"I was first introduced to the concept of just-in-time (JIT) and the Toyota production system in 1980. Subsequently I had the opportunity to witness its actual application at Toyota on one of our numerous Japanese study missions. There I met Mr. Taiichi Ohno, the system's creator. When bombarded with questions from our group on what inspired his thinking, he just laughed and said he learned it all from Henry Ford's book."
כאשר הגיע ג'ים וומארק בשנות ה-80 של המאה ה-20 לביקור עבודה ביפן, הגיע למפעלי טויוטה וראה שם את יישום התאוריה בפס הייצור. את הרעיון הבסיסי היפני פיתח וומארק לשיטת הניהול הרזה, בו צריך לזכור תמיד להיכן רוצים להגיע, מהו התהליך בעזרתו יגיעו ליעד והחשוב מכל - איך לשכנע את העובדים להרתם ולהשתתף בתהליך.
סוגים של בזבוז.
טויוטה הגדירה שבע קטגוריות או סוגים של בזבוז:
פיתוח רזה.
מטרת הפיתוח הרזה היא:
יישום מתודולוגיית ה-LEAN בפיתוח והנדסה, מבוסס על כלים אשר הוסבו מסביבת הייצור והתפעול, (קאיזן), לסביבת הפיתוח וניהול הפרויקטים. מתודולוגיית ה- LPD עוסקת בזרימת המידע, סנכרון ותאום המידע בין הגופים המפתחים, הצפת בעיות / תובנות, ויישומם בשיפור תהליך הפיתוח.
הפיתוח סדנאות סנכרון ותאום תוכניות הפיתוח
מטרת סדנאות אלו לסנכרן את פעילויות הפיתוח של הגופים: הנדסת המערכת של הפרויקט, ראשי הפרויקטים של תתי המערכות, המחלקות המקצועיות המבצעות את הפרויקטים, והגופים המיצגים את הממשקים החיצוניים. לכן בסוגי סדנאות אלו, כל חברי הצוות המעורבים בפיתוח הפרויקט חייבים להשתתף. במהלך הסדנה, כל חברי הצוות בונים יחד בצורה ויזואלית שבה קל לזהות:
כל הבעיות וההזדמנויות שמתגלות במהלך הסדנה, מתועדות, והצוות מחליט על פעולות מתקנות, אחראים ומועד לביצוע. התוצאה של הסדנא היא תוכנית הפיתוח אמיתית וריאלית, המוסכמת על ידי חברי הצוות, ורשימת מטלות לביצוע שהם תנאי לקיום תוכנית הפיתוח. בנוסף לכך, על ידי השתתפות ועבודה משותפת בבניית תוכנית הפיתוח, התקשורת משתפרת, נוצר גיבוש בצוות, ולקיחת אחריות המהווה מרכיב עיקרי להצלחת הפרויקט.
בביצוע סדנה, התפוקות, האינפורמציה החדשה שמתגלית, מתקבלות תוך זמן קצר ביותר, יום יומיים. כלי ה- LEAN הם פשוטים, ויזואליים, שנותנים תמונת מצב קיים ברורה ואמיתית של סטטוס הפרויקט. באמצעות סדנאות מצליחים לחסוך עשרות אחוזים בלוחות הזמנים, מה ששום שיטה אחרת אינה מסוגלת לספק. כל פרויקט פיתוח חייב לבצע סדנאות כמה פעמים לאורך חיי הפרויקט: בתחילת הפרויקט, לפני PDR, לפני CDR, לפני אינטגרציה ולפי הורדה לייצור. בפרויקטים אשר אינם עומדים בלו"ז חייבים לבצע סדנה זו באופן מידי.
תוצרי הסדנה
הנדסת מערכת.
הפילוסופיה של הייצור הרזה עוסקת ביותר מאשר קיצוץ עלויות במפעל. תובנה מכריעה אחת היא, שרוב ההוצאות מוקצות בשלב עיצוב המוצר. לעיתים קרובות מהנדס יציין חומרים ותהליכים מוכרים ובטוחים ולא זולים ויעילים. התנהגות זו גורמת להורדת הסיכון בפרויקט, שהוא בעצם העלויות למהנדס, על ידי העלאת הסיכון הפיננסי והקטנת הרווח. ארגון יעיל מסוגל לפתח סקר ורשימת תיוג כדי לסקור את עיצוב המוצר.
