שלמה ותמר הביאו לעולם שלושה ילדים שרון, ענת ויונתן. בשנת 1988 נפטרה תמר. החל משנת 1991 הוא חולק את חייו עם שותפתו לחיים, תא"ל במיל' ישראלה אורון.
לאורך השנים הוא שימש כפרופסור אורח באוניברסיטאות בארצות הברית, ברזיל, צ'ילה, קפריסין ותאילנד.
עם חזרתו  ארצה, לאחר לימודי הדוקטורט, הצטרף כחבר סגל  לפקולטה למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב, בה פיתח והוביל את תחום ניהול התפעול,  ובמקביל יזם וניהל  את הקמת מנפ"ט (המרכז לניהול פרויקטים וטכנולוגיה) במסגרת לה"ב (לימודי הכשרה בניהול). כמוביל את תחום ניהול הפרויקטים בישראל, שימש נשיא ה PMI  - העמותה לניהול פרויקטים בישראל (1999-2001).  הוא כתב את ספרי הייסוד בתחומים של ניהול התפעול והייצור וניהול פרויקטים. ספריו, משמשים עד היום בסיס ללימודים של תחומים אילו, בישראל ומחוצה לה. לאחר פרישתו לגמלאות, שימש במהלך שנתיים כראש המחלקה להנדסת תעשייה וניהול במכללת עזריאלי להנדסה בירושלים. מאז שנת 2014 הוא מכהן כדיקן בית הספר להנדסה במרכז האקדמי רופין.
ספרים.
לפרופסור שלמה גלוברזון עשרות פרסומים נוספים בכתבי עת בינלאומיים.
איינרס בגאצקיס
איינרס בגאצקיס (בלטבית: Ainars Bagatskis; נולד ב-29 במרץ 1967) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל לטבי בהווה. כיום הוא משמש כמאמן קייב באסקט ונבחרת אוקראינה בכדורסל. בגאצקיס שיחק בנבחרת לטביה בשנים 1999–2006 והשתתף בארבע אליפויות אירופה בכדורסל.
קריירה כשחקן.
בגאצקיס שיחק במשך 21 עונות בליגות באירופה, החל משנת 1985 בואף ריגה. בסך הכל שיחק ב-14 קבוצות שונות, איתן זכה באליפויות בנורווגיה, בלטביה, בליטא ובליגה הבלטית.
הוא שיחק בז'לגיריס קובנה, ובין השאר, השתתף באפריל 2004 במשחק נגד מכבי תל אביב שכונה "נס ז'לגיריס", שאותו כינה -"ההפסד הקשה ביותר בקריירה שלי".
בסוף עונת 2006 פרש ממשחק ועבר לקריירת אימון.
קריירה כמאמן.
בשנת 2006, בעונתו האחרונה כשחקן, בגאצקיס כבר שימש כמאמן-שחקן בליגת העל הלטבית. בהמשך אימן תקופה קצרה את קבוצת ז'לגיריס קובנה ולאחר מכן אימן קבוצות נוספות בלטביה, ברוסיה, בגאורגיה ובאוקראינה.
החל משנת 2010 משמש בגאצקיס כמאמן נבחרת לטביה. הוא הוביל את נבחרתו לשלוש אליפויות אירופה - 2011, 2013 ו-2015. באליפות האחרונה סיימה לטביה במקום השמיני וזכתה בכרטיס לטורניר הקדם-אולימפי.
בין השנים 2014–2016 אימן בגאצקיס את קבוצת ניז'ני נובגורוד מליגת העל הרוסית.
בקיץ 2016 מונה לעוזרו של המאמן דייוויד בלאט בקבוצת דרושפאקה הטורקית.
ב-24 בדצמבר 2016 מונה למאמן קבוצת מכבי תל אביב עד לסוף העונה עם אפשרות להארכה. ב-16 במאי 2017 פוטר ממכבי תל אביב לאחר רצף הפסדים וכשלונות.
ב-30 ביוני 2018 בגאצקיס מונה לתפקיד מאמן ברוזה במברג.
עונת 1953/1954 בלה ליגה
עונת 1953/1954 הייתה העונה ה-23 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-13 בספטמבר 1953 והסתיימה ב-25 באפריל 1954.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 עברו בסוף העונה לליגת המשנה במקום שתי קבוצות מליגת המשנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. קבוצות שהגיעו למקום 2-3 בכל אחד מהבתים של ליגת המשנה, השתתפו במשחקי המבחן עם קבוצות שזכו במקום 13-14 בליגה הבכירה. שתי הקבוצות החזקות ממשחקי המבחן ישחקו בעונת 1954/1955 בליגה הבכירה.
מליגת המשנה עלו ריאל אוביידו, ספורטינג חיחון, אוססונה וריאל חאאן.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם השלישית בתולדות המועדון.
ריאל אוביידו וספורטינג חיחון ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. בעקבות משחקי המבחן גם אוססונה וריאל חאאן ירדו לליגת המשנה. כתוצאה מכך, כל ארבע הקבוצות שעלו לליגה הבכירה בהתאם לתוצאות העונה הקודמת, ירדו בחזרה לליגת המשנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים.
בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP, אלפרדו די סטפנו (), שחקן ריאל מדריד זכה בתואר מלך השערים עם כיבוש 27 שערים ב-28 משחקים וקיבל "פרס פיצ'יצ'י". זאת הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה של הליגה שאזרח זר זכה בתואר מלך השערים של הליגה הספרדית.
חואן איגנסיו אוטרו מדפורטיבו לה קורוניה היה השוער הטוב של העונה. הוא ספג 35 שערים ב-25 משחקים.
נגיף צהבון אמיר העגבנייה
נגיף צַהֲבוֹן אֲמִיר העגבנייה (שם מדעי: Tomato yellow leaf curl virus; בראשי תיבות: TYLCV) הוא מין נגיף DNA חד-גדילי הגורם למחלת צהבון אמיר העגבנייה ולפגיעה קשה בצמחי העגבנייה ובצמחים נוספים. המין נגיף צהבון אמיר העגבנייה הוא אחד ממגוון גדול של מיני נגיפים מהסוג Begomovirus הגורמים למחלה.
הנגיף תואר לראשונה בישראל בשנת 1964. נמצא שהוא פוגע בגדילה הנורמלית של הצמח ובכך משפיע על תפוקת היבול. הנגיף מועבר על ידי כנימת עש הטבק ("Bemisia tabaci") הבוגרת, הניזונה משיפת הצמח. הנגיף מועבר בחזרה אל כנימת העש משיפת הצמח. ישנה גם העברה הנגיף של הנגיף בין הכנימות במהלך ההזדווגות.
הנגיף אובחן לראשונה בשנות השישים בישראל, בהמשך התרחבה תפוצתו לאזורים טרופים וסאבטרופים בעולם כולו.
גנום.
גנום הנגיף מורכב מסליל DNA חד גדילי אחד שגודלו כ-2,800 נוקלאוטידים. גנום זה מקודד על ידי שש מסגרות קריאה חופפות (ORFs):
חלבון מעטפת הנגיף.
גנום הנגיף עטוף בחלקיק דמוי איקוזהדרה הנקרא geminate. חלקיק זה מורכב מ-110 תת-יחידות חלבוניות שגודלם 30kDa המקודדות על ידי הגן V1. חלבון מעטפת הנגיף מגן על הגנום, מוביל את הנגיף לתוך התא הצמחי ומחוצה לו, מסיע בתנועה הסיסטמית בצמח והוא חיוני להעברת הנגיף בגוף כנימת עש הטבק.
המסלול מהצמח אל כנימת עש הטבק.
הנגיף מגיע אל הכנימה משיפת הצמח בעת ההזנה, הוא עובר דרך תעלת המזון הממוקמת ב stylet, עד להגיעו לוושט ועד אשר הוא חודר לתא הסינון אשר מהווה צומת דרכים מרכזית במערכת העיכול של כנימת עש הטבק המחברת בין המעי האמצעי והאחורי. רוב הנגיפים נספגים בתא הסינון ועוברים להמולימפה, מערכת הדם של כנימת עש הטבק, ואילו חלק מהנגיפים נעים הלאה למעי העולה ולמעי היורדt, שם הם נספגים מתאי האפתל של המעי למערכת הדם. חלקיקי נגיף נעים בהמולימפת הכנימה עד להגעה לבלוטות הרוק שם הם מתמקמים בבלוטות הרוק העיקריות ועוברים הלאה לתוך צינור הרוק ומשם מוזרקים יחד עם רוק חזרה לשיפת הצמח. ההעברה המעגלית המתמדת של הנגיף מתווכת על ידי חלבון המעטפת שלו
טווח פונדקאים.
טווח פונדקאים של הנגיף בגידולים חקלאיים בישראל כולל את העגבנייה תרבותית (Lycopersicon esculentum), שעועית מצויה (Phaseolus Vulgaris), פלפל (Capsicum annuum) ופלפלת סינית (Capsicum chinense), ליזיאנטוס (Eustoma grandiflora), פטוניה (Petunia hybrida) וחלמית קטנת-פרחים (Malva parviflora). כמו כן רוב מיני עגבניות הבר מציגות את סימפטומים המחלה. המחלה נפוצה במזרח התיכון, והיא דווחה גם במזרח הרחוק, אפריקה, אירופה, האיים הקריביים ומרכז אמריקה. דווח גם על TYLCV ביפן, מקסיקו, פלורידה וג'ורג'יה.
נזקים.
המחלה גורמת לעצירת הגידול הנורמלי, העלים צהובים, קטנים ומעוותים. בהדבקת צמח צעיר נפסקת צמיחת הצמח ועל כן לא מתפתחים תפרחות ופירות ורמת היבול פוחתת. המחלה מהווה גורם המגביל העיקרי לגידולי עגבנייה תרבותית, כאשר המחלה התפרצה לראשונה בישראל דווח הפסד של 100% מהיבול.
תפוצה.
המחלה דווחה לראשונה בישראל ב 40–1939, התפרצות המחלה התרחשה בסמיכות להתפרצות כנימת עש הטבק. בסוף 1970 חלה התפרצות המחלה בארץ וגרמה ל 100% איבוד יבולים בעגבנייה. זן הנגיף הישראלי נצפה גם במצרים, כנראה גם בלבנון, ירדן, קפריסין, ספרד, האיים הקריביים, הרפובליקה הדומיניקנית, ג'מייקה ופלורידה.
יחסי הולנד–קטר
היחסים בין ממלכת ארצות השפלה לבין מדינת קטר מבוססים על שיתוף פעולה במגוון תחומים, העיקרי שבהם הוא הסחר שבין המדינות. שיתוף הפעולה מצד חברות שונות משתי המדינות אף הוא מתחזק לאורך השנים, כשחברות הולנדיות רבות פותחות משרדים וסניפים בקטר.
היסטוריה.
מלכת הולנד ביאטריקס קיימה ביקור רשמי בקטר במרץ 2011. בביקור שוחחה המלכה עם שייח'ה מוזה, אשתו של אמיר קטר, חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני והמלכה האם של קטר. מאז ועד היום, שרים הולנדים ביקרו בקטר ולהפך.
בשנת 2015 ביקר שגריר זכויות האדם ההולנדי בקטר ושוחח עם נציגי הממשלה וארגונים לא ממשלתיים. הולנד פועלת לשפר את מצב מהגרי העבודה לקטר ומתייעצת בקביעות עם הרשויות בקטר בנוגע לסוגיה זו.
יחסים כלכליים.
היקף המסחר בין הולנד לקטר גדל משמעותית בעשור השני של המאה ה-21.
בשנת 2014 ייצאה קטר להולנד סחורה בהיקף של 197 מיליון דולר אמריקאי שכללה בעיקר נפט וגז טבעי. לעומתה הולנד ייצאה לקטר סחורה בהיקף של 460 מיליון דולר אמריקאי שכללה בעיקר חלב משומר, תחמוצת קובלט, מוצרי תקשורת ומחשבים. חברות הולנדיות מעורבות בפרויקטים גדולים בתחום הנפט, הגז הטבעי וה. מספר גדל והולך של עסקים הולנדיים פותח משרדים בקטר. קטר אף הביעה עניין במומחיות ההולנדית בנוגע לאנרגיה בת קיימא, לתחבורה וללוגיסטיקה, למים ולסביבה ולכן לחברות הולנדיות יש הזדמנויות רבות בקטר. מגזרים נוספים בהם קיימות השקעות הן ענפי הבריאות והתיירות.
יחסים אקדמיים.
לאוניברסיטת סטנדן יש סניף בקטר, שמציע קורסים בעסקים ובאירוח בינלאומי. ל"ארגון הולנד למחקר מדעי יישומי" (TNO) יש משרד אזורי בפארק המדע והטכנולוגיה בקטר מאז 2011. אוניברסיטת חרונינגן ואוניברסיטת מאסטריכט מפעילות מספר תוכניות משותפות עם אוניברסיטת קטר.
שגרירויות.