קריית מנחם היא שכונה בדרום-מערב ירושלים. השכונה, שהוקמה בשנת 1959 עבור עולים חדשים ומפוני המעברה בקריית היובל, קרויה על-שמו של נשיא קק"ל בארצות הברית מנחם ברסלר.
קריית מנחם ועיר גנים מהוות יחידה גאוגרפית אחת, המונה כ-13,700 איש.
תיאור.
השכונה מאופיינת בבנייה צפופה בת עד כ-6 קומות כאשר חלק מהבניינים הוא שיכונים. רחובות השכונה קרויים ברובם על-שם מדינות, בעיקר באמריקה הלטינית שהצביעו באו"ם בכ"ט בנובמבר בעד הקמת המדינה.
בדרום ובמזרח גובלת השכונה בשכונת עיר גנים (למעשה שתי השכונות מהוות יחידה אורבנית אחת), במערב בהר אורה ובמושב אורה, ואילו בצפון היא נושקת ליערות הרי ירושלים, המוסד כפר שלמא (הכפר השוודי) ושכונת קריית היובל. בסמוך לשכונה ממערב מעמיקים יובלים תלולים המתחברים לנחל שורק מצפון לבית החולים הדסה עין כרם, דבר המאפשר תצפית מרהיבה מהשכונה לאזור עין כרם, נחל שורק והסטף. גובה השכונה כ-840 מטר מעל פני הים והיא נחשבת לאחת השכונות הגבוהות בירושלים.
בשכונה מתגוררים אתיופים רבים חלקם מאז מבצע משה או מבצע שלמה ומהווים כשליש מאוכלוסיית השכונה. משנת 2009 קיים במקום מרכז קליטה לעולים חדשים מאתיופיה.
כמו בשכנותיה, גבעת משואה ועיר גנים נמצאים בשכונה רגמים, אתרים ארכאולוגיים מן המאה ה-8 לפנה"ס, מתקופת הברזל II, שנחפרו ונחקרו על ידי הארכאולוגית רות עמירן.
היסטוריה.
הקמת השכונה החלה בשנת 1959 וקרויה על-שמו של נשיא קק"ל בארצות הברית מנחם ברסלר, שתרם כספים להקמתה. בשכונה נבנו בשלב הראשון 420 יחידות דיור ושוכנו בהן עולים חדשים ממצרים, מרוקו, הונגריה, פולין ורומניה. בשנת 1963, כבר גרו בשכונה 600 משפחות ונחנכה בה מרפאה של קופת חולים כללית. מנחם ברסלר המשיך לתמוך בשכונה ותרם כספים להקמת בית כנסת. עם זאת לא הושלמו על עבודת הפיתוח סלילת הכבישים והתקנת תאורת רחוב.
במרץ 1966, ערך נשיא איסלנד ביקור בשכונה ויחד עם נשיא המדינה זלמן שזר וראש עיריית ירושלים טדי קולק חנכו רחוב על שם "איסלנד". בשנת 1968 החלה הרחבת השכונה בעוד כמה מאות יחידות דיור. בשנת 1973, יזמה ההסתדרות בנייה של כ-120 דירות להשכרה לזוגות צעירים בשכונה.
ב-21 בנובמבר 2002, מחבל מתאבד פוצץ עצמו באוטובוס אגד בקו 20 שעבר ברחוב מקסיקו בשכונה. בפיגוע נהרגו 11 בני-אדם.
ביוני 2019 החלה הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל) לקדם תוכנית רחבת היקף לפינוי בינוי במרכז השכונה. קבינט הדיור בראשות שר האוצר ושר השיכון אישר את התוכנית ב-26 ביוני 2019. ב-18 באוקטובר 2020, דחתה ותמ"ל את כל ההתנגדויות לתוכנית ואישרה את הפרויקט, במסגרתו יבנו 1,700 יחידות דיור ב-19 בניינים חדשים בגובה 34-10 קומות, במקום כ-20 בניינים בהם 646 הדירות.
מוסדות.
בשכונה מצויים מכון הנרייטה סאלד למחקר מדעי ההתנהגות, בית הספר גוואטמלה, בית הספר חב"ד, בית ספר ממ"ד "ראשית" שהוקם על ידי הקיבוץ העירוני ב-2001 ורובם של מאות תלמידיו הם תושבי השכונה, שבט צופים הקרוי "שבט רכסים", קבוצת "אחריי! לצהל", קבוצת "אחריי! בשטח", סניף של תנועת הנוער עזרא (סניף קמ"ן) וסניף של תנועת הנוער אריאל. בשנת 2018 מימנה יצרנית הנשק לוקהיד מרטין את הקמתם של שלושה גני ילדים בשכונה.
