התבטאות גנים היא התהליך בו מידע האצור בגן אחד או יותר מתורגם לתוצר גני תפקודי. רוב הגנים יוצרים בסוף תהליך ההתבטאות תוצר חלבוני אחד או יותר. יתר הגנים שאינם מקודדים לחלבון יוצרים תוצר של RNA לא מקודד תפקודי, כדוגמת רנ"א-ריבוזומלי (rRNA), tRNA ועוד.
תהליך זה מופיע בכל צורות החיים הידועות, החל בבסיסיות ביותר כמו נגיפים ואורגניזמים חד-תאיים (חיידקים ואצות), וכלה באורגניזמים רב-תאיים, והוא אחראי ליצירת המנגנון הרב-מולקולרי המהווה חיים. תהליך ההתבטאות מתומצת בדוגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית, כפי שנוסחה על יגי פרנסיס קריק ב-1958, והורחבה לאחר מכן.
בגנטיקה, התבטאות גנים היא הרמה הבסיסית ביותר בה הגנוטיפ מוביל לפנוטיפ, שכן הקוד הגנטי מקבל ביטוי מעשי באמצעות תהליך זה, ותכונותיהם של תוצרי ההתבטאות יוצרות בסופו של תהליך את הפנוטיפ של היצור כולו.
מרכיביו העיקריים של תהליך ההתבטאות הם שלבי השעתוק, שחבור (באיקריוטים בלבד), תרגום וקיפול חלבונים - כאשר כל שלב נמצא תחת בקרה. בקרת גנים שולטת על התזמון, המיקום והכמות של תוצרי הגנים.
פעולות בתהליך ההתבטאות.
שעתוק.
יצירת גדיל RNA המשלים לקטע ה-DNA ממנו נוצר נקרא שעתוק, ונעשה באמצעות החלבון RNA פולימראז אשר מציב ריבונוקליאוטיד בגדיל ה-RNA שנוצר, המשלים לגדיל התבנית, וזהה לגדיל המקודד, שבעצמו גם משלים לגדיל התבנית (מלבד החלפה של הבסיס תימין באורציל).
על אף שעקרון השעתוק זהה בין פרוקריוטים ואיקריוטים, לפיו נוצרת מולקול RNA המשלימה למקטע DNA מסוים, ישנם הבדלים בתהליך עצמו, בבקרה על התהליך ובחלבונים השותפים.
לאחר השעתוק, מולקולות ה-RNA עוברות עיבודים שונים, ובנוסף יכולות לעבור עריכה. RNA שאינו מקודד לחלבון מתקפל ליצירת מבנה שניוני יציב ופעיל. מולקולות pre-mRNA המיועדות להיות חלבונים עוברות שלבי עיבוד נוספים, עד שהופכים למולקולת mRNA בוגרת אשר מתורגמת לחלבון.
עיבוד mRNA.
איקריוטים.
mRNA באיקריוטים חייב לעבור כמה שלבי עיבוד בכדי להיות בשל לשלב התרגום.
פרוקיוטים.
ה-mRNA הפרוקריוטי מוכן לתרגום מיד לאחר השעתוק, וזאת מפאת חוסר ההפרדה הפיזי בין התהליכים (באיקריוטים, ממברנת הגרעין יוצאת חיץ פיזי ביניהם). נוסף על כך, בגנום הפרויקריוטי אין אינטרונים, ולכן אין צורך בשלב השחבור.
עיבוד RNA לא מקודד.
ברוב היצורים, RNA לא מקודד משועתק כפרוקורסור שעובר עיבוד לקבלת התוצר הפעיל. עיבודים אלו כוללים ביקועים שונים, הסרת חלקים מהרצף, עיבודים כימיים לבסיסים עצמם (כמו מתילציה ופסוידואורדינלציה).
תרגום.
תרגום הוא תהליך בו מולקולות RNA מקודדות משמשות כקוד לייצור חלבון על ידי שרשור חומצות אמינו. מולקולת mRNA הנושאת מידע שיקודד לחלבון אחד נקראת מונוציסטרונית, וזוהי הצורה הנפוצה באיקריוטים. מולקולות mRNA פוליציסטרוניות מכילות מידע שיקודד למספר חלבונים שונים, ונפוצות בפרוקריוטים (אופורונים, ניתן למצוא גם באיקריוטים מסוימים). כל מולקולת mRNA יכולה לתרגם עותקים רבים של המידע. ביונקים נוצרים בממוצע 2,800 חלבונים זהים מ-mRNA בודד.
