דו"ח מבקר המדינה בנושא "אובדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות", שפורסם בשנת 2015, קבע בין היתר: "בישראל הנושא של אובדן מזון עוד לא זכה להתייחסות ממשלתית. כך גם לא קיימים נתונים רשמיים על כמויות המזון האובד בשרשרת הספקת המזון". ע"פ ממצאי דו"ח מבקר המדינה אובדן מזון עלול לגרום לנזקים כלכליים, סביבתיים וחברתיים ניכרים. האמצעי היעיל ביותר להקטין נזקים אלו הוא מניעת אובדני מזון ככל שניתן, וכן הצלת מזון והעברתו לצריכת נזקקים.
על פי אומדני דו"ח אובדן המזון הלאומי 2016 שנערך על ידי לקט ישראל ו-BDO זיו האפט, סך היקף אובדן המזון בישראל עומד על 2.4 מיליון טון, בשווי של 19.5 מיליארד ₪, כ-33% מהיקף ייצור המזון בישראל. מתוכם, אובדן של מזון בר-הצלה, כלומר מזון הראוי למאכל, בהיקף של כ-2.1 מיליון טון ובשווי של 8 מיליארד ₪. הדו"ח הצביע על כדאיות כלכלית וחברתית גבוהה למשק הלאומי בהצלת המזון, והצלה של 25% מהמזון האבוד תאפשר הצלת מזון בשווי של 3 מיליארד שקל, שווה ערך למלוא הפער בצריכת מזון של האוכלוסייה חסרת הביטחון התזונתי בישראל.
הסיבות לאובדן יבול חקלאי.
פחת בתוצרת חקלאית טרייה מצטבר בשלבים השונים של תהליך הייצור והאספקה, ויכול להביא לאיבוד תוצרת ראויה למאכל. הפחת יכול להתהוות בשלב הגידול או בשלב מתקדם יותר בשרשרת הייצור, באופן שיביא לקבלת תוצרת באיכות פחותה. לפי דו"ח של משרד החקלאות (פברואר 2016) "במרבית הגידולים מסתכם שיעור הפחת מהקטיף עד השיווק הקמעונאי ברשתות השיווק ב-22 עד 34%".
סיבה נוספת לפחת המיוחדת למדינת ישראל היא השמדת תוצרת מטעמי כשרות, (תרומות ומעשרות ואיסור ערלה). בישראל מושמדים מדי יום מטעמי כשרות כ-1% מכלל התוצרת של פירות וירקות, כמות המוערכת בכ-63 אלף טון לשנה של פירות וירקות.
השלכות התופעה.
לנתוני אובדן המזון יש משמעות כלכלית, סביבתית וחברתית:
השלכות סביבתיות.
ככל שהתוצרת אובדת בשלב מאוחר יותר של שרשרת האספקה, כך גדלה ההשפעה הסביבתית שלה, היות שיש לקחת בחשבון את כל השלבים שקדמו לשלב בו התוצרת אובדת. השפעות אובדן מזון על משאבי הטבע:
השלכות כלכליות.
מבחינה כלכלית אובדן מזון הוא השקעה מבוזבזת של תשומות שהושקעו בגידול החקלאי - רכישת הקרקע והכשרתה לחקלאות והשקעה לאורך הגידול בדשנים, מים, כוח אדם ומיכון חקלאי. בנוסף, אובדן מזון משמעותו הפיכת פסולת שלרוב מהווה נטל כלכלי בהוצאות הטיפול, הן בעלויות הפנימיות והן בעלויות חיצוניות, למוצר בעל ערך כלכלי חיובי. סך השווי הכלכלי המוערך של מזון אבוד הוא כ-2.5 מיליארד דולר לשנה, שהם שני דולר לק"ג מזון אבוד. מתוכם, כ-0.8 דולר הם עלויות ישירות של המזון וכ-1.2 דולר הם עלויות של השפעות חיצוניות (סביבתיות וחברתיות). כלומר, העלות הסביבתית הכוללת של אובדן מזון היא כ-1,600 מיליארד דולר לשנה.
השלכות חברתיות.
מבחינה חברתית- בריאותית, זוהי השקעה מבוזבזת של אפשרות להזנת נזקקים. אחת מתוך ארבע קלוריות תזונתיות נאבדות עם אובדן המזון - זאת על-פי הערכה של FAO. במחקר שערך הביטוח הלאומי בישראל בשנת 2012 על-פי מדדים שהגדיר משרד החקלאות האמריקאי (USDA), נמצא כי כ-18% מאוכלוסיית ישראל נמצאת במצב של חוסר ביטחון תזונתי ומעל למחציתם ב"חוסר ביטחון תזונתי ניכר".
הצעות לפתרונות.
בעקבות ההכרה והעלאת המודעות לבעיית אובדן המזון הגלובלית, הולכות ומתרבות יוזמות שונות בעולם להצלת מזון. ממשלות וגופים ציבוריים הפנימו את חשיבות הסוגיה, ופועלים כיום לצד גופים פרטיים, בין היתר, באמצעות חקיקה ורגולציה המסדירה את תחום תרומות המזון, כחלק מההכרה בחשיבות הצלת מזון.
צבים גדולי ראש
יאקוב פולטל
יאקוב פולטל (בגרמנית: Jakob Pöltl; נולד ב-15 באוקטובר 1995) הוא כדורסלן אוסטרי המשחק בקבוצת סן אנטוניו ספרס מליגת ה-NBA, בעמדת הסנטר.
נעורים ומכללות.
פולטל נולד בווינה שבאוסטריה לזוג הורים ששיחקו בנבחרות הכדורעף של אוסטריה. בשנת 2013 שיחק במדי נבחרת אוסטריה הצעירה בטורניר אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18 שהתקיים במקדוניה. לאורך הטורניר העמיד פולטל ממוצעים של 15.4 נקודות, 12.3 ריבאונדים ו-2.6 חסימות למשחק, ונבחר בסיומה לחמישייה השנייה של הטורניר על אף יכולת רעה של נבחרתו שסיימה במקום ה-20 (מתוך 22 נבחרות). עוזר המאמן של קבוצת אוניברסיטת יוטה, אנדי היל, נכח בטורניר והחל לעקוב אחר פולטל שהתלבט לגבי מעבר לליגת המכללות של ארצות הברית.
בעונת 2013/2014 החל לשחק כדורסל מקצועי במדי קבוצת "טרייסקירקן ליונס" מליגת העל האוסטרית. קבוצתו סיימה את העונה במקום התשיעי בליגה (מתוך 11 קבוצות), למרות יכולת טובה של פולטל שרשם ממוצעים של 12.7 נקודות ו-7.7 ריבאונדים למשחק.
בשנת 2014 עבר פולטל לארצות הברית כדי ללמוד ולשחק באוניברסיטת יוטה. הסיבה העיקרית לבחירתו ביוטה הייתה הקשר שיצר עם צוות האימון של הקבוצה; המאמן הראשי לארי קריסקוויאק היה אחד משני מאמני מכללות בלבד שהגיעו לווינה על מנת להיפגש עם פולטל באופן אישי, ואף עשה זאת פעמיים. פולטל מילא את תפקיד הסנטר הפותח של הקבוצה כבר בעונת ה שלו, בה השיג ממוצעים של 9.1 נקודות, 6.8 ריבאונדים ו-1.9 חסימות למשחק. באותה עונה העפילה יוטה לשלב "16 הגדולות" ("Sweet Sixteen") של טורניר אליפות המכללות לראשונה מזה 10 שנים. בעונה הבאה שיפר את ממוצעיו ל-17.2 נקודות ו-9.1 ריבאונדים למשחק ונבחר לשחקן העונה של מחוז ה-Pac-12. ב-13 באפריל 2016 הודיע כי החליט לוותר על שנותיו הנותרות באוניברסיטה, וכי יעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA 2016.
קריירה ב-NBA.
טורונטו ראפטורס.
פולטל נבחר על ידי קבוצת טורונטו ראפטורס בבחירה התשיעית של דראפט ה-NBA לשנת 2016, ובכך הפך לשחקן האוסטרי הראשון שנבחר בדראפט ה-NBA. ב-26 באוקטובר 2016, במשחק הבכורה שלו בליגה, הפך פולטל גם לאוסטרי הראשון שמשחק ב-NBA. לאחר עונת רוקי בינונית הראה פולטל שיפור ניכר בעונתו השנייה, ועזר לטורונטו לרשום את מאזן העונה הסדירה הטוב באזור המזרחי (59–23) לראשונה בתולדותיה.
סן אנטוניו ספרס.
לקראת עונת נשלח בטרייד לסן אנטוניו ספרס, יחד עם דמאר דרוזן, בתמורה לקוואי לאונרד ודני גרין. בנובמבר 2020 חתם על הארכת חוזה בסן אנטוניו ל-3 עונות נוספות, עבור כ-27 מיליון דולר.
צבים מצדדי-צוואר
צבים מצדדי-צוואר (שם מדעי: Pleurodira) היא תת-סדרה בסדרת הצבים החיים בביצות ונהרות טרופיים והם בעלי צוואר גדול שאיננו יכול להיכנס לשריון, אלא להיצמד אליו בעיקול כשהצוואר נותר בחוץ (מהצד; ומכאן שמם). הם מותאמים לחיים במים ובעלי שריון גדול ומעוגל, עיניים גדולות ולסת גדולה, אך מקור קטן ולעיתים בכלל לא.
צבים אלה התפתחו כבר בתקופת הקרטיקון והם כוללים 3 משפחות קיימות. משפחות אלה חיות בנהרות איטיים ורדודים או ביצות באמריקה הדרומית, אוסטרליה, גינאה החדשה ואיים באינדונזיה, מדגסקר ואפריקה שמדרום לסהרה. הגדול מבין צבים אלה הוא צב אראו ("Podocnemis expansa"), שאורכו עד 1 מטר ומשקלו עד 90 ק"ג.
צבים חבויי-צוואר
צבים חבויי-צוואר או מְכַנְּסֵי צַוָּאר (שם מדעי: Cryptodira) היא תת-סדרה בסדרת הצבים ובה כל משפחות הצבים המודרניים, למעט שלוש משפחות מתת-סדרת צבים מצדדי-צוואר (Pleurodira). צבים אלה בעלי תקרת שריון גדולה אליה הם יכולים לכנס את ראשם ואיבריהם בקלות.
צבים אלה שמהווים את מיני הצבים המרובים ביותר, כוללים צבים יבשתיים, צבי ביצות וצבי ים למיניהם ונעים במגוון גדלים מ-95 גרם אצל צב כף מנומר עד ל-900 ק"ג אצל צב גילדי. הם חיים בכל היבשות לבד מאנטארקטיקה ובמגוון בתי גידול, מנהרות וביצות לחופי ימים ולאוקיינוסים ועד לאזור הארקטי ולמדבריות.
צבי יעקב אופנהיים
הרב צבי יעקב אופנהיים (ה'תרי"ד, 1854 – כ"ז בשבט ה'תרפ"ו, 11 בפברואר 1926) היה רבה של קלם שבליטא, וממייסדי ישיבת טלז.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1854 בכפר הקטן יאקובסדורף (עכשיו יוקובאוואס , מחוז משנה קרטינגה, ליטא). עוד משחר ילדותו בלט בו כישרון יוצא דופן, ובגיל תשע כבר למד גמרא בעיון בכוחות עצמו. הוא היה יתום, וקרובי משפחתו שלחו אותו לטרישיק, שבה למד עם הרב המקומי, הרב לוי שפירא, בנו של הרב אריה לייב שפירא.
בהמשך עבר ללמוד אצל הרב יוסף רוזין, שהיה אז רבה הראשי של טלז. בעת שהיה הרב אופנהיים בטלז, עוד כשהיה בחור צעיר, היה ידוע כבר כתלמיד חכם גדול, הרב שמחה זיסל זיו מינה אותו לראש ישיבת המוסר. לאחר כמה שנים, חזר לטלז ולימד תלמוד לתלמידים בקבוצה שבה הוא עצמו למד פעם. בין 1881 ל-1882 כיהן כרב בציטוביאן.
בשנת 1883, הרב אליעזר גורדון ויתר על רבנות קלם ולאחר תקופה קצרה בסלבודקה, הפך לרב בטלז. באמצעות התערבותו של הרב גורדון, הרב אופנהיים התמנה לרב החדש של קלם בן עשרים ותשע.
הרב אופנהיים כיהן כרב בקלם במשך ארבעים ושלוש שנים עד לפטירתו ביום חמישי, כ"ז בשבט ה'תרפ"ו, בהיותו בן 72.
בתו נישאה לרב משה בנימין טומשוב.
כיכר שמעון אגרנט
כיכר השופט שמעון אגרנט היא כיכר עירונית בקריית הלאום שבירושלים. הכיכר קרויה על שם השופט שמעון אגרנט, נשיא בית המשפט העליון לשעבר ויושב ראש ועדת אגרנט לחקירת מלחמת יום הכיפורים. הכיכר ממוקמת בכניסה הראשית לבניין בית המשפט העליון, על יד גן וואהל לוורדים. רחוב שערי משפט תוחם את הכיכר בצידה הדרומי. הכיכר נחנכה בתאריך 5 ביולי 2006 במעמד ראש עיריית ירושלים אורי לופוליאנסקי ונשיא בית המשפט העליון אהרן ברק. במרכז הכיכר ניצב עמוד אבן ועליו כדור, תחתיו רשומה כתובת בעברית, ערבית ואנגלית:
רובוטים של שחר