נקוה שימש כיועץ בכיר לשרי תחבורה בנושא אנשים עם מוגבלות, הביא לשינוי בחשיבה ובתודעת הציבור לצורכי האנשים עם מוגבלות. הוא מסייע לחברות עסקיות בהעסקת עובדים עם מוגבלות, פועל לגיוס נכים לצבא ומעודד נכים להתנדב למשטרה ולכוחות הביטחון. וסף לכך, מונה נקוה לעמוד בראש הפורום הלאומי לקידום ספורט נכים, במסגרת הנציבות לשוויון זכויות לבעלי מוגבלות במשרד המשפטים.
תארים והישגים.
נקוה זכה באות הנשיא למתנדב.
חיים אישיים.
בגיל 20 התחתן נקוה עם דבורה ונולדו להם שלושה ילדים.
פרו אבולושן
כריסטופר קזנוב
כריסטופר דה לריסון קזנוב (באנגלית: Christopher de Lerisson Cazenove; 17 בדצמבר 1943 – 7 באפריל 2010) היה שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי.
ביוגרפיה.
קזנוב נולד בשם כריסטופר דה לריסון קזנוב ב-17 בדצמבר 1943 בעיר וינצ'סטר שבהמפשייר, בנם של בריגדיר ארנולד דה לריסון קזנוב ושל אליזבת לורה (שם נעורים גורני). הוא גדל בבאוליש שבסאמרסט, למד בבית הספר דראגון, איטון קולג', "College of the Venerable Bede" שבאוניברסיטת דרהאם ובבית הספר למשחק "בריסטול אולד ויק".
קזנוב הרבה לגלם דמויות של אריסטוקרטים בריטים. לראשונה זכה להכרה ב-1972 כששיחק בסדרת הדרמה "The Regiment". תפקידים בולטים שלו היו בדמות צ'ארלי טיירל בסדרת הדרמה "הדוכסית מרחוב דיוק" בשנים 1976 ו-1977, ובדמות בן קרינגטון (אחיו של בלייק קרינגטון) באופרת הסבון האמריקאית "שושלת" אותו גילם ב-1986 וב-1987. בשנים 2001 עד 2003 השתתף בסדרת הדרמה הבריטית "השופט ג'ון דיד" (בכיכובו של מרטין שו) בתפקיד רו קולמור.
בתיאטרון גילם קזנוב את הנרי היגינס בהפקות בריטיות ואמריקניות של המחזמר "גבירתי הנאווה" מ-2005 עד 2008. ב-1994 כיכב בהפקה בווסט אנד הלונדוני של המחזה "חשיבותה של רצינות" לצדה של סוזאנה יורק.
חיים אישיים.
קזנוב היה נשוי לשחקנית אנגהרד ריס מ-1973 עד לגירושיהם ב-1994. לבני הזוג נולדו שני בנים. הבן הבכור לינפורד ג'יימס נולד ב-20 ביולי 1974 ונהרג בתאונת דרכים ב-10 בספטמבר 1999. הבן הצעיר ריס ויליאם נולד ב-1976. חברתו לחיים של קזנוב מ-2003 ועד מותו הייתה איזבל דייוויס.
בפברואר 2010 התמוטט קזנוב בביתו בלונדון. הוא נלקח לבית החולים סנט תומאס כשהוא סובל מאלח דם. הוא נפטר ב-7 באפריל 2010 בבית החולים בגיל 66.
הלוויה של קזנוב נערכה ב-16 באפריל 2010 בכנסיית סנט פול בקובנט גרדן בלונדון.
כריסטופר קזנובה
נחשון הודי
נחשון הודי (שם מדעי: "Anhinga melanogaster") הוא מין עוף מים ממשפחת הנחשוניים החי באזורי ביצות ואגמים שונים ברחבי הודו ודרום-מזרח אסיה.
לעוף זה מקור ארוך ומחודד, המזכיר מראה של אנפה, אך הוא טובל רוב זמנו במים ושוקע בהם עד הצוואר. אורכו של הנחשון 86-94 ס"מ ומשקלו 900-2,600 גרם. מוטת כנפיו יכולה להגיע ל-120 ס"מ.
הנחשון בעל בטן שחורה, כנפיים חומות בהירות וצוואר חום וראש בהיר עם מקור צהוב ארוך. הצוואר חזק ובעל 9 חוליות ומותאם להתכווצות וספיגת זעזועים בעת זינוק למים. בניגוד לשאר עופות המים לנחשון אין בלוטות שומן, כך שהוא יכול לטבול כולו במים בלי בעיה אך נאלץ לייבש את הכנפיים על הגדה בסוף הרחצה.
