בעונה הבאה, , אייברסון פרח מחדש. אייברסון סיים בראש רשימת הקלעים בפעם הרביעית בקריירה שלו עם 30.7 נקודות וזכה בתואר מלך הסלים הרביעי שלו לקריירה. עם זכייתו בתואר מלך הסלים הרביעי הוא השתווה לג'ורג' גרווין במקום השלישי בהיסטוריה למספר תוארי מלך הסלים. בנוסף לכך, מסר גם 7.9 אסיסטים למשחק, הישג שיא עבורו, השלים 2.4 חטיפות ואסף ארבעה ריבאונדים בממוצע למשחק. פילדלפיה הגיעה למקום החמישי במזרח ולמפגש בסיבוב הראשון של הפלייאוף עם דטרויט של לארי בראון, אך נוצחה בחמישה משחקים.
עונת תהיה השנה מלאה האחרונה שבה אייברסון שיחק במדי פילדלפיה '76. אף על פי שאייברסון קלע 33.0 נקודות למשחק והיה שני ברשימת קלעים (אחרי קובי בראיינט שקלע באותה עונה 35.4 נקודות למשחק), קבוצתו סיימה רק במקום התשיעי במזרח ולא העפילה לשלב הפלייאוף. בדומה למצב הקבוצה, יחסיהם של אייברסון והמאמן ג'ים אובריין התדרדרו גם כן. אובריין פוטר ובמקומו התמנה מוריס צ'יקס. בקיץ שאחרי אותה העונה נפוצו שמועות בליגה אודות מעבר אפשרי של אייברסון לבוסטון, דנבר או אטלנטה אבל אייברסון הודיע שהוא ישאר בפילדלפיה.
עונת נפתחה רע עבור אייברסון. יחסיו של אייברסון עם מאמנו ועם ההנהלה רק החמירו מרגע לרגע, וב-8 בדצמבר של 2006 אייברסון הודיע שהוא מעוניין לעבור מפילדלפיה.
התחלה חדשה במדי דנוור נאגטס (2006–2008).
אייברסון עבר בטרייד לדנוור נאגטס ב-19 בדצמבר 2006 תמורת הרכז אנדרה מילר, הפורוורד ג'ו סמית' ושתי בחירות סיבוב ראשון בדראפט 2007. באותה העונה בדנוור אייברסון קלע 24.8 נקודות בעודו מוסר 7.2 אסיסטים למשחק. בנוסף לכך, בלטו אייברסון וכרמלו אנתוני בקבוצה בדרכם למקום השישי במערב ופגשו את סן אנטוניו בסיבוב הראשון. דנוור הפסידו בסדרה של 5 משחקים לסן אנטוניו.
עונה לאחר מכן, , אייברסון קלע 26.4 נקודות ומסר 7.1 אסיסטים למשחק. דנוור הגיעה למקום השמיני במערב עם 50 ניצחונות בעונה. בפלייאוף של אותה העונה אייברסון פגש את קובי והלייקרס בסיבוב הראשון, והפסיד בסדרה של ארבעה משחקים.
בקיץ לאחר עונת 2007/2008, היו שמועות בליגה שיש מגעים בין דטרויט לדנוור להעביר את אייברסון או את כרמלו אנתוני תמורת צ'אנסי בילאפס או ריצ'רד המילטון. בסופו של הקיץ, אייברסון הגיב על השמועות ואמר שיש אפשרות לטרייד אך כמה ימים לאחר מכן הודיע שהוא מתכוון להמשיך בדנוור, שהוא אוהב את הקבוצה והעיר, ושהוא ישחק שם עד פרישתו.
דטרויט פיסטונס (2008–2009).
ב-3 בנובמבר 2008 אייברסון עבר בטרייד שכלל 3 שחקנים נוספים, לדטרויט. אייברסון הוחלף תמורת הרכז צ'אנסי בילאפס, אנטוניו מקדייס וצ'ייק סאב. אייברסון ששיחק במשך כל הקריירה שלו תחת המספר 3 נאלץ להחליף את מספר הגופיית המשחק ל-1.
בעונה זאת אייברסון התדרדר מבחינה סטטיסטית, הוא קלע רק 17.3 נקודות ובכך לראשונה ירד מגבול ה-22 נקודות למשחק. אם לא די בכך, ב-3 באפריל 2009, הודיע הבעלים של דטרויט פיסטונס, שאייברסון לא ישחק עד סוף העונה מפני שסירב לעלות מהספסל כמו שקבע המאמן. אייברסון לא שיחק בסוף העונה הסדירה, או בפלייאוף.
החזרה לפילדלפיה (2009–2010).
לקראת עונת 09–10 אייברסון קיבל הצעה ממפיס גריזליס להצטרף לשורותיה והסכים אחרי שהיה מועמד גם למיאמי היט ושארלוט בובקאטס. אבל כמו במקרה עם הפיסטונס, אייברסון סירב להיות שחקן ספסל ותוך שלושה משחקים בלבד, הוא שוחרר מהקבוצה. כאשר שוחרר, היו לו כמה הצעות מקבוצות ב-NBA כמו ניו יורק ניקס, אך לבסוף לא הוחתם עקב הרקורד הבעייתי שלו.
ב-25 בנובמבר, אייברסון הודיע כי הוא מתכנן לפרוש, ובמקביל גם אמר כי "עדיין יש בי את היכולת לשחק ולהגיע לרמה הגבוהה ביותר". תוך פחות משבוע אחרי ההודעה, ב-30 בנובמבר, אייברסון נפגש עם ראשי המועדון של פילדלפיה 76', במטרה לחזור למועדון בו התחיל את הקריירה, וכבר בתחילת דצמבר במסיבת עיתונאים, הודיע אייברסון בדמעות כי הוא חוזר לסיקסרס.
המעבר לבשיקטאש (2010).
באוקטובר 2010 חתם אייברסון על חוזה בקבוצת בשיקטאש מליגת העל הטורקית.
לאחר השיחרור מבשיקטש, חזר לארצות הברית. עלה ב-2012 לכותרות בגלל חובות גדולים שצבר, והודעתו על פשיטת רגל. ב-30 באוקטובר 2013 הודיע על פרישה מכדורסל.
חקר תאונות דרכים
חקר תאונות הדרכים הוא תחום העוסק בבדיקת נתוני תאונות וזירת התרחשותם, וניתוחם לצורך הפקת לקחים. בישראל הממונים על חקר תאונות הדרכים הם בוחני התנועה וחוקרי תאונות הדרכים של משטרת ישראל כמו כן תאונות דרכים שבהן מעורבים כלי רכב צבאיים שלא בפעילות מבצעית נחקרים על ידי חוקרי המשטרה הצבאית שהם חלק מיחידת מצ"ח. ומבוצע גם תחקיר על ידי מפקדים על מנת להפיק לקחים ולאתר כשלים ולא במטרה לחפש אשמים.
מסלול ההכשרה של בוחני התנועה.
המסלול כולל קורס בן שנה, בו הם רוכשים ידע בתחומים שונים כגון: שיחזור תאונה עם הולכי רגל, תקיפה ותנע, דינמיקה של הרכב, פיזיקה, מתמטיקה, חקירה, תקנות תעבורה, מכונאות רכב, שירטוט.
לאחר 6 חודשי לימודים מצוותים בוגרי הקורס לבוחנים ותיקים לצורך תקופת סטאז' של 6 חודשים נוספים. בתום תקופת ההכשרה הם מקבלים הסמכה לטפל באירועים של תאונות דרכים על כל סוגיהם.
וולקן (פירושונים)
תאונת פגע וברח
תאונת פָּגַע וּבָרַח היא תאונת דרכים שבה הנהג הפוגע לא קיים דרישה חוקית ממנו כנהג פוגע, כגון הגשת עזרה לנפגעים או מסירת פרטיו. כלומר, הנהג פגע ברכוש או בנפש וברח ממקום התאונה, לאו דווקא באמצעות רכבו.
הנהג הבורח עושה זאת לרוב כדי להתחמק מהמשטרה, כדי להימנע ממתן פרטי ביטוח הרכב או כדי להיחלץ מענישה. לעיתים הנהג הבורח לא היה אשם בתאונה, אלא רק מעורב בה. לעיתים עזיבת מקום
התאונה, ללא בדיקת מצב הנפגעים, נעשית בשל הלם או פאניקה, בלא מחשבה על ניסיון בריחה בגלל חשש מביצוע עבירה או התחמקות מעונש.
במדינות מסוימות גם גרימת נזק לרכוש בידי רכב, כאשר בעל הרכב נמלט, נחשבת לתאונת פגע וברח. תאונת פגע וברח היא עבירה פלילית במדינות רבות, ובהן ישראל.
היבט פסיכולוגי של תופעה.
תאונות דרכים גורמות לכניסה מיידית למצב לחץ קיצוני של בהלה ומצוקה. אדם הנקלע למצב זה, נדרש לקבל החלטות כבדות משקל. במחקר על תאונות דרכים זוהו שני סוגים של תגובות התנהגותיות למצבי לחץ: בריחה והתעמתות.
הנהגים הבורחים נוטים לברוח מהתמודדות עם מצב הלחץ שנוצר באופן פתאומי. המתעמתים לעומתם, לא יברחו מאחריות ולא יברחו מן הזירה, אלא יתמודדו עם המצב שנוצר. על פי יכולות השפיטה שלהם הם יקבלו את ההחלטות בזירה בזמן התאונה.
ניתן להבין את התגובות לתאונות פגע וברח מתוך השוואה למצבי קיצון תוקפניים, בהם נהוג להבחין בין תוקפנות אינסטרומנטלית לותוקפנות עוינת. ההבדל העיקרי בין תוקפנות עוינת ואינסטרומנטלית טמון במטרה שלה. בתוקפנות עוינת, הפעולה היא רגשית מתוך מטרה לגרום נזק או כאב וסבל לצד האחר. בתוקפנות אינסטרומנטלית, בשונה מתוקפנות עוינת, הפעולה אינה מונעת על ידי רגש, אלא מתוך הצורך להשיג מטרה קונקרטית.
בתאונות פגע וברח התוקפנות העוינת תבוא לידי ביטוי בהסתבכות כתוצאה מהצורך להגיב לנהגים אחרים בעקבות סיטואציות של נהיגה (צפירות, קללות, עקיפות מסוכנות, נסיעה איטית, אירועים שמחוללים כעס בקרב הנהג הפוגע). במידה ופעולות אלו הובילו לתאונת דרכים, תחושת האשם של הנהג הפוגע עשויה לעורר בו את הרצון לברוח מכיוון שהוא חש אשמה לאירוע ולתוצאותיו. ואילו התוקפנות האינסטרומנטלית על פי רוב תהיה תולדה של רצון להשיג מטרה קונקרטית (כמו הימנעות מנזק כלכלי שכרוך בתשלום פרמיית ביטוח בעקבות תאונה, אובדן שעות עבודה, חקירת משטרה, הימנעות משלילת רישיון נהיגה, עקיפת עומסי תנועה כדי להגיע לעבודה בזמן וכדומה). במקרה זה הנטייה לברוח תהיה הפחד והחשש המשתק מהנזק שעשוי להתרחש כמו המחשבה שאדם הולך להיכנס לכלא. בעוד יש לנו נטייה לחשוב על הנהג שפגע וברח כעל פושע, תגובת "הבריחה" יכולה לקרות גם לאדם נורמטיבי, במצב לחץ שנוצר לאחר תאונה. מרבית הנהגים הללו פועלים מתוך תוקפונת אינסטרומנטלית, ופוגעים בלא כוונת תחילה בעוברי הדרך השונים.
יש נטייה לקטלג את עברייני התנועה הבורחים בחומרה. במיוחד אלה המעורבים בתאונות פגע וברח שהתרחשה בהם פגיעה בגוף או בנפש, תוך הפקרת הנפגע ונטישתו ללא הגשת עזרה. נהג זה, מצטייר כמי שהפר חוק ופגע ביסודות בסיסיים לקיום חברה אנושית הגונה.
בישראל.
המחוקק הישראלי התייחס לתופעה בפקודת התעבורה, סעיף 64א - הפקרה אחרי פגיעה:
תקנה 144 של תקנות התעבורה מוסיפה חובות נוספות על המעורב בתאונה:
"144. (א) נוהג רכב המעורב בתאונה שכתוצאה ממנה נהרג אדם או נפגע, יפעל לפי הוראות אלה:
(1) יעצור מיד את הרכב במקום התאונה או קרוב אליו ככל האפשר, ולא יזיזנו ממקומו אלא אם יש הכרח להשתמש ברכב לצורך ביצוע האמור בפסקה (2) או אם שוטר הרשה את הדבר;
(2) בהתאם לנסיבות המקרה ומקום התאונה, יגיש לכל אדם שנפגע באותה תאונה עזרה מתאימה ובמיוחד –
(א) ידאג למניעת כל נזק נוסף לנפגע;
(ב) יגיש לנפגע עזרה ראשונה שביכלתו להגיש על פי הכשרתו;
(ג) יזעיק למקום התאונה את שירותי ההצלה המקצועיים הנחוצים על פי נסיבות המקרה ובין השאר, אמבולנס, משטרה ומכבי אש;
(ד) ימתין ליד הנפגע עד להגעת שירותי ההצלה המקצועיים;
(ה) במקום שאין אפשרות לפנות את הנפגע באמבולנס ידאג להעברתו ברכב מתאים אחר לתחנת עזרה ראשונה, לבית חולים או לרופא.