ב-30 בנובמבר 2006, פרסם עיתון המדע nature קטע אודות שחזור של המנגנון בהתבסס על טומוגרפיה ברזולוציה גבוהה. הגילויים החדשים מאשרים שהמנגנון הוא סוג של מחשב אסטרונומי למטרת חיזוי מיקומם של גרמי השמיים. הסברה שמועלית היא שהמנגנון הכיל במקור כ-37 גלגלי שיניים שמהם נותרו כ-30 בלבד. התגליות החדשות איפשרו לחשב את מידת הדיוק של תחזיות המכשיר ונמצא שהן סוטות בכשתי שניות ליום בלבד. כמו כן ניתן חיזוק במאמר להשערה שהמנגנון יוצר בידי פוסידוניוס על פי ידע אסטרונומי שהתקבל מהיפרכוס.
במרץ 2021 פרסמה קבוצת מדענים מיוניברסיטי קולג' לונדון בראשות פרופסור טוני פרית' מאמר בסיינטיפיק ריפורטס ובו דווח שעלה בידם לתאר את חלקו הקדמי של המנגנון. לטענתם, הישג זה מאפשר את שחזור המנגנון במלואו.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מחשבונים]]
[[קטגוריה:היסטוריה של האסטרונומיה]]
[[קטגוריה:מחשבים]]
[[קטגוריה:ניווט]]
[[קטגוריה:יוון: המצאות]]
[[קטגוריה:ארכאולוגיה ימית]]
[[קטגוריה:יוון: עתיקות]]
מנגנון אנתיקיתרה
השבט
השבט (באנגלית: The Tribe) היא סדרת נעורים מניו זילנד שנוצרה על ידי ריימונד תומפסון. לסדרה צולמו חמש עונות והיא שודרה החל מ-24 באפריל 1999 ועד ה-6 בספטמבר 2003. חברת ההפקה של הסדרה היא "ענן 9". הסדרה מתרחשת בזמן עתידי כאשר כל המבוגרים בכדור הארץ מתים באופן פתאומי בעקבות מחלה מסתורית, והילדים צריכים לשרוד בכוחות עצמם בעולם החדש שהפסיק את תפקודו הסדיר כתוצאה ממות המבוגרים. הסדרה מתרחשת בעיר חסרת שם שמורכבת משבטים של ילדים ונערים הנאבקים אחד בשני על השליטה בעיר.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ הראשון. מלבד ישראל, שודרה הסדרה בעוד 40 ערוצים במדינות אירופה, אוסטרליה, ניו זילנד וארצות הברית.
בעקבות הצלחת הסדרה נוצרה סדרת בת בשם "המחר החדש".
עלילה.
הסדרה מתחילה כתשעה חודשים אחרי שכל המבוגרים מתו ממחלה מסתורית (המכונה "הנגיף"), מוקד הסדרה הוא אחד משבטי הילדים הנקרא "חולדות הקניון". העונה הראשונה מתמקדת בתפקודם של חולדות הקניון וניסיונם לשרוד אל מול השבטים האלימים, "כלבי השטן" ו"הארבה", הנאבקים על שליטה בעיר. כמו כן הם מנסים למצוא תרופה לנגיף המסתורי שהרג את כל המבוגרים ושהחל לגבות את קרבנותיו בקרב המתבגרים שהגיעו לפרקם.
בעונה השנייה חולדות הקניון מצליחים למצוא את החיסון לנגיף ומשתמשים בו כדי להשתלט על העיר על ידי כך שהם מצליחים לסחוט וויתורים ממנהיגי יתר השבטים בתמורה לאספקת החיסון. חולדות הקניון מנסים להשתמש בהשפעתם בעיר כדי להחזיר מידה מסוימת של יציבות ונורמליות להתנהלותה. בד בבד אנו עדים לתהליך התחזקות של שבט המתגורר מחוץ לעיר ונקרא "הנבחרים", שבט זה מורכב מחברים לשעבר של הארבה שסוגדים למנהיגם המת זוט כאל, הקונפליקט בינם לבין שבטי העיר בהנהגת חולדות הקניון מגיע לשיא בסוף העונה כאשר הנבחרים פולשים ומצליחים לכבוש את העיר.
