שארל נולד ב-2 ביוני 1489 בוונדום, לפרנסואה, רוזן ונדום ולמארי מלוקסמבורג, רוזנת ונדום, בתם של פייר השני, רוזן סן-פול ומרגריטה מסבויה, רוזנת סן-פול. בשנת 1495 הצטרף שארל לצבאו של לואי השנים עשר, מלך צרפת באיטליה, ובאותה שנה מת אביו ושארל ירש את תאריו. בשל נאמנותו למלך הועלה שארל למעמד דוכס, ולאחר נפילת פרנסואה הראשון, מלך צרפת בשבי, בקרב פאביה, מונה שארל לראש המועצה.
מותם של בני דודיו שארל הרביעי, דוכס אלנסון (1525) ושארל השלישי, דוכס בורבון (1527), הפכו אותו לרביעי בסדר הירושה של כס המלוכה, ממש לאחר בני המלך. אשתו, אחותו של דוכס אלנסון האחרון, הייתה אמורה לרשת את נחלות אחיה, אולם פרנסואה הראשון הרשה לאחותו, מרגריט מאנגולם, אשת הדוכס המנוח, לשמור עליהם, אף שלא היו להם ילדים. שארל גם היה היורש לדוכסות בורבון, אולם היא הועברה לידי הכתר, בשל בגידתו של שארל השלישי, דוכס בורבון, אולם לאחר מותו הפך שארל לראש בית בורבון.
בנו אנטואן התחתן עם ז'אן ד'אלברה, מלכת נאווארה, בתה של מרגריט מאנגולם, שירשה את דוכסות אלנסון, ובנם עלה לשלטון כאנרי הרביעי, מלך צרפת. בניו אנטואן ולואי, נסיך קונדה, הפכו למנהיגים צבאיים במהלך מלחמות הדת בצרפת. שארל מת באמיין ב-25 במרץ 1537, ובנו אנטואן דה בורבון ירש את תאריו.
משפחתו.
ב-18 במאי 1513 התחתן שארל עם פרנסואז ד'אלנסון, בתם של רנה, דוכס אלנסון ומרגרט מלורן, ממנה נולדו לו 13 ילדים:
שרל, דוכס ונדום
שארל דה בורבון, דוכס ונדום
טקסטילשצ'יק איוואנובו
מועדון הכדורגל המחוזי טקסטילשצ'יק איוואנובו (ברוסית: Областной футбольный клуб Текстильщик) הוא מועדון כדורגל מהעיר איוואנובו. נוסד בשנת 1937. בעת הקמתה נקראה בשם ספרטק. עד 1958 היא נקראה בשמות שונים לפני ששינתה את שמה סופית לטקסטילשצ'יק באותה שנה.
היסטוריה.
המועדון הוקם לראשונה בשנת 1937 במקום קבוצת דינמו איוואנובו שהתקיימה קודם ויונקת את שורשיה ממועדוני הכדורגל הראשונים בעיר שהוקמו עוד ב-1912. המועדון נשא את השם "ספרטק איוואנובו" ושיתף פעולה עם מועדון ספרטק מוסקבה. בשנים 1938—1940 המועדון נקרא זמנית בשם "אוסנובה" וזכה בגביע רוסיה הסובייטית בכדורגל, אחרי שגברה על טורפדו מוסקבה במשחק הגמר בתוצאה 4:2.
לאחר מלחמת העולם השנייה המועדון נקרא בשם "דינמו", על שם המועדון הישן אך ב-1947 שינה שמו ל"קרסנאיה זנאמיה" ("הדגל האדום") ובעונת 1950 העפיל לליגה הסובייטית השנייה.
ב-1958 הקבוצה מקבלת את שמה הנוכחי "טקסטילשצ'יק" וב-1964 העפילה לליגת המשנה הסובייטית כך שבשנים 1965—1974 התמודדה בליגה השנייה בחשיבותה במערך הליגות בברית מועצות. הישג השיא שלה היה מקום 4 בעונת 1965 אך לא הצליחה לחזור ולהתמודד על צמרת הטבלה ומעולם לא העפילה לליגת העל הסובייטית בכדורגל.
ב-1974 סיימה במקום 20 והאחרון וירדה לליגה הסובייטית השנייה אחרי 8 עונות בליגת המשנה. ב-1983 חזרה למשך עונה אחת לליגת המשנה וב-1986 אף זכתה בגביע רוסיה הסובייטית בכדורגל עבור קבוצות הליגה השנייה אך היא הצליחה לשוב לליגת המשנה רק כעבור ארבע שנים, כשהעפילה לליגת המשנה הרוסית בעונת 1990.
