בשנת 2008 הכינה ועדה ציבורית בראשות הרצל בודינגר תוכנית מתאר לשדות התעופה בישראל, ובמסגרתה המליצה להעתיק את שדה התעופה למנחת עין שמר, אך להימנע מלסגור את שדה התעופה עד לאחר גמר ההקמה של השדה החלופי והעברתה המסודרת של הפעילות התעופתית מן השדה הישן אל החדש. באוקטובר 2009 החליטה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה כי השדה ימשיך לפעול חמש שנים נוספות, ובסיומן יידון עתיד השדה שוב. בתקופה זו השדה ימשיך להיות מסומן כשדה זמני בתוכנית המתאר המחוזית תל אביב.
במרץ 2010 עתרה רשות שדות התעופה לבג"ץ כנגד החלטת המועצה הארצית ובספטמבר 2012 העתירה נמחקה לאחר שהושגו הסכמות. באפריל 2015 העניק בג"ץ ארכה של שישה חודשים לשימושים ספציפיים בשדה, למרות שפקע תוקף האישור לשימוש הזמני בשדה, לצורך מציאת פתרון חלופי.
בתחילת דצמבר 2014 נחשפו תוכניות הפיתוח העתידיות לשטח השדה. על פי התוכניות, סגירת השדה תאפשר הקמת 15,000 יחידות דיור באמצעות ציפוף הבנייה בשכונות הסמוכות של הרצליה (נחלת עדה וגן רש"ל) ובניית דירות בחלק ממתחם שדה התעופה עצמו וכמו כן כ-500 דונם יוקצו להקמת מבני ציבור שונים כמו אודיטוריום ושטחים מסחריים סביב כיכר, שטחים פתוחים שחלקם ייצרו פארק עירוני גדול, מגדלי משרדים בגבול העיר עם רעננה ותחנת הרכבת רעננה מערב והגדלת הקמפוס האקדמי של "המרכז הבינתחומי".
ב-2015 הוצעה חלופה לתוכנית העתקת חלק מפעילות התעופה הפרטית למנחת עין שמר והיא על ידי הרחבת שדה התעופה בחיפה כך שישמש גם כחניון למטוסים פרטיים. באוקטובר 2015 הוחלט להאריך את השימוש בשדה עד אוקטובר 2018 (וייתכן שאף יוארך היתר השימוש בו גם הלאה). לאחר בחינת חלופות שנפסלו כמו בניית שדה חלופי ליד שמורת חרוצים צפונית לרעננה, באוקטובר 2017 הסכימו שר האוצר ושר הביטחון על הרחבת שדה התעופה בחיפה והעתקת הפעילות משדה התעופה בהרצליה לשם.
ביולי 2018 אושרה חלופת הקמת השדה בצפון מזרח חדרה, בשטחי מועצה אזורית מנשה סמוך לעין שמר. אך גם לחלופה זאת קיימת התנגדות רבה של תושבי חדרה והמועצה האזורית.
באוגוסט 2018 החליטה המועצה הארצית לתכנון ובנייה לדחות את סגירת השדה עד לשנת 2021.
בפברואר 2019 הוחלט לקרוא את שדה התעופה על שם מודי אלון.
בדצמבר 2019 הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל) הפקידה להתנגדויות את תוכנית הבנייה בשדה. על פי התוכנית יקומו בשטח השדה 1,650 יחידות דיור בבניינים שיתנשאו לגובה של 10–25 קומות.
באוקטובר 2021 היה אמור השדה להיסגר, אך לאחר מאמציהם של בתי הספר והטייסים יחד עם משרד התחבורה בראשות השרה מירב מיכאלי ורשות שדות התעופה, נדחתה הפסקת הפעילות והותר להמשיך אותה עד ל-2025.
גלגל המזלות הסיני
Stairway to Heaven
Stairway to Heaven (מאנגלית: מדרגות לגן עדן) הוא שיר של להקת הרוק הבריטית לד זפלין. השיר לא יצא מעולם כסינגל, ועם זאת הפך לאחד השירים המוכרים ביותר של הלהקה בפרט ושל הרוק בכלל.
את השיר כתב סולן הלהקה רוברט פלאנט והלחין גיטריסט הלהקה ג'ימי פייג'. הוא הוקלט בשנים 1971-1970 ויצא בשנת 1971 כחלק מהאלבום הרביעי וחסר השם של הלהקה.
