חברות הזנק מתפקדות כלכלית ללא שינוי, אך עם משאבים גדולים יותר. לדוגמה, סקר שנערך באוניברסיטת הרווארד בקרב בעלי הון סיכון מצא כי 91% מבעלי ההון סיכון חושבים כי חברות חד-קרן מוערכות יתר על המידה .
היעילות בשימוש במשאבים אפוא מצטמצמת ומסמנת רווחיות נמוכה לעתיד. שיעורי צריבה (הקצב שבו חברה חדשה מוציאה את גיוס ההון שלה לפני שהיא מייצרת תזרים מזומנים חיובי מפעילות) גבוהים יותר יובילו לרווחיות נמוכה יותר ויפחיתו את הרווחים של המשקיעים ב-5 עד 10 השנים הקרובות.
ההשפעה השלילית על חברות הון סיכון תשאיר את המשקיעים שנוטים פחות להמשיך ולהשקיע בחברות חדשות. הירידה הזו כבר מתבטאת במספר חברות ההזנק הנחשבות לחד-קרן.
צמיחה בשנים האחרונות.
בין 2015 ל-2016, נראתה צמיחה אדירה במספר חברות החד-קרן בעולם – 2015 נפתחה עם 82 חברות ואילו שנת 2016 הסתיימה עם 208 חברות, ומאז נרשמה האטה בצמיחת החברות, בשנת 2017 נרשמו 224 חברות, ובשנת 2018 הסתיימה עם 266 חברות. הערכת השווי הכוללת ירדה גם היא בהתאמה מ -1.3 טריליון דולר בשנת 2015 ל -861 מיליארד דולר בשנת 2018 מה שמצביע על ירידת ערך של 34% במשק ההזנק. הסיבה לכך היא דרישה לאסטרטגיות השקעה מדויקות וברורות יותר
ארצות הברית.
לארצות הברית כלכלת ההזנק הגדולה בעולם, עם למעלה מ-400,000 חברות חדשות שנוצרות מדי שנה, מה שהופך אותה לרגישה ביותר ולמניעה של בועת ההזנק. 14% מהאמריקאים בכוח העבודה עובדים עבור עסקים קטנים או סטארט-אפים. הצטמקות של מגזר זה במשק תשפיע על 27 מיליון אמריקאים. בעוד שמספרים אלה פירושם שיזמות הביאה מיליוני משרות וחיזקה את הכלכלה האמריקאית ביחס לשאר העולם, גודל הענף פירושו שבּועת החד-קרן עלולה לפגוע במיליוני עובדים.
אסיה.
חברות ההזנק האסיאתיות צומחות במהירות, ולמעשה באופן המהיר ביותר בעולם. 42 מיליארד דולר הושקעו על ידי חברות הון סיכון ובמרכזי יזמות באסיה. בהודו ובסין נרשמה צמיחה של 10% בחברות הזנק וגידול של 50% בפעילות הון סיכון בהתאמה. ארצות הברית משקיעה עשרות מיליארדים בחברות הזנק אסייתיות ולהפך. בהתחשב בזרימה העולמית של השקעות בחברות הזנק האטה בעולם ההפעלה בארצות הברית או באסיה תביא להאטה גם באזור השני.
תוצאות פוטנציאליות.
אם אכן ישנה בועה, היא עלולה להתמוטט כתוצאה מתפקוד לוקה בחסר של חברות חד-קרן שהשקיעו בהן, מה שיוביל להפחתת הרווחים עבור חברות הון סיכון. הרווחיות המופחתת תביא לקיצוץ באמצעים ונטייה של המשקיעים שלא להשקיע ולממן חברות הזנק. דבר זה, בראש ובראשונה, יפגע בחברות הזנק ובמוסדות הון סיכון כמו גם בעובדים שלהם. עם זאת, גם הקמת חברות חדשות יפגעו וזה יוביל לפגיעה בצמיחה הכלכלית בעולם ובחדשנות בעתיד הקרוב.
מניעה.
התמתנות מוגברת במימון מצד בעלי הון סיכון ומשקיעים, כמו גם חסכנות מצד עובדי ובעלי חברות ההזנק, נחשבות לפתרון בר-קיימא לבעיה זו. הסיבה הבסיסית לבועה נעוצה בשערוך ממוצע של הערכות שווי ופעילויות מימון, כאשר בפועל רוב חברות ההזנק נותרות ללא רווחיות. בעיה זו אינה ניתנת לשינוי שכן רוב חברות ההזנק תהיינה בלתי רווחיות בנקודת המימון, שכן החברות משתמשות במימון כדי להגדיל את ההכנסות והרווחיות. עם זאת, ניתן להפחית את הסיכון עבור חברות הון סיכון ולהקטין גורמים התורמים לבועה על ידי שימוש באמצעים מחמירים יותר בעת מתן הערכות שווי ומכאן נדיבים פחות בגודלי עסקות. בנוסף, הפחתת שיעורי הצריבה היא המפתח ליציבות הכללית של חברות ההזנק ויכולתן לעמוד בציפיות.