בשלב זה מולקולת ה-mRNA הבוגרת יכולה להכיל שלושה חלקים, כאשר הראשון והשלישי אינם הכרחיים ומשמשים לבקרה וליציבות:
באזור המקודד נמצא מסגרת הקריאה, אשר מתורגמת בשלשות (קודונים), כאשר כל שלושה ריבונוקליאוטידים מסמלים חומצה אמינית או את נקודת סיום התרגום. כאשר מולקולת ה-mRNA נמצאת בריבוזום, tRNA ניגשים לקודון ובודקים האם האנטי-קודון שלהם משלים לקודון ב-mRNA, ואם כן, החומצה האמינית משורשרת לחלבון המתארך, והריבוזום נע לקודון הבא.
בפרוקריוטים תהליך התרגום נעשה תוך כדי תהליך השעתוק.
קיפול חלבונים.
קיפול חלבונים הוא תהליך בו החלבונים שזה עתה נוצרו מקבלים מבנה תלת-ממדי. כיוון שהחלבון במבנהו הראשוני, כלומר כשרשרת ארוכה של חומצות אמינו ללא מבנה מוגדר, אינו פעיל - כדי למלא את ייעודו עליו להתקפל, כלומר ליצור מבנה תלת-ממדי. בסיום הקיפול, החלבון נמצא במבנה המכונה מבנה נטיבי (Native state).
מבנה שניוני של חלבון כולל לרוב אלמנטים מחזוריים, כגון סליל אלפא ומשטח בטא, הנובעים מקשרי מימן בין קבוצות ה-NH וה-CO של הקשרים הפפטידיים בשרשרת הראשית. מבנה שלישוני מתייחס למבנה המרחבי של מקרומולקולה אחת המתקפלת במרחב, ומבנה רביעוני הוא חיבורם של מבנים שלישוניים יחד.
שינוע.
חלבונים צריכים לפעול במיקום תוך או חוץ תאי מסוים. לשם כך הם מעוברים בצורה אקטיבית למיקום היעד. חלבונים יכולים לשאת ברצף אות פפטידי המאותת לתא היכן עליו להתבטא. בפרוקריוטים מדובר בתהליך פשוט יותר, בגלל שאין מידור תוך תאי. באיקריוטים, לעומת זאת, ישנם תהליכים רבים הדואגים לכך שכל חלבון יגיע לאתר היעד שלו, כגון אברונים בתוך התא, המטריצה החוץ-תאית או תאים אחרים (הורמונים, לדוגמה). באיקריוטים, מערכת גולג'י מעבדת מולקולות חלבון ומכווינה אותם לאזורים שונים בתא.
עקומה פשוטה
השבר הסורי-אפריקאי
לרס אולריך
ג'וני שב משדה הקרב
ג'וני שב משדה הקרב (באנגלית: Johnny Got His Gun) הוא רומן אנטי-מלחמתי מאת הסופר האמריקאי דלטון טרמבו. הספר נכתב ב-1938, פורסם שנה לאחר מכן, והפך לרב-מכר.
הספר פורש את סיפורו של ג'ו בונהאם, חייל רגלים אמריקאי במלחמת העולם הראשונה שנפצע קשות ביום האחרון של המלחמה. פציעתו הביאה לאיבוד גפיו, ולפגיעת ראש שהפכה אותו לעיוור, חירש ואילם.
הספר עוסק בסוגיות של ביואתיקה, המשמעות המוסרית של הישגי הרפואה וכדאיות המלחמה. בנוסף, עוסק הספר גם בשאלות פילוסופיות יותר רחבות על ההגדרה של "חיים" ו"קיום".
עלילה.
הספר מחולק לשני חלקים: "המת" ו-"החי".
המת.
ג'וני בונהם מתעורר בבית חולים לאחר שנפגע מפגז בזמן קרב במלחמת העולם הראשונה. הוא מבין אט-אט את מלוא חומרת מצבו, (הוא איבד את ידיו, את רגליו, את חוש הריח שלו, את חוש הראייה שלו, את חוש השמיעה שלו, ואת יכולת הדיבור) ומנסה לשווא ליצור קשר עם העולם החיצון.
חלק זה מציג לחלופין את חייו של ג'וני לפני המלחמה, ואת מצבו הנוכחי בבית החולים. תיאוריו של העבר מלאים געגועים, אך יחד עם זאת רוויים סרקזם. בנוסף לתיאורים אלו, יש בחלק זה ביקורת נוקבת על מלחמת העולם הראשונה, ועל מלחמות באופן כללי.
בסיום חלק זה, ג'וני מסביר לעצמו שאין שוב הבדל בינו לבין אדם מת, כי שום מחשבה שעוברת בראשו לא תשותף עם אחרים, וכולן ימותו יחד איתו.
