הקורפוס האמריקני ה-6 שהותקף משלושה עברים, ספג עד ה-15 בינואר אבדות כבדות, ומשום כך הפנה אייזנהאואר חלק מהדיוויזיות שספגו אבדות כבדות במהלך הלחימה בארדנים, לסייע לכוחות הארמייה השביעית. ב-21 בינואר נאלצו הכוחות האמריקנים לסגת לעמדות הגנתיות על הגדה הדרומית של הנהר מודר, אולם, בעקבות איומו של שרל דה גול, שיוציא מהמערכה את הצבא הצרפתי, אם שטרסבורג תפונה על ידי בעלות הברית, הוחלט לא להמשיך בנסיגה כפי שתוכנן בתחילה. ב-25 בינואר החלו להגיע התגבורות מן הארדנים לחבל הסאר, והכוחות הגרמניים החלו לסגת לעמדות המוצא שלהם. חלק מהם כותר בכיס קולמר, ובכך הסתיימה המתקפה.
מוטסים עלי
מוטסים עלי (בערבית: معتصم علي; תעתיק מדויק: מעתצם עלי; נולד ב-15 בדצמבר 1986) הוא פעיל זכויות אדם ואחד ממנהיגי הקהילה הסודאנית והאפריקאית בישראל. מאז 2013 הוא מכהן כמנכ״ל המרכז לקידום פליטים אפריקאים ARDC. זכה למעמד של פליט לאחר מאבק ציבורי ומשפטי שהתנהל בין השנים 2014–2016, ובכך הפך למבקש המקלט הראשון מדארפור, אשר מדינת ישראל מכירה במעמדו כפליט.
שנותיו באפריקה.
מוטסים עלי נולד בכפר דבה נאירה שבחבל דארפור אשר במערב סודאן. הוריו אנשי חינוך, ויש לו ארבע אחיות ואח.
כשהיה בן 16 עזב עלי לח'רטום, בירת סודאן, שם השלים לימודי תואר ראשון בגאולוגיה באוניברסיטת אומדורמן בשנים 2003–2007. כשהיה בן 19, כפרו נשרף ונהרס לגמרי בידי כוחות הצבא הסודאני ומיליציות ג'נג'וויד. משפחתו הצליחה להימלט, ומאז ואילך היא מתגוררת במחנה הפליטים אבו שוק שבצפון דארפור.
כסטודנט, עלי היה פעיל פוליטי כנגד המשטר במסגרת התנועה לשחרור סודאן . בשל פעילותו הפוליטית נכלא שלוש פעמים, עבר עינויים והיה נתון תחת מעקב. עקב האיום על חייו וביטחונו ברח עלי מסודאן למצריים.
במצרים, עלי היה נתון בסכנת הסגרה למולדתו עקב שיתוף הפעולה בין שלטונות מצרים לשלטונות סודאן. עקב כך ברח לישראל, שאינה מקיימת יחסים דיפלומטיים עם סודאן.
בישראל.
עלי חצה את הגבול בין מצרים לישראל באופן בלתי חוקי ב-5 במאי 2009. בהגיעו לישראל, נכלא עלי בכלא סהרונים למשך ארבעה חודשים. לאחר שחרורו עבד במפעל בטבריה, ולאחר מכן במלון בתל אביב.
עלי ערך מאמצים למילוי טופס בקשת מקלט החל מ-2010, אולם עד 2012 לא נמצא ערוץ שאפשר לו לעשות זאת. הוא הגיש את בקשת המקלט שלו בסוף 2012. הבקשה לא נדונה במשך למעלה משלוש שנים.
בשנת 2013 עזב את עבודתו במלון כדי להתמסר לפעילות חברתית ופוליטית. הוא השתתף כפעיל בסיעת "עיר ללא גבולות" במסגרת הבחירות המוניציפליות לעיריית תל אביב, מונה לתפקיד מנכ"ל המרכז לקידום פליטים אפריקאים ARDC, והיה ממובילי מחאת מבקשי המקלט בינואר 2014, אשר בשיאה התקיימו שביתה והפגנה בת 20,000 משתתפים בכיכר רבין בתל אביב.
בינואר 2014, כשבוע וחצי לאחר הפגנת מבקשי המקלט, קיבל עלי זימון למתקן חולות. עלי עתר כנגד הזימון לבית המשפט המחוזי בתל אביב באמצעות המוקד לפליטים ולמהגרים על ידי עו"ד אסף וייצן, שייצג אותו גם בהמשך מאבקו המשפטי. בעתירתו טען עלי כי זימונו למתקן חולות לא נומק על ידי הרשויות, וכי לא נערך לו שימוע לפני מסירתו. בעקבות העתירה זימונו למתקן הוקפא לזמן מה, אך לאחר מכן הוא חודש, ובמאי 2014 נאלץ עלי להתייצב במתקן חולות.
