פרי האבוקדו המכונה גם "הזהב הירוק" אינו עוד פרי עונתי הנאכל כטרנד או כמאכל מקומי במקומות בהם גדל. ממאכל מותרות ועתיר שומן, האבוקדו נהפך למוצר מזון-על בריא ומזין המומלץ לצריכה יומית. כיום בחברה הגלובלית ניתן לאכול אבוקדו לאורך כל השנה, מה שמגביר את הביקוש לפרי זה. האבוקדו נמכר ונאכל בכל העולם ומושך אליו קרטלים המחפשים אחר דרכים חדשות להשיג רווח מ-"הזהב הירוק".
למעלה מ-50 מיליארד פירות אבוקדו נאכלים מדי שנה. הצמיחה בביקוש לאבוקדו יצרה תופעות שליליות וחיוביות. בעקבות הצמיחה הרבה בביקוש לפרי, קרטלים רבים של פשע מאורגן פנו לתעשייה זו ורצחו, חטפו וסחטו מגדלי אבוקדו רבים. מלחמה זו החלה בהדרגה משנת 1994, עת חתימת הסכם ה-NAFTA (הסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה) אשר פתח בפני מגדלי האבוקדו המקסיקנים את השוק האמריקאי לשיווק פירותיהם. האבוקדו המקסיקני הציף את השווקים האמריקאים והצמיח את תעשיית האבוקדו המקסיקנית לממדים שטרם נראו או נצפו בעבר. פרי זה זוכה לחשיבות כלכלית כה רבה עד שבחלק מהאזורים בהם גדל, הפרי זוכה בעדיפות בקבלת מים להשקיית מטעי האבוקדו על פני צורכי המחייה של תושבי האזור.
צמיחת הביקוש הגבוה לפרי האבוקדו בארצות הברית.
מעל ל-90% מהיקף הגידול של פרי האבוקדו האמריקאי נמצא בקליפורניה, בעלת הטופוגרפיה והאקלים המתאימים ביותר בארצות הברית לגידול פרי זה והיתר בפלורידה.
גידול האבוקדו צמח באופן קבוע ואיטי במהלך המאה ה-20. בזמן שהמודעות למזון בריא ומזין גברה, פרי האבוקדו התגלה כמזון עשיר ברכיבים תזונתיים מומלצים בידי רופאים, כמו: אשלגן, סיבים תזונתיים ושומנים מן הצומח. תחילה שווק האבוקדו כמאכל מותרות אקזוטי מהחוף המערבי, ועם הזמן צבר תאוצה ונתפס כמזון-על.
בתקופה זו פרי האבוקדו החל להיתפס כרכיב קבוע במטבח האמריקאי. בשנות ה-80 של המאה ה-20 תעשיית האבוקדו האמריקאית הקימה את ועדת האבוקדו של קליפורניה שתפקידה היה ולהגן על תדמית הפרי השומני, למתג אותו, לעודד את צריכתו באמצעות פרסומות ולממן מחקרים אודות חשיבותו הבריאותית. תעשיית האבוקדו המשיכה לצמוח ולגדול ובין תחילת שנות ה-70 לשלהי שנות ה-80 שטחי הגידול של פרי האבוקדו בקליפורניה שילשו עצמם.
חדירת פרי האבוקדו המקסיקני לארצות הברית.
צמיחת ענף גידול האבוקדו האמריקאי התרחשה תחת השגחתו של הממשל האמריקאי שגונן על ענף גידול האבוקדו האמריקאי ואסר על יבוא אבוקדו מחוץ לארצות הברית, ובין היתר ממקסיקו שכנתה, יצואנית האבוקדו הגדולה בעולם. מקסיקו זכתה למעמד זה בשל העובדה שבמקסיקו נמצאים השטחים המספקים את התנאים האופטימאליים ביותר לגידול האבוקדו. מגדלי האבוקדו האמריקאי חששו שהאבוקדו המקסיקני יהווה עבורם תחרות שלא יוכלו לעמוד בה אם ישווק בארצות הברית, הן בשל טיבו והן בשל מחירו הזול וזמינותו לעומת מקבילו האמריקאי. לכן, במשך שנים, הממשל האמריקאי אסר על יבוא אבוקדו ממקסיקו, מעצמת האבוקדו השכנה, תחת הטענה כי ישנו חשש שעם הפרי יגיעו מזיקים חדשים לארצות הברית. אך בעקבות שינויים גאופוליטיים באזור, תנאי המשחק השתנו.