לשיר התחלה שקטה והמשך אקוסטי, שלאחריו הופך השיר לרועש יותר, בסגנון הארד רוק. השניות האחרונות של השיר שקטות, כך שהוא מסתיים באותה נימה בה החל. אורכו של השיר 8:02 דקות, משך זמן הנחשב לארוך עבור שיר רוק.
לשיר נקשר מסתורין, הן בגלל הליריקה המורכבת והן בגלל הטענה שלפיה אם משמיעים את השיר לאחור ניתן לשמוע מסרים שטניים. טענות אלו התיישבו עם הקשר בין פולחן השטן לרוק הכבד, אולם בניגוד ללהקות הבי מטאל שאכן הזכירו את השטן באופן מפורש בשיריהן, אין ב-Stairway to Heaven אזכור או רמז לשטן. חברי לד זפלין הכחישו את הטענות הקושרות את השיר לפולחן השטן.
נכון לאוגוסט 2013, הטאב של השיר, זכה לדירוג הגבוה ביותר לאורך השנים, באתר Ultimate Guitar Archive.
במאי 2014 הגישו נציגי להקת ספיריט, תביעה לבית המשפט, בטענה כי חלק של השיר לקוח מהשיר Taurus, אותו הקליטה בשלהי שנות השישים, אך תביעתם נדחתה.
קלוד ללוש
קלוד ללוש (בצרפתית: Claude Lelouch; נולד ב-30 באוקטובר 1937) הוא במאי ותסריטאי צרפתי יהודי.
קורות חיים.
ללוש נולד בצרפת. אביו היה בן למשפחה יהודית מאלג'יריה, ואמו התגיירה. הוא נחשב לבמאי מוביל ומוערך בקולנוע הצרפתי. במהלך הקריירה הקולנועית שלו יצר ללוש למעלה מארבעים סרטים, שרבים מתוכם זכו להצלחה בינלאומית.
סרטו גבר ואישה מ-1966 זכה בשני פרסי אוסקר ובפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן.
תיקון קוראים
תיקון קוראים (או תיקון סופרים) הוא ספר כרוך ומודפס בו נמצאים טקסטים הנקראים במקור ממגילת קלף או מספר תורה שנכתבו על ידי סופר סת"ם. תיקון הקוראים מחולק לשתי עמודות: בראשונה מצוי הטקסט בפונט ובאופן שבו הוא נכתב על ידי סופר הסת"ם על ספר התורה או המגילה המקוריים; העמודה השנייה היא תעתיק של אותו הטקסט הכולל ניקוד, טעמים, וחלוקה לפרקים ולפסוקים.
הספר נקרא פעם תיקון סופרים, מכיוון שהוא נועד עבור סופרי סת"ם הבאים לכתוב ספר תורה. בכתיבת ספר תורה ישנם כללים רבים אשר חריגה מהם עלולה לפסול את ספר התורה -בכל הנוגע לעימוד, למספר האותיות שבכל עמודה, לפרשות הפתוחות והסתומות (המרווחים שבאמצע הטקסט בין עניין לעניין), וכן לנוסח האותיות המדויק. על כן משתמשים הסופרים בתיקון הסופרים כ"אב נוסח" מוגה ומדויק, שאותו הם מעתיקים בשלמות. "תיקון סופרים" מכיל את הנוסח של התורה ללא ניקוד או טעמים, ועבור הקוראים, הוציאו אותו לאור בצירוף המקרא המנוקד ועם טעמים, שיעשו בו שימוש להכנת הקריאה.
תיקון קוראים, הוא למעשה כלי דידקטי לימודי ללימוד קריאה בתורה. תיקון הקוראים נועד לגשר על הבעייתיות שבקריאת הטקסט מספר התורה באופן הנכון שכן בספר התורה אין ניקוד או טעמים, והקורא צריך לזכור אותם בקוראו בתורה. בצורת העימוד בתיקון הקוראים, המביאה גם את הטקסט כפי שהוא מופיע בספר התורה, יכול הקורא להתכונן אליה ולנסות את זכרונו בקריאה בעמודה זו. העמודה המנוקדת ובעלת הטעמים מאפשרת לקורא לבחון את נכונות קריאתו ולזכור את הניקוד וההטעמה הראויים לכל מילה.