בשכונה קיימים מספר בתי כנסת, ביניהם בית הכנסת "זכור לאברהם" הגדול בשכונה, בית הכנסת "רבי דוד ומשה", ובית הכנסת "אוהל מלכה", ובית הכנסת "שירת גנים", המשרת בעיקר את הציבור הדתי לאומי, שרבים מבניו הצטרפו לשכונה בשנים האחרונות. ישנו גם בית הכנסת "קהילת צעירי עיר גנים".
קיבוץ עירוני "ראשית".
מצבה הקשה של השכונה הביא בשלהי שנות ה-70 להקמת הקיבוץ העירוני ראשית בלב השכונה, שהחל בפעולות לשיפור וקידום קריית מנחם. הקיבוץ הוקם על ידי יוצאי קיבוצים ומושבים בשכונת הבוכרים, ובשנת 1991 עבר לשכונה. באותה תקופה היה מצב השכונה בשפל. סוחרי סמים משכו אחריהם את הנוער, עבריינות כוחנית שלטה בשכונה והייאוש פשה בה. כצעד ראשון של הקיבוץ הוחלט על מבצעי ניקיון נרחבים בהם סולקו כמויות אדירות של פסולת. לאחר מכן נשתלו במקום מדשאות, גינות ורדים ועוד, בשיתוף התושבים שגילו התעוררות ורצון עז להמשיך בשינוי. אחרי כן הוקמו גני ילדים על פי עקרון האינטגרציה.
בשנת 2000 נפתח בי"ס "ראשית" כהמשך טבעי של גני הילדים. חברי הקיבוץ המתגוררים שנים ארוכות בשכונה, מפעילים מספר רב של יוזמות חינוכיות וסביבתיות בשכונה, במטרה לקדם את תושביה, ולתת להם את האפשרות גם לקדם את עצמם, ולא להיזדקק לחלוקת מזון, נדבות ולשכות הרווחה.
מדבר סהרה
קלהארי
מדבר קלהארי הוא מדבר באפריקה הדרומית ששטחו עולה על 900,000 קילומטר רבוע. המדבר מכסה את מרבית שטחי בוטסואנה, חלקים מנמיביה ודרום אפריקה.
סביב המדבר נמצא אגן מדבר קלהארי ששטחו 2.5 מיליון קמ"ר, והוא מכסה את יתרת שטחי בוטסואנה וכן חלקים מאנגולה, זמביה וזימבבואה.
אטימולוגיה.
מקורו של שם המדבר בשפה הטסוואנית במילה "קגאלאגאדי" שמשמעה "הצימאון הגדול".
אקלים.
מדבר קלהארי מכוסה חול בצבע אדום חום, וברובו צומחת צמחייה ערבתית. כמות המשקעים הממוצעת בקלהארי היא מעל 250 מ"מ גשם בשנה, ועל כן רוב המדבר אינו מדבר אמיתי (למעט דרום מערב המדבר בו יורדים 175 מ"מ גשם בשנה). הטמפרטורות בקיץ נעות בין 20° ל-40° צלזיוס. בחורף, הטמפרטורות יורדות מתחת ל-0°C.
שמורות טבע.
בקלהארי מספר שמורות טבע. שמורת הטבע מרכז קלהארי היא שמורת הטבע השנייה בגודלה בעולם. שמורות נוספות הן שמורת קוטסה וקגאלגאדי פארק. בעלי החיים המוגנים החיים בשמורות הן צבועים, אריות, סוריקטות, פילי מדבר, אנטילופות שונות כדוגמת: ראם הצבי, אילנד, דלגן, צביון, וקודו, עופות שונים וזוחלים רבים. אף שמרבית שטח הקלהארי מכוסה עשב ערבתי, בקלהארי מעל 400 סוגי צמחים מזוהים.
שבטים מקומיים.
התנאים הגאוגרפים של מדבר קלהארי, שהופכים אותו לשטח שאינו מתאים לחקלאות, גרמו לכך שבעוד בשטחים רבים אחרים של אפריקה הדרומית התפתחו בהדרגה התיישבויות חקלאיות ב-1,500 השנים האחרונות, נותר מדבר קלהארי שטחם של ציידים לקטים ששימרו מאפיינים תרבותיים עתיקים שאבדו במקומות אחרים.
