הגלקסיה הננסית רועה דובים I, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים רועה דובים במרחק של כ-215,000 שנות אור ממערכת השמש. הגלקסיה היא גלקסיית לוויין של שביל החלב והתגלתה בשנת 2006 על ידי קבוצת חוקרים בינלאומית שסרקה את שמי הצפון בחיפוש אחרי אזורים בעלי צפיפות חריגה של כוכבים. עד לגילויה של הגלקסיה הננסית רועה דובים II בשנת 2007, היא נקראה רק הגלקסיה הננסית רועה דובים או הגלקסיה האליפסואידית הננסית רועה דובים, אך בעקבות גילוי זה וכן גילויה של הגלקסיה הננסית רועה דובים III בשנת 2009, מקובל להשתמש בשם הגלקסיה הננסית רועה דובים I כדי למנוע בלבול. הגלקסיה הננסית רועה דובים I נמצאת במרחק זוויתי של כ-6 מעלות מדרום-מערב לכוכב הבהיר ארקטורוס וכ-4 מעלות מדרום-דרום מזרח לכוכב מופריד, אך בהירותה היא מדרגה 10.6 וקשה מאוד להבחין בה, שכן היא נראית כאזור מעט עשיר יותר בכוכבים חלשים ביחס לסביבתה. כ-1.7 מעלות מדרום-דרום-מערב לה נמצאת הגלקסיה הננסית רועה דובים II והגלקסיה הננסית רועה דובים III נמצאת כ-12 מעלות מצפון-צפון-מערב לה.
מאפיינים.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-26 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-1,650 שנות אור. בהירותה המוחלטת היא מדרגה 6.3- ששקולה לעוצמת הארה של פחות מ-30,000 פעמים עוצמת ההארה של השמש, כלומר קיימים כוכבים שעוצמת ההארה שלהם גדולה מזו של הגלקסיה. מסתה של הגלקסיה אינה ידועה במדויק, אך המסה של הכוכבים שבה היא נמוכה מאוד ומוערכת בכ-29,000 מסות שמש בלבד. ממדידת מהירות התנועה של הכוכבים בגלקסיה נראה שבדומה לגלקסיות האחרות מסוגה, רוב המסה של הגלקסיה היא של חומר אפל שטיבו אינו ידוע, ומסתה הכוללת היא לפחות פי 28 מהמסה הנראית.
בית קראג'ורג'ביץ'
יחסי בורקינה פאסו–רוסיה
יחסי בורקינה פאסו–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין בורקינה פאסו לבין רוסיה.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים שבין בורקינה פאסו לברית המועצות החלו לראשונה ב-18 בפברואר 1967. לאחר התפרקותה של ברית המועצות, הכירה בורקינה פאסו ברוסיה כיורשת של ברית המועצות. עם זאת, עקב סיבות כלכליות, נסגרו השגרירויות בין שתי המדינות. בשנת 1992, נסגרה שגרירות רוסיה בואגאדוגו ובשנת 1996, נסגרה שגרירות בורקינה פאסו במוסקבה.
בשנת 2000, שתי הממשלות חתמו על הסכם בין ממשלתי לגבי אשרות הכניסה והדרכונים. יחסי הסחר והכלכלה בין שתי המדינות מוגבלים ליחסים עסקיים בלבד. סך כל היצוא של שתי המדינות עמד בשנת 2008 ב-3.2 מיליון דולר (בעיקר הייצוא הרוסי). מדינת רוסיה קיבלה כ-3,500 תלמידים מבורקינה פאסו.
ב-26 ביולי 2007, שגריר בורקינה פאסו במוסקבה, חאווייר נוגדגו, מסר עותק של אישורים לסגן שר החוץ של רוסיה, אלכסנדר וי. במהלך הדיון דנו השניים במספר בעיות בינלאומיות, כולל באפריקה, והתפתחות של היחסים בין שתי המדינות. נוגדגו שיבח את הגישה הרצינית של רוסיה כדי לסייע למדינות אפריקה, במיוחד בהקלת חובם ובהתמודדות עם הבעיות החברתיות והכלליות של המדינות.
ב-18 בפברואר 2017, שתי המדינות ציינו את יום השנה לכבוד ה-50 השנים שבהן המדינות קיימו יחסים דיפלומטיים. ביום זה החליפו שרי החוץ של שתי המדינות מסרי ברכה.