העונה השלישית נפתחת בתיאור משטר העריצות שהנבחרים מקימים בעיר, בו בזמן הפליטים מחולדות הקניון שהצליחו להימלט מידם של הנבחרים מוצאים מחסה אצל "האקו", שבט המתגורר ביער, וביחד אתם הם חוזרים לעיר ומתחילים בהתקפות על כוחות הנבחרים עד שהם מצליחים להביסם לחלוטין ולכבוש את העיר מחדש. שאר העונה מוקדשת לניסיונות לשקם את העיר ולמאבקי הכוח בין השבטים השונים ובתוך חולדות הקניון. העונה מסתיימת כאשר שבט "הטכנוס", שבט העושה שימוש בטכנולוגיה גבוהה, מתחיל בפלישתו לעיר.
בתחילת העונה הרביעית הטכנוס כובש את העיר בקלות, השבטים השונים מנסים להתנגד להם אבל מכיוון שהם נחותים להם מבחינה טכנולוגית הם מובסים בקלות. הטכנוס משקמים את רשת החשמל של העיר, מחדשים את הספקת המים אליה ומכניסים לשימוש רחב בעיר סוג של משחק מציאות מדומה, כך הם מצליחים לשעבד את תושבי העיר מלבד מספר מחולדות הקניון שעדיין מתנגדים להם. בסופו של דבר הם מצליחים להדיח את ראם, מנהיג הטכנוס, כתוצאה מסיוע שכמה מקציניו הבכירים נותנים להם.
בעונה החמישית חולדות הקניון מנסות להחזיר לעצמם את שליטתם בעיר בעזרתו של מנהיג הטכנוס החדש מגה, אולם מתברר שהוא בעל תוכניות משלו והוא יוצר מצב של כאוס בעיר ומחזק את כוחם של הטכנוס עד אשר הוא מכריז של משטר צבאי ומקים דספוטיזם צבאי. הפליטים ממשטרו של מגה נמלטים אל העיירה ליברטי שם הם בונים את כוחם עד שהם פולשים לעיר ומדיחים את מגה. בפרקים האחרונים של הסדרה, כתוצאה מטעות בתכנות מחשבי הטכנוס שעשה ראם, משתחרר לאוויר סוג משופר של הנגיף שהורג בני אדם בני כל הגילים. הסדרה מסתיימת כאשר אנו רואים את חולדות הקניון נמלטים מן העיר בעזרת ספינה.
צור באהר
צוּר באהִר (בערבית: صور باهر מבטאים: 'סוּר באהֶר' עם ס' נחצית) היא שכונה במזרח ירושלים. השכונה קרובה לשכונות תלפיות מזרח, הר חומה וקיבוץ רמת רחל. מקור השכונה בכפר ערבי שסופח לשטח המוניציפלי של ירושלים לאחר מלחמת ששת הימים.
אטימולוגיה.
ישנן פרשנויות שונות לשם ובהן:
היסטוריה.
אזכור ראשון של הכפר מופיע במפקד של 1596 בו נמנו בכפר 29 ראשי משפחות. הגידולים העיקריים של תושבי הכפר, על פי המפקד, היו חיטה, שעורה, זיתים, פירות (כולל גפנים) ועזים ו/או דבורים.
בשנת 1926 הוקם הקיבוץ רמת רחל על אדמות שנרכשו מתושבי הכפר.
בעת מאורעות תרפ"ט הגנו תושבים מהכפר על פועלים יהודים שעבדו איתם ביחד במחצבה באזור. במשך מספר ימים הם החביאו אותם בבתיהם בכפר עד שחולצו בשלום חזרה לירושלים היהודית. עם זאת, היו מתושבי הכפר בין העצורים לאחר המאורעות ובעיתונות היהודית נטען שתושבי הכפר היו בין בוזזי תלפיות. בחזרם מליווי היהודים לירושלים העברית נפגעו כמה מהמלווים מאש חיילים בריטיים בעקבות טעות בזיהוי ובחיפוש של הצבא הבריטי בעקבות המאורעות היו מספר נפגעים והמקום הוזכר בשנים שלאחר מכן על ידי הערבים בהזכירם את הקרבנות הערבים של המאורעות.
בתחילת מלחמת העצמאות נורו יריות מצור באהר לעבר שכונות יהודיות בדרום ירושלים. לאחר המלחמה סופח הכפר לממלכה ההאשמית ככל יהודה ושומרון. עד 1967 נחשב צור באהר לכפר ולא נכלל בתחומה המוניציפלי של ירושלים.
לאחר 1967.
