הפגיעה בשיירה זו, יחד עם הפגיעה בשיירת יחיעם ובשיירת נבי דניאל, כולן בחודש מרץ 1948, פגעה במורל היישוב היהודי. כתוצאה מכך, החליט פיקוד "ההגנה" ששיטת ליווי השיירות מיצתה את עצמה. במקום זאת הוחלט להשתלט על משלטים ויישובים ערביים, דרכם ולצידם עוברות הדרכים, ולהחזיקם באורח קבע. החלטה זו נסתייעה, וביצועה התאפשר, עקב התדלדלות הכוח הבריטי, שבאותו מועד התפנותו מהארץ הייתה בשלב מתקדם, מצד אחד, ועקב גידול כוחה של "ההגנה", מצד שני.
שבוע בלבד אחרי "שבוע השיירות" העקוב מדם, יצא לפועל המבצע היזום הראשון של היישוב העברי ומטרתו המוצהרת הייתה להשתלט על הדרך (במקרה שלו - הדרך לירושלים): מבצע נחשון.
שירות ללא תשלום
שירות ללא תשלום (בראשי תיבות: של"ת) הוא חלק ממסלול השירות בצה"ל מלכתחילה של גרעיני נח"ל ואחר כך גם של בני ישיבות הסדר. חיילי השל"ת מוגדרים ככוח עתודה צבאי שאינו בשירות פעיל אך מופעל ככוח ראשוני במקרי מלחמות או במבצעים גדולים (כדוגמת חומת מגן וענבי זעם) לפני גיוס מילואים.
לחיילי השל"ת כרטיס חוגר של"ת, המקנה הנחות מסוימות. בתקופת השל"ת החיילים אינם רשאים לעבוד או לנסוע לחו"ל ללא אישור מיוחד, ובעת חירום יכול הצבא לגייסם לשירות פעיל.
של"ת בישיבות.
שלב השל"ת מהווה את החלק העיקרי של השירות של בני ישיבות ההסדר (בעגה הצבאית בני"שים - בני ישיבות). ברוב הישיבות התלמידים לומדים את השנה הראשונה במסגרת תורתו אומנותו, ואינם שייכים לצה"ל. רק בסוף השנה הראשונה או במהלך השנה השנייה הם עוברים תהליך חיול מקוצר ומצטרפים לצה"ל. לאחר שירותם הפעיל הם חוזרים לישיבה למעמד של"ת.
סך משך השל"ת, לפני השירות בפועל ולאחריו, הוא כשנתיים וחצי. משך זמן השירות בפועל (שר"פ) הוא שנה וחמישה חודשים בין אם המשרת משמש ביחידות קרביות ובין אם לאו. במשך השירות בפועל, בניגוד לתקופת השל"ת שבה הדבר אסור עליהם, החיילים מחויבים, ככל חייל אחר, בלבוש צבאי ובנשיאת חוגר.
בישיבות שילוב מחויבים התלמידים בשלוש שנות שירות צבאי מלא, ובנוסף לכך בשנתיים נוספות (לפני הצבא ובמרכזו) שבהן הם מוגדרים כחיילים בשל"ת.
בשנים האחרונות הוחל בצה"ל מסלול הסדר מקוצר המכונה "שילובים" שנמשך ארבע שנים, כששנתיים מתוכם הם בשירות פעיל.
של"ת בנח"ל.
תקופות השל"ת בנח"ל הן שריד של מסלול הנח"ל שכלל הגשמה בקיבוצים, כיום השל"ת מהווה ארבעה חודשים נוספים לבנים וחודשיים נוספים לבנות לאחר תום השירות הצבאי המיועדים לאפשר לגרעין להתחיל את חייו המשותפים (לעיתים במסגרת של תנועת בוגרים) ביחד ולייצר נחיתה רכה למציאות (מעין חפש"ש ארוך).
גרעין יכול להחליט שהוא לוקח את השל"ת לפני השירות הצבאי ולא לאחריו.
במהלך השל"ת מקבלים בני הגרעינים תנאים זהים לתנאים אותם מקבלים הביינישים: חוגר של"ת עם הנחות בנסיעה ובאוטובוסים ונסיעות חינם ברכבת ישראל, איסור על יציאה מהארץ, וייתכן כי יגויסו לשירות פעיל במקרי חירום. על חיילי השל"ת חל איסור לעבוד בלא אישור עבודה למעט בתחומי החינוך והחקלאות. כמו כן ניתן לצאת לשל"ת בקיבוץ או במסגרת התנועות המשלחות לנח"ל.