מרגרט ברגר
מרגרט ברגר (בנורווגית: Margaret Berger; נולדה ב-11 באוקטובר 1985) היא זמרת נורווגית.
ביוגרפיה.
ברגר נולדה בטרונדהיים וגדלה בעיר היטרה, היא שרה במקהלה של גוספל ובגיל שתים עשרה החלה לכתוב שירים, היא גם למדה מוזיקה בבית ספר התיכון שלה.
היא הייתה חברה בלהקה מקומית שם גם הופיעו לראשונה שירים שכתבה.
ב-2004 השתתפה ב-"Idol", הגרסה הנורווגית של אמריקן איידול, שם הגיעה למקום השני.
בסוף אותה שנה יצא האלבום הראשון שלה "Chameleon" שהכיל שירים במספר סגנונות מוזיקליים.
ב-2006 יצא האלבום השני שלה "Pretty Scary Silver Fairy" שקיבל ביקורות חיוביות.
ב-2008 החלה לעבוד בערוץ הרדיו "NRK P3".
ב-2011 הוציאה את הסינגל "In a Box".
היא ייצגה את נורווגיה באירוויזיון 2013 שנערך בשוודיה, עם השיר "I Feed You My Love" עלתה לגמר ובגמר הייתה במקום הרביעי.
קווין וייסמן
בריאנה ויליאמס
בריאנה ויליאמס (באנגלית: Briana Williams; נולדה ב-21 במרץ 2002) היא אתלטית אמריקאית-ג'מייקנית, אלופת העולם עד גיל 20 בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר.
ביוגרפיה.
ויליאמס נולדה וגדלה בפלורידה, בת לאב מפילדלפיה ואם מג'מייקה. משנת 2015 היא מתאמנת בהדרכתו של אטו בולדון. באליפות העולם עד גיל 20 שהתקיימה ב-2018 בטמפרה זכתה במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.16 שניות ובריצת 200 מטר בשיא אליפות של 22.50 שניות.
באולימפיאדת טוקיו זכתה במדליית זהב עם נבחרת השליחות של ג'מייקה בריצת 4X100 מטר, עם שיא לאומי חדש של 41.02 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה באולם 2022 סיימה חמישית בריצת 60 מטר בשיא אישי של 7.04 שניות.
פיראט
תמורות ללא נקודות שבת
__ללא_תוכן_עניינים__
יוסל'ה, איך זה קרה?
יוסל'ה, איך זה קרה? הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1989, בבימויו של טל רון לפי תסריט שכתבו נפתלי אלטר וישראל ויסלר (פּוּצ'וּ), על פי ספר בשם זה מאת ישראל ויסלר.
העלילה מתרחשת בשנת 1949, צעירים שהשתחררו מהמלחמה, מקימים קיבוץ משלט ליד ים המלח. אהבות ומריבות גדושות בהורמונים מתרחשות ביניהם עד לסוף הטוב של שלוש חתונות.
פסקול המוזיקה הוא של להקת הנח"ל, רן ונמה ושלישיית אדלר. שיר הנושא "נעמה" מושר בפי גרי אקשטיין למילותיו של ישראל ויסלר וללחנו של נפתלי אלטר.
הסרט צולם בקיבוץ מצפה שלם ומצוקי דרגות וכן בנתיב הל"ה, שם היה ויסלר בין מקימי הקיבוץ. הספר והסרט מבוססים על חוויותיו בתקופה ההיא. הסרט הוא למעשה המשך לסרט "חבורה שכזאת" משנת 1962.
תקציר העלילה.
יוסק'ה (יהונדב פרלמן) הנהג של הקיבוץ, מעלה בדרך טרמפיסטית בשם תמי (אביגיל אריאלי). היא מכירה את יוסק'ה מההכשרה בנען וכעת רוצה להצטרף לקיבוץ הצעיר ולגור בחדרו. ליוסק'ה יש כבר חברה בשם שולה (שרה נשרי) אך הוא מעדיף את תמי עליה.
מזכיר הקיבוץ הוא יורם (דב נבון) ועליו לפתור את כל הבעיות בין החברים. זיוה (אסנת עופר) אינה רוצה לשמור עם יוסי (צבי קורמן) כי אינו מתייחס אליה, אך יורם אומר לה שיוסי אמר לו שהוא אוהב אותה וכך מתחיל "רומן" בין זיוה ליוסי כשזיוה היא הפעילה בו.