אסטרופוטוגרפיה
אסטרופוטוגרפיה היא סוג של צילום שמתעסק בצילום והקלטות של גרמי שמים, אירועים אסטרונומיים, ואזורים גדולים של שמי הלילה .
חוץ מיכולותיה של האסטרופוטוגרפיה לצלם חפצים מורחבים כגון הירח, השמש וכוכבי לכת, לאסטרופוטוגרפיה יש יכולת לצלם אובייקטים בלתי נראים לעין האנושית, כמו כוכבים עמומים, ערפיליות וגלקסיות.
הצילום חולל מהפכה בתחום המחקר האסטרונומי המקצועי, עם חשיפות ארוכות טווח של מאות אלפי כוכבים חדשים וערפיליות שהיו בלתי נראים לעין האנושית, והובילו לטלסקופים אופטיים מיוחדים יותר ויותר, שהיו למעשה מצלמות גדולות שנועדו להקליט אור באמצעות צלחות צילום. לאסטרופוטוגרפיה היה תפקיד מוקדם בסקרי שמים וסיווג כוכבים, אך עם הזמן היא פינתה את מקומה לציוד וטכניקות מתוחכמים יותר המיועדים לתחומים ספציפיים של מחקר מדעי, כאשר חיישני תמונה הופכים לאחת מצורות החיישן הרבות.
סקירה כללית.
צילום אסטרונומי הוא אחד הסוגים המוקדמים ביותר של צילום מדעי וכמעט מראשיתו הוא מגוון לתת-תחומים שלכל אחד מהם יש מטרה ספציפית, כולל קרטוגרפיה של כוכבים, אסטרומטריה, סיווג כוכבים, פוטומטריה, ספקטרוסקופיה, פולרימטריה וגילוי חפצים אסטרונומיים כגון אסטרואידים, מטאורים, כוכבי שביט, כוכבים משתנים, נובים ואפילו כוכבי לכת לא ידועים. כל אלה דורשים ציוד מיוחד כגון טלסקופים המיועדים הדמיה מדויקת, עבור שדה רחב של נוף (כגון מצלמות שמידט), או לעבודה באורכי גל ספציפיים של אור. מצלמות CCD אסטרונומיות עשויות להשתמש בקירור קריוגני כדי להפחית את הרעש התרמי ולאפשר לגלאי לרשום תמונות בספקטרום אחר, כמו באסטרונומיה אינפרא-אדומה. מסננים מיוחדים משמשים גם כדי להקליט תמונות באורכי גל ספציפיים.
היסטוריה.
התצלום הראשון של חפץ אסטרונומי היה של הירח בשנת 1840, אך רק בסוף המאה ה-19 התפתחות הטכנולוגיה אפשרה לצלם כוכבים מפורטים. התפתחות האסטרופוטוגרפיה ככלי מדעי התרחשה באמצע המאה ה-19, בעיקר על ידי ניסויים ומדענים חובבים או מה שמכונה "מדענים ג'נטלמנים" (אף על פי שבתחומים מדעיים אחרים אלה לא תמיד היו גברים) בגלל הצורך לחשיפות ארוכות מאוד בשביל תפיסת עצמים אסטרונומיים חלשים יחסית היה צורך להתגבר על בעיות טכנולוגיות רבות. בעיות אלו כללו טלסקופים נוקשים וחזקים מספיק בשביל לשמור על טלסקופ מכוון לנקודה קבועה למשך תקופה ארוכה של זמן.
אסטרופוטוגרפיה חובבת.
אסטרופוטוגרפיה היא תחביב פופולרי בקרב צלמים ואסטרונומים חובבים. תמונות של שמי הלילה ניתן להשיג באמצעות ציוד בסיסי ביותר ובעזרת מצלמות דיגיטליות. עבור שבילי כוכבים פשוטים, אין צורך בציוד נוסף מלבד חצובות. יש מגוון רחב של ציוד מסחרי המיועד אסטרופוטוגרפיה בסיסית ומתקדמת. אסטרונומים חובבים ומקבלי טלסקופים חובבים משתמשים גם בציוד תוצרת בית ובמתקנים שהשתנו.
להלן רשימת חלקית של אסטרונומים חובבים מפורסמים שהקדישו את זמנם הפרטי להקמת מצפים פרטיים קבועים, קיימו תצפיות ממושכות, שלא למטרות רווח וגילו תגליות, שהביאו להם פרסום רב.
מידע בסיסי לצילום.
