ב-4 במאי כינסו השלושה מסיבת עיתונאים משותפת עם גאידמק ובה הודיעו על הקמת סיעה חדשה בכנסת בשם "צדק לגמלאים". ב-19 במאי, עם תום פגרת החורף של הכנסת, התקיים דיון בוועדת הכנסת בסופו אמורה הייתה להתקיים הצבעה על אישור התפלגות הסיעה. במהלך הדיון הושמעה ביקורת מצד חברי כנסת רבים וכן מצד היועצת המשפטית של הכנסת, נורית אלשטיין, באשר לחוקיות ההסכם בין הפורשים לגאידמק. בתום הדיון החליט שרוני למשוך את בקשתו לאישור ההתפלגות, ולהעמידה להצבעה במועד אחר לאחר תיקון סעיפי ההסכם, לאחר שהסתמן רוב בקרב חברי הוועדה נגד אישור ההתפלגות. לאחר תיקון ההסכם הוגשה הבקשה בשנית ובהצבעה שנערכה בוועדה ב-28 במאי נדחתה הבקשה. לבסוף, ולאחר שבוטל ההסכם עם גאידמק, אישרה ועדת הכנסת ב-2 ביוני את התפלגות הסיעה ואת הקמת סיעת "צדק לזקן".
ב-15 באוקטובר, בעת נסיונותיה של ציפי לבני להקים ממשלה חדשה בראשותה, הודיעו ראשי שתי הסיעות על איחוד מחודש. חבר הכנסת גלזר הודיע כי לא ישוב עמם למפלגת האם. ב-27 באוקטובר אישרה ועדת הכנסת את בקשת האיחוד של צדק לזקן עם סיעת גיל ואת בקשתו של גלזר להקים סיעת יחיד בשם "הדרך הטובה".
הבחירות לכנסת ה-18.
לקראת הבחירות לכנסת ה-18 (2009) הודיע איתן, כי לא יוצבו ברשימתה לכנסת ארבעה מחברי הסיעה: שרוני, זיו, גלנטי ומרום-שלו. בתחילה הודיעו הארבעה כי יפרשו מהמפלגה ויתמודדו ברשימה נפרדת, אך בסופו של דבר חזרו בהם. לרשימה הצטרפו העיתונאי גדעון רייכר שהוצב במקום השני, חבר הכנסת לשעבר יוסי כץ שהוצב במקום השלישי, והפזמונאית שמרית אור שהוצבה במקום החמישי. השר יעקב בן-יזרי נדחק למקום הרביעי. המפלגה קיבלה 17,571 קולות, לא עברה את אחוז החסימה ולא נכנסה לכנסת.
הבחירות לכנסת ה-19.
לקראת הבחירות לכנסת ה-19 (2013) הודיעה המפלגה על התמודדות נוספת בבחירות, הפעם תחת השם "מפלגת דור בוני הארץ". בראש הרשימה עמד אפרים לפיד, בעוד רפי איתן מונה לנשיא המפלגה. המפלגה קיבלה 6,027 קולות ולא עברה את אחוז החסימה.
הבחירות לכנסת ה-20.
לקראת הבחירות לכנסת ה-20 (2015) המפלגה הודיעה שלא תתמודד. צירים במפלגה הודיעו על תמיכתם במפלגת יש עתיד, שהציגה תוכנית סיוע לאוכלוסייה המבוגרת.
רשימת הגמלאים הישראלית
גמלאי ישראל לכנסת
ארגון &quot;פעמונים&quot;
עצה
עֵצָה (בלועזית: Xylem) היא אחת משתי רקמות ההובלה בצמחים וסקולריים (לצד השיפה). תפקיד העצה הוא הובלת מים ומינרלים הנקלטים באדמה על ידי מערכת השורשים - אל כל חלקי הצמח. תפקיד נוסף הוא חיזוק הצמח ותמיכה מבנית כנגד כוח הכבידה.
תפקוד.
העצה מובילה בעיקר מים ומלחים המומסים בהם. הכיוון הכללי של הזרימה הוא מלמטה כלפי מעלה. הצמח אינו משקיע אנרגיה בהעלאת המים מהשורש ועד לחלקיו העליונים דרך העצה, אפילו בעצים תמירים שגובהם עולה על מאה מטרים, שכן צינורות העצה בנויים מתאים מתים. מספר תאוריות מנסות להסביר את התופעה:
מבנה.