הוא חי ברחבי דרום-מזרח אסיה והודו בביצות, נהרות ואגמים טרופיים. הוא ניזון מדגים שונים כשהוא טבול במים. בעת מציאת דג הנחשון תופס אותו ואז מעיף אותו מעל לפני המים ועם המקור דוקר אותו ואז בולע אותו בעודו במים.
אחרי הטבילה הנחשונים עולים ליבשה להתייבש ואינם יכולים לעוף במשך זמן ההתייבשות. לעיתים הם נמצאים יחד עם קורמורנים באותם אתרים.
נחשון אוסטרלי
נחשון אוסטרלי (שם מדעי: "Anhinga novaehollandiae") הוא מין עוף מים ממשפחת הנחשוניים החי במקווי מים באינדונזיה, גינאה החדשה, אוסטרליה וניו זילנד.
מאפיינים.
אורכו של הנחשון 86–94 ס"מ ומשקלו עד 2.6 ק"ג. הוא בעל מקור ארוך ומחודד בצבע צהוב והוא בעל צוואר ארוך בצבע חום, כנפיים חלשות שחורות, בטן לבנה וזנב ארוך. בניגוד לעופות מים אחרים הוא חסר בלוטות שומן, כך שהוא טבול כולו במים ויכול לצלול בלי בעיה אך חייב לייבש את כנפיו בסוף הרחצה כדי שיתייבשו.
הוא מצוי באגמים, ביצות, נהרות וביצות של מים מתוקים וגם של מים מליחים באינדונזיה, גינאה החדשה, אוסטרליה וניו זילנד. הוא מצוי גם בסביבות יבשות בעלות מקווי מים קטנים יותר באוסטרליה וכן בביצות מלוחות.
כשהנחשון במים הוא טבול עד לצווארו הארוך, דמוי הנחש, במים ומחפש דגים קטנים. כשהוא מוצא דג הוא מעופף אותו מעל המים ואז דוקר אותו, הורג אותו ובולע אותו תוך כמה ניסיונות. כמו כן הוא ניזון מצבי מים צעירים וחסרי חוליות שונים כמו דיונונים קטנים, תולעים וחרקי מים.
אחרי הרחצה הנחשון עולה ליבשה כדי לייבש את הכנפיים.
גן העיר (ירושלים)
גלרטר
הוא שם משפחה אשכנזי, פירושו בגרמנית "משכיל" או "מלומד".
אברהם קפלן (ראש ישיבה)
הרב אברהם קפלן (יליד 1970), הוא ראש ישיבת נתיב הדעת בירושלים.
ביוגרפיה.
נולד בשכונת בית וגן בירושלים לרב נפתלי קפלן מוותיקי המשגיחים בעולם הישיבות,
בנערותו למד בישיבת תפארת התלמוד של הרב שינקר בירושלים ובישיבה גדולה בישיבת בית מתתיהו בראשות הרב ברוך ויסבקר. נישא לצפורה ברלין, לאחר נישואיו התגורר בירושלים והחל ללמוד בישיבתו של הרב חזקיהו יוסף שרייבר, שנודע בדרך לימודו המקורית, והפך לאחד מתלמידיו הבולטים. תקופה מסוימת שימש כמשיב בישיבתו של הרב שרייבר, וכיהן במקביל בראשות כולל בירושלים.
בשנת ה'תשס"ט 2009 הקים בעזרת אביו את ישיבת נתיב הדעת, היא מכונה על שם משפחתו "ישיבת קפלן", לראשות הישיבה צורף הרב ישראל בונם שרייבר, בהמלצתו של הרב אהרן ליב שטיינמן.
אחיו הם הרב חיים יצחק קפלן, משגיח ישיבת חברון בגבעת מרדכי, והרב ניסן שלמה קפלן ראש ישיבת דעת אהרן.
שער הכוונות
שער הכוונות הוא שמו של ספר קבלה מכתבי האר"י שכתב רבי חיים ויטאל העוסק בכוונות התפילה השבת ומועדי ישראל. זהו הספר השני בחשיבותו אצל המקובלים (הראשון הוא הספר עץ חיים).
תוכני הספר וסדרו.
הספר עוסק בכוונות שיש לכוון על פי הקבלה במצוות ובתפילות שנוהגות שבכל יום ובאלה שנהוגות במועדי ישראל. בכל נושא ישנה דרשה אחת או יותר. ספר זה מהווה את הבסיס לסידור הרש"ש.
