לאמנות זכויות אדם רבות יש גופי פיקוח, שהוקמו במיוחד לטובת פיקוח על פעילות המדינות בעזרת דו"חות, המוגשים על ידי המדינות ועל ידי ארגוני זכויות אדם עצמאיים. בנוסף, קיימים בתי-דין המוסמכים לדון בהפרות האמנות על ידי מדינות ושיכולים לייצר החלטות מחייבות. לדוגמה בית-הדין האירופי לזכויות אדם בפרשת Belilos v. Switzerland . בתיק זה החליט בית-הדין שהסתייגותה של שווייץ לא להעניק זכות שימוע לפי האמנה האירופית לזכויות אדם אינה חוקית, ושווייץ יכולה לבחור להתעלם מההחלטה של בית הדין אך היא נותרת מחויבת על ידי האמנה. לאחר ההחלטה שווייץ בחרה לא לפרוש מהאמנה למרות שהייתה לה אפשרות לכך.
בשונה מגופי אכיפה מחייבים כמו בתי דין בין־לאומיים, ישנם גופי פיקוח שאינם רשאים לקבל החלטות מחייבות כמו ועדת זכויות האדם שתפקידה לנתר מידע על ידי דיווחים עצמאיים של מדינות ושל ארגונים לא ממשלתיים בנוגע לביצוע התחייבות במסגרת האמנה הבין־לאומית בדבר זכויות אדם אזרחיות ומדיניות. אולם במזכר שנתנה הוועדה נוצר הרושם שיש ביכולתה לעשות כן מאחר שאם לא התוצאות של הסתייגויות יהיו בדרך כלל שהאמנה לא תהיה תקפה כלל.
בפרשת Belilos, קבעה הוועדה שהיא מוסמכת לקבל החלטות בקביעת האם הסתייגות מסוימת תואמת את מטרת האמנה. זאת בין השאר היות שלא ראוי שמדינות שהן צדדים להסתייגות יכריעו בעצמן בדבר זכויות אדם. בשל אופייה המיוחד של אמנה לזכויות אדם, יש צורך לקבוע באופן אובייקטיבי האם הסתייגויות תואמות את מטרתה ותכליתה של האמנה, בהתייחסות לעקרונות משפטיים, ותפקיד הוועדה מתאים במיוחד לביצוע משימה זו. החלטת הוועדה זכתה לביקורות מהמדינות החברות של האמנה.
הסתייגויות ישראל מאמנות בדבר זכויות אדם.
במהלך השנים הגישה ישראל הסתייגויות, כאשר אחת מהן הייתה כאשר ישראל חתמה על האמנה הבין־לאומית בדבר ביעור כל צורות האפליה הגזעית, 1966 והצהירה על הסתייגותה מסעיף 22 הקובע כי כל מחלוקת בדבר פרשנות ויישום האמנה, ההחלטה והפרשנות תועבר לסמכותו של בית הדין הבין־לאומי לצדק בהאג. הסתייגות דומה שהגישה ישראל הייתה גם ב האמנה הבין־לאומית נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים, בלתי אנושיים או משפילים שגם שם ישראל לא קיבלה את הסעיף הקובע כי כל שאלה תדון בבית המשפט הבין־לאומי. בנוסף לכך ישנם שני נושאים מהותיים בהם ישראל פעלה באופן עקבי להסתייגות מאמנות שונות
2. כפיפות לדין הדתי: בשתי אמנות שונות הגישה ישראל הסתייגות ממניע של הכפיפות לדין הדתי בישראל. אמנה אחת היא האמנה לזכויות אזרחיות ומדיניות שבה הכריזה ישראל כי ענייני מעמד אישי כפופים בישראל לדין הדתי וכי בכל התנגשות בין הדין הדתי להתחייבויות על-פי האמנה, החוק יגבר. האמנה השנייה היא האמנה לביעור כל סוגי ההפליה נגד נשים. עניינו של הסעיף שממנו ישראל הסתייגה הוא זכותן של נשים לשוויון והזכות למלא כל תפקיד ציבורי. הבעייתיות של ישראל עם הסעיף היא בנוגע לכהונת נשים בתפקיד שיפוטי בבתי-הדין הדתיים ולפי חוקים רלוונטיים כמו חוק בתי-דין רבניים (נישואין וגירושין), תשי"ג-1953. לבסוף ישראל הסתייגה גם מסעיף 23(1)(a) של האמנה בגלל כפיפות לחוק הדתי של מדינת ישראל ומחשש להתנגשות בנוגע לנושאי אישות. יש להזכיר את אמנת ז'נבה הרביעית משנת 1949 מאחר שהיא מאוד מרכזית בתחום זכויות האדם. ישראל מכירה בדינים המנהגיים של המשפט הבין־לאומי ומכירה באמנה כמקור משפטי מחייב ובעיקר לחלק ההומניטרי של האמנה, ויחד עם זאת ישראל אינה מכירה בתחולתה הטריטוריאלית של האמנה על אזורי יהודה ושומרון ועזה . יש להדגיש שאין זאת הסתייגות רגילה מאמנה כפי שהוצג בערך זה, מאחר שההסתייגות אינה באמצעות הודעה רשמית ולא ניתן לסייג חלקים מהאמנה הזאת ובו זמנית להיות חלק מהאמנה ולכן זאת לא נחשבת להסתייגות אלא לאי הטמעת האמנה במערכת המשפטית והחוקית של מדינת ישראל.
