התנודתיות עלולה לגרום לבלבול ולתסכול רב הן עבור האדם והן עבור סביבתו. שכן היא באה לידי ביטוי בכך שאדם שהצליח לבצע פעולה מסוימת בזמן אחד לא בהכרח יצליח לבצע אותה בזמן אחר. זאת ללא קשר לאופי הפעולה, למצב המוטיבציוני או לרמת ערנותו. מצב זה יוצר אי-ודאות רבה בחייו של האדם, שכן עצם הידיעה כי יש לו את היכולת לבצע דבר מה, לא יבטיח בהכרח כי יצליח ליישם אותו בזמן הנדרש. עם הזמן חוויות חוזרות של הצלחה או של כישלון אקראיים עבור פעולה מסוימת יכולות לעורר ספק בקיומה של המיומנות הנדרשת לביצועה ועל ידי כך לערער את תפיסת המסוגלות של האדם. במקביל הסביבה עלולה לפרש דפוס זה באופן שגוי כראיה לחוסר יכולת או לחוסר רצון של האדם. על כן במצבים אלו היחסים בין תגובות הסביבה והספקות העצמיים, עלולים להוביל לקשיים משניים בפן החברתי והרגשי (ראו הסבר על קשיים משניים של הפרעת קשב).
אוטומטיות.
בפסיכולוגיה, מודעות מוגדרת כמרכיב קוגניטיבי המאפשר קליטת גירויים מהסביבה וגירויים פנימיים, כמו מחשבות, רגשות ותחושות פיזיות.
ישנם הבדלים משמעותיים בין תהליכי עיבוד מידע מודעים לתהליכים שאינם מודעים. תהליכי עיבוד מידע מודעים ונשלטים מצריכים משאבי קשב רבים ועל כן הם יכולים להתבצע רק באופן סדרתי - זה אחר זה. להבדיל, תהליכי עיבוד מידע אוטומטיים אינם מכוונים או נשלטים באופן רצוני, הם יעילים ביותר ומתרחשים מחוץ למודעות של האדם.
האוטומטיות היא השלב המתקדם ביותר בתהליך הרכישה של מיומנות או יכולת כלשהי.
פעולה אוטומטית מאופיינת בכך שהיא מתבצעת באופן מהיר ומדויק במאמץ מנטלי מזערי. זאת משום שהידע המאוחסן בזיכרון נוהלי יכול לבוא לידי ביטוי באופן אוטומטי ללא צורך בקשב מכוון.
על כן בניגוד לפגיעה ביכולת הלמידה של ידע ומיומנויות חדשים, ההשפעה של ההנמכה ביכולות הקשב והריכוז פחות משמעותית עבור תהליכים אוטומטיים שהאדם כבר מיומן בהם והם אינם דורשים מאמץ מכוון ומודע.
ביצוע ראשוני של פעולה מסוימת על סמך חיקוי או הנחיות יכול להיות איטי ומביך. שלב זה של תהליך הלמידה מצריך משאבי קשב רבים ולכן האדם העוסק בו לא יהיה פנוי לעבד ולהגיב לגירויים אחרים בסביבה. משום שהאוטומטיות נרכשת באופן הדרגתי על ידי אימון, יש לתרגול ולהתנסות חשיבות רבה לקידום יכולת התפקוד במקרים אלו. כך נוצר מצב הדומה למלכוד 22, שכן מצד אחד אוטומטיזציה של מיומנות מסוימת יכולה לאפשר לאנשים עם הפרעת קשב לתפקד ברמה גבוהה חרף קשיי הריכוז, אך מצד שני אותם הקשיים עלולים להוות מכשול משמעותי להשגתה.
השלכות משניות.
ההשלכות המשניות של קשיי הריכוז יכולות להיווצר כבר בגיל הרך ובגיל בית הספר, כמו למשל הפער שנוצר בין יכולתו האמיתית של התלמיד לבין ציוניו והערכות מוריו בבית הספר ובגן. השלכות אלו עלולות לפגוע גם בהיבטים לא אקדמיים, כמו הפן החברתי, הרגשי וההתנהגותי. לדוגמה, כאשר ילד עם הפרעת קשב מתקשה להתרכז ונוטה לחולמנות בעת הקניה של חומר חדש בגן הילדים, הוא עשוי לקבל משוב שלילי מהגננת. תלמידים עם הפרעת קשב ללא פעלתנות יתר עשויים להיתפס לעיתים בעיני הצוות החינוכי כבעלי יכולת נמוכה או כחסרי מוטיבציה ואיטיים.