לאחר מלחמת ששת הימים הורחב שטחה של ירושלים כדי לכלול את כל השטח הבנוי של הכפר, אולם חלק מאדמותיו החקלאיות לא הוכללו בשטחה של ירושלים. במהלך השנים התפתח הכפר, בעיקר מזרחה, ובתים רבים נבנו בשטח שמחוץ לתחום העיר ירושלים, ביניהם בשכונת ואדי חומוס, שכונה בתוך צור באהר. התרחבות צור באהר הביאה את בתיה עד אום טובא שמדרום לה, המהווה גם היא שכונה של ירושלים. באוגוסט 1970 הפקיעה ישראל 2,240 דונם ממערב ומצפון לכפר לצורך הקמת תלפיות מזרח. בשנת 1985 ביקשו הקרן הקיימת לישראל ומינהל מקרקעי ישראל לטעת חורשה בין צור באהר ותלפיות מזרח על חלק מהאדמות שהופקעו. תושבי צור באהר נאבקו בכוונה זו וטענו שאין הגיון לטעת חורשה, במקום מטעי הזיתים שלהם, כדי ליצור לעיר ריאה ירוקה. במסגרת המאבק נעשו פעולות חבלה ולטענת הקרן הקיימת ניטעו עצי זית. תושבים מתלפיות מזרח התגייסו לסייע לתושבי צור באהר והציעו לטעת עצי זית במקום עצי סרק ושכמחווה של שלום העצים יושכרו לתושבי הכפר במחיר סמלי. הפשרה התקבלה באופן חלקי, אולם עצי הזית שנטעו לא שרדו את השנה הראשונה. במהלך האינתיפאדה הראשונה הכפר היה יחסית פעיל בפעילות עוינת נגד ישראל.
בדצמבר 1995 פורסמה בילקוט הפרסומים תוכנית מתאר עבור שכונת צור באהר. בגלל התנגדויות רבות הטיפול בתוכנית התעכב במשך שנים רבות והגיעו לשלבי סיום בשנת 1999.
במאה ה-21.
גדר ההפרדה תוכננה לחצות את הכפר ולחצוץ בין הבתים בתחומי ירושלים לבין אלו שמחוצה לה, אולם בעקבות עתירה לבג"ץ הסכימה המדינה להסיט את תוואי הגדר כך שכל השכונה כלולה בצד הישראלי של הגדר. בשנת 2005 הושג הסדר על פיו תושבי קבע המתגוררים בצור באהר מחוץ לתחום המוניציפלי של העיר ייחשבו כמי שחוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי חלים עליהם.
ב-2005 בוצע פרויקט ניקוי שדה מוקשים ירדני מהשכונה. הפרויקט בוצע על ידי עיריית ירושלים, בשיתוף פעולה עם צה"ל. בשטח שהתפנה נבנו בתי ספר.
ב-2016 נחנך בשכונה גן שעשועים ראשון. הגן הוקם במימון בלגיה ובסיוע עיריית ירושלים אך ללא היתר בנייה.
נכון לשנת 2018 כ-15,000 תושבים, מתוכם כ-1,300 בשכונת המשנה ואדי חומוס. גדר ההפרדה עוברת דרומית ומזרחית לשטחי הכפר וכוללת אותו בשטח ירושלים. בשנת 2003 נחנכה דרך חדשה לכפר ולשכונת תלפיות מזרח, המובילה מאזור התעשייה תלפיות לשתי השכונות. כמו כן, גם דרך שמואל מאיר המחברת את שכונת חומת שמואל לדרך חברון, מקשרת את צור באהר למרכז ירושלים.
בכפר יש שתי מרפאות, ומרכז רפואי גדול השייך לשירותי בריאות כללית, 10 בתי ספר, שני בתי ספר חדשים נבנו על ידי העירייה, שני שלישים מילדי הכפר לומדים במערכת חינוך לא רשמית בשל המחסור בכיתות הלימוד בכפר, וכמו כן גם 9 גנים.
ממערב לכפר, במקום בו היה המוצב הירדני המכונה "הפעמון", הוקם גלעד לנופלים.
פטר שלומיאל
פיית היל
רוקח (פירושונים)
ג'ינה אלפמן
טרוויס
מסע הצלב של 1101
מסע הצלב של 1101 היה מסע צלב של שלוש תנועות נפרדות, שאורגן בשנת 1100 וב-1101 אחרי הצלחתו של מסע הצלב הראשון. מסע זה נקרא גם מסע הצלב של מוגי-הלב על-שם מספר רב של משתתפים שהצטרפו למסע זה אחרי שעזבו את המסע הראשון.