ב-19 בספטמבר 1914 הוקמה פלגת הארמייה B, בפיקודו של גנרל הנס גדה. פלגת הארמייה הגנה באזור אלזס, במקום הארמייה השביעית שהועברה צפונה. ב-3 בספטמבר 1916 פרש גדה מתפקידו עקב מחלה קשה, ובמקומו מונה למפקד הארמייה גנרל אריך פון גינדל שפיקד על פלגת הארמייה עד לסיום המלחמה.
ב-11 בנובמבר 1918 עם חתימת הסכם שביתת הנשק, פורקה פלגת הארמייה.
סדר הכוחות.
30 באוקטובר 1918.
בסוף המלחמה, כללה פלגת הארמייה את היחידות הבאות:
ווילה הולנד
מילאן גאליץ'
מילאן גאליץ' (בסרבית: Milan Galić; 8 במרץ 1938 - 13 בספטמבר 2014) היה כדורגלן יוגוסלבי ששיחק בעמדת החלוץ.
לאורך הקריירה שיחק גאליץ' בליגות הבכירות ביוגוסלביה, בבלגיה ובצרפת. גאליץ' הוא סגן מלך השערים של כל הזמנים בנבחרת יוגוסלביה, עם 37 שערים ב-51 הופעות במדיה.
קריירת משחק.
גאליץ' החל את דרכו בקבוצת הנוער של פרולטר זרניאנין. הוא עבר לפרטיזן בלגרד לקראת עונת , וכבר באותה עונה כבש שבעה שערי ליגה בעשרה משחקים, בדרך למקום השני בליגת העל היוגוסלבית. גאליץ' שיחק במדי הקבוצה במשך שמונה עונות, וזכה עימה בארבע אליפויות יוגוסלביה, מתוכן שלוש ברציפות. באירופה רשמה הקבוצה את הישג השיא שלה בכל הזמנים בעונת , כשהעפילה לגמר גביע אירופה לאלופות. גאליץ' פתח בהרכב קבוצתו למשחק הגמר, בו נוצחה פרטיזן 1–2 על ידי ריאל מדריד.
בתום אותה עונה, ולקראת עונת , עבר גאליץ' לקבוצת סטנדרד לייז' הבלגית. את הקבוצה אימן אז בן ארצו, מילוראד פאביץ'. בעונת הבכורה שלו בקבוצה זכה גאליץ' עם קבוצתו בגביע הבלגי, לאחר ניצחון במשחק הגמר מול מכלן, 3-1 בהארכה. גאליץ' פתח בהרכב למשחק הגמר אך הוחלף במהלך המחצית השנייה. גאליץ' שיחק בקבוצה במשך ארבע עונות, כשבשתיים האחרונות הוא זכה עימה באליפות בלגיה. עונת השיא האישית שלו בקבוצה הייתה עונתו האחרונה במדיה, בה כבש 17 שערי ליגה וסייע לקבוצתו לזכות באליפות השנייה ברצף.
לקראת עונת עבר גאליץ' לסטאד ריימס הצרפתית. בעונת הבכורה שלו השתלב גאליץ' היטב בקבוצה, וכבש 14 שערי ליגה ב-36 הופעות. עונה אחר כך הסתבכה הקבוצה במאבקי התחתית, ועל אף שהצליחה לשרוד בליגה הבכירה, גאליץ' החל לאבד את מקומו בהרכב, ורשם 16 הופעות ליגה בלבד. בסיום עונת , בה רשם הופעות בודדות במדי הקבוצה הראשונה ושיחק בעיקר עם קבוצת המילואים, פרש גאליץ' ממשחק פעיל בגיל 35.
נבחרת יוגוסלביה.
גאליץ' רשם את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת יוגוסלביה ב-31 במאי 1959, בניצחון הנבחרת 0–2 על במסגרת מוקדמות יורו 1960. גאליץ' כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת כבר בדקה הראשונה למשחק, שנערך באצטדיון פרטיזן, אצטדיון הבית של קבוצתו פרטיזן בלגרד.
