עם השנים התגבש מעמדו של ערב רב כבימת השיח המרכזית (וכמעט היחידה) בשדה האמנות החזותית הישראלית. בעשור הראשון לפעילותו התפרסמו בו למעלה מ-5000 טקסטים על ידי כ-400 כותבים שונים. בין המבקרים המרכזיים שכותבים באתר ניתן למנות את יאיר ברק, קרן גולדברג, יונתן הירשפלד, אילת זהר, יהונתן משעל, אלברט סויסה, איריס פשדצקי, הדס קידר, דנה שלו ודוד שפרבר. בנוסף לפעילותו ברשת, כתב העת הוציא לאורך השנים גם כמה גיליונות מודפסים וכן ספר המציג ומנתח את פעילות קבוצת האמנות הירושלמית מוסללה והחל משנת 2016 הוא שותף לארגון כנס ירושלים לאמנות.
משרדי ערב רב יושבים בבית הנסן בירושלים, ופועלים כחלק מעמותת בר-קיימא לתרבות, אמנות, מוסיקה ושלום.
ארתור גריפית
מחלה הנישאת באוויר
מחלה הנישאת באוויר או מחלה אווירנית היא מחלה הנגרמת על ידי פתוגנים הניתנים להעברה באוויר לאורך זמן ומרחק על ידי חלקיקים קטנים. הגדרה זו כוללת מחלות בעלות חשיבות הן ברפואה והן ברפואה וטרינרית. הפתוגנים הרלוונטיים עשויים להיות וירוסים, חיידקים או פטריות, והם עשויים להתפשט באמצעות נשימה, דיבור, שיעול, התעטשות (בשל יצירת נתז נשימתי), העלאת אבק, ריסוס נוזלים, שטיפה בשירותים או כל פעילויות שיוצרות חלקיקי אירוסול או טיפות. זמן הישרדות הפתוגנים באוויר מושפע בין היתר בסוג הפתוגן, הטמפרטורה, לחות וקרינה על סגולה. מחלות מוטסות אנושיות אינן כוללות מצבים הנגרמים מזיהום אוויר, כגון תרכובות אורגניות נדיפות (VOC), גזים וחלקיקים המועברים באוויר.
דרך יעילה למנוע התפשטות מחלות אווירניות היא חסימה פיזית של הנתז נשימתי בעזרת מסכה רפואית.
שריפה
שריפת ביומסה
גל השריפות בישראל (2016)
השריפה בכרמל (2010)
השריפה בכרמל (1989)
בדיקת קורונה
בדיקת קורונה היא בדיקה רפואית, המיועדת לזהות את נוכחות נגיף ה-SARS-CoV-2 מחולל מחלת נגיף קורונה 2019 בגוף האדם.
בתחילה היו שני סוגי בדיקות עיקריות:
עם הזמן נוספו בבדיקות אחרות.
ניתן להשתמש בבדיקות הסרולוגיות הן לאבחון תחלואה של אדם ספציפי והן למעקב אחר תחלואה בקרב האוכלוסייה. הבדיקות הסרולוגיות הן כלי חשוב כיוון שהן דוגמות גם חולים בעלי תסמינים קלים או ללא תסמינים כלל (אסימפטומטיים), באמצעותן ניתן לקבוע את שיעור התמותה המדויק של המחלה ואת רמת חסינות העדר באוכלוסייה מתוצאות בדיקה זו. עם זאת, היעילות של תגובה חיסונית זו ומשך זמן ההגנה שהיא מספקת עדיין לא ברורים.
שיטות בדיקה.
בדיקת RT-PCR (שיעתוק הפוך).
באמצעות תגובת שרשרת של פולימראז בזמן אמת (rRT-PCR) ניתן לבצע את הבדיקה על דגימה ממערכת הנשימה. ניתן להשתמש בדגימת כיח או להעביר מטוש בחלל הפה או האף. התוצאות זמינות בדרך כלל תוך מספר שעות עד יומיים. בדיקת PCR שבוצעה באמצעות דגימת מטוש בחלל הפה והלוע אמינה רק בשבוע הראשון של המחלה. בהמשך הנגיף עלול להעמיק לכיוון הגרון ודרכי הנשימה ולהמשיך להתרבות בריאות. לחלופין ניתן ליטול דגימה מדרכי הנשימה העמוקות על ידי צנתר יניקה או באמצעות דגימת כיח. בדיקת הקורונה מייצגת רק את המצב ברגע ביצועה, ואין בה ערובה לכך שהנבדק לא יפתח סימנים או שיידבק לאחר מכן.
