גנרל אדווין פון רוטקירך אונד טראך (בגרמנית Edwin von Rothkirch und Trach; 1 בנובמבר 1888 - 29 ביולי 1980) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
פון רוטקירך נולד ב-1 בנובמבר 1888 במיליץ', שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1908 באמצע מלחמת העולם הראשונה התגייס פון רוטקירך לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הדרגונים ה-17 (הדוכסות הגדולה של מקלנבורג-שוורין ה-1), ולחם עמו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-25 בפברואר 1915 הועלה פון רוטקירך לדרגת אובר-לויטננט, וב-16 בספטמבר 1917 הועלה לדרגת ריטמייסטר. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטור צלב הברזל דרגה שנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה הצטרף פון רוטקירך לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 בדצמבר 1930 הועלה פון רוטקירך לדרגת מיור, וב-1 במאי 1934 הועלה לדרגת אוברסט לויטננט. ב-1 באוקטובר 1934 מונה למפקד רגימנט הפרשים ה-15, וב-1 באפריל 1936 הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 במרץ 1938 מונה פון רוטקירך למפקד חטיבת הרובאים ה-2, אולם, ב-10 בנובמבר 1938 נבלמה התקדמותו, והוא פרש מתפקידו והועבר לעתודת המילואים.
מלחמת העולם השנייה.
עם פרוץ המלחמה מונה פון רוטקירך לראש מטה מפקדת משמר הגבול ה-14, שהפכה ב-19 באוקטובר 1939 לקורפוס ה-36, וב-25 באוקטובר 1939 מונה למפקד הדיוויזיה ה-442. ב-1 במרץ 1940 הועלה פון רוטקירך לדרגת גנרל מיור, וב-10 באוקטובר 1940 מונה למפקד הפיקוד הבכיר ה-365 בטרנוב, ובנובמבר 1941 הועבר ללבוב.
ב-5 בינואר 1942 מונה פון רוטקירך למפקד הדיוויזיה ה-330, שלחמה כחלק מהקורפוס ה-59 במסגרת ארמיית הפאנצר השלישית, וב-1 במרץ 1942 הועלה לדרגת גנרל לויטננט. ב-5 בנובמבר 1942 קיבל פון רוטקירך את עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-1 באוקטובר 1943 מונה למפקד יחידות האבטחה של קבוצת ארמיות מרכז, שהפכו ב-8 באוקטובר 1943 ליחידות האבטחה בבלארוס. ב-1 בינואר 1944 הועלה פון רוטקירך לדרגת גנרל חיל הפרשים, וב-11 בנובמבר 1944 מונה למפקד הקורפוס ה-53 שהוקם הקורפוס מחדש בדנציג. בדצמבר הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה השביעית במסגרת קבוצת ארמיות B, ולחם עימה במהלך הקרב על הבליטה. בינואר 1945 הועבר הקורפוס תחת פיקוד ארמיית הפאנצר השישית, ובפברואר 1945 הועבר הקורפוס תחת פיקוד ארמיית הפאנצר החמישית. ב-6 במרץ 1945 נפל פון רוטקירך בשבי בעת הנסיגה ברחבי גרמניה.
לאחר המלחמה.
בשנת 1947 שוחרר פון רוטקירך מהשבי. לאחר שחרורו התגורר פון רוטקירך ברוטרשהוף, וב-29 ביולי 1980 מת, והוא בן 92 שנים.
מרכז הסחר העולמי צ'ונגצ'ינג
מרכז הסחר העולמי צ'ונגצ'ינג (Corporate Avenue 1) הוא גורד שחקים אשר נמצא תחת בנייה במחוז צ'ונגצ'ינג שבסין. המגדל מתנשא לגובה של 458 מטר (1,535 רגל) וכולל 99 קומות. (קיימות עוד 4 קומות תת-קרקעיות) כאשר בניית גורד השחקים תושלם הוא יהפך למגדל הגבוה ביותר במחוז צ'ונגצ'ינג ולחמישי בגובהו בכל סין. המבנה משתרע על שטח של 248,470 מטרים רבועים וכולל 44 מעליות ו-815 מקומות חנייה.
בניית המגדל החלה בשנת 2012 והיא צפויה להסתיים בשנת 2022.
אדריכלי הבניין הם התאחדות קון פדרסן פוקס וקבוצת P &amp; T.