הצהרות בנושאי זכויות אדם.
בנוסף לאמנות מחייבות, ישנן גם הצהרות אשר אינן מחייבות כשלעצמן, אם כי ייתכן שהתכנים שלהם מחייבים בהיותם משפט בין־לאומי מנהגי, מעבר להיותם מעוגנים במסמכים הפורמליים.
אדמת הפקר
"אדמת הפקר" היא סדרת דרמת-מתח ופעולה המשודרת בערוץ AMC החל ב-15 בנובמבר 2015. הסדרה עוסקת בסיפורם של סאני, הלוחם הגדול ביותר באדמת הפקר, ואם-קיי, ילד בעל כוחות מיוחדים. הסדרה מציגה ארץ ששרויה במלחמת אזרחים עמוקה ועקובה מדם. אדמת הפקר היא ארץ אשר מונהגת על ידי שבעה ברונים אשר שולטים בשטח ויש להם צבא. הברונים מרבים להילחם אחד עם השני בניגוד למטרתם האמיתית לסדר בארץ. לברונים יש עוזרים אישיים שהם גם מנהיגי הצבא או הלוחמים המצטיינים. מחוץ לאדמת ההפקר ישנה ארץ בשם אזרה, שלא ידוע מה יש בה בשלב זה של הסדרה. הבן אדם היחידי שיכול להוציא מאדמת ההפקר הוא סוחר שנקרא מלך הנהר, אשר מאוד קשה להגיע אליו ולעשות איתו עסקאות. העונה הראשונה של הסדרה הסתיימה ב-20 בדצמבר 2015, והיא חודשה לעונה שנייה בת עשרה פרקים שהחלה בשידור ב-19 במרץ 2017.
עלילת העונה הראשונה.
קווין, אחד מהברונים, מחזיק בצבא קליפרים (לוחמים) ובראשם סאני - הקליפר החזק ביותר. לאחר שהביס קבוצה של נוודים שגנבה סחורה מהברון שלו, הוא פוגש ילד בשם אם-קיי, ומגלה שהברונית הידועה בתור "האלמנה" ניסתה להשיג אותו בגלל כוחו המיוחד.
סאני הביא את אם-קיי למבצר של הברון קווין, ושם הם גילו את כוחו המיוחד.
סאני גילה שאם-קיי בא מהארץ השכנה, אזרה, בגלל תליון עם סמל כמו הסמל שעל המצפן שהיה לסאני מהילדות, ואם-קיי הסביר לסאני מה המקום הזה.
באותו זמן לסאני הייתה חברה (וייל) שנכנסה להריון ממנו, וסאני ניסה לעשות הכל על מנת לצאת מאדמת הפקר ולחיות חיים טובים יותר.
סאני החליט לאמץ את אם-קיי בתור הקולט (תלמיד) שלו ולעזור לו לשלוט על כוחו, ועל מנת להיעזר בו כדי לברוח מאדמת הפקר.
לבסוף, תוכניותיו של סאני כשלו: הוא נכלא על ידי מלך הנהר (לאחר שהוא הבין כי סאני רימה אותו כדי שהוא יעזור לו לברוח מאדמת הפקר), המתכנן למכור אותו למרבה במחיר, בעוד שאם-קיי הובס על ידי נזירים ונחטף בעזרת משאית שלא ידוע לאן נסעה.
הפקה.
AMC המפיקה, הורתה לבמאים אלפרד גוף ומיילס מילר לצלם רק 6 פרקים ארוכים באורך של כשעה. ובסוף שנת 2015, יצאה AMC עם פרק הבכורה של הסדרה.
פריקסה (פירושונים)
יניב סוויסה
יניב סוויסה (נולד ב-21 בספטמבר 1977) הוא יוצר, שחקן ובמאי ישראלי.
ביוגרפיה.