הקבוצה התמודדה בליגת המשנה בשנים 1992, 1993. בשנים 1999—2000 הקבוצה נקראה "איוואנובו" והתמודדה בליגת הכדורגל החובבנית. ב-2001 שוב נקראה בשם "טקסטילשצ'יק" ושנה לאחר מכן חזרה לליגה השנייה.
ב-2003 שוב התמודדה בליגה המקצוענית וסיימה במקום 14 מתוך 19 וייצגה את מחוז איוואנובו בליגה.
בשנת 2006 המועדון ניצב על סף קריסה עקב קשיים כלכליים, ברם הוא זכה באליפות המרכז של הליגה השנייה והעפיל חזרה לליגת המשנה. אך עונת 2007 לא הייתה מוצלחת והקבוצה חזרה לליגה השלישית. ב-2009 הקבוצה החלה בשיפוץ האצטדיון העירוני.
בעונת 2012/2011 הקבוצה העפילה לשלב 32 האחרונות של הגביע הרוסי בכדורגל והחל מעונת 2011/2012 הקבוצה המשיכה להתמודד בליגה השנייה עד עונת 2018/2019 כשנצמדה לצמרת טבלת הליגה באליפות המרכז בכל אחת מהשנים הללו (כאשר בעונת 2012 אימן אותה דמיטרי פרפיונוב, שבהמשך זכה בגביע הלאומי עם טוסנו) ובתום עונת 2018/2019 אף העפילה לליגת המשנה הרוסית בכדורגל לראשונה מזה 2 עשורים. בתום עונת 2019/2020 הייתה אמורה לרדת לליגה המקצוענית, אך בעקבות שינויים שכפו אירועי התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה הוחלט כי היא לא תרד ליגה.
בעונת 2020/2021 שוב העפילה לשלב 32 האחרונות של הגביע והתמודדה בשלב הבתים העליון מול ארסנל טולה וסאליוט בלגורוד. בתום עונת 2022 ירדה ל.
אצטדיון הקבוצה.
אצטדיון הקבוצה הוא אצטדיון טקסטילשצ'יק איוואנובו, המכיל 9,565 מושבים ושימש כמגרש, הבית לאורך כל שנותיה בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה. לאחר שהעפילה לליגה הלאומית, בעונת 2018/2018, לא אושר לה לארח באצטדיונה באיוואנובו ובמקום זאת היא אירחה באצטדיון ספרטק ע"ש פיודור צ'רנקוב, המכיל 2,700 מושבים וממוקם בסוקולניקי שבמוסקבה.
מתקן האימונים של הקבוצה הוא אצטדיון לוקומוטיב, המכיל 1,224 ומשמש גם לאירוח משחקי קבוצת הנוער.
מזראטי ביטורבו
מזראטי ביטורבו (באיטלקית: Maserati Biturbo) היא מכונית סלון, אשר יוצרה גם בתצורת קופה, ובתצורת ספיידר מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית מזראטי אשר יוצרה בין השנים 1981–1994.
דגם הספיידר יוצר באמצעות חברת עיצוב הרכב האיטלקית "Zagato" .
דגם ה"מזראטי ביטורבו" היה קרוי עקב מגדש הטורבו הכפול אשר הורכב בדגמי ה"מזראטי ביטורבו".
אתה חוננתנו
אתה חוננתנו היא תפילה שתיקנו להוסיף באמצע 'ברכת חונן הדעת', במוצאי שבתות ומוצאי ימים טובים. תוכן התפילה הם דברי הבדלה שונים שישנם בעולם, כפי שישנה הבדלה בין השבת לימי החול. בתפילה זו מקיימים את החלק הראשון של מצוות ההבדלה, ואת החלק השני מקיימים בהבדלה על הכוס.
מועד וזמן אמירתה.
במשנה במסכת ברכות () נחלקו התנאים היכן יש להוסיף תפילה זו:
לדעת תנא קמא יש לאומרו בברכת "חונן הדעת" כי החכמה היא זאת שמאפשרת לבן האדם להבדיל בין דברים.
רבי עקיבא לעומת זאת אומר שההבדלה מספיק חשובה כדי לאומרה בברכה מיוחדת בפני עצמה מיד אחרי שלוש הברכות הראשונות.
רבי אליעזר אומר שיש לומר את ההבדלה בברכת "מודים" שהיא בסוף תפילת שמונה עשרה.
להלכה נפסק כחכמים שמוסיפים ברכה זה בברכת חונן הדעת, אמנם נחלקו בירושלמי האם יש להוסיפה בתחילת הברכה או בסיומה. כיום המנהג להוסיפה באמצע הברכה, אחר המילים "ומלמד לאנוש בינה". לדעת הגר"א, מנהג זה הוא כדי לצאת ידי חובת שתי השיטות. לאחר מכן ממשיכים את ברכת ה'דעת' בתוספת וא"ו: "וחננו מאיתך" וכו'.
