מכבי רחובות הוא מועדון כדורגל מהעיר רחובות. המועדון הוקם ב-1912 ונמנה עם המועדונים הוותיקים ביותר בישראל. בתקופה שלפני קום המדינה, ובשנות החמישים לקח המועדון חלק בליגה הבכירה, כאשר הישג השיא שלו הוא לסיים כסגנית אלופת המדינה בעונת 1943/1944, אולם הקבוצה התדרדרה לליגות הנמוכות והתפרקה ב-2017. בשנת 2020 הוקמה הקבוצה מחדש, וכיום היא משחקת בליגה ג', הליגה הנמוכה בישראל.
היסטוריה.
מכבי רחובות נוסדה בשנת 1912, והיא הקבוצה הרביעית הוותיקה בישראל אחרי מכבי פתח תקווה, מכבי חשמונאי ירושלים ומכבי תל אביב.
ימי השיא של הקבוצה היו לפני קום המדינה, בהם הקבוצה הייתה חברה קבועה בצמרת הליגה. מיקום השיא של הקבוצה הוא המקום השני בעונת 1943/1944, אחרי האלופה הפועל תל אביב.
מכבי רחובות הייתה אחת משלוש עשרה הקבוצות שייסדו את הליגה הבכירה בכדורגל, בעונת 1949/1950. בעונת 1953/1954 הקבוצה סיימה במקום החמישי מתוך שלוש עשרה קבוצות, שזהו מיקום השיא שלה בליגה הבכירה שלאחר קום המדינה. סה"כ שיחקה בליגה שלאחר קום המדינה חמש עונות (שתי עונות התבטלו). עונתה האחרונה של מכבי רחובות בליגה הבכירה הייתה עונת 1955/1956 בה ירדה לליגת המשנה בישראל, אליה מעולם לא חזרה. באותן שנים בלט בקבוצה בלם נבחרת ישראל, משה (מוזיק) ליטבק.
שנה לאחר שירדה מכבי רחובות לליגה השנייה, הייתה קרובה לעלות חזרה לליגה הראשונה. הקבוצה סיימה את העונה במקום השני בליגה השנייה, מיקום שהיה אמור להקנות לה כרטיס עלייה לליגה הבכירה, אולם תוצאות אסטרונומיות שהושגו במחזור הלפני האחרון בליגה א' (הליגה השנייה באותם ימים) גרמו להקמת "ועדת לם", בה הוחלט על משחקי פלייאוף בין חמש הקבוצות הראשונות לקביעת שתי העולות לליגה הראשונה. מכבי רחובות לא הצליחה במשחקי הפלייאוף, ונשארה בליגה השנייה (אלמלא נערך אותו הפלייאוף, הייתה מכבי רחובות עולה חזרה לליגה הבכירה).
בשנת 1960 נשרה מכבי רחובות לליגה השלישית. בעקבות התדרדרותה נוהלו מגעים עם ראשי המועדון המתחרה מרחובות, קבוצת מכבי שעריים, ושתי הקבוצות התאחדו. הקבוצה המאוחדת נקראה מכבי שעריים-רחובות ושיחקה בליגה א' אולם האיחוד לא עלה יפה וכעבור שנתיים בלבד פורק האיחוד, וכל קבוצה המשיכה לשחק בנפרד. מכבי רחובות המשיכה לשחק בליגות הנמוכות, ואילו מכבי שעריים עלתה לליגה הלאומית (אז הליגה הבכירה).
הקבוצה לא הצליחה לשפר את מיקומה, ונותרה בליגות הנמוכות ובאמצע שנות התשעים נשרה לליגה ג' בה היא שיחקה עד שב-2017 התפרקה.
ב-2020 הקבוצה הוקמה מחדש ונרשמה לליגה ג'.
הישגים.
ליגת ארץ ישראל:
תנאי שפה
תנאי שפה הם נתונים שמאפשרים הפיכת פתרון כללי של משוואה דיפרנציאלית לפתרון מסוים. אם זוהי משוואה דיפרנציאלית רגילה התנאים הם ערכי פונקציית הפתרון או הנגזרות השונות שלה במספר סופי של ערכים של המשתנה שלה. אם זוהי משוואה דיפרנציאלית חלקית תנאי השפה הם פונקציית הפתרון או הנגזרות השונות שלה בתחומים מסוימים (השפה), כלומר הם פונקציות בעצמם.