בראשית ברא
בראשית ברא הוא ספרו של פרופ' נתן אביעזר, פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן, המנסה ליישב את הסתירות הקיימות לכאורה בין המדע ובין התורה לגבי בריאת העולם והתפתחות החיים התבוניים.
הספר נכתב במקור באנגלית ונקרא: "...In The Beginning" (פתיחת ספר בראשית בשפה האנגלית). הוא תורגם לעברית בשם "בראשית ברא" על ידי קרובו של נתן אביעזר, דוד אביעזר, ויצא לאור בהוצאת "חדקל" (1993).
בספר נוקט נתן אביעזר את הגישה המפרשת כלפי התורה, כלומר, הוא יוצא מתוך נקודת הנחה שמונחי הזמן ותיאורי הבריאה המצוינים בסיפור הבריאה שבספר בראשית אינם כפשוטם, כך שאין כל סתירה בין סיפור הבריאה כפי שמופיע בספר בראשית ובין התאוריה המדעית המקובלת היום, תאוריית המפץ הגדול.
מבוא.
התפיסה של המדע המודרני מנוגדת בפשטות לתיאור התורני של בריאת העולם בשישה ימים על ידי אלוהים. התחומים העיקריים שבהם יש סתירה בין פשט התורה לבין המדע המודרני הם: גיל היקום והיווצרותו (המפץ הגדול או בריאה אלוהית), ויצירת החי והאדם (בריאה אלוהית מכוונת ומיידית או תהליך אבלוציוני אקראי האורך זמן רב). במשך הזמן, אישים מאמינים שונים הציעו תירוצים שונים לסתירות אלה, החל משלילה מוחלטת של המדע המודרני בטענה שתורת האלוהים היא האמת האבלוסטית ולא ייתכן אחרת, ועד הטענה שהתורה איננה ספר מדע אלא ספר מוסר, וככזאת היא אינה מחויבת לדיוק עובדתי. 'בראשית ברא' מפתח את גישת הביניים, גישה שבה התורה ותפיסת המדע עולים בקנה אחד, ללא סתירה.
בספר מסביר נתן אביעזר את סיפור הבריאה בהתאם לגישה המפרשת, הטוענת שהסתירות נובעות מפירוש פשטני של ההגדים התורתיים, מתוך הנחה שכוונת דברי האלוהים היא כפי המשתמע מפשטות הדברים, אולם חז"ל אומרים שכל אשר נאמר בפרשת הבריאה איננו כפשוטו, אלא "סתרי תורה" ויש להבינו באופן סימבולי ומטאפורי: ששת ימי הבריאה אינם ימים כמשמעותם כלפינו - בין היתר מפני שעד בריאת מערכת השמש אין משמעות למושג "יום", אלא הכוונה לשישה "שלבים" או "תקופות".
תוכן ומבנה הספר.
הספר מחולק למספר פרקים, כשכל פרק מתחיל בציטוטים רלוונטיים מסיפור הבריאה בספר בראשית, פרק לכל יום בסיפור הבריאה המוקדש לדברים שנוצרו ביום זה לפי התפיסה המקראית. לאחר מכן, מועלות קושיות על ציטוט הפשט המקראי; דברים שאינם עולים יחד עם השקפת העולם המדעית המקובלת על היווצרות היקום ותחילת החיים בכדור הארץ, ואז, מובאת השקפת העולם המדעית המקובלת לגבי העניין. לאחר מכן הא מציע דרך לפרש את הכתוב בצורה השונה ממובנה הפשטני על מנת שתתאים לתאוריה המדעית המקובלת.
ויתרה מכך, הוא מראה כיצד המדע שופך אור חדש על פסוקים שעד כה היו סתומים. כך שלא רק שהמדע אינו סותר את התורה, אלא הוא אף נעשה כלי חשוב להבנתה.
סאן (אות)
סאן (אות גדולה: Ϻ, אות קטנה: ϻ) היא אות באלפבית היווני שמוקמה בין פאי לבין קופא בסדר האותיות.
היסטוריה.
האות מוקמה בין פאי לקופא, והיא המקבילה של האות הפיניקית/שמית צדי. האות שימשה לציון הצליל "ס" (למעט באזור קפריסין שם שימשה כ"צ") ולבסוף נזנחה לטובת האות סיגמא המשמשת לאותה מטרה.
השימוש האחרון באות נעשה במאה ה-6 לפני הספירה.