בדיקת ה-RT-PCR נחשבת לבדיקה האמינה ביותר לגילוי ואיתור של הדבקה בנגיף הקורונה. אף על פי כן, תוצאה חיובית-לא שגויה (להבדיל מתוצאה חיובית שגויה) של הבדיקה אינה מעידה בהכרח על קיומה של מחלה פעילה.
בדיקות סרולוגיות.
מרבית הבדיקות הסרולוגיות נמצאות בשלב המחקר. ב-15 באפריל אישר מנהל המזון והתרופות האמריקאי (תוך סיוג שההרשאה לשימוש בחירום) ארבע בדיקות סרולוגיות לאבחון בארצות הברית.
במספר מדינות החלו לבצע בדיקות סקר סרולוגיות בהיקף גדול בקרב האוכלוסייה. חוקרים בקליפורניה ערכו בדיקות סרולוגיות באחד המחוזות. תוצאות הבדיקה הצביעו על שיעור תחלואה שנע בין 2.5-4.2 מכלל האוכלוסייה (תוצאה הגבוהה ממספר החולים המאומת על ידי רשויות הבריאות).
מאפייני הבדיקה.
חלק מתגובת מערכת החיסון לזיהום הוא ייצור נוגדנים הכוללים IgM ו-IgG. על פי ה-FDA, נוגדנים מסוג IgM ל-SARS-CoV-2 ניתנים בדרך כלל לזיהוי מספר ימים לאחר ההדבקה הראשונית (אך עדיין אין מידע ברור על רמת הנוגדנים). נוגדני IgG לנגיף ניתנים לזיהוי בדרך כלל בין 10–14 יום לאחר ההדבקה (ייתכן זיהוי מוקדם יותר) ולרוב מגיעים לשיא כ-28 יום לאחר הופעת הזיהום.
ניתן להשתמש בבדיקות הסרולוגיות לקביעת אחוז האוכלוסייה שחלה במחלה והפך לחסין. עם זאת, עדיין לא ברור כמה יעילה הגנת החסינות הזו ולאיזה טווח זמן היא מגינה מפני הדבקה חוזרת. ההנחה היא כי סיכוייו של אדם שנדבק והחלים לחלות שוב כעבור שלושה חודשים הוא נמוך, אך לא ידוע לכמה זמן רמת החסינות יעילה. על פי מחקר שנערך בקרב 175 אנשים בסין שהחלימו מהמחלה וסבלו מתסמינים קלים נמצא כי 10 אנשים לא ייצרו נוגדנים שניתנים לזיהוי בבדיקה סרולוגית.
ערכת אבוט לאבחון כמותי של נוגדני IgG.
ב-2021 נכנסה לשימוש ערכה סרולוגית של אבוט המוצאת כמות נוגדני IgG המתקשרים לאזור הקולטן - SARS-CoV-2 IgG II Quant. בישראל נעשה בה שימוש נרחב בבדיקות בקופות החולים ובבתי חולים ביניהם בית חולים איכילוב ורמב"ם. בערכה זו תוצאה שמעבר ל-150 מציינת רמות נוגדנים המאפיינות חיסון או החלמה, בעוד שרמות שמתחת ל-50 מציינות העדר הגנת נוגדנים. רמות שבין 50 ל-150 הן גבוליות. מחקר של לאומית שירותי בריאות מצא כי ברמות שמתחת ל-150 אין הגנה מוחלטת מפני הידבקות.
אבחון באמצעות הדמיה רפואית.
ניתן לאבחן את המחלה על פי ממצאי הדמיית החזה בטומוגרפיה ממוחשבת (CT), עם זאת אין ממצא ספציפי היכול להעיד על נוכחות הנגיף.
מבחני הגברה איזותרמיים.
ב־27 במרץ 2020, אישר ה-FDA "ניסוי אוטומטי" מבית אבוט אבחון המשתמש בשיטת הגברה של חומצה גרעינית איזותרמית.
בדיקות אנטיגן.
בדיקה זו מאתרת שברי חלבונים נגיפיים המפעילים תגובה חיסונית בגוף. הן נחשבו מהירות יותר מבדיקת PCR אך פחות מדויקות. מספר חברות פיתחו את הבדיקות במהלך המגפה. מסיבה זאת, בחלק מהמקרים נדרש שימוש גם בבדיקת PCR.
בדיקות אלה מזהות חלבוני מבנה של נגיף הקורונה ולא מקטעי RNA שלו (חומר גנטי) כמו בבדיקות PCR. היתרון המרכזי של בדיקת אנטיגן הוא במהירות קבלת התוצאות: ניתן לקבל תוצאות בתוך דקות ספורות. תוצאה חיובית של בדיקת אנטיגן היא אמנם ברמת דיוק גבוהה מאוד. מנגד - יש סיכון גבוה יחסית לתוצאה שלילית שגויה.