את העצה נהוג לחלק לשני סוגים, בהתאם למיקומם בצמח:
העצה היא רקמה מורכבת המכילה מספר סוגי תאים, אך מורכבת ברובה משני סוגים של תאים:
הן הטרכאידים והן חוליות הטרכאה מתים בסמוך למועד היווצרם. לאחר מותם נותרים בעיקר דפנות התאים העבים והמחוזקים בליגנין.
ערי הזהב המופלאות
אברהים סרסור
דעם
דַעַם – (בערבית: حزب دعم العمالي) היא מפלגה סוציאליסטית רדיקלית ישראלית.
אידאולוגיה ומצע המפלגה.
בתחילת דרכה היא רצה כמפלגת פועלים אך היום היא שינתה את הגדרתה והיא הצטרפה למה שקרוי בעולם, הסדר הירוק החדש או גרין ניו דיל. דעם מציגה תפיסת עולם סוציאליסטית, קוראת לסיום כיבוש השטחים, הקמת מדינה אחת לשני עמים, פלסטיני ויהודי, על בסיס כלכלה ירוקה ושיתופית. דעם טוענת כי יש לחזק את מעמד הפועלים הישראלי והפלסטיני כאחד, דבר שישקף את המשותף בין העמים, ויאפשר קיום חברה סולידרית וצודקת.
מתוך תפיסה שמאלנית, דעם התנגדה להסכמי אוסלו, וטענה כי הסכמים אלה משמרים את העליונות הישראלית ואת הסדר הקפיטליסטי הקיים באזור. דעם מתנגדת גם לסחף האיסלאמי החזק באזור.
היסטוריה.
דעם הוקמה בשנת 1995 על ידי פעילים חברתיים ערבים ויהודים שחלקם היו חברים לשעבר בתנועת "דרך הניצוץ". הסניף הראשון של המפלגה הוקם ביפו כחלק ממאבק לפתרון בעיות הדיור של התושבים הערבים בעיר. בתחילת דרכה עמד בראש הרשימה אסף אדיב. בשנת 2002 מונתה לעמוד בראש המפלגה אסמא זחאלקה אגבארייה.
התמודדות בבחירות לכנסת.
מעת הקמתה התמודדה המפלגה 10 פעמים בבחירות לכנסת, אך לא הצליחה להיבחר. בפעם הראשונה שהמפלגה התמודדה לכנסת היא הייתה המפלגה הקטנה בישראל, שיא כוחה היה בשנת 2006, בבחירות לכנסת ה-17. לקראת הבחירות לכנסת העשרים הודיעה המפלגה שלא תתמודד בבחירות האלו לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הודיעה שתתמודד שוב, הפעם בכינוי "כלכלה ירוקה - מדינה אחת" ובראשות יואב גל טמיר, ומהבחירות שאחריהן היא מתמודדת בכינוי "דעם - כלכלה ירוקה מדינה אחת".
הכנסת ה-14 (1996)
אסף אדיב, סמיה נאסר, קמל אלג'עפרי (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-15 (1999)
סאמיה ח'טיב, והבה בדארנה, אסמא אגבארייה (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-16 (2003)
אסמא אגבארייה, ניר נאדר, סאמיה ח'טיב (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-17 (2006)
אסמא אגבארייה, ניר נאדר, סאמיה ח'טיב (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-18 (2009)
אסמא אגבארייה-זחאלקה, ניר נאדר, מאלכ מוראד (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-19 (2013)
אסמא זחאלקה אגבארייה, ניר נאדר, דני בן שמחון (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הכנסת ה-21 (2019) בשם כלכלה ירוקה - מדינה אחת
יואב גל טמיר, חנאן מנאדרה זועבי, מיכל שוורץ בן אפרת (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הבחירות לכנסת ה-22 (2019)
יואב גל טמיר, ופא טייארה, חנאן זועבי, ארז וגנר (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הבחירות לכנסת ה-23 (2020)
יואב גל טמיר, ופא טייארה, חנאן זועבי, ארז וגנר (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
הבחירות לכנסת ה-24 (2021)
יואב גל טמיר, חנאן זועבי, מיכל שוורץ בן אפרת, סאמיה נאסר (רשימת מועמדים מלאה ראו כאן)
התמודדות בבחירות מקומיות.