יוגוסלביה הייתה אחת מארבע הנבחרות שהצליחו להעפיל לטורניר יורו 1960 בצרפת, וגאליץ' זומן לסגל נבחרתו לטורניר. בשלב חצי הגמר פתח גאליץ' את מסכת ההבקעות במשחק מול כשהעלה את נבחרתו ליתרון 0–1 בדקה ה-11, בדרך לניצחון 4–5 בסיום. במשחק הגמר מול כבש גאליץ' את השער הראשון במשחק בדקה ה-43, אך ברית המועצות חזרה לניצחון 1–2 בהארכה, ויוגוסלביה סיימה את אליפות אירופה הראשונה בהיסטוריה במקום השני. גאליץ' זכה (במשותף עם ארבעה שחקנים נוספים) בתואר מלך שערי הטורניר בזכות צמד שעריו, ואף זכה למקום בנבחרת הטורניר לצד שלושה משחקני נבחרתו.
בהמשך אותו הקיץ ייצג גאליץ' את נבחרתו באולימפיאדת רומא, והוביל אותה לזכייה במדליית הזהב. גאליץ' כבש בכל חמשת משחקיה של יוגוסלביה בטורניר, כולל שלושער במשחק שלב הבתים מול בולגריה שהסתיים בשוויון 3-3, והשער הפותח כבר בדקה הראשונה בניצחון יוגוסלביה 1–3 על בגמר. עם שבעה שערים בחמישה משחקים, זכה גאליץ' בתואר מלך השערים של הטורניר.
במסגרת מוקדמות מונדיאל 1962, כבש גאליץ' ארבעה שערים בארבעת משחקיה של יוגוסלביה וסייע לה להעפיל למונדיאל 1962 בצ'ילה. גאליץ' הוביל את סגל יוגוסלביה כקפטן הנבחרת בטורניר הגמר, בו הוגרלה יוגוסלביה לבית א', לצדן של אלופת אירופה , ו. בשלב הבתים כבש גאליץ' שלוש פעמים, שער אחד בניצחון 1–3 על אורוגוואי וצמד שערים בניצחון 0–5 על קולומביה. הוא הוסיף לפתוח בהרכב בכל משחקיה של נבחרתו בטורניר, בו סיימה הנבחרת רביעית לאחר הפסד 0–1 ל המארחת במשחק על המקום השלישי. בסך הכול רשם גאליץ' שש הופעות ושלושה שערים בטורניר.
גאליץ' הוסיף לשחק בנבחרת עד לשנת 1965. בקריירה הבינלאומית שלו רשם גאליץ' 51 הופעות במדי הנבחרת, בהן כבש 37 שערים. הוא ממוקם שני בטבלת מלך השערים של הנבחרת בכל הזמנים, עם שער אחד פחות מהמקום הראשון, סטפאן בובק.
יחזקאל מרגלית
יחזקאל מרגלית (נולד ב-9 באפריל 1974; י"ז בניסן ה'תשל"ד) הוא פרופסור למשפטים, המשמש פרופסור חבר במכללה האקדמית נתניה. מתמחה בדיני משפחה, משפט עברי, ביו-אתיקה ודיני חוזים.
ביוגרפיה.
פרופ' מרגלית למד במדרשית נעם ובמספר ישיבות ביניהן ישיבת הר עציון. בעל תואר ראשון במשפטים בהצטיינות ותואר שני במשפטים בהצטיינות יתירה במסגרת המסלול הישיר לתואר שני. במסגרת זו כתב בשנת 2006 עבודת תזה בנושא "'ועונתה לא יגרע': על הסדרה צבורית ופרטית של יחסי אישות בין בני זוג במשפט העברי". את התואר השלישי השלים בשנת 2011 בעקבות כתיבת עבודת דוקטורט בנושא "קביעת הורות משפטית בהסכמה" שלושתם מאוניברסיטת בר-אילן.
במקביל, בתחילת שנות האלפיים התמחה בטרום התמחות במחלקה הבינלאומית במשרד עורכי הדין גורניצקי ושות' ואת ההתמחות שם עשה בהנחיית עו"ד דפנה טלגם (גורניצקי). בשנים אלו הוא הוסמך כרב מטעם הרבנות הראשית לישראל.
עבד מספר שנים במרכז למשפט רפואי, ביו אתיקה ומדיניות בריאות בקריה האקדמית אונו ובמסגרת זו שימוש כעורך משנה של כתב העת "משפט רפואי וביו-אתיקה" וכן עבד במכון גרטנר לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות בביה"ח תל-השומר. התארח כחוקר אורח באוניברסיטת מנצ'סטר בשנת 2010 ואת הפוסט דוקטורט עשה באוניברסיטת ניו יורק (.N.Y.U) ,שם שימש כחוקר אורח במהלך השנים 2011–2012. עם שובו ארצה החל ללמד באוניברסיטת תל אביב ובהמשך גם באוניברסיטת בר-אילן וכן במספר רב של פקולטות ובתי ספר למשפטים בארץ.