חברות צריכות לעיתים קרובות להסתכל מעבר לרצפת הייצור על מנת למצוא הזדמנויות לשיפור ככלי של עלויות וביצועי החברה. ברמת הנדסת המערכת, דרישות נסקרות עם נציגי שיווק ולקוחות, כדי לצמצם דרישות כלכליות. ניתן לפתח מודולים משותפים, כגון אספקה למטרות שונות או רכיבים מכניים משותפים. דרישות מוקצות לשיטה הזולה ביותר. לדוגמה, התאמות יכולות להתבצע בתוכנה ומדידות יכולות לעבור מפתרונות מכניים לפתרונות אלקטרוניים. גישה נוספת היא לבחור ספקים, אשר עושים שימוש במרכיבים סטנדרטים הזמינים בשוק תחרותי.
הנדסת תוכנה רזה.
הפילוסופיה של הייצור הרזה השפיעה במידה מסוימת על תחום הנדסת התוכנה, ובפרט על תחום פיתוח התוכנה הזריז. בחלק מהמתודולוגיות, מערכת הייצור של טיוטה (TPS) מצוינת במפורש כמקור השראה, למשל בסטארט אפ הרזה.
הייצור הרזה בשירותי בריאות.
אחת מהאופנות האחרונות בשירותי הבריאות היא יישום עקרונות הייצור הרזה לשיפור הטיפול ולהקטנת טעויות רפואיות.
הייצור הרזה בצבא.
מדינות רבות בעולם מרגישות את הלחץ להקטנת תקציב הביטחון. ביניהם גם ארצות הברית ואנגליה. שתיהן משתמשות בעקרונות הייצור הרזה לניהול הצמצום בתקציב תוך שמירה על יכולות הלחימה. ממשלת אנגליה הצהירה על קיצוץ גם בכוח האדם וגם בתקציבים בשנת 2008. בעבר הצהרות אלו היו צריכות לעבור סקר חיצוני. אך כיום, נעשה שימוש בשיטות המיישמות את פילוסופיית הייצור הרזה. ההכרה, שדווקא האדם הנמצא ב"חוד החנית", יודע היכן נמצא הבזבוז, מניעה את תהליך הייעול מתחתית הארגון למעלה.
במשרד הביטחון, מינהל הרכש, מנה"ר, מוביל את יישום הניהול הרזה בזרועות הצבא בתהליכי הייצור, האחזקה והפיתוח. חיל האוויר הוא בין המובילים בתחום זה.
תוכנית ליישום ייצור רזה.
תוכנית לדוגמה, ליישום ייצור רזה בארגון תהיה:
גיורא שנאן
גיורא (ז'ורה) שנאן (5 במאי 1908 - 9 בנובמבר 2001) היה ציוני, פעיל בארגוני המחתרות, ממייסדי "הנודדת", סגנו של יצחק שדה בפלמ"ח.
חייו.
נולד בשם גיורא שיננסקי בשנת 1908 לז'ניה ואברהם בעיירה הניצ'סק, על שפת הים השחור בקרים שבאימפריה הרוסית, הבן השלישי במשפחה בת 6 נפשות. בגיל 13 התייתם מאמו, שנפטרה ממחלת ה.
כבר בגיל 13 וחצי נכנס למחתרת נגד הבולשביקים, במסגרת פעילותו נשלח לחבל במערכות קשר צבאיות, במוסדות שלטון ובטלפונים. בשנת 1921 הוציא הצבא האדום גזר דין מוות על אנשי המחתרת, עובדת היותו של ז'ורה נער צעיר גרמה לביטול גזר הדין נגדו וקבלת חנינה. שחרורו נעשה לאחר כיבוש חצי האי קרים. בזיכרונותיו סיפר שמתנת הבר מצווה שלו הייתה בית הסוהר שבו ישב.
בגיל 17 עלה לארץ ישראל והתיישב בחצר כנרת, במסגרת הגרעין שהקים את קיבוץ אפיקים (גרעין השומר הצעיר מברית המועצות). משנותיו הראשונות בארץ עסק בביטחון בעמק הירדן עד שהפך למפקד הגוש בשנת 1934. חמש שנים תפקד כמפקד גוש עמק הירדן עד לשנת 1939. לאחר מכן עבר לתפקידים שונים ב"הגנה", סייע ליצחק שדה בהקמת הפלמ"ח, פיקד על פלוגה ב' של הפלמ"ח, ומונה לאחר מכן לסגנו יחד עם דוד (דוידקה) נמרי.
בזמן כהונתו בפלמ"ח, בשנת 1942, היה שותף לתוכנית מצדה על הכרמל, היה אחראי על הקמת מערך ההגנה הראשון ברכס רמות מנשה.
לאחר סיום שירותו בפלמ"ח עבר לפקד על נפת הגליל העליון, במסגרת זו סייע רבות ליישוב עין זיתים בעלייתו על הקרקע.