בשל המעבר למתקן חולות, נאלץ מוטסים עלי להתפטר מתפקידו כמנכ"ל ARDC. בזמן שהותו במתקן, הוא השתתף בארגון הפגנות, צעדות וצעדי מחאה נוספים כנגד הפעלת מתקן זה בפרט, ומדיניות ישראל כלפי מבקשי מקלט בכלל. חלק מצעדי המחאה היו כרוכים בהפרה של תנאי השהייה במתקן, כגון החובה להתייצב לצורך חתימה שלוש פעמים ביום. בעקבות כך, ביוני 2014 הועברו עלי ופעילים נוספים ממתקן חולות לכלא סהרונים לתקופה של 30 יום.
במהלך השנים 2014–2016 הגיש עלי שלוש עתירות מנהליות לבתי משפט מחוזיים, וכן שני ערעורים ועתירה אחת לבית המשפט העליון, בבקשה כי המדינה תכריע לגבי בקשת המקלט שהגיש.
במהלך 2014 נקבע ריאיון לצורך בירור בקשתו של עלי לקבלת מקלט בישראל, אך גם לאחר מכן הבקשה לא נבחנה זמן ממושך. ב-6 יולי 2015 הורה היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין לשחרר את מוטסים עלי ממתקן חולות בשל סחבת בבחינת בקשת המקלט שלו. לאחר שחרורו, שב עלי לכהן כמנכ"ל המרכז לקידום פליטים אפריקאים ARDC.
ביוני 2016 קיבל שר הפנים אריה דרעי את בקשת המקלט של עלי, והעניק לו הכרה כפליט מטעם מדינת ישראל. בכך הפך עלי לאדם החמישי מבין קהילת מבקשי המקלט בישראל, ולמבקש המקלט הראשון מדארפור, אשר מדינת ישראל מכירה במעמדו כפליט.
בשנת 2015, החל עלי ללמוד לתואר ראשון במשפטים במרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן. במהלך שנת 2016, עזב את תפקידו כמנכ"ל ARDC על מנת להתמסר ללימודי המשפטים, ומאז מוסיף לפעול בARDC כחבר ועד מנהל, ולהיות פעיל בקרב הקהילה הסודאנית והאפריקאית בישראל..
נכון ל-2020, לומד לתואר שני באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון.
מקורות ההשראה לפעילותו.
בהרצאותיו ובראיונות עמו, מוטסים עלי נוהג לציין כמקורות השראה מרכזיים את מאבקיהם הבלתי אלימים של נלסון מנדלה ומרטין לותר קינג, וכן את אישיותו של אביו.
הבשורה למריה
#הפניה הבשורה למרים
דייגו קאצ'ובה
אליוד קיפצ'וגה
אליוד קיפצ'וגה (נולד ב-5 בנובמבר 1984) הוא אתלט קנייתי, פעמיים ברציפות האלוף האולימפי (ריו דה ז'ניירו 2016, טוקיו 2020) ושיאן העולם בריצת מרתון, אלוף העולם (פריז 2003), זוכה מדליית כסף (בייג'ינג 2008) ומדליית ארד (אתונה 2004) במשחקים האולימפיים בריצת 5000 מטר. קיפצ'וגה הוא האדם הראשון בהיסטוריה שרץ מרתון בפחות משעתיים, כשב-12 באוקטובר 2019 קבע תוצאה של 1:59:40 שעות. התוצאה לא הוכרה כשיא עולם, בין היתר, מפני שנעשה בה שימוש במכתיבי קצב מתחלפים.
ביוגרפיה.
קיפצ'וגה נולד בננדי הילס שבקניה, בן למשפחה שעסקה בחקלאות. הוא נהג לרוץ כשלושה קילומטרים מדי יום בדרכו לבית הספר. כנער נבנתה לו תוכנית אימונים על ידי שכנו פטריק סאנג זוכה מדליית הכסף באולימפיאדת ברצלונה ושתי מדליות כסף באליפויות העולם בריצת 3000 מטר מכשולים.
