בשנת 2008 סיים פולמן ארבע שנים, בהן עמל על בימוי הסרט "ואלס עם באשיר", סרט תיעודי מונפש שאייר דוד פולונסקי, המגולל את המסע בזכרונותיו של הבמאי, אז חייל צעיר הנלחם במלחמת לבנון הראשונה. הסרט עוקב אחרי ניסיונותיו של פולמן להתחקות, בעזרת ידידיו, אחר שלושה ימים במלחמה אשר נמחקו מזיכרונותיו מבלי להשאיר עקבות. הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל קאן. הוא זכה בשישה פרסי אופיר, בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר, בפרס איגוד הבמאים האמריקני והיה מועמד לשני פרסי פרסי באפט"א, מועמד לדקל הזהב בפסטיבל קאן, ומעומד לפרס האוסקר לסרט הזר לשנה זו, אך לא זכה. עם זאת, באותה שנה קיבל פולמן את התואר "אביר מסדר האמנויות" מטעם ממשלת צרפת.
ביולי 2012 פולמן מונה לצוות השיפוט בפסטיבל ונציה.
במאי 2013 יצא לאקרנים סרטו "כנס העתידנים" (The Congress). הקרנת הבכורה התקיימה בפסטיבל קאן. בדצמבר 2013 זכה הסרט בפרס האקדמיה האירופית לקולנוע לסרט האנימציה באורך מלא הטוב ביותר לשנת 2013.
בשנת 2019 נבחר "ואלס עם באשיר" למקום ה-72 ברשימת "100 הסרטים הטובים של המאה ה-21" של "הגרדיאן".
בתחילת 2020 הועלתה בתיאטרון הקאמרי הצגת הבכורה של המחזה של חנוך לוין, "מתאבל ללא קץ", בבימויו של פולמן.
בשנת 2013 החל לעבוד על סרטו החדש "איפה אנה פרנק", סרט דרמה מונפש בשפה האנגלית המבוסס על חייה של אנה פרנק בתקופת השואה. הסרט הוקרן בפתיחת פסטיבל הקולנוע ירושלים ב-24 באוגוסט 2021.
חיים אישיים.
נשוי למפיקה ענת אסולין ולהם שלושה ילדים.
פורטוגזית - הגייה
Presov
Preshov
Eperies
Košice
Kosice
ריצ'ארד דין אנדרסון
ריצארד דין אנדרסון
סטארגייט (סרט)
סטארגייט (באנגלית: Stargate, "שער כוכבים") הוא סרט מדע בדיוני שיצא לאקרנים בשנת 1994. הסרט הוא הראשון בזיכיון "סטארגייט", והיווה השראה ליצירת הסדרות "סטארגייט SG-1", "סטארגייט אטלנטיס" ו"סטארגייט יוניברס".
הסרט היה מועמד לפרס סאטורן על התלבושות ואפקטים מיוחדים, וזכה בקטגוריית סרט המדע בדיוני הטוב ביותר לשנת 1995. בנוסף, הוא היה מועמד לפרס הוגו על העיבוד הדרמטי הטוב ביותר.
עלילה.
בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20, מתגלה בחפירות ארכאולוגיות במצרים עצם טבעתי גדול (להלן: סטארגייט) ממתכת שמקורה אינו ידוע, עליו מוטבעים סמלים לא מוכרים, יחד עם טבלית אבן גדולה שגם בה מתוארים סמלים דומים. ביתו של ראש המשלחת לוקחת לרשותה קמע עם סמל האל רע שגם נמצא בחפירות.
בזמן ההווה, האגיפטולוג דניאל ג'קסון מקבל הזדמנות בידי אשה זקנה שלצווארה הקמע לתרגם הירוגליפים מצריים עתיקים, שיכולים להוכיח את השערותיו כי הפירמידות נבנו בזמן השושלת הרביעית של מצרים. הוא מסכים להצעה ומקבל אישור כניסה לבסיס חיל האוויר האמריקני. כאשר הוא מגיע למתחם הוא נפגש עם האשה, שמציגה עצמה כקתרין לאנגפורד. הוא מתרגם בהצלחה את ההירוגליפים, שמבשרים על אל השמש רע ושער הכוכבים שלו, שנקבר לנצח נצחים. בינתיים, מקבל קולונל ג'ק או'ניל הנחיות לחזור מפרישתו ולקחת פיקוד על הפרויקט.
