת מרילנד, ארצות הברית. הוא גדל בעיר אנדרסון, אינדיאנה. ב-1909 נרשם ללימודים באקדמיה הצבאית של ארצות הברית (וסט פוינט), אותה סיים ב-1913. בין חבריו לספסל הלימודים נמנו אלכסנדר פאץ' וג'פרי קיז. הוא הוצב כלוטננט משנה ברגימנט הפרשים ה-3. בין 1924-1930 למד בבתי ספר צבאיים שונים, וב-31 במרץ 1935 מונה למפקד רגימנט הפרשים ה-1. ב-1 באוגוסט של אותה שנה הוא הועלה לדרגת לוטננט קולונל. בהדרגה הוא הבין שזמנו של חיל הפרשים חלף. הוא החל מתעניין יותר ויותר בלוחמת שריון, וב-20 ביולי 1940 מונה לראש מטה דיוויזיית השריון ה-1. ב-17 ביוני 1941 הוא הועלה לדרגת קולונל זמנית, וב-10 ביולי של אותה שנה הוא הועלה לדרגה זמנית של בריגדיר גנרל (כוכב אחד). ב-8 באוגוסט הוא מונה למפקד בריגדת השריון ה-2.
מלחמת העולם השנייה.
עם כניסתה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה בדצמבר 1941, היה קריטנברגר מפקד בריגדת השריון ה-2 אשר הייתה חלק מדיוויזיית השריון ה-2 בפיקודו של ג'ורג' פטון. בינואר 1942 הועבר קריטנברגר לפקד על דיוויזיית השריון ה-2, וב-16 בפברואר הוא הועלה לדרגת מייג'ור גנרל (שני כוכבים). ב-1 באוגוסט של אותה שנה הוא מונה למפקד הקורפוס ה-3, וארגן ואימן אותו לקראת שליחתו לחזית. ב-1 ביולי 1943 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-19, אשר הוצב באנגליה. בתחילת 1944, כחלק מחילופי הגנרלים שנעשו לקראת הפלישה לנורמנדי, מונה קריטנברגר למפקד הקורפוס ה-4, אשר הועבר לחזית האיטלקית במקום הקורפוס ה-6 של לוסיאן טראסקוט אשר הועבר לחזית המערבית. הקורפוס שלו כלל פרט לדיוויזיית השריון ה-1 ולדיוויזיה ההררית ה-10 גם את כוח המשלוח הברזילאי. קריטנברגר השתתף בקרבות באיטליה עד כניעת הגרמנים בזירה זו ב-2 במאי 1945.
אחריתו.
ב-3 ביוני 1945, הועלה קריטנברגר לדרגת לוטננט גנרל (שלושה כוכבים). ב-1 ביולי 1947 הוא מונה למפקד פיקוד הקריביים, וב-1950 מונה למפקד הארמייה הראשונה. הוא פרש מהצבא בדצמבר 1952. לאחר פרישתו שיש כיועץ לענייני ביטחון לאומי לנשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר. קריטנברגר נפטר ב-4 באוגוסט 1980 בצ'בי צ'ייס שבמדינת מרילנד בגיל 89. הוא נקבר בבית הקברות הלאומי ארלינגטון עם אשתו ושניים מבניו.
משפחתו.
ב-23 ביוני 1918 נישא קריטנברגר לג'וזפין פרוסט וודהול (1894-1978). היו להם שלושה ילדים, אשר שלושתם שרתו בצבא ארצות הברית: בנו הראשון, רב"ט טאונסנד וודהול קריטנברגר (יליד 13 במאי 1925) נהרג בפעולה בחזית המערבית ב-25 במרץ 1945, בימים האחרונים של מלחמת העולם השנייה, בגיל 19 בלבד. בנו השני, קולונל דייל ג'קסון קריטנברגר (יליד 27 במאי 1927) שימש כמפקד הבריגדה ה-3 שבדיוויזיה ה-9, ונהרג ב-17 בספטמבר 1969 בגיל 42. בנו השלישי, ויליס קריטנברגר הבן, היה היחיד שנפטר לאחר אביו. הוא לחם במלחמת העולם השנייה עם הדיוויזיה המשוריינת ה-10, ופרש מהצבא בדרגת מייג'ור גנרל.
מרכז מדעני העתיד
מרכז מדעני העתיד הוא מרכז למחוננים הנתמך על ידי עמותת "קרן מיימונידיס" ועל ידי משרד החינוך.
המרכז הוקם במטרה להעניק לתלמידות ולתלמידי תיכון מצטיינים ומחוננים אפשרויות העשרה באמצעות תוכניות ייחודיות, חלקן בחינם, ולאורך שנים. המרכז שואף ליצור קהילת בוגרים מומחים בתחומים שונים, שיחזקו את היכולת המקצועית של המדינה. המרכז מציע תוכניות ייחודיות למחוננים, המאפשרות להם להשתלב בעולם האקדמיה והמחקר בעת לימודיהם בתיכון. נכון לשנת 2018 משתתפים בפרויקט כ-950 תלמידי תיכון מכל רחבי ישראל.
בשנת 2017 הפכו נבחרת ישראל במדעים ונבחרת ישראל במתמטיקה חלק מהמיזם. מנכ"ל מרכז מדעני העתיד הוא אלי פריד משרד החינוך ומרכז מדעני העתיד של קרן מיימונידיס מובילים את הכשרת נבחרות ישראל במדעים להשתתפות באולימפיאדות הבינלאומיות במסגרת מיזם משותף. כל נבחרת מוכשרת במוסד אקדמי שונה.