חבורת החור
חבורת החור היא חבורת אמני קומיקס שהוקמה בשנת 1998.
חברי הקבוצה, שפעלה במשך שלוש שנים, היו דודו גבע, זאב אנגלמאיר ותמיר שפר, שלושה אמני קומיקס ואיור ישראליים מוכרים. למרות היות חבריה עובדי עיתונים גדולים ומוציאי ספרים, רעיון החבורה היה ליצור בצורה עצמאית, קיצונית ואנטי-ממסדית, במטרה לשבור את גבולות השיקול ולהגיע לביטוי אמנותי אותנטי ורחב. תחנה זו הייתה אחת מהצעדים הראשונים של אמנים אלה בזירת התרבות האלטרנטיבית- אחד מהצעדים שהביא לאחר מכן להוצאתה של חוברת "ספרות זולה" ולהקמתה של חבורת A4, שבהן יזמו והשתתפו.
במהלך קיומה, פעלה החבורה בכמה תחומים. שלושת חברי הקבוצה הוציאו פוסטר דו צדדי עצמאי ופרובוקטיבי; מצידו האחד של הפוסטר אויר קולאז' משותף וחתרני בשם "חור בלב", ומצידו הנגדי התנוסס סיפור קומיקס משותף בשם "סוזי מחפשת אהבה". את הפוסטר מכרו השלושה באופן אישי ברחובות תל אביב. עוד פרויקט שעשתה הקבוצה היה איור עטיפת האלבום של הלהקה "צמד ראות" (מאור כהן)- "צעצועים מהבית ספר הישן" (2000); השלושה יצרו עטיפה צעקנית וצבעונית ועיצבו את ספרון האלבום, שם יצרו קומיקס בהמשכים. בנוסף לכך הדפיסה החבורה חולצות וחוברות שונות. בשנת 2001 התפרקה "חבורת החור": "במשך הזמן האינדיבידואליזם ניצח והחבורה התפרקה" אמר אנגלמאיר בריאיון ל"מעריב".
בשנת 2005 נפטר דודו גבע מהתקף לב. שני חברי הקבוצה הנותרים השתתפו במחוות שונות לחברם, ביניהן בפרויקט שנעשה על ידי משפחתו של גבע בעזרתה של עפרה רודנר ובמספר מחוות נוספות במקומון "העיר". בשנת 2006, עם יציאתה העתידית של חוברת "ספרות זולה" השנייה, הודיעו השניים שישתתפו גם במסגרתה.
קישורים חיצוניים.
סרטון על חבורת החור באתר יוטיוב
אביחי רונצקי
הרב אביחי (אבי) ניסן רונצקי (י"ד בתשרי ה'תשי"ב, 14 באוקטובר 1951 – ט"ז בניסן ה'תשע"ח, 1 באפריל 2018) היה רב ציוני דתי, הרב הצבאי הראשי החמישי של צה"ל (בשנים 2006–2010), קצין בדרגת תת-אלוף וראש ישיבת איתמר.
ביוגרפיה.
אביחי רונצקי נולד למשפחה חילונית ולמד בפנימייה הצבאית שליד בית הספר הריאלי בחיפה. ב-1969 התגייס לצה"ל והתנדב לשייטת 13. הוא עבר טירונות צנחנים והכשרה כלוחם, אולם פרש מן המסלול כעבור שנה וחצי בשל בעיה רפואית. עבר לצנחנים והשלים קורס מ"כים חי"ר. יצא לקורס קציני חי"ר ועם סיומו שב לצנחנים כמפקד מחלקה בגדוד 890, ובהמשך היה לסגן מפקד פלוגה בגדוד. במלחמת יום הכיפורים היה מפקד פלוגה בסיירת שקד ולחם בחזית הדרומית. בין היתר הוביל את פלוגתו בקרבות בראס סודר כנגד לוחמי קומנדו מצריים שהונחתו באזור. במהלך שירותו בסיירת החל בתהליך חזרה בתשובה יחד עם אשתו רונית, אותה הכיר במסגרת שירותה כפקידה פלוגתית. חזר בתשובה דרך מכון מאיר. רבו באותה תקופה היה הרב חיים אביהוא שוורץ.
לאחר שחרורו מצה"ל עסק בהדרכת נערי רחוב מטעם עיריית ירושלים ולמד בישיבת מרכז הרב ובמכון להכשרת מורים ליהדות. בשנת 1980 היה שותף להקמת הישיבה אלון מורה ולימד בה כר"מ. היה ר"מ גם בישיבת עטרת כהנים בירושלים.