יוסל'ה (איל נחמיאס) מאוהב בנעמה (עליזה אברג'יל) אך היא לא נענית לו. יורם מנצל את ההזדמנות ומנהל אתה יחסים. יוסל'ה הנפגע עוזב את הקיבוץ. לייזר (ניר חן) מאוהב באורק'ה (נוגה פז).
לקיבוץ מגיעה חוה (זוהר זמיר) שעזבה את משפחתה ורוצה לחיות בקיבוץ. עד מהרה מתברר שהיא "המזרן של גברי הקיבוץ". כשהיא מבקשת להתקבל כחברה מזמנת חסידה (חן רוזנטל) האידאולוגית של הקיבוץ, ישיבת חברים, מדברת על עקרונות הקיבוץ ועל התנגדותה לקבלת חוה לקיבוץ בגלל התנהגותה ובהצבעה מצביעים נגד קבלתה.
לבסוף נערכות שלוש חתונות - יוסק'ה ושולה, לייזר ואורק'ה, יוסי וזיוה. יוסל'ה מגיע לחתונות פוגש שם את נעמה ואז היא מבינה שהיא אוהבת אותו ומתחיל רומן חדש.
סיגל רגב רוזנברג
סיגל רגב רוזנברג (נולדה ב-1 באוגוסט 1966) היא מנכ"לית קופת חולים מאוחדת החל משנת 2018, והיא האישה הראשונה שנבחרה לעמוד בראש קופת חולים בישראל. לרגב רוזנברג ניסיון של למעלה מ־30 שנים במערכת הבריאות בישראל והיא מילאה שורה של תפקידים ניהוליים בכירים בקופות חולים ובבתי חולים.
ביוגרפיה.
נולדה בבאר שבע. בעלת תואר ראשון בכלכלה, מתמטיקה ומדעי המחשב, ותואר שני במדעי החברה וכלכלה מאוניברסיטת בן-גוריון.
בשנת 1993 החלה לעבוד בשירותי בריאות כללית, כמנהלת הכספים של מחוז הדרום. לאחר מכן שימשה עוזרת ראש חטיבת הקהילה בקופה. במסגרת התפקיד הקימה וניהלה את מרכז הניהול הארגוני של כללית ואת מערכת המידע למנהלים. בשנת 2003 הפכה לחברת הנהלה, הקימה את אגף הבקרה והמידע בחטיבת הקהילה ועמדה בראשו. בשנת 2007 עברה לעמוד בראש אגף תכנון ומדיניות הבריאות בהנהלה הראשית של הקופה.
בשנת 2010 עברה רגב רוזנברג להנהלת המרכז הרפואי מאיר, ושימשה סמנכ"ל הפיתוח העסקי של המרכז. היא ניהלה את מערך השירותים הרפואיים שמחוץ לסל הבריאות, קשרים בינלאומיים, מועדון לקוחות עסקי ופרויקטים מקיפים להגדלת הכנסות.
רגב רוזנברג הצטרפה לקופת חולים מאוחדת בשנת 2013. בתפקידה הראשון בקופה שימשה כסמנכ"ל הכספים. בתקופה זאת יצאה הקופה מגירעון תקציבי.
ב-2018 חזרה לקופת חולים כללית בתפקיד סמנכ"ל חדשנות תכנון ומחקר; בסוף אותה שנה מונתה לתפקיד מנכ"לית קופת חולים מאוחדת והפכה לאישה הראשונה שעומדת בראש קופת חולים בישראל.
עם כניסתה לתפקיד, נדרשה רגב רוזנברג לאושש את קופת החולים מגרעון של מאות מיליוני שקלים ואכן צימצמה את הגירעון לכ-48 מיליון בלבד. במהלך תחילת כהונתה, קידמה רגב רוזנברג את קופת חולים מאוחדת בנושאי קידום שירות לקוחות, טיפול בנשים, דיגיטל ורפואה היברידית
בדצמבר 2019 קיבלה את 'אות בן-גוריון' מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנת 2019 היא נבחרה על ידי עיתון גלובס לאחת מ–50 הנשים המשפיעות בישראל, בשנת 2020 היא נבחרה לרשימת 100 האנשים המשפיעים של מגזין דה מרקר ולרשימת 2020 Power Women של פורבס ישראל ובשנת 2021 לאחת מ-50 הנשים המשפיעות של גלובס.
לרגב רוזנברג שני ילדים ונכדה אחת. מתגוררת בגבעתיים.
הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית