דניאל (דני) דיין נולד בבואנוס איירס שבארגנטינה, הצעיר מבין שני אחים. אביו משה היה מומחה באוקיינוגרפיה שעבד באוניברסיטת תל אביב ובהמשך כיהן כשגריר ישראל בגואטמלה, ואילו אמו ציפורה הייתה עובדת סוציאלית שניהלה בית יתומות בבואנוס איירס. עלה לישראל בתחילת 1971 תשעה חודשים התגוררה המשפחה בבת ים ודיין השלים את כיתה י' בתיכון העירוני. בהמשך עברה המשפחה לשכונת יד אליהו בתל אביב. שירת 7.5 שנים בצה"ל ביחידת ממר"מ והשתחרר בדרגת סרן. שירת במילואים בחטיבת אפרים והגיע לדרגת רב-סרן. החל משנות השמונים הוא מתגורר ביישוב מעלה שומרון ושימש כיושב-ראש המזכירות שלו וכחבר מליאת מועצה אזורית שומרון. דיין הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ומדעי המחשב מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במימון בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1982, בהיותו בן 26, הקים יחד עם שלמה טירן את חברת "אלעד מערכות" ועמד בראשה במשך כ-23 שנה, בתחילה כמנכ"ל ולאחר מכן כיו"ר מועצת המנהלים. החברה צמחה בתקופתו לכדי 500 אנשי מקצוע בתחום המחשוב ומחזור עסקים של כ-100 מיליון ש"ח. בשנת 2004 מכר את חלקו בחברה. כיום הוא משקיע בתחום ההיי-טק במיזמים שונים. בעבר גם לימד כלכלה ומימון באוניברסיטת אריאל בשומרון.
היה בין מקימי "בית מורשת אורי צבי גרינברג" וחבר הנהלתו עד מינויו לקונסול. כמו כן שימש בתקופות שונות כחבר מליאת רשות השידור, מועצת יד ושם, מועצת איל"א (האיגוד הישראלי לעיבוד אינפורמציה), הוועד המנהל של אוניברסיטת אריאל ויו"ר עמותת על"י (עסקים למען ילדים בסיכון).
מועצת יש"ע.
בנובמבר 2006, שנה ורבע לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות, הודיע יו"ר מועצת יש"ע בנצי ליברמן על התפטרותו מתפקידו כיו"ר המועצה, תוך קריאה לשינוי מבני במועצת יש"ע. דיין היה חבר בצוות ההיגוי של הארגון מחדש, שבו ישבו גם אישים בולטים בהתנחלויות יחד עם נציגי ראשי המועצות ביהודה ושומרון. הצוות יזם הקמת גוף מורחב שכונה תחילה "יש"ע המתחדשת" וכלל מספר רב יותר של חברים.
בכנס מליאת מועצת יש"ע שנערך באריאל ב-13 ביולי 2007 נבחר דיין, החילוני, ליושב ראש הארגון, והחליף את ליברמן שנשאר בתפקידו כיו"ר עד בחירת היו"ר החדש.
דיין פעל רבות בתחום ההסברה, בישראל ומחוצה לה, פרסם מאמרים רבים בעיתונים ידועים ובהם הניו יורק טיימס, הבוסטון גלוב, הגרדיאן והעניק ראיונות לערוצי טלוויזיה רבים.
ב-8 בינואר 2013 הודיע דיין שהוא מתפטר מתפקידו ועבר לשמש כמעין "שר חוץ" של מועצת יש"ע. במסגרת תפקיד זה הוא קיים קשרים הדוקים עם הסגל הדיפלומטי המוצב בישראל, עיתונאים זרים ואורחים רמי מעלה. הוא קיים פגישות במשרדי חוץ במדינות רבות ובבית הלבן. בשנים 2012 ו-2014 השתתף בפורום סבן.
פעילות ציבורית.
באוגוסט 2015 בחר בו ראש הממשלה ושר החוץ בנימין נתניהו לשגריר ישראל בברזיל. הממשלה אישרה את מינויו בספטמבר והוא יצא לקורס שגרירים, אך ממשלת ברזיל לא אישרה את המינוי, לאחר שהופעל עליה לחץ מצד אנשי שמאל בישראל שטענו כי היותו מתנחל ומנכ"ל מועצת ישע לשעבר, פוסל אותו מלשמש בתפקיד. במרץ 2016 החליט ראש הממשלה נתניהו כי דיין ימונה לקונסול הכללי של ישראל במדינת ניו יורק ניו ג'רזי, אוהיו, פנסילבניה ודלאוור. הוא נכנס לתפקידו באוגוסט אותה שנה.
בספטמבר 2020 החל לשמש כיו"ר המועצה הציבורית של ארגון נפש בנפש, המקדם את העלייה מצפון אמריקה.
באוגוסט 2021 התמנה לתפקיד יו"ר הנהלת יד ושם.
פעילות פוליטית.
דיין היה מראשי תנועת התחיה ושימש בשנים 1985–1992 כחבר המזכירות המצומצמת ובמשך שנתיים כמזכ"ל התנועה. היה מועמד מטעמה לכנסת במערכות הבחירות ב-1988 (במקום התשיעי) וב-1992 במקום השישי, אך לא נבחר לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים התמודד בפריימריז לרשימת הבית היהודי ונבחר למקום ה-21 ברשימה לכנסת. יו"ר הבית היהודי נפתלי בנט הציע לו שריון במקום ה-17, אך דיין דחה את ההצעה, וביקש להימחק כליל מהרשימה. לקראת יום הבחירות הוא פרסם הודעת תמיכה בליכוד, ובראש הממשלה בנימין נתניהו.
ב-13 בינואר 2021 הצטרף למפלגת "תקווה חדשה" בראשות גדעון סער והוצב במקום ה-11 ברשימת המפלגה לכנסת ה-24.
חיים אישיים.
דיין הוא בן דודה של העיתונאית אילנה דיין, סבו אריה דיין, היה בן דודו של שמואל דיין.
נשוי לעינת דיין, מנהלת אגף האסטרטגיה, השיווק והמכירות באוניברסיטת אריאל בשומרון. הם הורים לבת אופיר. דיין דובר עברית, ספרדית ואנגלית.
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
T34 קליופה
T34 קליופה היה משגר רקטות שהורכב על גבי טנקים והיה בשימוש צבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה.
המשגר הורכב על טנק M4 שרמן וירה מטח רקטות באורך 4.6 אינץ' מ-60 קני שיגור. משגר הטילים היה מסודר בחמש שורות של 12 קני שיגור.
המשגר פותח בשנת 1943. מספר קטן של משגרים יוצר והיה בשימוש בדיוויזיה המשוריינת השנייה של צבא ארצות הברית בצרפת באוגוסט 1944.
דגמים נוספים.
משגר טילים T34E1 קליופה- זהה למשגר הטילים T34 קליופה אך מסודר ב-4 שורות של 14 קני שיגור.
משגר הטילים T34E2 קליופה- גרסה זהה למשגר הטילים T34 קליופה אך קוטר הטילים שונה מ-4.6 אינץ' ל-7.2 אינץ'. מספר קני השיגור נשאר 60. היה בשימוש בקרבות בין השנים 1944-1945.
צבר אטומים
בפיזיקה, צבר (באנגלית: Cluster) הוא קבוצה קטנה של אטומים, המכילה בין שלושה למאות מיליוני אטומים של אותו יסוד.
הצברים מהווים תחום ביניים בין אטומים ומולקולות מחד לבין ננו חלקיקים, ומצב מוצק (גופים שמספר האטומים בהם הוא מסדר גודל של מספר אבוגדרו) מאידך. צברים מאפשרים לחקור בצורה שיטתית את הקשר בין תכונות פיזיקליות וכימיות של חומרים לבין גודל המערכת הנידונה, וכיצד הן מתכנסות לערכים הידועים במצב מוצק, כשמספר האטומים גדול מספיק. לצברים יש מגוון רחב של תכונות שאינן קיימות בשני הגבולות - לא באטומים ולא במצב מוצק. כך לדוגמה, האור המפוזר מצברים על פי תורת מי (Mie) תלוי בגודל הצבר. הרומאים הקדומים השתמשו בעובדה זאת על מנת לצבוע זכוכיות: הם ערבבו בזכוכית צברים של אטומי זהב, ועל ידי שליטה בגודל הצברים הם יכלו לייצר מגוון רחב של צבעים.
חקר הצברים המודרני החל בשנת 1961, עם פיתוחם של מקורות יונים המסוגלים ליצור צברים, ושילובם עם ספקטרומטרי מסות. בעבודה פורצת דרך של נייט (Knight) מ-1984, הוא יצר צברים של נתרן, וגילה שגדלים מסוימים של צברים הם יציבים הרבה יותר מאחרים, תופעה שזכתה לכינוי "מספרי קסם". נייט הצליח להסביר את מספרי הקסם, על ידי מודל פשוט לאלקטרונים בצבר, מודל שזכה לכינוי "מודל הג'ליום", ומצליח לתאר תכונות של צברים רבים למרות פשטותו. סיבה נוספת למספרי קסם נעוצה בסידור הגאומטרי של האטומים בצבר. כאשר מספר האטומים בצבר מאפשר ליצור צורות גאומטריות מושלמות, כגון פאונים משוכללים, הצברים המתקבלים הם יציבים במיוחד. ב-1985 יצר סמולי (Smalley) צברים של פחמן, וגילה שצבר המכיל 60 אטומי פחמן יציב הרבה יותר מכל גודל אחר. סמולי ניחש כי המקור ליציבות הצבר הוא בכך שהאטומים בונים צורה הנראית ככדור, הבנויה מחומשים ומשושים, הקרויה פולרן. תגלית זו גרמה למחקר מאומץ על תכונותיה של מולקולה זו, ועל ננו-חלקיקים המבוססים על פחמן. על תגלית זו זכה סמולי בפרס נובל בכימיה בשנת 1996.
חקר הצברים הוא מגוון ועוסק בתכונותיהם השונות: המבנה הגאומטרי, פליטת האור (ספקטרוסקופיה), תכונות מגנטיות, יציבות הצברים, האופן שבו צברים מתפרקים לאחר עירור, תכונות תרמודינמיות שלהם כגון טמפרטורת ההתכה, וכדומה. צברים הם כר נרחב לבדיקת מודלים תאורטיים שונים כגון מודל הג'ליום, חישובים קוונטים כגון DFT, ועוד. צברים משמשים כ-Quantum Dots, כמקורות קרני רנטגן, ובחקר פלזמה.
סוגי צברים.
ניתן לחלק צברים על פי סוגי החומרים שמהם הם עשויים, ולפיכך גם על־פי סוגי הקשרים ביניהם.
מודל הג'ליום ופלזמונים.
צברים מתכתיים ניתנים לתיאור טוב על ידי מודל הנקרא "מודל הג'ליום". במודל זה האלקטרונים של הקליפה החיצונית בכל אטום (האלקטרונים הוולנטיים) משותפים לצבר כולו, והגרעינים החיוביים נעים בתוך השדה החשמלי שיוצר ענן האלקטרונים. ניתן להשתמש במודל זה לניבוי מגוון רחב של תופעות הקשורות לצברים. דוגמה אחת היא לניבוי פלזמונים (plasmon resonance): כאשר אור פוגע בצבר הוא יכול לעורר אופן תנודה שבו גז האלקטרונים כולו נע ביחס לגרעינים החיוביים. כתוצאה מכך יכול הצבר לבלוע ולפלוט אור בתדר המתאים לתנודה זו (תורת מי נותנת חיזוי תאורטי מדויק לתיאור התופעה). תדר התנודה תלוי בין השאר בגודל הצבר, וכך ניתן לכוון את צבעו של הפלזמון על ידי שליטה בגודל הצבר.
מספרי קסם אלקטרוניים.
תוצאה נוספת של מודל הג'ליום (שעל פיו האלקטרונים הוולנטיים משותפים לצבר כולו) היא מספרי קסם. על פי תורת הקוונטים, בכל אחת מרמות האנרגיה באטומים יכול להימצא רק מספר מוגבל של אלקטרונים. מילוי רמות האנרגיה באטומים הוא המסביר את מבנה הטבלה המחזורית. בפרט, כאשר יש באטום 2, 10, 18, 36, 54... אלקטרונים, אזי הרמה החיצונית ביותר מתמלאת לגמרי ואז נוצרים אטומים יציבים במיוחד, הקרויים גזים אצילים (הליום, ניאון, ארגון...). משיקולים דומים, צברים מתנהגים בצורה דומה: כאשר מספר האלקטרונים המשותפים לכל הצבר מתאים בדיוק לסגירה של רמה אלקטרונית, נוצרים צברים יציבים במיוחד. בנתרן, לדוגמה, ישנו אלקטרון אחד בקליפה החיצונית של כל אטום ולכן צברים נייטרליים בעלי 2, 10, 18, 36 ... אטומים הם יציבים במיוחד. לעומת זאת, בצברים חיוביים של נתרן, מספרי הקסם הם 3, 11, 19, 37, ...
מספרי קסם גרעיניים - קליפות גרעיניות.