בשנת 1993 ארצות הברית, קנדה ומקסיקו חתמו על הסכם ה-NAFTA, הסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה בהובלת נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון. תחילה מגדלי האבוקדו האמריקאים חששו מאוד שבעקבות החתימה על ההסכם ופתיחת שערי מדינות צפון אמריקה למסחר ביניהן, האבוקדו המקסיקני יציף את השווקים האמריקאים ויפגע במגדלי האבוקדו האמריקאים פגיעה כלכלית אנושה שתוביל לחיסולם הכלכלי. אך בניגוד לחששות הכבדים של מגדלי האבוקדו האמריקאים, היצע האבוקדו המקסיקני בארצות הברית לא פגע בהם, ואף להפך, מאחר שהפך את האבוקדו מפרי חד-עונתי שגידולו מוגבל לפי תנאי הגידול בקליפורניה, לפרי רב-עונתי. האבוקדו המקסיקני חיזק את שוק האבוקדו בארצות הברית והגביר את הביקוש לפרי עוד יותר. עם תנאי השוק החדשים למגדלים האמריקאים נוצר שוק זמין לשיווק פירות האבוקדו לאורך כל ימות השנה וכן רמת מחירי הפרי המשיכה לנסוק.
כאשר הסכם ה-NAFTA נחתם, מדינה אחת בלבד במקסיקו עמדה תחת הדרישות התברואתיות האמריקאיות לגידול ויצוא אבוקדו אליה, מדינת מיצ'ואקאן. לכן, מיצ'ואקאן הייתה המדינה המקסיקנית הראשונה לקבל היתר אמריקאי לייצוא פירות אבוקדו לארצות הברית השכנה, מה שגרם לשינויים כלכליים וחברתיים מרחיקי לכת והכניס כסף רב למדינה זאת. מדינת מיצ'ואקאן מייצרת בערך כשליש מפירות האבוקדו בעולם, מעל למיליון וחצי טון פרי בשנה. כ-20% מתושבי המדינה מועסקים בתעשיית גידול האבוקדו המקומית. כיום רוב פירות האבוקדו המשווקים בארצות הברית מקורם במדינת מקסיקו השכנה.
מחיר הצלחת פרי האבוקדו.
להצלחת הסכם ה-NAFTA היה מחיר דמים כבד. לביקוש הבינלאומי הגדול ולביקוש האמריקאי בפרט לאבוקדו היו השפעות רבות על תעשיית האבוקדו המקסיקנית והכסף הרב הטמון בה. מקרי אלימות רבים התרחשו, ועדיין ממשיכים להתרחש, סביב תעשיית האבוקדו, ולצדם שגשגו וצמחו עסקי הפשע המאורגן. הסכם ה-NAFTA הכניס את האבוקדו המקסיקני בשערי ארגוני הפשע המקסיקני בשל הכסף הרב הנמצא בתעשיית יצוא האבוקדו המקסיקנית המשגשגת ובשל הקלות לסחור בפרי. אנשי קרטלי הפשע המקסיקני רצחו, חטפו וסחטו מגדלי אבוקדו רבים על מנת להשיג רווחים נאים מתעשייה מצליחה זאת.
בשנת 2006 החליט נשיא מקסיקו פליפה קלדרון להילחם בקרטלי הפשע במדינת מיצ'ואקאן. קלדרון שלח כ-20 אלף חיילים למחוז במטרה לחסל את הפשע בו. קלדרון לא הצליח במשימה והכנופיות החלו לפעול כגופים קטנים יותר ובתחומים נוספים וחדשים. גם מדינת מיצ'ואקאן ניסתה להילחם בפשע בעצמה והקימה בעיר בירתה, מורליה, מחלקה למיגור תופעת הסחיטה של מגדלי האבוקדו בידי קרטלי הפשע המקומיים. כמו כן, בשל המחיר הכבד שהאזרחים שומרי החוק שילמו בשל מקרי האלימות הרבים, המקומיים התארגנו לקבוצות עצמאיות בניסיון להגן על עצמם, אך ניסיונות אלו לא תמיד צלחו ולעיתים המקומיים אף נשאבו בעצמם למעגל האלימות.