טעם אמירתה בברכת חונן הדעת.
מספר טעמים נאמרו לבאר הטעם שתיקנו להוסיף תפילה זו, דווקא בברכת 'הדעת' (לדעת חכמים):
בירושלמי אמרו שהטעם הוא, ש"אם אין דעת - הבדלה מנין". והכוונה שרק על ידי הדעת ניתן להבדיל בין קודש לחול, ולכך נתקנה תפילה זו בברכת הדעת. וכך דעת רב יוסף בתלמוד הבבלי.
בתלמוד הבבלי מובאת גם דעת רבנן, שלדעתם טעם אמירת ההבדלה בברכת הדעת הוא מפני שבשבת אין לשאול ולבקש על צורכי האדם, לכך יש לומר תחילה 'הבדלה' ואחר כך יבקש צרכיו, ולכך תיקנו לאומרה מיד בברכה הראשונה.
פרטי הדינים.
מוסיפים תפילה זו בכל מוצאי שבת שלאחריו ישנם ימי חול. וכן במוצאי יום טוב, אף אם לאחריו ישנם ימי חול המועד, כיוון שימים אלו מובדלים בקדושתם מהיום טוב עצמו, מאחר שימים אלה מותרים במלאכות נוספות שהיו אסורות ביום טוב.
כשיום טוב חל במוצאי שבת, אין אומרים 'אתה חוננתנו' ואומרים במקומה את תפילת 'ותודיענו' (ראה להלן).
היתר עשיית מלאכה.
לדעת חלק מן הראשונים (רב עמרם גאון ורש"י) לאחר אמירת נוסח זה בברכת חונן הדעת, ובתנאי שיצאה כבר השבת, מותר לעשות מלאכה האסורה בשבת, אולם אסור לאכול ולשתות עד לאחר ההבדלה על הכוס.
אם שכח לומר את הנוסח הזה אומר "ברוך המבדיל בין קודש לחול" בלי שם ומלכות ומותר בעשיית מלאכה.
לדעת ראשונים אחרים אין די בנוסח "אתה חוננתנו" על מנת לעשות מלאכה ובין אם אמר אותו ובין אם לא יש לומר בפירוש "ברוך המבדיל בין קודש לחול" על מנת לעשות מלאכה קודם הבדלה.
יש אף המצריכים לומר בשם ומלכות, כדוגמת הרא"ש.
בשולחן ערוך נפסק כדעה הראשונה שאם אמר אתה חוננתנו מותר בעשיית מלאכה אפילו בלי לומר "ברוך המבדיל בין קודש לחול", ואם שכח לומר אתה חוננתנו מספיק לומר "ברוך המבדיל בין קודש לחול" (בלי שם ומלכות) ומותר בעשיית מלאכה.
השוכח.
אדם ששכח ולא אמר תוספת זו במוצאי שבת ויום טוב אינו צריך לחזור משום שאומרים שוב הבדלה על הכוס. אולם אדם כזה לא יעשה מלאכה עד אחרי ההבדלה על הכוס, או שיגיד "ברוך המבדיל בין קודש לחול" (כאמור לעיל). ואם שכח אתה חוננתנו ואכל קודם ההבדה, צריך לחזור ולהתפלל.
מי שיודע שלא יוכל להבדיל על הכוס או לשמוע הבדלה על הכוס לא במוצאי שבת ולא למחר, ושכח להוסיף "אתה חוננתנו" בתפילת חונן הדעת, צריך לחזור לראש הברכה אם לא סיים את תפילת העמידה, ולחזור על כל התפילה אם נזכר לאחר שסיים אותה. אך מי שסבור שלמחרת יוכל להבדיל על כוס - לא צריך לחזור ולהתפלל, ולכן בתענית תשעה באב שחלה במוצאי שבת אינו חוזר, למרות שאינו מבדיל על הכוס באותו ערב, כיוון שיבדיל על הכוס קודם שיאכל למחרת בערב.
נוסחאות.
לתפילה זו ישנו נוסח שונה במקצת לכל אחת מעדות ישראל:
נוסח הספרדים ונוסח פרובאנס:נוסח אשכנז:נוסח איטליה:נוסח הרומניוטים הקרוב למדי לנוסח האיטלקי:נוסח תימן בלדי:נוסח קטלוניה:בגניזה הקהירית נמצא נוסח ארץ ישראל:
ותודיענו.
במקרה שחל יום טוב במוצאי שבת תיקנו תפילה מיוחדת הנאמרת בתפילת ערבית של יום טוב - "ותודיענו".