תיקון קוראים הנפוץ משנת תש"ל הוא רמ"ה עמודים. אמנם קדמו לו תיקון רמ"ח עמודים, עם 42 שורות לכל עמוד, אשר נמצא בשימוש בקרב קהילות רבות, בפרט בחסידות בעלז; תיקון רט"ו עמודים, עם 48 שורות; תיקון קע"ג עמודים אשר היה נהוג בקהילות רבות באשכנז, עם 60 שורות; תיקון רס"ד עמודים, עם 42 שורות; תיקון תימני רכ"ו עמודים, עם 51 שורות.
ישנן מהדורות רבות של תיקוני קוראים וסופרים, שההבדל כמעט היחיד ביניהן הוא שינויים גרפיים שוליים והגופן של האותיות המצויות בתעתיק, שכן ישנם הבדלים בצורת האותיות שבהן נכתב ספר התורה בין העדות השונות.
יש אף מספר מועט ביותר של מחלוקות בטעמים ובהטעמה בין הרבנים וכל תיקון קוראים הוא לפי אחת הדעות, כך לדוגמה המילה "האוהלה" (כתיב האהלה), לפי דעה אחת היא מלעיל ולפי שנייה מלרע.
ערבות
ערבות צד ג', או בקיצור ערבות, היא הביטוי המשפטי המתאר התחייבות של אדם לקיים חיובו של אדם אחר כלפי אדם שלישי, אם לא יפרע במועדו. כלומר, אם החייב לא יעמוד בתשלום חוב, יהיה הנושה רשאי לדרוש מאת אותו ערב שיפרע את החוב. הערבות יכולה להיות לחיוב כולו, או למקצתו. הערב המתחייב לקיים את חוב האדם האחר לא חייב להיות בן אדם יחיד, אלא יכול להיות חברה, עמותה, מוסד, וכן המדינה.
מטרת הערבות.
מטרת קבלת הערבות היא כפולה: ראשית, הנושה, נותן האשראי, יוצא מנקודת הנחה כי החייב יעשה ככל שביכולתו על מנת למנוע מחברו, שערב לחובו, לשלם במקומו, ובכך מגדיל את הסיכויים כי החייב יפרע לו את החוב. שנית, במצב בו החייב לא פורע את החוב, לנושה יש חייב נוסף, הוא הערב, ממנו הוא יכול להפרע את החוב.
הערבות היא סוג של חיוב המכונה "חיוב משני" במובן הזה שלמרות שכלפי הנושה החייב והערב חייבים "ביחד ולחוד" (כלומר - החייב יכול לפנות לשניהם) הרי שבניגוד לחייב העיקרי שנהנה מההלוואה, הערב הוא חייב בדרגה נמוכה יותר. לאור עקרון משניות הערבות, ולאור העובדה שכיום הערב נתפס גם כ"צרכן", כלומר - כחייב שיש להעניק לו הגנה עודפת, הוראות הפסיקה והחקיקה מעניקים הגנות שונות לערבים.
משכך, מבחינתם של נותני האשראי, ערבות היא בטוחה הכפופה לטענות הגנה של הערב, ומשכך טובה פחות מבטוחות אחרות כגון, ערבות בנקאית, שטרי חוב או משכון. עם זאת, לאור העובדה שמדובר בבטוחה שבעת הוצאתה אין החייב נדרש לתשלומים לצדדים שלישיים, הרי לעיתים מסתפקים הנושים בקבלת ערבות.
חוק הערבות.
החוק המסדיר את זכויותיו של הערב הוא חוק הערבות משנת 1967. התפיסה הצרכנית של הערב מצאה ביטויה בשני תיקונים שנערכו לחוק בשנים 1992 (תיקון תשנ"ב) ו-1998 (תיקון תשנ"ח), ובמסגרתם הפך חוק הערבות לחוק צרכני לכל דבר ועניין.
בין היתר, קובע תיקון תשנ"ח לחוק הערבות, כי ערבות לתאגיד בנקאי או ערבות שאינה של בן זוג, שותף או "בעל עניין" (כהגדרתו בחוק ניירות ערך, תיקון מס' 9) חייבת להינתן במסמך בכתב. ערבויות אחרות (לדוגמה ערבות להסכם שכירות), יכולות להינתן גם בעל פה. קיימים מספר סוגי ערבות: מוגבלת בסכום או שאינה מוגבלת בסכום. כיום, לאחר תיקון החוק, ערבות בלתי מוגבלת בסכום לצד ג' שאינו בן זוג, שותף או בעל עניין, בטלה.
ערב יחיד.