עם התפוררות העידן הסובייט בקווקז, נחתו, שליחי הדת האיראניים, בגאורגיה ובקווקז בכלל ותוך זמן קצר החלו להפתח מדרסות ומסגדים. חודשה העלייה לרגל לערים הקדושות בעיראק (עד לפלישת האמריקאים) ולאיראן. בעוד שבתקופה הסובייטית נשלחו הצעירים מהקווקז ללמוד בבוכרה המוסלמית החלו משלב זה ללמוד גם באוניברסיטאות בעולם הערבי, באיראן ובטורקיה. מאות צעירים באזרבייג'ן וגאורגיה לקחו יוזמה והחלו ללמוד תאולוגיה במשהד ובקום ומיעוטם בטהראן וקזווין (قزوین) (מחוז קזווין). החיית הקישורים של הקהילות המוסלמיות בגאורגיה ובקווקז חיברה מחדש את האזור לקהילה השיעית העולמית.
מועצה אזורית עזתה
ועדת זיילר
ועדת זיילר היא ועדת בדיקה ממשלתית, שמונתה ב-4 בדצמבר 2005 לבדוק את פעילות משטרת ישראל ופרקליטות המדינה בפרשת האחים פריניאן.
בראש הוועדה עמד השופט בדימוס ורדי זיילר, לשעבר נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים, וחברים בה עו"ד נורית שניט, לשעבר פרקליטת מחוז מרכז, וניצב בדימוס עוזי ברגר, לשעבר ראש אגף חקירות במשטרה.
הוועדה החלה את דיוניה ב-25 בדצמבר 2005.
ב-23 במאי 2006 שלחה הוועדה מכתבי אזהרה ל-13 אישים וגופים, בהם מפכ"ל המשטרה המכהן רב ניצב משה קראדי, קודמו בתפקיד, שלמה אהרונישקי, פרקליטת מחוז דרום, עו"ד יסכה ליבוביץ, ומנהל המחלקה לחקירות שוטרים, עו"ד הרצל שבירו (ראו הרחבה בערך פרשת האחים פריניאן). בספטמבר 2006 החלה הוועדה לשמוע את עדויות המוזהרים.
ב-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה, אשר בעקבותיו התפטר המפכ"ל משה קראדי והחלו חקירות כנגד גורמים אשר צוינו בדו"ח.
מוזהרי הפרשה.
ב-23 במאי 2005 שיגרה ועדת זיילר מכתבי אזהרה ל-13 קצינים ופרקליטים, שעשויים להפגע ממסקנות הוועדה. תוכן מכתבי האזהרה לא פורסם. האזהרות המופיעות בהמשך עלו באופן עקיף בדיוני הוועדה.
מסקנות הוועדה.
בצהרי ה-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה.
בין עקרי המסקנות:
בעקבות מסקנות הוועדה.
שעות ספורות לאחר פרסום המלצות הוועדה הודיע המפכ"ל על התפטרותו. בדבריו, ציין המפכ"ל כי "כמי שהארגון חשוב לו, השוטרים חשובים לו והאזרח חשוב לו", הוא עושה זאת "מתוך רצון לתת דוגמה אישית". למחרת פרסום מסקנות הוועדה הורה היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, על פתיחת חקירה פלילית כנגד נצ"מ יורם לוי ורפ"ק ראובן גלבוע.
דהארמה
דהרמה
דְהַרְמַה (בסנסקריט: धर्म) או דְהַמַּה (בפאלי: धम्म) היא מושג מרכזי במספר דתות הודיות, ביניהן בודהיזם, הינדואיזם, ג'ייניזם וסיקיזם. אין למילה מקבילה בשפות אחרות, ובדתות השונות למושג משמעות שונה. ניתן לתרגם את המילה ל"אמת" או "צדק", אך גם ל"חובה" (דתית או מוסרית), "אתיקה" ו"דרך". מקור המושג בסנסקריט רומז על משמעות של "משא" שנושא הכוהן-הברהמין שמחויב לביצוע הטקסים הוֶדיים.
המושג דהרמה בבודהיזם.
בבודהיזם מבוטאת המילה דהמה, כפי שהיא מבוטאת בפאלי, לשון הקודש של הבודהיזם. לביטוי דהמה משמעויות רבות בטקסט הבודהיסטי, הראשונה בהם היא "חוק טבע" או "אמת", לרוב הכוונה לתובנות הבסיסיות ביותר של הבודהה בנוגע לטבע הקיום והמצב האנושי. תובנות אלו נקראות לרוב ארבע האמיתות הנאצלות, והן כדלקמן:
המושג דהרמה הוא גם אחת משלוש אבני החן בהן נתמך כל בודהיסט בדרך אל ההארה. שלוש אבני החן מקבלות ביטוי בצורת שבועה אותה משננים בודהיסטים:
המושג דהרמה בג'יניזם.