אבחון.
הקריטריונים לאבחון הפרעת קשב עודכנו במהדורה החמישית של ה-DSM כדי לאפיין בצורה מדויקת יותר את הביטויים שלה בגילאי הבגרות. בעוד שעבור ילדים יש צורך בהצגה של 6 סימפטומים כדי לענות על ההגדרה של אחת הקבוצות, למבוגרים מעל גיל 17 נדרשים רק 5.
על פי ההנחיות של המהדורה החמישית של ה- DSM תינתן אבחנה של הסוג ADHD-PI במקרים בהם האדם מציג את כמות התסמינים המינימלית התואמת לגילו (6 לילדים, 5 למבוגרים) במהלך ששת החודשים האחרונים לפחות, בצורה שהיא לא הסתגלותית ולא תואמת את רמת ההתפתחות של הנבדק.
טיפול.
טיפול בהפרעת קשב כולל את אפשרויות המענה הזמינות עבור הסימפטומים של הפרעת קשב וההשפעות האפשריות שלהם על רמת התפקוד ואיכות החיים של האדם.
באמצעות טיפול הולם, הפרוגנוזה של הפרעת קשב עשויה להיות טובה מאוד. שכן טיפול הולם יכול למנוע תאונות וליקויים מתמשכים בתפקוד במסגרת בית הספר, עולם העבודה, קשרים עם עמיתים ויחסים בין אישיים.
ג'ואנה הייס
יחסי ישראל-אריתריאה
שייח' עובייד
עידן גרינבאום
עידן גרינבאום (נולד ב-י"ח בתשרי ה'תשל"א, 18 באוקטובר 1970) הוא ראש המועצה האזורית עמק הירדן. עיתונאי ישראלי ופרשן כלכלי לשעבר.
ביוגרפיה.
נולד בקיבוץ אשדות יעקב איחוד ליוחנן ונטע. סיים תיכון בבית ירח. ב־1989 התגייס לצה"ל, שירת כחוקר במצ"ח ואף חתם קבע לשנתיים. במילואים עבר גרינבאום קורס קצינים, ועד לבחירתו כראש המועצה האזורית עמק הירדן שירת כקצין בדרגת רב-סרן ביחידה לאיתור נעדרים של צה"ל. לאחר שחרורו חזר לקיבוץ לשנה, במהלכה היה "מדריך נעורים" לתלמידי התיכון, ואז עבר לתל אביב והחל ללמוד לתואר ראשון במינהל עסקים במכללה למינהל.
לאחר סיום הלימודים לתואר הראשון הוא החל את לימודי התואר השני במדע המדינה (תקשורת פוליטית) באוניברסיטת תל אביב. ב־1995 החל לעבוד בדסק הכלכלה של עיתון "הארץ", כעבור שנתיים היה ממקימי ynet וב־2003 עבר לערוץ 10, לתפקיד ראש הדסק הכלכלי.
ב־2005 עבר לטלוויזיה החינוכית והחל להגיש את התוכנית "הזירה הכלכלית". ב־2007 הצטרף לצוות ההקמה של העיתון "כלכליסט", שם כיהן כסגן עורך וכראש מערכת החדשות. בתחילת 2011 חזר לטלוויזיה החינוכית, להגשת התוכנית "סוגרים חשבון" ששודרה גם בערוץ 2.
לימד כלכלה ותקשורת במכללת כנרת.
בבחירות לראשות עמק הירדן שנערכו בפברואר 2016, בעקבות התפטרותו של ראש המועצה הקודם יוסי ורדי, התמודד לראשות המועצה. בסיבוב הראשון קיבל גרינבאום כ-29% מקולות הבוחרים, יותר מכל חמשת המועמדים. בסיבוב השני התמודד מול ד"ר גבי אסם וניצח, כשזכה בכ-60% מהקולות.
בבחירות לראשות המועצה שנערכו באוקטובר 2018 התמודד גרינבאום מול תומר ארביטי וניצח, כאשר קיבל 83% מהקולות.
