החל מעונת החפירות ב-1988 התגלו שפע של ממצאים מתקופת הברזל I (בין 1150 לבין 1000 לפני הספירה). בשנותיה המאוחרות יותר של המשלחת, התמקדו החפירות באקרופוליס שבו התגלו שרידים של מבנה מקודש מהתקופה הארמית של האתר והשינויים שהתחוללו במבנה זה במהלך תקופת הברזל. כמו כן, חזרה המשלחת לעסוק בתקופה החיתית (תקופת הברונזה המאוחרת ב) לאור גילוי ארמון שכלל ארכיון תעודות מתקופה זו.
בעקבות הקמת מחנה של הצבא הסורי בסמוך לתל, במהלך מלחמת האזרחים בסוריה, עלה חשש לגרימת נזק לאתר ובעיקר חשש מביזה.
ג'ולי האייק
ג'ולי האייק (נולדה ב-4 באוקטובר 1960) היא שחקנית אמריקאית. "מלכת היופי של ארצות הברית לשנת 1983".
ביוגרפיה.
האייק נולדה וגדלה בקליפורניה, אביה היה טייס בחברת תעופה ואמה הייתה יועצת בבית ספר תיכון. היא סיימה תואר בביולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
כשהייתה מעודדת באוניברסיטה היא התגלתה ולאחר מכן הופיעה בפוסטר פרסומי של פוקס המאה ה-20.
ב-1983 זכתה בתואר "מיס קליפורניה" ולאחר מכן זכתה במקום הראשון בתחרות "מיס ארצות הברית" וייצגה את ארצות הברית במיס תבל וזכתה במקום השני.
כשחקנית היא הופיעה בסדרות טלוויזיה ביניהן טווין פיקס ודאלאס.
כיום עובדת כסוכנת נדל"ן ופעילה למען בעלי חיים.
ארון קבורת תבנת
ארון קבורת תבנת הוא ארון קבורה של המלך הפיניקי תַּבּנִת (Tabnit) מצידון, אביו של המלך אשמונעזר השני. על גבי ארון הקבורה חרותות שתי כתובות שאינן קשורות אחת לשנייה. כתובת אחת בכתב חרטומים, וכתובת שנייה באלפבית פיניקי. ארון הקבורה נוצר בתחילת המאה ה-5 לפנה"ס (או ה-4 לפנה"ס). הוא נחפר בשנת 1887 על ידי הארכאולוג העות'מאני אוסמאן המדי ביי בנקרופוליס של אייאה ליד צידון ביחד עם סרקופג אלכסנדר וארונות קבורה נוספים. בתוך ארון הקבורה נמצא גופו החנוט של המלך בתוך נוזל החניטה, במצב שימור מושלם. ארון הקבורה והשלד מוצגים אחד ליד השני והם חלק מאוסף המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול.
את השם תַּבּנִת אפשר לפרש תבנית, תמנית כלומר תמונה. ויליאם פוקסוול אולברייט העלה השערה שמשמעות השם הוא "זוהר אלוהי", על פי הביטוי האכדי melammu.
על פי הכתובת שהופיעה על ארון הקבורה של בנו אשמונעזר השני מקבלים את השושלת של בית המלוכה: אשמונעזר הראשון, בנו המלך תבנת, אמעשתרת אשתו, שהייתה הכוהנת הגדולה לאלה עשתרת, ובנם המלך אשמונעזר השני.
ארון הקבורה וגלויו.
הקברים ליד צידון התגלו במרץ 1887 על ידי הכומר האמריקאי והמסיונר הפרסביטריאני ויליאם קינג אדי (William King Eddy), שחי עם משפחתו בצידון. הוא ביקר במערת קברים כ-10 מטר מתחת פני האדמה. הוא מדד ותיאר את כל ארון הקבורהים שמצא שם משיש לבן ושחור. הדוח נשלח אל המזרחן הבריטי ויליאם רייט (William Wright) בלונדון. הוא מצידו שלח מכתב לעיתון הבריטי הטיימס שבו סיפר על הגילוי של אדי תוך שהוא מבקש מהמוזיאון הבריטי לנקוט מידית בצעדים להבטיח שהאוצר לא ייפול לידיהם של "הוונדלים הטורקים". מכתב זה שהופיע בטיימס הסב את תשומת לבו של האמדי ביי, האוצר החדש של המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול, האמדי ביי ארגן מידית שמירה משטרתית סביב המערה, שלא אפשרה לאיש להיכנס אליה עד להגעתו. הוא הגיע לצידון ב-29 באפריל וארגן חפירה מידית מלאה של ארון הקבורהים, והעברתם לאיסטנבול. הוא סיפר לאחר מכן שהמכתב הביא אותו להחלטה: "להראות להם שוונדלים טורקים כן יכולים".