ג'קסון מגיע לפריצת דרך כאשר הוא מגלה שמערך קבוצת הכוכבים זהה לסימנים שעל טבלית האבן. הוא מוסיף ומשער כי שש קבוצות הכוכבים המתוארות על הטבלית הן נקודות ציון למיקום בחלל, והסימון השביעי הוא "מקום המוצא". הסטארגייט נגלה לעיני ג'קסון, ומתבצע החיוג בעזרת שבעת הסמלים, שפותח חור תולעת. לתוך הסטארגייט נשלח גשוש שמבצע תצפית על כוכב הלכת אליו התבצע החיוג, ומראה שהאטמוספירה בצד השני זהה לזו שבכדור הארץ. עוד הוא מראה, כי השער מצידו השני מכיל סימנים לא מזוהים שיש צורך לתרגמם. ג'קסון משכנע את או'ניל לשלוח צוות דרך השער ולקחת אותו איתם כדי לעזור בתרגום.
קתרין נותנת לג'קסון את הקמע למזל, והצוות עובר דרך השער. הם יוצאים מצידו השני לתוך פירמידה, שם או'ניל מכין פצצת מימן לפיצוץ הסטארגייט למקרה ויתגלה איום על כדור הארץ. ג'קסון וחלק מהצוות מגיעים לכפר התיישבות, שבו האנשים טועים לחשוב שמדובר באלים ששלח רע ומשתחווים בפניהם, היות שג'קסון מחזיק בקמע של רע. ג'קסון מסביר למנהיג השבט, קאסוף, את מטרת בואם ומגלה כי הכתיבה נאסרה עליהם וששפתם היא מצרית עתיקה. ילידת המקום, שאורי, מובילה את ג'קסון למערה מלאה בהירוגליפים. בינתיים, חללית עצומה בצורת פירמידה נוחתת על הפירמידה, והצוות שנשאר שם מותקף בידי יצורים לא מזוהים.
ג'קסון מצליח לתרגם את ההירוגליפים, שמציינים שהאל המצרי רע הוא בעצם ישות חייזרית שניסה להאריך את ימיו (בעזרת סרקופג שמתגלה בהמשך). עוד נאמר כי רע הגיע לכדור הארץ ושיעבד את בני האדם בעזרת הטכנולוגיה שברשותו, והשתמש בגופתו של ילד כפונדקאי וכיהן עצמו כשליט הארץ. בני אדם הועברו דרך הסטארגייט לכוכבי לכת שבהם חצבו את המינרלים שמהם עשויה הטכנולוגיה שלו, כולל הסטארגייט. או אז, מרדו תושבי כדור הארץ כשגילו שרע אינו אל וקברו את הסטארגייט. בפחדו שתושבי המקום יידעו את האמת, הוא אסר עליהם קרוא וכתוב.
בחוזרם לפירמידה, החבורה מותקפת בידי יצורים שראשם מעוצב לפי האל המצרי הורוס. או'ניל מגלה שפצצת המימן נעלמה. לפתע, טבעות מתכת יורדות מכיוון התקרה ומשגרות למקום שלושה יצורים נוספים, שלוכדים את או'ניל וג'קסון ומשגרים אותם חזרה לספינה החייזרית. הם מובלים לחדר מלוכה, בו מתגלה רע שמחזיק בפצצת המימן, ושהוא מתכנן להשתמש בפצצה כתגובה למרד שנערך נגדו. או'ניל מנסה להשתלט על החיילים של רע, אך נלכד ומושלך לצינוק.
בכפר, שאורי מגלה לתושבים את האמת על היותם עבדים. הם אוספים נשק אותו לקחו מהצוות ויוצאים לשחרר את או'ניל וג'קסון משביים. עם התפתחות העלילה, או'ניל מארגן את תושבי הכפר למרד על כוחותיו של רע, שמתחיל בנסיגה מהכוכב. או'ניל מצליח למצוא את פצצת המימן, שהוטמנה בינתיים בפירמידה, שולח אותה חזרה לספינה החייזרית והיא מתפוצצת יחד עם ספינתו של רע במעמקי החלל.
לבסוף, ג'קסון מחליט להישאר מאחור יחד עם שאורי ונותן לאו'ניל את הקמע.
תקציב וביקורות.
הסרט קיבל ביקורות מעורבות. חלק מהביקורות התמקדו בשימוש הנרחב מדי באפקטים מיוחדים, לצד עלילה חלשה וקלישאות מרובות, כולל הצגת צבא ארצות הברית בצורה מגוחכת ופרנואידית. מבקר הקולנוע רוג'ר איברט, זוכה פרס פוליצר, טען כי "הסרט גרוע כמו במאי הסרטים אד ווד".
אולם, לצד אלה נוספו גם ביקורות שמשבחות את הסרט.
הסרט נעשה בתקציב של 55 מיליון דולר, והכניס קרוב ל-197 מיליון דולר, כאשר בסוף השבוע הראשון להקרנתו הכניס קרוב ל-17 מיליון דולר.