בשנת 2008 התמודדה המפלגה בפעם הראשונה בבחירות לרשויות המקומיות בישראל והציגה רשימת מועמדים למועצת העיר תל אביב-יפו. כמו כן הציגה ראש המפלגה אסמא אגבארייה-זחאלקה, תושבת יפו, את מועמדותה לראשות העיר (בסוף לא נרשמה למועמדות). אגברייה עצמה קיבלה 0.45% מקולות הבוחרים, והרשימה לא עברה את אחוז החסימה ולא הכניסה נציג למועצה.
בשנת 2013 התמודדה אסמא אגברייה זחאלקה בבחירות למועצת העיר במסגרת רשימת "עיר ללא גבולות" שיסדה אשת התקשורת והפעילה הפמיניסטית אמילי מואטי. ברשימה התמודדו דן חיימוביץ, הפסיכולוגית עירא ענר וכן השחקן ישי גולן. אגבארייה-זחאלקה הוצבה במקום הראשון ברשימה כאשר סוכם מראש על רוטציה בין חברי הרשימה השונים. הרשימה קיבלה כ-1900 קולות ולא עברה את אחוז החסימה.
מס עיזבון
פאר ויסנר
פאר ויסנר (נולד בשנת 1957) הוא מייסד מפלגת הירוקים. כיהן כסגן ראש עיריית תל אביב-יפו עד מאי 2013 אז הורשע בעבירה שיש עמה קלון ונאלץ להתפטר מתפקידו.
ביוגרפיה.
ויסנר עסק בתעשייה כיצואן וכהנדסאי חשמל והיה בעל מפעל טקסטיל. בשנת 1985 יסד את מפעל "פרארי איטל סטייל" שעסק ביצור ויצוא מוצרי טקסטיל (בין השאר תוך הפרת סימן מסחר רשום בארצות הברית, שגרמה לעיכוב משלוח של תוצרתו במכס). המפעל הפסיק את פעילותו בתחילת שנות ה-90 ונסגר לאחר מלחמת המפרץ. במסגרת זאת הורשע ויסנר, על פי הודאתו, באי הגשת דוחות על הכנסות המפעל בשנים 1990–1992.
בשנות ה-90 הקים את עמותת "האדם עץ השדה" אשר פעלה לשימור, להצלה ולנטיעה של עצים ברחבי ישראל. לאחר אסון המכביה, שנזקו הוחמר עקב זיהום הירקון, הקים ויסנר את מפלגת הירוקים, המפלגה הראשונה בישראל שמוקדשת לשמירה על איכות הסביבה. בבחירות לכנסת ה-15 הוצב ויסנר במקום השני ברשימת המפלגה לכנסת. בבחירות לכנסת ה-16 ובבחירות לכנסת ה-17 היה במקום הראשון, אך בכל המקרים לא עברה המפלגה את אחוז החסימה. בבחירות לכנסת ה-17 התקרבה המפלגה לאחוז החסימה עם 47,595 קולות.
בבחירות המוניציפליות שנערכו בשנת 1998, זכתה המפלגה בשני מושבים בעיריית תל אביב. בבחירות המקומיות בשנת 2004, התמודד ויסנר לתפקיד ראש עיריית תל אביב-יפו, אך הפסיד לרון חולדאי. באותה שנה מפלגת הירוקים בתל אביב-יפו השיגה בבחירות 4 מושבים במועצת העיר וויסנר מונה לסגן ראש העיר. במסגרת תפקידו פעל ויסנר לפיתוח הסביבתי, לפיתוח הכלכלי, לתכנון ולבנייה.
בבחירות לראשות עיריית תל אביב בנובמבר 2008, זכה ויסנר ב-4% מהקולות המצביעים והגיע למקום הרביעי אחרי המועמדים רון חולדאי, דב חנין ואורן שחור. מפלגת הירוקים זכתה בבחירות בשלושה מושבים במועצת העירייה. במקביל הריצה המפלגה בראשותו גם כ-30 רשימות מועמדים בערים נוספות ברחבי ישראל.