נבחרות ישראל במדעים.
מדינת ישראל שולחת בכל שנה ארבע נבחרות תלמידים לאולימפיאדות הבינלאומיות במדעים: ביולוגיה, כימיה, מדעי מחשב, מתמטיקה ופיזיקה. האולימפיאדות הבינלאומיות במדעים לבני נוער (IO’s) מתקיימות בחסות ארגון אונסק"ו, ומטרתן עידוד בני נוער לעיסוק מעמיק ומצטיין בתחומי המדע. הפעילות מזמנת חשיפה לאתגרים ברמה בינלאומית בתחומי המדעים, הקניית כישורי חשיבה ופתרון בעיות מורכבות ברמה גבוהה. בנוסף, הפעילות מאפשרת לתלמידים לפתח מוטיבציה ללימודי מדע, יכולת למידה עצמית, עמידה באתגר בלחץ משמעותי. המסגרת תורמת לפיתוח היכולות והביטחון ומאפשרת להם להיות חלק מקבוצה, נבחרת, ה פועלת יחד להגיע להישגים הטובים ביותר. האולימפיאדות הן מפגש של תלמידים בעלי כישרון יוצא דופן בתחום תוכן מסוים מכל העולם המתחרים בידע תאורטי ומעשי. מדליות זהב, כסף, וארד מוענקות לתלמידים בהתאם לתוצאות שלהם בתחרות, ושקלול התוצאות מהווה את דירוג ישראל בקרב המדינות המתחרות. לאולימפאדות מוזמנים 4–6 התלמידים הטובים ביותר בגיל תיכון מכל אחת מהמדינות המשתתפות
תוכניות.
מרכז מדעני העתיד מפעיל את התוכניות הבאות:
התוכניות מציעות למידה ומחקר בסביבה אקדמית, מפגשים ועבודה משותפת עם חוקרים ואנשי אקדמיה מובילים בתחומם, חשיפה לעולם הידע המדעי העשיר ופעילות חברתית מגוונת.
אודיסיאה (לשעבר מדעני וממציאי העתיד).
תוכנית אודיסיאה מופעלת במסגרת מיזם משותף עם משרד החינוך – האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים ומטה הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה. התוכנית נבנתה ביוזמה משותפת עם נשיא המדינה לשעבר שמעון פרס ופועלת במרכז מדעני העתיד למחוננים ומצטיינים של קרן מיימונידיס כמיזם משותף עם משרד החינוך-האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים ועם מטה הסייבר הלאומי שבמשרד ראש הממשלה. לתוכנית שותפים נוספים: קרן רש"י, הקרן לירושלים, צ'ק פוינט, סאן דיסק, מלנוקס וכתר פלסטיק. מטרת תוכנית אודיסיאה לאתר צעירים בעלי פוטנציאל לכישרונות מדעיים וטכנולוגיים ולהקנות להם כלים למיצוי יכולותיהם. התוכנית כוללת לימודים אקדמיים בתחומי המדעים לצד עבודה במעבדות מחקר. התוכנית מתקיימת במקביל ללימודים במסגרת החינוך הפורמלי ובמהלך החופשות התלמידים משתתפים בסדנאות ובימים מרוכזים. אודיסיאה היא תוכנית ארצית הפועלת ב-6 מוסדות אקדמיים ונפרסת על פני 4 שנים - מכיתה ט' עד י"ב, ביניהם: אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית בירושלים, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, המכללה האקדמית תל-חי ואוניברסיטת בר-אילן. התוכנית מסייעת לבוגרי התוכנית להשתלב ביחידות המודיעין והטכנולוגיה של צה"ל או באחד ממסלולי העתודה האקדמית.
אלפא.
אלפא היא תוכנית לתלמידים מחוננים בחינוך העל יסודי (בוגרי כיתות ט' או י') המאפשרת למשתתפיה להשתלב בעולם המחקר המדעי העכשווי. התוכנית גובשה במטרה לספק את הצרכים הייחודיים של תלמידים מחוננים תוך כדי העשרת עולם הידע המדעי שלהם, חשיפתם למחקר מדעי ברמה גבוהה והקניית הכישורים הנדרשים לגיבוש מחקר מדעי עצמאי ועבודת מחקר ברמה אקדמית. התפיסה העומדת בבסיס התוכנית היא להציע לתלמידים המחוננים חוויה אינטלקטואלית משמעותית, בשילוב עם פעילות חברתית (כולל תמיכה רגשית) במטרה לאפשר להם להתפתח בו-זמנית בשני כיוונים אלו. במסגרת התוכנית התלמידים מתמודדים עם אתגרים אינטלקטואליים ופעילויות חברתיות עם תלמידים מחוננים מכל רחבי הארץ. במסגרת התוכנית התלמידים כותבים עבודת מחקר. עבודה זו יכולה להמיר בחינת בגרות באחד מהמקצועות המדעיים המוגברים (5 יחידות לימוד), או לעמוד בפני עצמה כמקצוע מוגבר בתעודת הבגרות. תוכנית אלפא פועלת ב-6 מוסדות אקדמיים: אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית בירושלים, הטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת בר-אילן, מכון ויצמן למדע – באמצעות מכון דוידסון לחינוך מדעי, ואוניברסיטת אריאל בשומרון – לבנות בלבד.
אידיאה.