נשפון דאובנטון
נשפון דאובנטון (שם מדעי: "Myotis daubentonii") הוא מין של עטלף במשפחת נשפוניים המצוי במגוון אזורים באירופה ואסיה מבריטניה עד ליפן. הוא קרוי ע"ש החוקר "לואיס דאובנטון" (Louis-Jean-Marie Daubenton).
זהו עטלף המגיע לאורך 45-55 מ"מ, מוטת כנפיים של 240-275 מ"מ ולמשקל של 7-15 גרם. עטלף זה בעל פרווה חומה, ראש גדול עם אוזניים ורודות גדולות וכנפיים ארוכות ושחורות. השפתיים ורודות וקטנות ובתוכם שיניים חדות. העטלף יכול לחיות 22 שנה בטבע.
העטלפים נחים במשך היום במערות ויוצאים כשהשמש שוקעת. הם חיים במגוון בתי גידול כולל מדבריים, אך בעיקר באזורים הסמוכים לנהרות או לקניונים. העטלפים עפים מעל הנהר או הקניון וחוטפים חרקים העפים מעל הנהר או חרקים שנפלו למים. הם תופסים עשים, יתושים, בריומים וזבובים בעזרת קרום הכנף שלהם או בעזרת טופרי רגליהם.
קולובוס אדום מערבי
קולובוס אדום מערבי (שם מדעי: "Procolobus badius") הוא מין של קוף ממשפחת קופים בעלי זנב המצוי במערב אפריקה.
אורכו של הקולובוס 450-670 מ"מ, אורך זנבו 520-800 מ"מ ומשקלו 5-11 ק"ג. קוף זה בעל פרווה אדומה ובקצוות אפורה והראש אפור בעל לחיים גדולות ובעל כיפה שחורה מעליו. הידיים ארוכות ועוזרות ללפות ענפים וגם הזנב ארוך ומתפתל.
הקולובוסים מטיילים ביער בחבורות קטנות והם מצויים רק ביערות הגשם של סנגל ושל גאנה. הם כמעט אינם יורדים לקרקע אלא מקבלים את כל מזונם מהעצים. כמו רוב הקופים הם אוכלי כל הניזונים מהחי ומהצומח אבל בעיקר מעלים.
קופים אלו עלולים להיטרף על ידי נמר, פיתוניים, עיט כתר או שימפנזה. הם נמצאים בסכנת הכחדה בטבע עקב בירוא יערות.
קולובוס מלכותי
קולובוס מלכותי (שם מדעי: "Colobus polykomos") הוא מין של קוף מהמשפחה קופים בעלי זנב, החי ביערות הגשם של מערב אפריקה.
אורכו של הקולובוס 670 מ"מ ואורך הזנב 630-900 מ"מ ומשקלו עד 10 ק"ג. קופים אלה בעלי פרווה שחורה לבנה ורעמת הראש שלהם כסופה ומגודלת ומשווה להם מראה מלכותי. הם אוכלי צמחים המחפשים עלים, פרחים, ירקות ופירות ולועסים אותם בפיהם הגדול.
קופים אלה חיים בין העצים בחבורות של 1-3 זכרים ו3-4 נקבות פלוס צאצאיהם. הם קולניים וטריטוריאליים ויזהירו יריבים שלא לחדור לשטחם. את מזונם לעומת זאת הם יעדיפו לאכול על הקרקע כל עוד אין סכנה עליה. אם הם לא נזהרים הם עלולים להיטרף על ידי נמרים, נחשים, עופות דורסים או שימפנזים.
קופים אלה מצויים בסכנת הכחדה בטבע עקב בירוא יערות.
סיסי (סרט)
סיסי (בגרמנית: Sissi) הוא סרט אוסטרי העוסק בסיפורה של אליזבת, נסיכת בוואריה הידועה בכינוי "סיסי". הסרט בוים בידי ארנסט מרישקה עם רומי שניידר בתפקיד הראשי. אמה של שניידר, מגדה שניידר, גילמה בסרט את אמה של סיסי. הסרט הוא הראשון מתוך טרילוגיית סרטים של מרישקה העוסקים בסיסי. השניים הבאים בסדרה הם: סיסי הקיסרית הצעירה וגורלה של מלכה.