סוויסה נולד וגדל באור עקיבא לניסים ופירחה. למד בבית הספר רוטשילד בעיר ובתיכון נעמת בחדרה במגמת צילום סטילס.
בשנת 2000 למד משחק כשנה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.
בגיל 17 השתתף בצוותי בידור בגבעת אולגה וטבריה עד גיוסו לצבא (שרת כנהג בחטיבת הנח"ל).
במשך שמונה שנים הופיע לסירוגין ב"צוותא" בערבי במה פתוחה עם הרכבי נונסנס ידועים.
בשנת 2008 הצטרף בתפקיד אורח לסדרה "גם להם מגיע" יחד עם ליאור אשכנזי, גידי גוב ועוד.
בין השנים 2008–2014 שיחק בסדרה "רמזור", כאחיו של איצקו.
ב 2013-שיחק בתפקיד אורח בקופיקו
ב-2018 שיחק ב"כפולה", בתפקיד מישל, המאבטח של נועה קירל. באותה שנה החל לגלם את הקצב נסים שמעוני בסיטקום "קופה ראשית", המשודר בערוץ כאן 11. במסגרת השתתפותו בתוכנית, הוא מגיש החל מ-26 ביולי 2021 פודקאסט בשם "הקצבייה", והוא מגלם את דמותו של נסים גם שם.
ב-2019 החל לשחק בסדרה "שב"ס".
בשנת 2021 שיחק בסדרה "לבד בבית" ובאותה שנה השתתף בתפקיד אורח בסדרה "מה שבע".
חיים אישיים.
סוויסה נשוי ואב לשני ילדים. מתגורר מגיל 18 בקיבוץ עין החורש.
טלוויזיה.
דיבוב :
2021 - "טרולים מסביב לעולם- בתפקיד היקורי.
2021- ספייס ג'אם 2 - מגוון דמויות.
במאי.
2015 - "למכתוב מיילה רוב" (אין לברוח מהגורל) הצגה במרוקאית.
מאטל סאקציער
גילמן
כדורגלן השנה בשוודיה
פרסי כדורגלן וכדורגלנית השנה בשוודיה הם פרסים שנתיים המוענקים על ידי התאחדות הכדורגל השוודית לכדורגלנים המצטיינים במהלך העונה. שני הפרסים מוענקים זה לצד זה בטקס הגאלה של ההתאחדות השוודית.
הגולדבולן לגברים.
תואר כדורגלן השנה בשוודיה או הגולדבולן (בשוודית: Guldbollen - כדור הזהב) הוא פרס המחולק החל משנת 1946 לכדורגלן השוודי המצטיין של השנה. בין השנים 1946 ל-1965 חולק הפרס בשיתוף העיתון סטוקהולם טיימס, וכיום הוא מחולק בשיתוף העיתון אפטונבלודט. שיאן הזכיות בפרס הוא החלוץ זלאטן איברהימוביץ', שזכה בו 12 פעמים (עשר מתוכן ברצף).
הדיאמנטבולן לנשים.
תואר כדורגלנית השנה בשוודיה או הדיאמנטבולן (בשוודית: Diamantbollen - כדור היהלום) הוא פרס המחולק החל משנת 1980 לכדורגלנית השוודית המצטיינת של השנה. בין השנים 1980 ל-1989 חולק הפרס בשיתוף העיתון דגנס ניהטר, וכיום הוא מחולק בשיתוף העיתון סידסוונסקנס. שיאנית הזכיות בפרס היא החלוצה לוטה שלין, שזכה בו חמש פעמים (ארבע מתוכן ברצף).
חטיבת בנימין
חטיבת מגיני ירושלים (ידועה גם כחטיבת בנימין או חטיבת רמאללה) היא חטיבה מרחבית של צה"ל שתפקידה להגן על גזרות רמאללה, אל בירה ועוטף ירושלים.
היסטוריה.
חטיבת בנימין הוקמה ב-4 בנובמבר 1981 בשם "מרחב בנימין", כאשר הממשל הצבאי הישראלי בשטחים, שהיה אמון הן על ההיבט הביטחוני והן על הטיפול באוכלוסייה האזרחית, פוצל. הוקם המנהל האזרחי שאחריותו לדאוג לצרכיה האזרחיים של האוכלוסייה הפלסטינית שבשליטת ישראל. המושלים הצבאיים בכל נפה הפכו לקציני המנהל האזרחי, סמכויותיהם צומצמו והם איבדו את השליטה על הנושא הביטחוני. במקביל, הוקמו שלושה מרחבים: יהודה, בנימין ושומרון, שמפקדיהם, קצין בדרגת סגן אלוף, עוסקים בביטחון שוטף וכפופים למפקד יהודה ושומרון בדרגת אלוף-משנה.