הן תמונות מצלמה דיגיטלית והן תמונות סרוקות מתואמים בדרך כלל לעיבוד תוכנה כדי לשפר את התמונה בדרך כלשהי. ניתן להאיר לשלוט ולסדר תמונות במחשב כדי להתאים את צבע ולהגדיל את הניגודיות. טכניקות מתוחכמות יותר כוללות לכידת תמונות מרובות (לפעמים אלפים), ושילובן יחד בתהליך נוסף כדי לחדד את התמונות, כדי להתגבר על האטמוספירה, ולהשיג שלילת בעיות מעקב, הבאת חפצים חלשים עם יחס אות לרעש לקוי וסינון זיהום האור. לתמונות וצילומים של מצלמות דיגיטליות נדרש לעיתים עיבוד נוסך, על מנת להפחית את רעש התמונה מחשיפה ארוכה, כולל הפחתת "מסגרת כהה" .
BOINC (בראשי תיבות: The Berkeley Open Infrastructure for Network Computing) הוא שמה של תוכנה ואפליקציה המשתמשת בזמן הלא מנוצל של טעינת מחשב או טלפון חכם של משתמשיה לצורכי תרומה למדע ובכלל זה מחקר רפואי בתחום הסרטן, מלריה ואיידס, חקר ההתחממות הגלובלית, רעידות אדמה, קרינה אלקטרומגנטית, מחשוב, מתמטיקה, חקר כוכבים חדשים, אבולוציה ועוד. הפרויקטים של BOINC ממוקמים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ונתמכים על ידי הקרן הלאומית למדע.
התוכנה והאפליקציה פועלים על Windows, מקינטוש, Linux ו־Android, ומשתמשת בכוח העיבוד הבלתי מנוצל של משתמשים מרחבי העולם על מנת לנתח נתונים או להריץ סימולציות שבאופן רגיל ידרשו מחשבי־על.
היסטוריה.
פיתוח BOINC החל בקבוצה השייכת ל־Space Sciences Laboratory (SSL) באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, אשר הובלה על ידי דייוויד אנדרסון המוביל את פרויקט SETI@home.
אנדרסון מספר כי "ישנם כמיליארד מכשירי אנדרואיד נכון לעכשיו, וכוח המחשוב הכולל שלהם עוקף את מחשבי העל הרגילים הגדולים ביותר". הוא מוסיף כי "מכשירים ניידים הם הגל העתידי בדרכים רבות, כולל כוח המחשוב הגולמי שהם יכולים לספק על מנת לפתור בעיות מחשוביות קשות".
ביצועים.
BOINC פועלת רק כשהמכשיר של המשתמש מחובר לחשמל ונטען, כך שהיא לא מרוקנת את הסוללה שלו. כמו כן, היא מעבירה מידע רק באמצעות Wi-Fi, כך שהיא לא משתמשת בהגבלת הנתונים של חבילת גלישה של הטלפון סלולרי של המשתמש.
תפוצה.
בפרויקט פעילים: 80,385 מתנדבים, 304,745 מחשבים, ממוצע יומי: +42 מתנדבים, -821 מחשבים מרחבי העולם.
פרויקטים.
נכון למרץ 2021, ישנם 34 פרויקטים פעילים על תוכנת BOINC:
יחסי אינדונזיה–רוסיה
יחסי אינדונזיה–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אינדונזיה לבין רוסיה. על פי סקר של חברת BBC בשנת 2014, 29% מהאינדונזים מביעים דעה חיובית על רוסיה לעומת 49% שמביעים דעה שלילית.
היסטוריה.
ברית המועצות הקימה יחסים דיפלומטיים עם אינדונזיה בשנת 1950 והיא אחת מהמדינות המעטות שהכירה בעצמאותה של אינדונזיה מהולנד לאחר מלחמת העולם השנייה.
בתחילת המלחמה הקרה, היחסים של שתי המדינות היו טובים. נשיא אינדונזיה סוקרנו ביקר במוסקבה, וניקיטה חרושצ'וב ביקר בג'קרטה. אחרי שסוקארנו הודח על ידי הגנרל סוהארטו ב-1967, היחסים בין שתי המדינות התדרדרו, עקב מדיניות אנטי-קומוניסטית מצד אינדונזיה תחת. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות התדרדרו אף יותר לאחר שאינדונזיה ביקרה את הפלישה הסובייטית לאפגניסטן, והחרימה את אולימפיאדת מוסקבה ב-1980.