לצורך שיפור הדיוק, משרד הבריאות בישראל קבע בינואר 2022 כי יש להיבדק בבדיקת אנטיגן ביתית 3 ימים לאחר החשיפה למאומת ולהקפיד על דגימה מהגרון ולאחר מכן מנחיר באמצעות אותו מטוש.
בדיקה בעזרת נשימה.
באפריל 2022, מינהל המזון והתרופות האמריקני (FDA) נתן לראשונה אישור חירום למכשיר שיכול לזהות את קיומו של נגיף הקורונה בדגימות נשימה בלבד.
נעשה שימוש בטכניקה הנקראת GC-MS כדי להפריד ולזהות תערובות כימיות ולזהות במהירות חמש תרכובות אורגניות נדיפות (VOCs) הקשורות לזיהום SARS-CoV-2 בנשימה.
מספר הבדיקות.
עד ליום 27 במרץ ארצות הברית בדקה כ-100,000 איש ליום. לשם השוואה, מספר מדינות אירופאיות ערכו יותר בדיקות יומיות לנפש מאשר ארצות הברית. שלוש מדינות אירופאיות שואפות לבצע 100,000 בדיקות ביום - גרמניה באמצע אפריל, בריטניה בסוף אפריל וצרפת בסוף יוני. בגרמניה יש ענף אבחנות רפואי גדול, עם למעלה ממאה מעבדות בדיקה שסיפקו את הטכנולוגיה והתשתית כדי לאפשר עלייה מהירה בבדיקות. בריטניה ביקשה לגוון את חברות מדעי החיים שלה לאבחון כדי להגדיל את יכולת הבדיקה.
בגרמניה, האיגוד הלאומי של רופאי ביטוח בריאות סטטוטורי אמר ב-2 במרץ, כי יש לו יכולת של כ-12,000 בדיקות ביום במסגרת האמבולטורית וכ-10,700 נבדקו בשבוע הקודם. עלויות מוטלות ביטוח הבריאות כאשר מזמין את הבדיקה על ידי רופא. לדברי נשיא מכון רוברט קוך, לגרמניה יש יכולת כוללת של 160,000 בדיקות בשבוע. החל מ-19 במרץ הוצעו מבחני כניסה בכמה ערים גדולות. נכון ל־26 במרץ, המספר הכולל של הבדיקות שנערכו בגרמניה לא היה ידוע מכיוון שהם מדווחים רק על תוצאות חיוביות. שר הבריאות ג'נס ספאן העריך 200,000 בדיקות בשבוע. סקר מעבדה ראשון העלה כי נכון לסוף חודש מרץ נבדקו בסך הכול 483,295 דגימות ו-33,491 דגימות (6.9%) נבדקו חיוביות עבור SARS-CoV-2.
בתחילת אפריל ביצעה בריטניה כ-10,000 בדיקות ספוגיות ביום. היא הציבה יעד ל-100,000 ליום בסוף אפריל, ובסופו של דבר ל 250,000 בדיקות ביום. ה-NHS הבריטית הודיעה כי היא מפעילה תוכנית לבדיקת מקרים חשודים בבית, שמסלקת את הסיכון של חולה להדביק אחרים אם הם מגיעים לבית חולים או יצטרכו לחטא אמבולנס אם ישמש כזו.
בבדיקת מעבר לקורונה עבור מקרים חשודים, איש מקצוע מתחום הבריאות לוקח מדגם באמצעות אמצעי זהירות מתאימים. מרכזי הכניסה עזרו לדרום קוריאה לבצע כמה מהבדיקות המהירות והרחבות ביותר בכל מדינה. הונג קונג קבעה תוכנית שבה חשודים בחולים יכולים להישאר בבית, "[מחלקת המיון] תיתן צינור לדגימה למטופל", הם ירקו לתוכה, שולחים אותה בחזרה ומקבלים תוצאת בדיקה זמן מה לאחר מכן.
בישראל, חוקרים מהטכניון ובית החולים רמב"ם פיתחו ובחנו שיטה לבדיקת דגימות מ -64 חולים בו זמנית, על ידי איגום הדגימות ורק בדיקות נוספות אם המדגם המשולב נמצא חיובי. ניסויים באיגום אומצו אז בישראל, גרמניה, דרום קוריאה, ונברסקה, והמדינות ההודיות אוטר פרדש, מערב בנגל, פונג'אב, צ'אטיסגאר, ומהראשטרה. איגום שפותח על ידי חוקרים אחרים אושר על ידי משרד הבריאות בישראל באוגוסט ושומשו החל מנובמבר.