בזמן מלחמת העצמאות היה מפקד היישובים דגניה א' ודגניה ב' ונלחם נגד הצבא הסורי שפלש לעמק הירדן. כן פיקד על גדוד חי"ם 103.
לאחר המלחמה עסק בהקמת חיל הספר. בשנת 1951 החל קורס מג"דים אותו סיים בהצלחה והיה מפקד גדוד 21 בחטיבת גולני, כמו כן השתתף בקורס הקומנדו הראשון בצה"ל ("בית הספר ללוחמה זעירה"), והיה לחניך מצטיין בקורס. באמצע שנות ה-50 השתחרר מצה"ל בדרגת סגן-אלוף.
במלחמת ההתשה ירד לעזור לכוחות הלוחמים בסיני במסגרת פלוגת הנמרים (פלוגה של מפקדים יוצאי פלמ"ח ההגנה שעברו את גיל 55) והוא בן 61.
היה פעיל בספורט העממי של עמק הירדן, השתתף בצליחת הכנרת מהצליחה הראשונה בשנת 1939 ועד שנות ה-90 של המאה ה-20. היה לו קיאק משלו בימיה של עמק הירדן ואתו חתר רבות מסביב לכנרת. פעילות הספורט הייתה חשובה לו והוא לא החסיר אף אירוע ספורט עממי במסגרת העמק.
היה נשוי פעמיים. מאשתו הראשונה, תמרה, נולדו הבן עוזי והבת אריאלה. , נהרג בעת שירותו הצבאי בדצמבר 1950.
לזכרו של עוזי שנאן ניטעה חלקת כרם ונקראה על שמו (כיום חלקת בננות) בשדות אפיקים.
מרעייתו השנייה, פוליה, נולדו לו בן ובת. הוא אימץ את הבת של רעייתו מנישואים קודמים.
גיורא שנאן נפטר בקיבוץ אפיקים בנובמבר 2001, בגיל 93.
דינוניצ'וס
סביון ליברכט
סביון ליברכט (נולדה ב-13 בינואר 1948) היא סופרת ומחזאית ישראלית.
ביוגרפיה.
ליברכט נולדה בשם סבינה סוסנובסקי במינכן שבגרמניה, להורים ניצולי השואה. ב-1950 עלתה לישראל עם הוריה. בילדותה התגוררה בבית דגן ולאחר מכן בבת ים. לאחר השירות בצה"ל נסעה ללמוד בלונדון ושינתה שמה לסביון.
למדה ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, והועסקה כעיתונאית בירחון "את". אוסף סיפוריה הראשון, "תפוחים מן המדבר", יצא לאור בשנת 1986.
ליברכט פרסמה שני רומנים, אך היא נודעת בעיקר בזכות סיפוריה הקצרים, שאת חלקם עיבדה למחזות. סגנון כתיבתה הוא ריאליסטי, מורכב, דחוס ומלא מתח. בכתיבתה ניכרת העדפה לקול הפנימי של הדמות המרכזית, על פני ההתרחשות החיצונית. סיפוריה נוגעים בהוויה הישראלית, והיא מרבה לעסוק בקונפליקטים המאפיינים הוויה זו: הקונפליקט הדתי-חילוני, היהודי-ערבי והבין-דורי. סיפוריה מושפעים מחוויותיה כבת לניצולי השואה, ורבים מסיפוריה נוגעים בשואה ובהשלכותיה על הניצולים וצאצאיהם.
ליברכט גרושה ואם לשניים.
קישורים חיצוניים.
מכּתביה:
Do As Infinity
ドゥ・アズ・インフィニティ) Do As Infinity) היא להקת ג'יי-פופ/רוק יפנית שהופיעה לראשונה ב-29 בספטמבר 1999 עם הסינגל הראשון שלה, "Tangerine Dream".
שלושה מן השירים שלה נבחרו לשמש כשירי פתיחה/סיומת של סדרת האנימה המצליחה אינויאשה.
הלהקה התפרקה ב-29 בספטמבר 2005, יום לאחר היציאה של אלבום האוסף האחרון שלהם "Do the A side", לאחר קריירה מצליחה שנמשכה 6 שנים.
הלהקה התאחדה מחדש בהרכב חלקי בשנת 2008 והיא פעילה עד היום. אחד השירים החדשים שלה: "Kimi Ga Inai Mirai" - נבחר כשיר הפתיחה לסדרת ההמשך של אינויאשה - "המערכה האחרונה" בשנת 2009.
חברי הלהקה.
טומיקו ואן.