הג'ייניזם מוסיף אמיתת יסוד נוספת על ארבע הקיימות: החומר הנצחי של הבריאה, התווך שבו נעים כל הברואים.
המושג דהרמה בהינדואיזם.
ההינדואיזם משתמש במונח סנטנה דהרמה (Sanatana Dharma) הלקוח משפת הסנסקריט, שפירושו הדרך הנצחית.
דהרמה היא מערכת הכללים שעל פיה הפרט מנהל את חייו, בהתאם לקאסטה שלו. מערכת כללים זו - הדהארמשסטרה, "ההלכה ההודית", התפתחה מכתבי ההדהארמסוטרות.
את מושג ההינדואיזם מתרגמים כ"הינדו-דהרמא" (הדהרמה של ההינדים), כלומר דרך החיים הנכונה למאמיני ההינדואיזם.
M2 Browning מק&quot;כ
עקום פאנו
עקום פאנו הוא מסילה רציפה, הממלאת שטח דו-ממדי או בעל ממד גבוה יותר. עקומים כאלה תוארו לראשונה על ידי המתמטיקאי האיטלקי ג'וזפה פאנו ב-1890, והיו לדוגמה הראשונה של מה שנודע אחר-כך כפרקטל. פאנו בנה פונקציות אלה כדי להדגים מסילה רציפה שלא ניתן לתחום בשטח קטן.
באופן אינטואיטיבי, אפשר לתאר מסילה רציפה כמסלול שעושה נקודה הנעה, ללא קפיצות, במרחב. כדי לקבל הגדרה מדויקת יותר, הציע קמי ז'ורדן ב-1887 ש"מסילה" היא התמונה של פונקציה רציפה המוגדרת על קטע היחידה formula_1. הגדרה זו, שהפכה לאחד המושגים היסודיים בטופולוגיה, מתאימה לפונקציות מקטע היחידה לכל מרחב טופולוגי. המקרה הפשוט ביותר הוא זה של מסילה במישור הדו-ממדי. לפעמים אין מבחינים בין הפונקציה formula_2 לבין התמונה שלה, שהיא אוסף הנקודות formula_3.
בשנות השמונים של המאה התשע-עשרה גילה גאורג קנטור שקטע היחידה שקול לריבוע היחידה בעוצמתו. פירושה של עובדה זו הוא שקיימת פונקציה מן הקטע אל הריבוע, המכסה את כל הנקודות. פאנו בנה את "עקום פאנו", שהוא, כאמור, מסילה רציפה הממלאת את ריבוע היחידה (או קובייה מממד גבוה יותר) בלי להחמיץ אף נקודה, בניסיון להדגים את התופעה שגילה קנטור.
רוב המסילות שמתמטיקאים נתקלו בהן עד עבודתו של פאנו היו בעלות נגזרות רציפות כמעט בכל מקום, ומסילות כאלה אינן יכולות למלא שטח. משום כך, הדוגמאות של פאנו, שהיו מבוססות על הרעיונות של קנטור ואיחדו אותן עם הזרם המרכזי של המחקר המתמטי, התקבלו בהפתעה רבה.
מן הדוגמאות הדו-ממדיות של פאנו קל לבנות מסילות רציפות שיכסו את הקובייה ה-n ממדית, לכל n. יתרה מזו, אם מוותרים על נקודות הקצה, אפשר לבנות באותה שיטה גם מסילות רציפות שיכסו את המרחב האוקלידי ה-n-ממדי כולו.
הבניה של פאנו, כמו רוב הבניות המפורשות של עקומים מכסי-שטח שהתגלו מאז, מבוססת על הגדרה איטרטיבית של המסילה: בכל שלב נבנית מסילה ליניארית-למקוטעין, המעדנת את השלב הקודם; ראו האיור בצד שמאל. בגבול, מתקבלת מסילה רציפה המבקרת בכל נקודות הריבוע. גם אם בכל שלב סופי המסילה אינה חותכת את עצמה, תכונה זו אובדת במעבר לגבול - מסילה המכסה שטח מוכרחה לחתוך את עצמה. בדומה לזה, לא קיימת פונקציה חד-חד-ערכית ורציפה בשני משתנים לקטע ממשי.
כפרקטל, לעקום פאנו יש ממד טופולוגי 1 וממד האוסדורף 2.