גרינבאום נשוי לד"ר מיכל רום ואב לארבעה. התגורר במשך 20 שנה ברמת אביב ובעשור השני של המאה ה-21, מתגורר באשדות יעקב איחוד.
גביע המדינה בכדורגל 2000/2001
גביע המדינה בכדורגל 2000/2001 הייתה התחרות ה-63 מאז היווסדה וה-48, לאחר קום המדינה. המשחקים החלו ב-9 בספטמבר 2000 והסתיימו ב-22 במאי 2001.
מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בה-20 שלה. בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א.
התוצאות.
השלבים המוקדמים.
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השמיני שהתקיים ב-6 במרץ 2001 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.
שלבי הגמר.
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
הערה:
טוקן כתום-מקור
טוקן כתום-מקור (שם מדעי: "Pteroglossus frantzii") הוא מין טוקן מהסוג טוקן ארקרי, שמצוי רק במדרונות הסמוכים לאוקיינוס השקט של דרום קוסטה ריקה ומזרח פנמה. אורכו של הטוקן כתום-המקור כ-43 ס"מ, ומשקלו כ-250 גרם (לזכר בוגר ממוצע). שמו המדעי הוא על שם חוקר הטבע הגרמני אלכסנדר פון פרנציוס.
הזכר והנקבה דומים במראם: הראש שחור, הגב ירקרק-זיתי כהה, העכוז וחלקו העליון של הזנב אדומים. על חלקו האחורי של הצוואר מתמשך פס אדום. הבטן צהובה בהירה, עם פס אדום במרכזה וכתם שחור במרכז החזה. הירכיים חומות. העין צהובה, והעור החשוף הסמוך לה אדום. הלסת העליונה של המקור כתמתמה, הלסת התחתונה שחורה והרגליים ירוקות. צבעי גופם של פרטים צעירים דהויים הרבה יותר: הראש שחור כולו, הגב חום-ירקרק; נקודת החזה השחורה והפס האדום בולטים פחות.
מין זה דומה מאוד לטוקן מוכתם-החזה, אך נבדל ממנו בצבע לסתו העליונה, בפס הבטן התיכונה, ובנקודת החזה השחורה. הצליל האופייני למין זה הוא "פסיייק" או "קייסייק", שדומה לקריאתו של הטוקן מוכתם-החזה, אך נבדל ממנו בכך שהוא מורכב משני צלילים.
מין זה נע ביער בקבוצות קטנות הכוללות כעשרה פרטים. הוא ניזון בעיקר מפירות, אך גם מחרקים, לטאות, ביצים וטרף קטן אחר.
הנקבה מטילה 2 ביצים בקן ישן של נקר, בגובה 6-30 מ' מעל הקרקע. שני בני הזוג דוגרים על הביצים במשך כ-16 ימים, הגוזלים נותרים בקן לאחר הבקיעה; הם עיוורים וערומים, ועל רגליהם ישנם "פדים" מיוחדים שמגנים עליהם מרצפתו של הקן. שני ההורים מאכילים את הגוזלים. הם פורחים מהקן 6 שבועות לאחר הבקיעה, אך הוריהם ממשיכים להאכיל אותם במשך כמה שבועות לאחר מכן.
הלמוט לוטי
הלמוט לוטי (נולד: 22 באוקטובר 1969, בגנט, בלגיה. בשם: הלמוט ברתולד אלמה לוטיגר - Helmut Barthold Johannes Alma Lotigiers) הוא זמר-יוצר בלגי ממוצא פלמי, בעל קול טנור. לוטי שר בשפות ובסגנונות שונים. בראשית הקריירה שלו התפרסם כאשר חיקה את סגנונו של הזמר אלביס פרסלי, בראשית שנות התשעים, החל לשיר מוזיקה קלאסית. ברפרטואר של לוטי גם מספר שירים בעברית.
ביוגרפיה.
לוטי נולד בשנת 1969 להוריו ריטה ולוק בגנט שבבלגיה, כבן בכור מבין 3 בנים, הוריו התגרשו בהיותו כבן 3. בגיל 5 עלה לראשונה על במה, בבית האופרה של גנט, אותה ניהל הסבא לוטיגר. במחזה לוהק לוטי לתפקיד בנו של המרקיז.