הסרט נחשב לאחד מהסרטים דוברי הגרמנית המצליחים ביותר, והקים לתחייה את "מיתוס סיסי". הוא גם נחשב לפריצת הדרך של רומי שניידר. אף על פי ששיחקה במהלך הקריירה שלה בעוד עשרות סרטים שזכו להצלחה, חלקם בתפקידים בעלי אופי שונה לחלוטין מתפקידה כסיסי, דבקה בשניידר דמות זאת עד מותה. למרות רצונה המוצהר להתרחק מדמותה ותדמיתה של הנסיכה, היא מילאה שוב את דמותה של סיסי בסרטו של לוקינו ויסקונטי "לודוויג" (1972).
עלילה.
אליזבת, נסיכת בוואריה (רומי שניידר), היא בתם השנייה של מקסימיליאן יוזף, דוכס בבוואריה (גוסטב קנות') ולודוביקה, נסיכת בוואריה (מגדה שניידר). היא מכונה בפי כל "סיסי". היא חווה ילדות מאושרת בטירת פוסנהופן יחד עם שבעת אחיה ואחיותיה, וגדלה להיות ילדה אוהבת טבע, חסרת דאגות ואימפולסיבית. מוצאה האצילי אינה מכביד עליה כלל. דודתה, סופי, נסיכת בוואריה (וילמה דגישר) מחליטה לשדך את בנה פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה (קרלהיינץ בוהם) הצעיר, עם אחותה הגדולה של סיסי, הלנה (אוטה פרנץ) המכונה "ננה". לודוביקה וננה מסכימות להצעה בהתלהבות, למרות שטרם פגשו את פרנץ. פרנץ עצמו אינו מתלהב מהרעיון, אולם אינו מעז להמרות את פיה של אמו.
לודוביקה מחליטה שסיסי בת ה-16 תתלווה אליה ואל ננה בפגישה הראשונה עם פרנץ. עם זאת, היא אינה מספרת לסיסי על מטרתה של הנסיעה, ואוסרת עליה להשתתף באירועים שבהם תשתתף דודתה, בשל מזגה הפזיז. סיסי יוצאת לדיג, ופוגשת במקרה את פרנץ שנמצא גם הוא בדרכו לפגישה עם ננה. פרנץ מזמין את סיסי לטיול קצר, לא מודע לכך שהיא בת דודתו. סיסי מצדה לא חושפת את זהותה (וקצין המשמר החושם בֶּקל משתכנע שהיא מתנקשת ויוזם מצוד אחריה). במהלך הטיול, סיסי מתאהבת בו, והוא מזמין אותה לציד למחרת. במהלך הציד, סיסי עדיין אינה חושפת את זהותה, אולם לומדת מפרנץ על נישואיו הקרבים לננה. פרנץ מודה שהוא לא חש שום רגש כלפי ננה, ומצהיר שהוא מקנא באיש שיינשא לסיסי. עם שמיעת ההצהרה, סיסי נקרעת בין נאמנותה לננה לבין אהבתה לפרנץ, ונמלטת מהאזור בלי שום הסבר.
למזלה, סיסי אינה חייבת להשתתף במסיבת יום ההולדת של פרנץ באותו הערב, אולם היא מוזמנת אליה בידי אחיו הצעיר, קרל לודוויג (פטר ווק). במהלך המסיבה, פרנץ רואה את סיסי ומבין מי היא באמת, הוא מנסה להתוודות בפניה על אהבתו, אולם היא דוחה אותו כדי לא לפגוע בננה. מבלי להתייעץ באיש, פרנץ מודיע באופן פומבי על אירוסיו לסיסי. סיסי עצמה נכנסת להלם, ולא מסוגלת להתנגד. ננה עוזבת את המסיבה בוכה. אמו של פרנץ גם כן מתנגדת לבחירתו של בנה. סיסי ואמה חוזרות לפוסנהופן וההכנות לחתונה מתחילות. סיסי אינה נרגשת מכך כלל, שכן ננה נעלמה לתקופה לא-מוגבלת. עם זאת, היא מופיעה לפתע עם בן זוג חדש, וסולחת לסיסי. היא נותנת את ברכתה לנישואים, וסיסי נוסעת לווינה על גבי ספינת הקיטור "פרנץ יוזף", כאשר המונים באים להיפרד ממנה מנופפים בדגלי אוסטריה. היא נישאת לפרנץ בטקס מפואר בכנסייה האוגוסטינית.
מנגבי לבן-עורף
מנגבי לבן-עורף או מנגבי הפיה וכן מנגבי אפרורי (שם מדעי: Cercocebus atys) הוא מין של קוף ממשפחת קופים בעלי זנב החיי ביערות אפריקה המערבית ונמצא בסכנת הכחדה עקב בירוא יערות.