בעת החפירה, פתחו הפועלים את ארון הקבורה של תבנת ומצאו את גופתו החנוטה במצב שימור טוב, צפה בתוך נוזלי החניטה. בעת הגילוי, האמדי ביי אכל ארוחת צהריים. הפועלים שפכו את נוזל החניטה לאדמה וכך לא התאפשר לחקור את סודם של הנוזלים ולא לשמר את הגופה. האמדי ביי ציין בכתביו ב-1892, שהוא הצליח לשמור כמות קטנה של הנוזלים שנשארו בתחתית ארון הקבורה.
ארון הקבורה מזכיר בצורתו מומיה מצרית כשראש ארון הקבורה הוא דמוי אדם (אנתרופואיד), בעל זקן עם פנים מחייכות, בעיצוב בסגנון מצרי.
כתובת.
הכתובת ידועה בסימון KAI 13. הכתובת בכתב החרטומים מראה, שארון הקבורה היה מיועד במקורו למצביא מצרי בשם פן-פתח.
העתק אותיות הכתובת עם ניקוד ובירורים לקריאה בעברית:אָנֹכִ תבנת כֹּהֵן עַשְׁתּרת מלך צִדֹנִם בֵּן אֶשְׁמֻנעֶזֶר כהן עשתרת מלך צדנם שֹׁכֵב באָרֹן זֶ. מי אַתָּ כֹל אדם אֲשֶׁ תַּפֻק אֶית הארן זֶ, אַל אַל תפתח עֲלִתִי ואל תַּרְגִּזֵנִ כִּ אִי אָרֻ לַנִ כסף אי אר לנ חָרֻץ וכֹל מִנִם מִשֹׁד. בִּלְתִּ אנכ שכב בארן ז אל אל תפתח עלתי ואל תרגזנ כ תֹּעֲבַת עשתרת הדבר הֻא ואִם פתח תפתח עלתי ורגז תרגזנ אַל יִכֹּן לך זרע בחים תחת שמש ומשכב את רְפָאִם.
נחום סלושץ פירש את הכתובת כך: .
תארוך ארונות הקבורה.
ארונות הקבורה של תבנת ואשמונעזר השני בנו, דומים בסגנונם לארונות הקבורה שהיו מקובלים במצרים בימי השושלת ה-26 של מלכי מצרים, שבירתם הייתה העיר סאיס (Sais, Egypt), למשל ארון הקבורה של פסמתיך השני והורחבית מסקארה שנמצא במוזיאון המטרופוליטן לאמנות. דמיון זה הביא את החוקרים להשערה, שארון הקבורהים האלה נוצרו בתקופה זאת.
ייתכן ושני ארון הקבורהים נרכשו על ידי הצידונים, לאחר השתתפותם בקרב פלוסיום שהתרחש בשנת 525 לפנה"ס, בין כנבוזי השני ופסמתיך השלישי ממצרים.
ג'וני סרוג'י
ג'וני סרוג'י (בערבית: جوني سروجي, (נולד ב-1963) הוא מדען מחשב ערבי-ישראלי המכהן כסגן נשיא בכיר לטכנולוגיית חומרה של חברת אפל האמריקאית.
קורות חיים.
סרוג'י נולד וגדל סמוך לוואדי ניסנאס שבחיפה למשפחה ערבית נוצרית ישראלית. למד יחד עם אחיו בבית ספר נזירות נצרת. ב-1987 סיים תואר ראשון במדעי המחשב מהטכניון וב-1991 סיים תואר שני במדעי המחשב בטכניון תחת הנחייתו של פרופסור דניאל ברי בנושא Adaptation of the Unix Ditroff for Formatting Arabic Text. הוא עבד במעבדות הפיתוח של IBM בחיפה במשך שלוש שנים.
ב-1992 הצטרף לאינטל ישראל שם עבד כמנהל בכיר בתחום טכנולוגיות אימות ומערכות הפצה מבוזרות בחטיבת השבבים. ב-1999 עבר לארצות הברית לעבוד במרכז הפיתוח של אינטל באוסטין, טקסס, שם עסק בפיתוח שבב הפנטיום. ב-2003 חזר למרכז הפיתוח של אינטל בישראל. ב-2005 חזר שנית לעבוד ב-IBM כמנהל פיתוח יחידת המעבד המרכזי בשבבי power7.