ביוני 2022 מונה לפרוספור חבר במכללה האקדמית נתניה.
יחזקאל מרגלית נשוי לחגית ולהם ארבעה ילדים, הם מתגוררים בפתח תקווה.
תחומי מחקר עיקריים ופעילות אקדמית.
פרופ' מרגלית מתמקד בעיקר בחקר הממשק שבין דיני החוזים ודיני המשפחה במישור היחסים הזוגיים ובמישור יחסי הורים וילדים הן בהיבט האזרחי והן בהיבט ההלכתי. במסגרת זו כתב ארבעה ספרים - שנים מהם באנגלית ושנים מהם בעברית. מחקריו מצוטטים במאות מאמרים לועזיים בחו"ל וכן בעשרות מאמרים ופסקי דין בארץ.
קביעת הורות משפטית בהסכמה.
הציר המרכזי של עבודתו עוסק בהסדרה אזרחית של יחסי הורים וילדים בעיקר בכל הקשור לקביעת ההורות המשפטית בהסכמה. במסגרת זו פרסם עשרות מאמרים בבמות מובילות בארץ ובחו"ל וכן את הספר DETERMINING LEGAL PARENTAGE - BETWEEN FAMILY LAW AND CONTRACT LAW (Cambridge University Press, 2019), https://www.cambridge.org/core/books/determining-legal-parentage/EFAEF236C858C77F51B5CBEAD5E20F8B. ספרו הראשון בעברית בשם יחסי הורים וילדים – בין דיני משפחה לדיני חוזים עתיד להתפרסם בכל יום בהוצאת הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן. המחקר עוסק בבחינת היישום האפשרי של דיני החוזים על יחסי הורים וילדים על רצף החיים החל מהלידה, דרך חיי הנישואים ופקיעתם מחמת גירושי ההורים ועד שימוש בזרעו של נפטר והסדרת קביעת ההורות המשפטית לצורכי הירושה. הספר השני המעדכן ומשדרג את עבודת הדוקטורט שלו בשם קביעת הורות משפטית בהסכמה אמור להתפרסם בהוצאת הספרים של נבו בשנת 2023.
בין מאמריו הבולטים ניתן למצוא את "לקראת קביעת הורות משפטית בהסכמה בישראל", שיש מן השופטים שראו בו דרך מרכזית חשובה ונוספת לקביעת ההורות המשפטית בארץ; "הורות משפטית מן הדין ומן הצדק – גבולותיו הנורמטיביים הראויים של צו ההורות הפסיקתי", שהן בפסיקות בתי המשפט המחוזיים והן בפסיקות ביהמ"ש העליון אימצו את שיטתו בדבר היות צו ההורות הפסיקתי צו קונסטיטוטיבי מכונן ולא דקלרטיבי גרידא; "מת ל (ה)חיות – על הגבולות הנורמטיביים הרצויים של עשיית שימוש ברצון הנפטר להולדת ילדים לאחר מותו", המצדד בצמצום עשיית שימוש בזרע הנפטר במקום בו הלה לא הותיר הנחיות ברורות מה יעשה בזרעו לאחר פטירתו ובמקום בו האלמנה אינה חפצה בעשיית שימוש שכזה. קו מצמצם זה ניתן למצוא בששת פסיקות ביהמ"ש העליון בנושא החל משלהי שנת 2016.
מציאת פתרון לבעיית סרבנות הגט.
את ספרו הלועזי הראשון THE JEWISH FAMILY – BETWEEN FAMILY LAW AND CONTRACT LAW (Cambridge University Press, 2017), https://www.cambridge.org/core/books/jewish-family/2F31F78673EEF0E51EF51E99C5DC1485 הקדיש פרופ' מרגלית לבחינת גבולות הגזרה של "חופש החוזים" וליתר דיוק חופש ההתנאה שיש בהלכה היהודית בתחום דיני המשפחה. מטרת הספר הייתה לבחון האם ועד כמה ניתן להסכים על סיום חיי הנישואים בלא צורך במתן הגט ההלכתי בכדי להתגבר על בעיית סרבנות הגט. בין מאמריו הבולטים בתחום ניתן למצוא את הבאים: Bargaining in the Shadow of Get Refusal: How Modern Contract Doctrines Can Alleviate This Problem; ""חופש חוזים" בדיני המשפחה – בין תלמוד בבלי ובין תלמוד ירושלמי" ועוד.
דילמות וסוגיות ביו-אתיות.