ב-2002 סיים חמישי בגילאי נוער באליפות העולם בריצות שדה שהתקיימה בדבלין וב-2003 זכה במדליית זהב לגילאי נוער באליפות העולם שהתקיימה בלוזאן. באותה שנה הפתיע כשזכה במדליית זהב בריצת 5000 מטר באליפות העולם באתלטיקה בשיא אליפות של 12:52.79 דקות, הוא הקדים בריצה שניים מגדולי הרצים בכל הזמנים, הישאם אל גרוז' וקנניסה בקלה. באולימפיאדת אתונה (2004) זכה במדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:15.10 דקות, אחרי אל גרוז' ובקלה. ב-2006 זכה במדליית ארד בריצת 3000 מטר באליפות העולם באתלטיקה באולם אחרי בקלה וסאיף סעיד שאהין. באליפות העולם באתלטיקה 2007 זכה במדליית כסף אחרי ברנרד לגאט האמריקאי בתוצאה של 13:46.00 דקות. באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר אחרי בקלה, בתוצאה של 13:02.80 דקות. באליפות העולם באתלטיקה 2009 סיים חמישי. במשחקי חבר העמים הבריטי זכה במדליית כסף אחרי מוזס קיפסירו מאוגנדה ובאליפות העולם באתלטיקה 2011 סיים שביעי.
לאחר שלא הצליח להעפיל לאולימפיאדת לונדון (2012) בריצת 5000 מטר החליט קיפצוג'ה לעבור להתחרות בריצות ארוכות יותר. באליפות העולם בחצי מרתון ב-2012 סיים שישי בתוצאה של 1:01:52 שעות. ב-2013 זכה במרתון המבורג בשיא מסלול של 2:05:30 שעות, במרתון ברלין סיים שני בתוצאה של 2:04:05 שעות לאחר המנצח וילסון קיפסנג שקבע שיא עולם של 2:03:23 שעות. ב-2014 זכה במרתון רוטרדם ובמרתון שיקגו. ב-2015 זכה במרתון ברלין בשיא אישי של 2:04:00 שעות ובמרתון לונדון. ב-24 באפריל 2016 זכה בפעם השנייה ברציפות במרתון לונדון בשיא אישי ושיא מסלול של 2:03:05 שעות, באותה עת, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים בריצת מרתון.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה במדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:08.44 שעות. במהלך 2017 השתתף בפרויקט מיוחד של חברת נייקי "Breaking2" שמטרתו לאמן וליצור תנאים לרץ הראשון שיירד מתחת לגבול שתי השעות בריצת מרתון. בריצת הסיכום שהתקיימה במסלול המרוצים במונצה קבע תוצאה של 2:00:25 שעות, שאינה נחשבת לשיא עולם בשל כך שלא נערכה בתנאים של התאחדות האתלטיקה הבינלאומית, בהם שימוש במכתיבי קצב שנכנסו לפעולה במהלך הריצה.
ב-2018 ניצח במרתון לונדון בתוצאה של 2:04:17 שעות. ב-16 בספטמבר 2018 קבע שיא עולם בריצת מרתון כשניצח במרתון ברלין בתוצאה של 2:01:39 שעות ונהיה הבן האדם הראשון שירד משעתיים ו-2 דק' במרתון. על הישגיו נבחר לאתלט השנה בעולם.
במרתון לונדון 2019, קיפצ'וגה ניצח בפעם הרביעית, בתוצאה של 2:02:38 שעות, שהייתה השנייה בטיבה אי פעם כשנקבעה. ימים ספורים לאחר זכייתו במרתון לונדון, הודיע קיפצ'וגה כי ינסה פעם נוספת לרוץ מרתון בפחות משעתיים, במסגרת פרויקט בשם אתגר INEOS 1:59. ב־12 באוקטובר 2019 בפארק פראטר שבעיר וינה, הוא רץ 4.4 הקפות בזמן של 1:59:40, ובכך הוא שבר בהצלחה, אך לא רשמית, את מחסום השעתיים. הריצה לא הוכרה כשיא עולם, מכיוון שלא התקיימו בה כללי תחרות סטנדרטיים לגבי מכתיבי הקצב והגשת הנוזלים ולא היה זה אירוע פתוח למשתתפים נוספים. על הישגיו זכה בפעם השנייה ברציפות בתואר אתלט השנה בעולם מטעם התאחדות האתלטיקה הבינלאומית.
Junk DNA
קארן מולדר
קארן מולדר (בהולנדית: Karen Mulder; נולדה ב-1 ביוני 1970) היא דוגמנית וזמרת הולנדית, ידועה כאחת מדוגמנית העל של שנות התשעים.
ביוגרפיה.