המנגבי יכול להגיע למשקל 10 ק"ג. הוא בעל פרווה אפורה-כסופה ובעל פנים לבנות ועורף לבן. העיניים בולטות וצבעם ורדרד. החזה לבן וגם הבטן, אך הרגליים והזנב אפורים.
קוף זה הוא מטפס טוב החי בין ענפי העצים של יערות הגשם הטרופיים. הוא חי גם בביצות, ביצות מנגרובים, יערות פתוחים ושדות מיוערים. הוא ניזון הן מהחי והן מהצומח, בעיקר מזרעים ומפירות, אך גם מבעלי חיים קטנים.
קופי המנגבי יכולים לחיות בקבוצות של עד 95 פרטים, אך בדרך כלל הם יכללו פחות פרטים. הקבוצה צועדת יחדיו ביער ומחפשת מזון ואם אחד מחבריה מבחין בטורף הוא משמיע אזעקה אותה כל חברי הקבוצה שומעים ומגיבים. הם יכולים לקפוץ מיד למטה או אל ענפים נמוכים וסבוכים בהם טורפיהם לא יכולים להגיע.
הם נטרפים על ידי נמרים, עופות דורסים, נחשים גדולים ושימפנזות.
לקוף זה 2 תת-מינים:
מנגבי הפיה
גונון
האמנה המוקדונית-קרתגית
האמנה המוקדונית-קרתגית הייתה אמנה סודית שנחתמה בשנת 216 לפנה"ס בין מוקדון לבין קרתגו. מטרת האמנה הייתה איחוד כוחות למלחמה כנגד הרפובליקה הרומית. האמנה נחתמה זמן לא רב לאחר קרב קאנאי, כאשר נראה היה שקרתגו עומדת לנצח במלחמה הפונית השנייה. גילוי האמנה בידי הרומאים, הביא לפרוץ המלחמה המוקדונית הראשונה בין רומא למוקדון.
רקע.
קרתגו.
בשנת 218 לפנה"ס הכריזה הרפובליקה הרומית מלחמה על קרתגו, ופתחה בכך את המלחמה הפונית השנייה. כבר עם פרוץ המלחמה, הפתיעו המהלכים הקרתגיים את הרומאים. ההמצביא הקרתגי חניבעל יצא למסע מסוכן אשר במהלכו חצה את היספניה, גאליה והרי האלפים ונחת בחצי האי האפניני בראש צבא. הרומאים ניסו להשמידו, אולם חניבעל הביס אותם בקרב טיקינוס, קרב טרביה וקרב טראסימנוס. האסטרטגיה הפביאנית שהופעלה נגדו, הייתה יעילה, אולם תבוסתנית מדי ולפיכך נזנחה. ב-216 לפנה"ס, החליטו הרומאים לגייס צבא ענק ולמחוץ את חניבעל אחת ולתמיד. עם זאת, כאשר נערך באוגוסט קרב קאנאי, חניבעל הפתיע שוב ומחק כוח רומאי גדול בהרבה מכוחו שלו. עם זאת, מסיבות השנויות במחלוקת, חניבעל דחה את דרישותיהם של חלק מקציניו לתקוף את רומא חסרת המגן לכאורה, והעדיף לפתוח במשא ומתן. בצעד אמיץ, סירבו הרומאים לדון בכלל על כניעה.
חניבעל נע אל קמפניה במטרה למצוא מקלט לחייליו לחורף המתקרב. מכיוון שהעיר נולה סגרה בפניו את שעריה, הוא קבע את משכנו בעיר קפואה. הוא קיבל שם נציגים משבטים קמפנים שונים, וכן מהברוטים, הלוקנים, הסמניטים והאפולים, שכולם הציעו לו נאמנות. הברית שחניבעל הציע הייתה מחייבת הרבה פחות מהברית שהציעו הרומאים, כך שהיה קל יותר לקבל אותה. חניבעל העביר את חורף 216–217 בקפואה, וחייליו נהנו משפע המותרות שבעיר, מה שהוליד את הביטוי "חורף קפואני". חניבעל שלח את אחיו מאגו לקרתגו בבקשה לקבל תמיכה באנשים, בכסף ובמזון. עם זאת, בקרתגו לא רצו או לא יכלו לעשות זאת, ומרבית התמיכה הגיעה אל הזירה האיברית. לפיכך, חניבעל חיפש נואשות בעלי ברית שיוכל לקבל מהם תגבורות.
מוקדון.