עם צאתה לגמלאות למדה שרה כתיבה עיתונאית בהנחיית העורכת שוש ברקאי והשתתפה במערכת עיתון הגמלאים של הרצליה "כיוון חדש". היציאה לגמלאות אפשרה לשרה להתפנות אל מה שהיא קוראת "שפת הלב", לימודי תרבות הלאדינו ושפת הלאדינו במרכז לחקר הלאדינו באוניברסיטת בר-אילן. לימודים שתרמו רבות לכתיבת סיפורים ושירים נוסטלגיים בעברית מתובלת בלדינו ולפרסומם באתר שלה וכן בספר שכתבה "אין גלים בים סלוניקי".
קריירה.
יצירותיה ראו אור בספרים, בתקליטורים, בקלטות אודיאו ווידאו, במשחקי מחשב, בתוכניות טלוויזיה, בסרט ובעבודות אמנות בין תחומית. כיוצרת היא מכוונת את כישוריה למען הקהילה, למען אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ומגזרים שונים. בעבודתה במט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית) פיתחה תוכניות לימודים, כתבה וערכה תוכניות רבות עבור אוכלוסיות אלו ועבור מערכת החינוך. בנוסף עסקה בהנחיית כותבים בנושאים של הקניית השפה והלשון, הבנת הנקרא, עידוד קריאה וכתיבה יצירתית, הקניית עברית כשפה שנייה, ועוד.
שלום היא חברה באקו"ם – אגודת קומפוזיטורים, מחברים ומו"לים. כמן כן, חברה בתל"י – תמלוגים ליוצרי הקולנוע והטלוויזיה בישראל.
פרפר נחמד.
שלום הייתה התסריטאית היחידה במספר תוכניות של סדרת הטלוויזיה "פרפר נחמד" המקורית. הסדרה היא תוכנית של הטלוויזיה החינוכית הישראלית לילדים בגיל הגן. הסדרה דנה, באמצעות שיח בין מנחים לבובות, בדילמות וסוגיות שונות מעולמם של הילדים, וכן בתכנים חינוכיים כגון פרקים המוקדשים לחגי ישראל. הפקת התוכנית לטלוויזיה החינוכית החלה בינואר 1981, והפרק הראשון שודר ב־31 במרץ 1982. פרקי התוכנית שודרו פעמים רבות בשידורים חוזרים. הסדרה נמצאת כמעט בכל בית בישראל על גבי תקליטורים ובערוץ יוטיוב גם בשנת 2020 בישראל ומחוצה לה.
עבודה במט"ח.
בין השנים 1986–2006 כעשרים שנה עבדה במט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית) ופיתחה תוכניות לימודים מגוונות.
תוכניות לילדי עולים מרוסיה.
שלום הייתה חלק מצוות הפיתוח של התוכנית "הכל חדש", הקניית עברית כשפה שנייה לילדים עולים חדשים שהעברית אינה שפת האם שלהם. התוכנית פותחה עם העלייה הגדולה מרוסיה בשנות התשעים, במהלך פיתוח התכנית כתבה שני ספרים.
תוכניות לילדים מהמגזר הערבי.
בין השנים 1990–2004 פיתחה, ערכה, כתבה, הנחתה כותבים ועמדה בקשר עם מורים מהמגזר הערבי בתוכניות "עברית זה כיף". במסגרת התוכנית שרה שלום כתבה עשר חוברות לתלמיד וכן חוברות למורה. התוכנית "עברית זה כיף" נועדה להקניית השפה לילדי המגזר הערבי, ולקרובם אל השפה והתרבות של האוכלוסייה היהודית. עבודתה נעשתה תוך שיתוף פעולה הדוק עם המפקח על לימודי העברית כשפה שנייה במגזר הערבי ועם מורים ומורות מבתי ספר ערביים. לאור הצלחת התוכנית הוחלט להרחיבה מכיתות ב'–ו', ולהמשיכה בחטיבות הביניים, בשם "עברית זה כיף למתקדמים". במסגרת התכנית לחטיבות הביניים שרה פיתחה, כתבה, הנחתה כותבים וערכה ארבעה ספרים לתלמיד וחוברות עזר למורה. כתוספת לחומרי הלימוד היא תסרטה דיאלוגים לקלטות שמע "עברית זה כיף", המלוות את התוכנית ומעשירות אותה בהקניית הבנת הנשמע, במיומנויות שפה מדוברת וכן כללה קטעים מתוכנית הטלוויזיה החינוכית "בלי סודות", ושילובם בתוכנית "עברית זה כיף". עקב דרישת בתי הספר במגזר הערבי פיתחה שרה שלום תוכניות לקריאת העשרה שכללו את:
תוכניות לילדי המגזר החרדי.
שרה שלום פיתחה וכתבה מספר חוברות במסגרת התוכנית "אשכולית" להקניית לשון ושפה לילדים שעברית היא שפת האם שלהם. ניסיונה בתוכנית זו תרם להסבת החומר ולהתאמתו להקניית לשון ושפה במגזר החרדי. במסגרת התוכנית ששמה "רימון" נכתבו חוברות, בהן עסקה שרה בהנחיית כותבים מהמגזר החרדי ובעריכה.