זה סדר הנושאים בספר:
המצוות שבכל יום.
ברכות השחר, ציצית, תפילין, קדיש, קריאת שמע, תפילת שחרית, תפילת העמידה, תחנון, קריאת התורה, תפילת מנחה, תפילת ערבית, קריאת שמע על המיטה, תיקון חצות.
שבת ומועדים.
קבלת שבת, תוספת שבת, תפילת ערבית של שבת, קידוש, סעודות שבת, אסרו חג, פסח, חג שבועות, בין המצרים, תשעה באב, ראש השנה, יום הכיפורים, סוכות, חנוכה, פורים.
מובאות מהספר בספרות ההלכה.
השפעת הספרות הקבלית על ספרי ההלכה היא מרובה מאוד, ובפרט במה שנוגע למנהגים. להלן כמה דוגמות לכך:
ברכת הנותן ליעף כח.
אף שהשולחן ערוך כתב שאין לברך את ברכת הנותן ליעף כח (אחת מברכות השחר), מכל מקום נוהגים לברך אותה:
שיטת סן-רייז
שיטת סן-רייז (במקור: Son-Rise) או שיטת אופשן (במקור: Option) היא שיטת טיפול במשחק שפותחה על ידי בני הזוג ברי וסמריה קאופמן בארצות הברית בשנות ה-70, ונועדה לטפל בילדים עם אוטיזם קלאסי באמצעות קשר ומשחק עם הוריהם או מבוגר משמעותי אחר.
היסטוריה.
בני הזוג קאופמן פיתחו את השיטה לאחר שבנם אובחן עם אוטיזם קלאסי קשה. הם עיצבו לבנם תוכנית בה הילד במרכז, במטרה להצליח "להגיע" אל עולמו של בנם, שביטא קשיי תקשורת משמעותיים עם העולם החיצוני. לאחר שלוש שנות עבודה בתוכנית, ההורים טענו כי הבן "נרפא" וכי גדל להיות מבוגר נורמטיבי, עם חיי חברה ושפה עשירה, וללא סממנים אוטיסטים כלל.
ההורים פתחו מרכז לטיפול באוטיזם, "Autism Treatment Center of America", ומכון בשם "The Option Institute", בהם הם מפתחים, מלמדים ומכשירים הורים ומטפלים על פי השיטה.
עקרונות השיטה.
השיטה מבוססת על ניסיון "להיכנס לעולם של הילד" על ידי הצטרפות כנה לפעילויות שהוא בוחר לעסוק בהן, גם אם הן אינן נתפסות בעיני המבוגר כמשחק. המטרה היא לתת לילד את השליטה על האינטראקציה בחדר, ללא הצבת כל דרישה ולחץ כלפיו על ידי המבוגר. מידת המעורבות של המפעיל במשחק תלויה בקבלת "אור ירוק" מהילד לכך שהוא מעוניין בשיתוף.
על מנת ליצור אווירה נוחה ובטוחה לילד, מבצעים את הפעילות בחדר מותאם, ללא גירויים עד כמה שניתן: ללא תמונות, מוזיקה, רהיטים או מסכים. מכניסים לחדר משחקים בודדים בלבד. בחדר הילד לומד לשחק עם אחרים, להבין סיטואציות חברתיות, לבטא את רצונותיו ולהשיג את מבוקשו.
בגישה זו ניתן מקום מרכזי לפעילויות המעודדות את הילד ליצור קשר עין ולקשר זאת לתקשורת בינאישית, מיומנות שהיא קשה עבור ילדים עם אוטיזם קלאסי. בנוסף, בשיטה זו, ההתנהגויות החזרתיות של הילד (האופייניות לאוטיזם קלאסי) הן בעלות חשיבות וערך ביצירת הקשר איתו; ההורה יכול לנסות להצטרף לתנועות החזרתיות, להתעניין במשחקים המונוטוניים של הילד, ובדרך זו אמור בהדרגה להיווצר קשר גם מצידו של הילד.
התוכנית מלווה בתמיכה והדרכה להורים מטעם מדריכים שהוכשרו במרכז הטיפולי בארצות הברית.
בסיום כל פעילות הנעשית בין מפעיל ובין הילד, ניתן להעריך את הפעילות על פי הנקודות הבאות, וכך להבין איך להתאים, לשנות ולשפר לפעילות הבאה:
מחקר על השיטה.