משלט (רדיו)
מידלברי קולג'
מידלברי קולג' נוסד בשנת 1800 בעיירה מידלברי שבמדינת ורמונט, ארצות הברית. מידלברי קולג' היה הראשון להעניק תואר בוגר לאפריקאי-אמריקאי בשנת 1832 ובין הראשונים לקבל לשורותיו נשים. במידלברי קולג' לומדים כ-2500 תלמידים והוא מדורג בין הקולג'ים הטובים בארצות הברית.
בית הספר לשפות.
הקולג' כולל גם בית ספר לשפות שהוקם בשנת 1915 ופועל כשתלמידי התארים הרגילים נמצאים בחופשה במהלך חודשי הקיץ. במסגרת בית הספר מתקיימים לימודים ב-11 שפות שונות, בהן צרפתית, גרמנית וספרדית. תלמידי בית הספר מחויבים שלא לדבר בשפה שאינה שפת הקורס אותו הם לומדים במהלך שהותם במקום. זאת, באמצעות טקס שנערך ביומו הראשון של הקורס.
החל משנת 2008 נפתח במסגרת הקולג' גם בית ספר לשפה העברית שבראשו עומדת ורדית רינגוולד, פרופסור למחקר שפה ובלשנות. במסגרת בית הספר מתקיים קורס של שבעה שבועות בשפה העברית. החל משנת 2014, מתקיימים בבית הספר לעברית לימודים לתואר שני, המכשירים מורות ומורים ללימוד השפה העברית כשפה שנייה, ואף לימודים לתואר דוקטורט בשפות מודרניות.
אוברלין קולג'
אוברלין קולג' (באנגלית: Oberlin College) היא מכללה פרטית למדעי הרוח השוכנת בעיר אוברלין באוהיו שבארצות הברית.
המכללה נוסדה בשנת 1835 בשם "מכון קולגיאלי אוברלין" על ידי ג'ון ג'יי שיפרד ופילו סטיוארט. היא מציעה מעל ל־50 מגמות ראשיות ומשניות וכן שילובים ביניהן.
הקונסרבטוריון של אוברלין הוא הקונסרבטוריון הפעיל הוותיק ביותר בארצות הברית והמכללה היא המוסד להשכלה גבוהה השני שפועל הכי הרבה שנים ברציפות.
המכללה הייתה אחת מהמכללות הראשונות בארצות הברית שקיבלו אפרו-אמריקאים ללמוד אצלה, והראשונה לקבל נשים ללמוד אצלה. המכללה קיבלה אליה נשים ב־1837.
מאז הקמת המכללה למדו 12 זוכי פרס פוליצר ושלושה זוכי פרס נובל: סטנלי כהן, רוברט מיליקן ורוג'ר וולקוט ספרי.
נכון ל־2021, כיהנו/מכהנות שתי נשים בתור נשיאות המכללה, מתוכן אחת אפרו-אמריקאית.
המכללה חברה באיגוד הקולג'ים של האגמים הגדולים (GLCA) ובקונסורציום חמשת הקולג'ים של אוהיו.
היחס לישראל.
בספטמבר 2014, הורתה נשיאת המכללה לתלות שלטים שחורים לזכר 2133 הפלסטינים שמתו עקב מבצע צוק איתן. ב־2016, חתמו מאות בוגרי המכללה על מכתב נגד אהדת נשיאת המכללה לפלסטינים. במכתב האשימו את המכללה באנטישמיות.
בתחילת 2016, האשים אחד הפרופסורים במכללה את ישראל באסון התאומים, מה שגרם לפיטורי אותו הפרופסור.
מטוס ראש הממשלה
מטוס ראש הממשלה, אשר שמו הרשמי כנף ציון, הוא המטוס הנשיאותי שנרכש ושופץ במטרה לשמש את ראש ממשלת ישראל ואת נשיא מדינת ישראל, לטיסות הרשמיות מחוץ לגבולות המדינה, אך אינו נמצא בשימוש בינתיים.
המטוס הוא מטוס נוסעים מדגם בואינג 767, שבעת רכישתו בידי מדינת ישראל היה בן כ-20 שנה. ב-3 בנובמבר 2019 ערך המטוס את טיסת הניסוי הראשונה שלו. למטוס נבנה מתחם מיוחד בטייסת התובלה בבסיס נבטים. באמצעי התקשורת מקובל לעיתים לכנות את המטוס "אייר פורס 1 הישראלי", כפרפרזה על אייר פורס 1.