החי.
החלק השני של הספר מתאר את החלטתו של ג'וני "לחזור לחיים". כצעד ראשון, מחליט ג'וני להצליח לעקוב אחרי הזמן, להבדיל בין יום ולילה וכך הלאה. הוא סופר את החלפות הסדינים במיטתו, ומנסה לספור בליבו את הזמן שחולף. לבסוף מצליח ג'וני למנות את הזמן, ולחזות בדיוק את הזריחה.
לאחר מכן ג'וני מחליט ליצור קשר עם העולם החיצון. הוא עושה זאת על ידי הטחת גופו במיטה, ושליחת מסרים באמצעות קוד מורס.
ביקורות והמחלוקת סביב הספר.
הספר זכה לפרסום בינלאומי ולביקורות חיוביות. בשנת 1940 הוא זכה בפרס ה-"american booksellers award".
עם יציאתו הוא עורר הדים רבים בארצות הברית, והיווה חלק מהביקורת על מלחמת העולם הראשונה. בתקופה שלפני מלחמת העולם השנייה ובתחילת המלחמה הספר הפך מעין "מניפסט" של המתנגדים להצטרפות ארצות הברית למלחמה והתומכים במדיניות הפיוס. לאחר תחילת מבצע ברברוסה החליט טרמבו להפסיק את הפצת הספר עד לסיום המלחמה, כדי שלא לעודד סרבנות.
בשנת 2002 החליט קצין חינוך ראשי של צה"ל דאז, תא"ל אלעזר שטרן, שלא להמשיך לכלול הצגה זו בסל "תרבות יום א'" של צוערי צה"ל, בשל "תגובות קשות" מצד צוערים בקורס.
ווייצך ירוזלסקי
הקרב על ווסנות'
הקרב על ווסנות' (באנגלית: The Battle for Wesnoth) הוא משחק אסטרטגיה ממוחשב, שפותח כתוכנה חופשית בשפת ++C על ידי מתכנתים ומעצבים רבים. המשחק מופץ בחופשיות תחת רישיון GNU GPL למערכות הפעלה רבות, ובהן חלונות, לינוקס ומקינטוש.
פיתוח המשחק החל ביולי 2003 על ידי דייוויד וייט, המפתח הראשי של המשחק, שביסס אותו על המשחקים Master of Monsters ו-Warsong שיצאו למערכת Sega Genesis. מטרתו הייתה ליצור משחק אסטרטגיה חופשי בעל כללים פשוטים מאוד אבל בינה מלאכותית חזקה ורמת קושי מאתגרת. העיקרון המרכזי שהנחה את הפיתוח הוא KISS: כדי שרעיון חדש יתקבל, אסור לו לסבך את המשחקיות.
פיתוח המשחק פעיל מאוד, ובאוקטובר 2005 החלה הפצת גרסה 1.0 (אף שניתן היה לשחק במשחק זמן רב לפני כן). הגרסה היציבה העדכנית ביותר של המשחק היא גרסה 1.12.6, אשר יצאה לאור במאי 2016. המשחק מתורגם למגוון שפות. החל מגרסה 1.1 המשחק כולל גם תרגום (חלקי) לשפה העברית.
תיאור המשחק.
המשחק מתרחש בעולם פנטזיה שבו השחקן יכול לבנות צבא המורכב מבני אדם, אלפים, גמדים, אורקים וכדומה. המשחק מבוסס על הנעת החיילים, כל שחקן בתורו, על לוח משושה שמתאר את פני השטח. לכל יחידה יתרונות וחסרונות משלה. ההגנה של היחידה בפני התקפות מבוססת על פני השטח שעליהם היא נמצאת, מה שהופך את המיקום לאלמנט חשוב מאוד במשחק. ישנם שני סוגי התקפות שונים - פנים אל פנים או קליעים, וסוגי נשק שונים כאשר יחידות יכולות להיות חסינות או פגיעות לסוגי נשק מסוימים. במשחק גם מתקיים מחזור של יום ולילה, כאשר חלק מהיחידות נלחמות טוב יותר באחד מזמנים אלו.
ניתן לשחק במשחק כשחקן יחיד בסדרת משימות שבה הצבא עובר ממשימה למשימה, והמשימות סובבות סביב קו עלילה מסוים, וניתן לשחק במשימה בודדת העומדת בפני עצמה. קיימת גם אפשרות של משחק רב שחקנים דרך האינטרנט או על אותו מחשב.
תמנע
לאומנות הינדית
הבי מטאל קלאסי
פרדיננד טניס