לפי הערכות הממשלה המקסיקנית, נכון לשנת 2009 ארגוני הפשע סחטו כ-150 מיליון דולר בשנה מתעשיית האבוקדו. למרות ההחרפה במצב הביטחוני במדינה ובמחוז מיצ'ואקאן, יצוא האבוקדו לא נפסק מעולם ובנוסף למחיר הדמים הכבד, היה לכך מחיר כלכלי שנסחט מכל פרי שנקטף מהעץ, יוצא ושווק. בדרך זו מגדלי האבוקדו יכלו להמשיך להתקיים ולהתפרנס למרות כל הקשיים. בהמשך קרטלי הפשע אף ניסו להשתלט על שוק האבוקדו המקסיקני ולנהל אותו על מנת לשמור על רמת מחירים גבוהה ויציבה של פרי האבוקדו לאורך השנה.
כיום נראה שהמלחמה סביב תעשיית האבוקדו נרגעה, אך מתחת לפני השטח כספי האבוקדו הרבים גורמים לשלטון לשמור על שקט תעשייתי באזור.
גורמים נוספים להצלחת האבוקדו המקסיקני.
יצרניות משמעותיות נוספות של האבוקדו המשווק בארצות הברית מלבד מקסיקו הן: צ'ילה, פרו ומדינת קליפורניה, ארצות הברית. לשם גידול פרי האבוקדו מלבד תנאי חום ולחות נדרשת השקיה רבה של מים. בשנים האחרונות מדינת קליפורניה חווה תנאי אקלים קשים הכוללים בצורות ממושכות הגורמות למחסור קבוע ומתמשך במים המוביל לצמצום שטחי הגידול של האבוקדו ובהתאם לירידה בכמות היבול המשווק ממדינת קליפורניה. מצב חדש זה מוביל לביקוש גדול יותר לאבוקדו המיובא בארצות הברית, בין היתר ממקסיקו, מעצמת האבוקדו העולמית. ניתן לראות כי יבוא פרי האבוקדו מחוץ לארצות הברית ממחיש את מונח ה"מים וירטואליים", מים שנעשה בהם שימוש בעת ייצור של מוצר מסוים, אשר נשלח למכירה במדינה אחרת מזו שבה יוצר.
בן פטורי
בן פטורי (מופיע גם בצורות הכתיב בן פטורא ובן פתורא) היה תנא בדור השלישי.
מאמריו.
לבן פטורי דרשה מפורסמת-"שניים הולכים במדבר וביד אחד מהם קיתון של מים, אם שותהו אחד מגיע ליישוב, ואם שותים אותו שניים- שניהם מתים; דרש בן פטורי: מוטב שישתו שניהם וימותו, ואל יראה אחד במיתתו של חבירו."
ועוד- "ר' יהודה אומר משום בן פטורי:הרי הוא אומר-'חי אל הסיר משפטי' () ללמדך שאין אדם נודר בחיי מלך אלא אם כן אוהב את המלך".
לקריאה נוספת.
אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים בעריכת ד"ר מרדכי מרגליות. תל אביב: הוצאת יבנה, תשנ"א 1991, כרך ראשון עמוד 187.
אוניברסיטת דלהוסי
אוניברסיטת דלהוסי (באנגלית: Dalhousie University) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית, הממוקמת בהליפקס שבקנדה, אשר הוקמה בשנת 1818. לאוניברסיטה קמפוס נוסף בסנט ג'ון שבניו ברנזוויק. אוניברסיטת דלהוסי מציעה יותר מ-4,000 קורסים, ו-180 תוכניות לתארים ב-12 פקולטות.
המוסד חבר באיגוד אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי, קבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15 וארגון האוניברסיטאות העולמי.
בוגרי האוניברסיטה הידועים הם הסופרת לוסי מוד מונטגומרי וראשי הממשלה ריצ'רד בדפורד בנט, ג'ו קלארק, בריאן מלרוני.
היסטוריה.
אוניברסיטת דלהוסי הוקמה כמכללה בשנת 1818 כמוסד לא דתי בהשראת עקרונות אוניברסיטת אדינבורו. בשנת 1841 המכללה קיבלה מעמד של אוניברסיטה, אך פעלה לסירוגין. בשנת 1863 היא נפתחה מחדש עם שישה פרופסורים ומורה אחד. התארים הראשונים הוענקו בשנת 1866. בשנים שלאחר מכן האוניברסיטה סבלה מקשיים כלכליים, אך ניצלה בזכות תרומות. בשנת 1885 הבוגרת הראשונה של האוניברסיטה סיימה את לימודיה.
יחסי מלטה–צ'ילה
יחסי מלטה–צ'ילה הם יחסי החוץ בין רפובליקת מלטה לבין הרפובליקה של צ'ילה.
היסטוריה.