באוגוסט 2020 הורה משרד ראש הממשלה לתעשייה האווירית לקרקע את המטוס. בדצמבר 2021, באיחור של שלוש שנים בהשוואה לתכנון הראשוני, קיבל המטוס תעודת כושר טיסה.
רקע - טיסות של ראשי המדינה.
מאז קום המדינה נהגו ראשי ממשלת ישראל לטוס לביקורים רשמיים באמצעות טיסות סדירות, או במטוס מוחכר, לרוב מחברת אל על.
הטיסה הראשונה של ראש ממשלת ישראל מחוץ למדינה הייתה בסוף 1950, בטיסה שנשמרה בחשאיות, הוגדרה פרטית, ובמהלכה נפגש דוד בן-גוריון עם ראש ממשלת יוון סופוקלס וניזלוס .
הטיסה הטראנס-אטלנטית הראשונה של ראש ממשלת ישראל, ביקורו של דוד בן-גוריון בארצות הברית, בוצעה במטוס לוקהיד קונסטליישן של חברת "אל על" שהמריאה ב-2 במאי 1951.
לאורך שנים טסו ראשי מדינת ישראל לביקורים רשמיים מחוץ לישראל באמצעות מטוסי בואינג 707 של חיל האוויר וכן במטוס ביון מסוג גולפסטרים 5 של החיל. בנוסף, השתמשו לעיתים במטוס חכור, של חברת אל על, או במטוס של חברת ארקיע. בשנות ה-80 של המאה ה-20 השתמשו ראשי הממשלה ושרי החוץ גם במטוס וסטווינד תוצרת התעשייה האווירית לישראל.
בטיסות פנים טסים ראשי המדינה באמצעות כלי טיס של צה"ל, בהם מטוס מנהלים מסוג גאלפסטרים 5 ("נחשון") ומסוקים.
הדרישה למטוס מיוחד עלתה בשל דרישות בטיחותיות, וניהול שוטף של המדינה גם בזמן הטיסה. מטוס כזה מוסיף גמישות בקביעת טיסות, חשאיות במיעוט שותפי סוד, ואף ייצוגיות.
ועדת גולדברג.
ועדת גולדברג הוקמה ב-15 בדצמבר 2013 במטרה לבחון את ההיתכנות הכלכלית לרכישת מטוס, את הבעיות במצב הקיים ואת הדרכים לתיקונן.
הוועדה בראשותו של השופט בדימוס אליעזר גולדברג. וחבריה היו מפקד חיל האוויר לשעבר, אלוף (מיל') עידו נחושתן, וסגנית נשיא לשכת רואי חשבון בישראל, רו"ח איריס שטרק. בפני הוועדה הופיעו 23 אישים, ובהם ראש הממשלה, מנכ"לית בית הנשיא, ראשי המוסד, השב"כ, המטה לביטחון לאומי (מל"ל) והחשבת הכללית במשרד האוצר. הוועדה הצביעה על שני ליקויים חמורים הקיימים כיום בהטסת ראשי המדינה לחו"ל - היעדר מערך אלחוטי מוצפן במטוס, המונע יצירת קשר טלפוני שוטף, והיעדר אמצעי אבטחה, שמונע טיסה למדינות מסוימות, ובהתאם קבעה כי "די בחסרונות כמו תקשורת ואבטחת המטוס הקיימים כיום במטוסים הנחכרים לטיסות מסוימות ואשר יהיו קיימים באותה מידה אם תהיה התקשרות ארוכת טווח עם חברת תעופה, כדי להצדיק מסקנה בדבר קיומו של צורך לרכוש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה". הוועדה ציינה כי "עמדת השב"כ, הרואה חשיבות יתרה בכך שהמטוס ישמש לנסיעות הנשיא וראש הממשלה בלבד, ולא ייעשה בו שימוש לביצוע משימות שוטפות אחרות, מקובלת על הוועדה".
ב-4 במאי 2014 אימצה ממשלת ישראל ה-33 את דו"ח ועדת גולדברג. מנגד, ההחלטה ספגה ביקורת ציבורית על העלות. דווח גם כי נשיא המדינה באותה העת, ראובן ריבלין, אמר כי הוא מעדיף לטוס בטיסות מסחריות שבהן ישנו מגע עם הציבור.
עם תחילת כהונתה של ממשלת ישראל ה-36 הציע שר החוץ וראש הממשלה החלופי יאיר לפיד למכור את המטוס, אולם מערכת הביטחון מתנגדת לכך.
תקציב.