ב-2008 הצטרף לאפל כמנהל ביחידת השבבים למכשירי הטאץ' של אפל. ב-2011 מונה לסגן נשיא בחטיבת השבבים של אפל, והוביל את פיתוח שבב a4 ששימש בדגמים הישנים יותר של האייפון והאייפד, וגם עבד על חיישן הזיהוי באייפון 5s. ב-2014 מונה לתפקיד סגן נשיא לתחום החומרה בחברה וב-2015 לסגן נשיא בכיר לטכנולוגיית חומרה בחברה.
תבנת
כתובת תבנת
פרנסיסקו רודריגס
פרנסיסקו רודריגס גרסיה
חסוס גראי
דרמשטדט 98
דארמשטאט 98
תעשייה 4.0
תעשייה 4.0 (Industry 4.0) הוא מונח המייצג תפיסה ארגונית לניהול מפעלים ותהליכים תעשייתיים באופן חכם ומודרני תוך יכולות תקשורת וממשקים של מכונות הייצור ושילוב טכנולוגיות כגון האינטרנט של הדברים, ניתוח מידע בזמן אמת, רובוטיקה, בינה מלאכותית והגנת סייבר.
התפיסה שפותחה בעשור השני של המאה ה-21, דורשת מכל מרכיבי המפעל טכנולוגיה מתקדמת במטרה להתאים את עצמו לדרישות הלקוח במהירות, לאפיין במדויק פריטי ייצור ואף לשנותם תוך כדי עבודה, ולקצר את כל תהליכי העבודה משלב הגיית "הרעיון" עד לייצור מוצר. אלו מיועדת להוביל ל"מפעל החכם", בו ניתן יהיה לקבל מידע רלוונטי לגבי שרשרת האספקה והמשאבים, ויאפשר גמישות בהחלטות ביחס לקווי הייצור. המפעל החכם יוכל להימדד במדדי איכות, יוכל לשנות את ייעודו במהירות, ולהכיל חידושים בקווי הייצור בהתאם לדרישות השוק.
בעידן התעשייה 4.0 מכונות יתבססו יותר ויותר על למידת מכונה ויהיו מסוגלות לקבל החלטות עצמאיות תוך שימוש בביג דאטה, עיצוב הליך הייצור וביצוע סימולציות, בעזרת מחשוב ענן. שילוב של רובוטיקה וסנסורים חכמים ישפרו וידייקו את הליך הייצור.
המהפכה התעשייתית הרביעית.
המונח Industry 4.0 מתייחס למהפכות התעשייתיות שהתרחשו בעולם, וקובע כי אנו בעיצומה של המהפכה התעשייתית הרביעית. אלו הן המהפכות הקודמות:
תומאס ברדריץ'
תומאס ברדריץ' (בקרואטית: Thomas Brdarić; נולד ב-23 בינואר 1975 בנורטינגן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא קרואטי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים.
שטוטגרט, פורטונה דיסלדורף ופורטונה קלן.
ברדריץ' שיחק במועדון הנוער בעיר קירכהיים, ממנו עלה לבוגרים. בשנת 1993 החל לשחק בקבוצת המילואים של שטוטגרט, ובאוגוסט 1993 ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה בקבוצה הבכירה של שטוטגרט, כאשר נכנס כמחליף לפריץ ואלטר במשחק מול באיירן מינכן. את שערו הראשון בבונדסליגה הבקיע כבר במחזור השני באותה עונה, כאשר שטוטגרט ניצחה 2–4 את וטנשייד 09. ברדריץ' ערך עשר הופעות באותה עונה, אך לא הצליח להשתלב בהרכב, ונמכר לפורטונה דיסלדורף מליגת הבונדסליגה השנייה. ברדריץ' סייע לקבוצה להעפיל אל הבונדסליגה. הוא שיחק בדיסלדורף במשך שתי עונות, בהן מיעט להבקיע. בשנת 1996 עבר לפורטונה קלן, גם כן מהבונדסליגה השנייה, שם הוא שיחק שלוש עונות. בקבוצה זו ברדריץ' הצליח יותר, והבקיע 24 שערים ב-80 הופעות. בעונתו האחרונה בקבוצה, 1998/99, הבקיע ברדריץ' 13 שערים ב-29 הופעות, והוא הפך לשחקן מחוזר על ידי המועדונים הגדולים. בתקופתו בפורטונה קלן, כונה ברדריץ' בשם במבי, עקב רגליו הדקיקות.
תקופת השיא בבאייר לברקוזן.