בנייה של מסילה ממלאת-שטח.
הבנייה של פאנו מבוססת על שני רעיונות חשובים של קנטור: ההתאמה בין מספרים ממשיים לסדרות של ספרות (על ידי הצגה בינרית או טרנרית), והבניה של קבוצת קנטור. נסמן ב- C את קבוצת קנטור, שהיא כידוע בעלת עוצמת הרצף. פונקציית קנטור היא פונקציה רציפה formula_4, המכסה את כל הקטע. בעזרתה אפשר להגדיר פונקציה רציפה בין מרחבי המכפלה, formula_5, לפי הנוסחה formula_6.
מכיוון שקבוצת קנטור הומיאומורפית למרחב formula_7, ומכיוון שקיימת התאמה חד-חד-ערכית ועל formula_8, יש הומיאומורפיזם formula_9. ההרכבה formula_10 היא העתקה רציפה של קבוצת קנטור על ריבוע היחידה. אבל את הפונקציה f אפשר להרחיב לפונקציה רציפה formula_11, על ידי השלמה ליניארית בכל אחד מן הקטעים החסרים של C, וזוהי המסילה המבוקשת.
יוסף שאול
יוסף שאול (נולד ב-1949) הוא מדען ישראלי העוסק בתחומי הווירולוגיה השונים ומשמש כפרופסור במכון ויצמן למדע. נזקפים לזכותו גילויים ופיתוחים רבים, בהם חיסון נגד דלקת הכבד הנגיפית מסוג B (צהבת B).
תחילת דרכו.
שאול נולד באהווז, בירת מחוז ח'וזסתאן באיראן. אביו היה סוחר. בגיל 13 עלה לישראל בעליית הנוער יחד עם חביב אחיו הגדול יותר והם התמקמו בפנימיה כפר הנוער בן שמן. כבוגר בית ספר חקלאי, נרשם ללימודים בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות. בשנת 1974 קיבל תואר ראשון בחקלאות, ותואר שני בפיזיולוגיה של בעלי חיים. בזמן לימודיו היה מתפרנס מהוראה בבית הספר האזורי שפיר. בשנת 1977 החל את הלימודים לדוקטורט במחלקה לווירולוגיה במכון ויצמן למדע בהנחיית פרופסור חיים אביב. בשנת 1981 נסע לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו בהנחיית William J. Rutter. בשנת 1983 חזר למכון ויצמן והצטרף למחלקה לווירולוגיה ששינתה את שמה לאחר מכן למחלקה לגנטיקה מולקולרית. בשנת 1985 הועלה לדרגת חוקר בכיר, בשנת 1990 הועלה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 2001 לפרופסור מן המנין. הוא נשוי לאילנה ממשפחת הוניג ולהם ארבעה בנים ושלוש עשרה נכדים.
מחקרים והישגים.
בעבודת הדוקטורט שלו עסק שאול בביולוגיה מולקולרית, ובמיוחד במאפייניהם של המנגנונים השולטים בביטוי הגנים השונים. הוא לראשונה בארץ השתמש בשיטות של הנדסה גנטית לחקר גן ההמוגלובין ואפיונו בעזרת מיקרוסקופ אלקטרוני. במחקר הפוסט-דוקטורט חקר את עולם הנגיפים. נגיף שעניין אותו במיוחד היה הנגיף הגורם לדלקת כבד נגיפית (הפטיטיס) מסוג B. הוא המשיך לחוקר את הווירוס במכון ויצמן ואף פיתח חיסון שהחברות SciVac בארץ ו- VBI Vaccines Inc פתחו אותו לשימוש תחת אישור FDA.
פרופ' שאול הצליח לפענח את המנגנון המולקולרי שבו נגיפי צהבת B מצליחים לאלץ גנים אנושיים לייצר חלבונים מסוימים על פי המידע הגנטי המקודד ב-DNA. האפשרות לאילוץ התאים לייצר חלבונים אלה נובעת מהעובדה שנגיפים אלה מכילים חלבון ייחודי המשבש את התהליך התקין של ייצור החלבונים בתאים. ייצור החלבונים המאולץ של הגנים האנושיים, הנגרם על ידי הנגיפים, יוצר בתא סביבה נוחה לייצור של חלבונים נגיפיים, ולהתרבות הנגיפים. ממצאים אלה סייעו בפיתוח תרכיב חיסון מתקדם נגד המחלה הקטלנית, ובשנת 1992 הם זיכו את שאול בפרס על שם אנדריי לבוף. בשנת 2001 הוענק לו פרס מייסדי טבע.