תנאי השפה מתחלקים לשני סוגים עיקריים:
כאשר המשוואות הדיפרנציאליות הן ייצוג של בעיה פיזיקלית כלשהי, לרוב מדובר במשוואה עם פונקציה של הזמן או המרחב. במקרה שתנאי השפה נתונים לרגע formula_1, קוראים לתנאים תנאי התחלה. תנאי השפה הם חלק מהותי מבעיות כמו משוואת לפלס וידיעתם חיונית לפתרון.
מתנד הרמוני.
המשוואה הדיפרנציאלית המתארת מתנד הרמוני עם קבוע קפיץ ידוע k היא משוואה דיפרנציאלית רגילה מסדר שני:
הפתרון הכללי של המשוואה הוא מהצורה:
כאשר A ו-B הם שני קבועים המהווים דרגות חופש של הפתרון, ומספרם כסדר המשוואה הדיפרנציאלית הרגילה. על מנת לקבל פתרון מדויק של הפונקציה המתארת את המתנד ההרמוני דרושים שני תנאי שפה. אם תנאי השפה הם מסוג דיריכלה, הפונקציה ידועה בשתי נקודות:
מהתנאי formula_5 מקבלים:
ומתנאי השפה formula_7 מקבלים:
מכאן שפתרון המשוואה הדיפרנציאלית עם תנאי השפה הללו הוא:
משוואת לפלס.
משוואת לפלס היא המשוואה הדיפרנציאלית החלקית:
כאשר formula_11 הוא אופרטור הלפלסיאן. בעיה מסוג דיריכלה היא פתרון המשוואה כך שערכיה על השפה הכולאת את אזור הבעיה שווים לפונקציה ידועה. דוגמה לבעיה כזאת היא משוואת החום: הטמפרטורה על משטח סגור נקבעת על ידי גורם חיצוני (והיא לאו דווקא אחידה על פניו), ויש למצוא את הטמפרטורה באזור שכלוא על ידי המשטח לאחר זרימת חום והתייצבות הטמפרטורה.
אם אזור הבעיה הוא בצורת תיבה אופרטור הלפלסיאן יילקח בקואורדינטות קרטזיות. אם formula_12 ניתנת להפרדת משתנים והתיבה ארוכה מאוד באחד הכיוונים (למשל ציר z) כך שהטמפרטורה תלויה רק בשתי קואורדינטות, הפתרון הבסיסי הוא מכפלה של פתרונות המתנד ההרמוני בשתי קואורדינטות אלה. אולם כעת על מנת לקבל פתרון מדויק יש צורך בידיעת הפתרון על פני כל שפת התיבה. הפתרון הכללי הוא סכום על כל הפתרונות עם קבועים k המקיימים את תנאי השפה:
המקדמים formula_14 הם סדרות של שני משתנים וגם הם נקבעים על ידי תנאי השפה.
משוואת הגלים.
משוואת הגלים היא משוואה דיפרנציאלית חלקית מסדר שני. בשלושה ממדים המשוואה היא:
פתרונה הכללי של משוואה זו הוא גל כלשהו: פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במרחב במהירות c, או צירוף ליניארי של פונקציות כאלה. תנאי השפה יכולים לקבוע את חזית הגל וכך להכתיב את סוג הגל, למשל גל מישורי או גל כדורי.
בהקשר של פתרון משוואת הגלים ראוי לציין שבעיות גלים מסוג דיריכלה עשויות להיות למשל תיאור התבניות הנוצרות במיתר כתוצאה מקצה קשור (ערך פונקציית הגל בקצה הקשור קבוע), בעוד שבעיות מסוג ניומן עשויות להיות למשל תיאור תנודת המיתר כאשר יש לו קצה חופשי. המושגים של קצה קשור וקצה חופשי הם מרכזיים בתורת הגלים ורלוונטיים לא רק לבעיית המיתר הרועד אלא גם לגלי קול ואור.
אילן נוב
אילן נוב (נולד ב-16 בפברואר 1954) הוא תסריטאי, יוצר ושחקן ישראלי. נשוי לדבורה, עד 2013 התגורר בבת עין, ב-2013 עבר לאמירים.
כתב את "שברי אופק: קטע מהסרט הגדול" (ספריית בית אל, תשנ"ד), ספר המתאר את התלבטויותיו של אמוץ, מוזיקאי חוזר בתשובה, וחייו בעולם החילוני והדתי. במהלך הספר שומע הגיבור מתוך ווקמן קולות של התבוננות ותובנות מהחיים. התובנות הללו נכתבו בהשראת הרב יצחק גינזבורג. כמו כן, כתב מאמר לספר של אשתו: "כנפי רוח: פרקים בזהות, יצירה ויחסי גוף-נפש-רוח" (סיהרא, תשס"ד), ספר העוסק בשאלות הנוגעות ביצירה הדתית ובגבולותיה, תוך התבוננות בהיבטים הקשורים לחסידות.