סרטי המשך.
ב-2006, דין דבלין הביע נכונות ליצור שני סרטי המשך שימשיכו את סרט הקולנוע, ושאינם קשורים לסדרה "סטארגייט SG-1". לפי דבלין, הסרט השני יעסוק בשובו של דניאל ג'קסון לכדור הארץ עם תגלית חדשה, למציאת סטארגייט חדש ויעסוק במיתולוגיות נוספות, והסרט השלישי יאחד בין כל המיתולוגיות שהוצגו עד כה. קורט ראסל וג'יימס ספיידר הודיעו כי הם מוכנים לשוב ולגלם את התפקידים אותם גילמו לפני 12 שנה.
הבדלים בין הסרט לסדרה סטארגייט SG-1.
אולפני MGM תכננו להרחיב את העלילה שהוצגה בסרט, אך איבדו את הזכויות לאחר יציאתו לווידאו. הם העבירו את המושכות לבראד רייט וג'ונתן גלזנר, שיצרו את הסדרה "סטארגייט SG-1". קיימים מספר הבדלים בין סרט הקולנוע לסדרה.
את קולונל ג'ק או'ניל חמור הסבר, אותו גילם קורט ראסל בסרט הקולנוע, שיחק בסדרה ריצ'רד דין אנדרסון, שהזריק לדמות מנה גדושה של הומור וקלילות. את ד"ר דניאל ג'קסון (מגולם על ידי ג'יימס ספיידר בסרט) גילם מייקל שנקס, ובתחילת הסדרה גולמו דמויותיהם של קוולסקי ושאורי (שנקראת שאריי בסדרה) בידי ג'יי אקובון וואיטייר בנדרה, בהתאמה. אריק אבארי (שגילם את קאסוף) ואלכסיס קרוז (שגילם את סקארה) שבו לשחק את דמויותיהם מהסרט בעונותיה הראשונות של הסדרה, ילידי כוכב הלכת שהוצג בסרט וכעת נקרא אבידוס. בנוסף, האל השקרי רע היה האחרון מגזע חייזרי בסרט הקולנוע, אולם בסדרה, הוא אחד מני רבים הקרויים "גואולד", ומסתבר כי אבידוס אינו כוכב הלכת היחיד אליו ניתן להגיע דרך הסטארגייט, וכי קיימת רשימה שלמה של כוכבים בעלי "כתובת חיוג".
אל צוות השחקנים בסדרה נוספו אמנדה טאפינג בתפקיד קפטן סמנתה קרטר וכריסטופר ג'אדג' בתפקיד טיאלק החייזרי, שהיה משרתו הראשון של אחד מהאלים השקריים שבסדרה, אפופיס.
עברית תנכית
סטרגייט
יוטאקה טניאמה
כשר לפסח
מחשבות שוא
גרשיים
גרשיים (codice_1) הם סימן פיסוק המשמש לציון ראשי תיבות בשפה העברית. הגרשיים נכתבים לפני האות האחרונה של ראשי התיבות (לדוגמה, צה״ל) ואינם מוזזים משם בהטיה. למשל, סמג״ד (שפירושו ”סגן מפקד גדוד“) וברבים סמג״דים.
גרשיים מציינים בעברית גם אותיות המשמשות כמספרים. למשל, ל״ו צדיקים. שימוש זה בולט במיוחד בתאריכים עבריים, לדוגמה, י״א בתשרי ה׳תש״ף.
שימוש נוסף לגרשיים הוא ציון רצף אותיות שאינו מילה כמו שורשים ושמות האותיות. למשל, אל״ף.
בעבר, היה נהוג להציב גרשיים לפני האות האחרונה של המילה במילה לועזית ששולבה בטקסט עברי. דוגמאות רבות לכך מופיעות בפירושיו של רש״י לתורה ולתלמוד. בספרות הקבלה והחסידות נהוג לציין בגרשיים מילה הרומזת למשמעות עמוקה או שמות מלאכים.
השם גרשיים לקוח מסימן דומה בטעמי המקרא.
הקלדה.
בהקלדה יום־יומית במכשירים שאינם אייפון, אייפאד ומאק, דוברי עברית משתמשים לרוב בתו מירכאות (לדוגמה, צה”ל במקום צה״ל).
גופנים מסוימים לא מבדילים בין שני הסימנים.
בקידוד התווים windows-1255 או iso-8859-8-i, תו הגרשיים מקודד במספר 216, והמרכאות במספר 34.
סורגום
כיכר טיאננמן
גן החיות התנכ&quot;י
יחזקאל חנקין