בתקופה המודרנית, מדבר קלהארי הוא אזור מגורי הבושמנים. במדבר מתגוררים מספר רב של שבטים, שאין להם שם בו הם מכנים את עצמם. השם "בושמני" מקורו בשפה האנגלית (איש הערבה). בשפת החויחוי נקראים תושבי האזור בשם "סאן" שמשמעו "אדם חיצוני" ובשפת ההררו הם נקראים "באסארווה" שמשמעו "אדם בלא כל רכוש". אנתרופולוגים משערים כי הבושמנים מתגוררים באזור זה ברציפות כציידים-לקטים למעלה מ-22,000 שנה, והיו בני האדם הראשונים שהתיישבו באזור.
בשנת 1961 הוקמה שמורת מרכז הקלהארי על מנת להגן על הבושמנים ומולדתם.
משאבים טבעיים.
במדבר מצויים פחם, נחושת, ניקל ואורניום. כמו כן באזור אוראפה בצפון מזרח הקלהארי מצוי מכרה היהלומים הגדול בעולם.
יישוב מחדש של שבטים מקומיים.
בשנת 2002 הכריחה ממשלת בוטסואנה את כל הבושמנים לעזוב את אדמותיהם ולעבור להתגורר במחנות שנבנו עבורם. ההצדקה שניתנה לכך הייתה שהדבר בוצע לשם שימור הטבע, על מנת לחסוך בעלויות אספקת המים לבושמנים וגם על מנת להביא את הציוויליזציה אל הבושמנים.
קבוצת שמירת הטבע הבינלאומית סורביבל אינטרנשיונל טוענת כי הסיבה האמיתית למיקום מחדש של הבושמנים הייתה לאפשר כרייה יותר נרחבת של יהלומים.
מדבר קלהארי
כלב רועים אוסטרלי
כלב רועים גרמני
כלב רועים בלגי
עולם אמיץ חדש
טייפודונג-2
טייפודונג־2 אן TD-2 (בקוריאנית: 대포동 2호, בעברית: "תותח גדול") הוא הכינוי שניתן לטיל בליסטי תלת־שלבי תוצרת קוריאה הצפונית. קדם לו הטייפודונג־1. מעט ידוע על תכנון הטיל. ב־5 ביולי 2006 דווח כי צפון קוריאה ביצעה ניסוי טיסה של הטיל, ועל־פי דיווחים ראשוניים, הטיל כשל לאחר 35–40 שניות לאחר השיגור, והתרסק לתוך הים. על־פי דיווח של NBC תוכנן שיגור של טיל שני וייתכן שלישי.
על־פי גודלו של הטיל, הרכב הדלק, ונפח הדלק האפשרי, מוערך כי גרסה דו־שלבית של הטיל היא בעלת טווח של כ־4,000 ק"מ (2,500 מייל) וגרסה תלת־שלבית של הטיל מסוגלת להגיע עד למרחק של 4,500 ק"מ (2,800 מייל). זמן הבעירה של כל שלב הוא מעט יותר מ־100 שניות, מה שמאפשר לטיל לבעור 5 או 6 דקות. גרסאות עתידיות אפשריות של הטיל עשויות להיות בעלות טווח של 9,000 ק"מ (5,600 מייל). בטווח המרבי שלו, יכול הטייפודונג־2 לשאת ראש קרב במשקל קטן מ־500 ק"ג. זהו כנראה גודל קטן בסדר גודל מהמשקל של התקן גרעיני כלשהו הנמצא ברשות צפון קוריאה.
פרטים.
על־פי קים קיל סאן, עובד לשעבר במחלקת הפרסומים של אחד ממרכזי המחקר החשובים של צפון קוריאה, צפון קוריאה החלה בפיתוח הטיל ב־1987. מעט מידע על המפרט הטכני של הטיל נחשפו לציבור, אפילו השם "טייפודונג־2" הוא כינוי שניתן על ידי סוכנויות מחוץ לקוריאה הצפונית למה שמאמינים שהוא היורש של הטייפודונג־1. השלב הראשון של הטייפודונג־2 ככל הנראה עושה שימוש בנגזרת של מנוע דלק נוזלי (דלק TM-185 ומחמצן AK-27I), והשלב השני ככל הנראה משתמש בטיל הרודונג. תלוי בטווח, המשקל המוערך של ראש הקרב נע בין 700-1,000 ק"ג לטווחים קצרים, מה שהופך אותו מתאים לנשיאת ראש קרב קונבנציונלי או בלתי קונבנציונלי, כמו גם לוויין. בטווח המרבי שלו, הטייפודונג־2 יכול על־פי הערכות לשאת ראש קרב של במשקל קטן מ־500 ק"ג. צפון קוריאה טרם הציגה יכולת לייצור רכב לכניסה מחדש לאטמוספירה שעובד. קיימים ספקות לגבי היכולת של הטייפודונג־2 לשאת נשק במדויק בעתיד הקרוב.
ניסוי טיסה.