שיחק בסרטי הסטודנטים "טופו" ו"אל הציפור" (שעליו זכה בפרס שחקן השנה בשנת 1997 מטעם המכון הישראלי לקולנוע). בנוסף, העלה על בימות שונות מחזה-קריאה המבוסס על "שברי אופק", והופיע בהזדמנויות שונות אחרות. ב-2006 שיחק בסדרת הדרמה החרדית "העיתון", בבימויו של יהודה גרובייס.
נוב מלמד ולימד חסידות ארצישראלית, מחשבת תקשורת, יצירה ותסריטאות במוסדות שונים המשתייכים לזרם הציונות הדתית, כגון מעלה, ישיבת כפר הרואה, מכון שובה, ישיבת אמי"ת נחשון ועוד. כמו כן לימד את תורתו של א.ד. גורדון במכינת מיתרים-לכיש, מכינה קדם צבאית מעורבת הממוקמת בקיבוץ בית גוברין ובנוסף לימד את מגמת תקשורת באולפנת נוה דקלים השוכנת בניצן.
גרעין עודד
קרינת צ'רנקוב
קרינת צ'רנקוב היא הקרינה הנפלטת כאשר חלקיק נע מהר יותר ממהירות הפאזה של אור בתווך כלשהו.
לפי תורת היחסות אף גוף בעל מסה אינו יכול לעבור את מהירות האור בריק, אולם ייתכן תווך בו האור מואט, בעוד שחלקיקים אחרים שומרים על מהירותם הרגילה ובכך עוברים את מהירות האור באותו תווך. למעשה, קרינת צ'רנקוב היא המקבילה של האור לבום על קולי ומהווה מעין "בום על אורי". ספקטרום הקרינה אמנם רציף, אבל רובה נמצא בתחום העל-סגול, כאשר עוצמתה ליחידת תדירות נמצאת ביחס ישר לתדירות. מכאן שבתחום הנראה, הקרינה הנפלטת אמורה להיראות בעיקר סגולה, אבל למעשה, היא נראית כחולה בהירה, בשל רגישות פחותה לסגול של העין האנושית.
ניתן לצפות בקרינה בין היתר בכורים גרעיניים. קרינה זו נוצרת במים השומרים על טמפרטורת מוטות הדלק. הנייטרונים הנפלטים ממוטות הדלק נעים במהירות גבוהה יותר ממהירות הפאזה של האור במים.
קיומה של הקרינה שוער לראשונה על ידי אוליבר הביסייד באנגליה במאמרים שפרסם ב-1888 וב-1889. היא נצפתה לראשונה בניסוי של פאבל צ'רנקוב מרוסיה בשנת 1934. עבודה זו של צ'רנקוב גם זיכתה אותו בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1958, יחד עם איגור תם ואיליה פרנק, אשר חישבו את נוסחת תם-פרנק המתארת אותה.
כיום הקרינה משמשת לגילוי עקיף של חלקיקים מסוימים באמצעות גלאי צ'רנקוב, למשל לגילוי נויטרינו כמו במצפה Sudbury Neutrino Observatory .
בתרבות הפופולרית, הבוהק האופייני לקרינת צ'רנקוב משמש לאפיון רדיואקטיביות, כגון בקומיקס וסרט השומרים, משפחת סימפסון, ועוד.
ג'פרי דהמר
דרק רוט
כולל חבת ירושלים
ארגון כולל חבת ירושלים - צדקת רבי מאיר בעל הנס נוסד בשנת ה'תק"ץ על ידי יוצאי גליציה שעלו לארץ ישראל. משרדו הראשי של הכולל שוכן בשכונת מאה שערים בירושלים ותומך עד היום במשפחות יוצאי גליציה.
קהילות הגולה שייסדו ותמכו בכולל חבת ירושלים הם רבני ואדמו"רי גליציה, כצאנז, דינוב, רופשיץ ובעלז. עם השנים כשכלכלת גליציה ופולין נקלעה למצוקה, הרחיבה הנהלת הכולל את תחומי ההתרמה גם באירופה ובארצות הברית. כמו נפתחו משרדים באנגליה, בבלגיה ובניו יורק. בשנות השואה כשראו רבני גליציה שאין עוד ביכולתם לעזור לאחיהם בארץ ישראל, ראו מנהלי הכולל ביהודי ארצות הברית כמקור תמיכתם והתמקדו בהשענות עליהם.