תוכניות מתואמות ללומדים ברמות שונות.
ללומדים ברמות שונות, דוברי עברית כשפת אם, כתבה שרה מספר תוכניות לפיתוח מיומנויות קריאה והבנת הנקרא. במסגרת התכנית "צעד צעד" היא כתבה סדרת סיפורים לכיתות הנמוכות בבית הספר היסודי, שבה כל סיפור מעובד ומדורג לשלוש רמות, לשם הנגשה אל תלמידים ברמות שונות.
במסגרת התוכנית "מובן מאליו" (שח"ק, שיפור חיזוק הקריאה), שרה שלום כתבה סדרת חוברות המיועדת לבני נוער המתקשים בקריאה שבה התכנים מתאימים לבני נוער. שפת הכתיבה, ואוצר המילים נועדה לעידוד קריאה. אחת החוברות נקראה "על כלבים ואנשים" שמופיעה בספריה הלאומית.
תוכנית לבעלי פיגור שכלי.
ניסיונה הרב בפיתוח וכתיבה עבור קהלי יעד בעלי צרכים מיוחדים גרם לשרה שלום ליזום בהתנדבות את פיתוח התכנית "סיפור בשבילכם" עבור מבוגרים בעלי פיגור קל ובינוני. התכנית כוללת סיפורים ששרה כתבה במיוחד עבור אנשים אלו לאחר הכרות איתם ולמידת צורכיהם מאנשי מקצוע. הסיפורים הוקראו להם על ידה בספריה העירונית בהרצליה, ועודדו אותם לקריאה, להאזנה, לשיחה, ויותר מכל לשילובם בקהילה. לאחר הצלחת הפיילוט פיתחה שרה דפי עבודה שמלווים את הסיפורים ונועדו לחיזוק הבנת הנשמע, הבנת הנקרא, הבנת הקשר בין איור לתמונה, כתיבה, הבעה בעל פה, שילוב בקהילה ועוד, וכן דף פעילויות נלוות למטפל, כלי עבודה להעברת הסיפורים ולפעילויות נוספות. הפיילוט לדפי עבודה אלו נעשו בהנחייתה בהתנדבות. התוכנית כולה הוצגה על ידי שרה שלום וזכתה להתעניינות רבה, בכינוס הארצי הרביעי בנושא "הטיפול באדם עם פיגור שכלי" שנערך על ידי מדינת ישראל, משרד הרווחה, האגף לטיפול באדם המפגר. במלון דויד אינטרקונטיננטל תל אביב מאי 2005.
עבודה עם פרופסור שלמה הרמתי.
שלום עבדה עם פרופסור שלמה הרמתי ותרמה מניסיונה לפיתוח הסדרה "שלום קריאה" שפותחה על ידו בשיטת השכתוב הדידאקטי. מטרתה להקל על קוראים צעירים שמתחילים דרכם בקריאה ולעודדם באמצעות הקפדה על משפטים קצרים, בהירות טקסט ועימוד גרפי. הסדרה הוצאה לאור ב"מסדה" וב"מודן". עבור סידרה זו כתבה את ספריה "רוני קטשופ" ו"חגואל". בספרה "חגואל" השתתפה בניסוי נוסף של בדיקת התאמת ניקוד חלקי בספר וכיצד הוא משפיע על רהיטות הקריאה של תלמידים בכיתות הנמוכות ועל הבנת הנקרא. סדרת ההמשך לגילאים גבוהים יותר נקראת "שעת קריאה" ועבורה כתבה שרה את הספרים "מה רע להיות סקרן", "ג'מבו" ו"לא יודע להפסיד בכבוד".
כתיבה עבור נשים.
ב-17 במרס 2010 שרה שלום השתתפה וגם הנחתה את אירוע האמנות "אישה 10". תערוכה קבוצתית בתחומי יצירה ציור, פיסול, צילום, כתיבה יוצרת, אופנה ועוד. התערוכה ארחה רב שיח "בשביל זה היה שווה לשרוף את החזיות?" בהשתתפות אמנים אורחים.
ביוני 2019 התפרסם הספר "כיס הסודות" בו שרה שלום שתפה פעולה עם ורד כתר בכתיבת הספורים בספר המשותף שלהן. הספר נכתב כדי לתת מענה לדילמות אופייניות בחיי נשים מבוגרות המתוארות על ידי שרה שלום בחריזה קלילה והומוריסטית. בתקליטור המצורף לספר, הצעות לטיפול בכל דילמה בשיטה הוליסטית של ורד כתר שהיא מורה מומחית לתנועה, מודעות וצמיחה.
פיתוח חוגי יצירה.
במכון לקידום נוער ליצירתיות ולמצוינות מיסודה של ד"ר אריקה לנדאו פיתחה שרה שלום חוגים עבור בני נוער בנושאי "חשיבה יצירתית" ו"כתיבה יצירתית - גם אני יכול", והדריכה בהם. במסגרת מתנס"ים וספריות ערכה סדנאות לקבוצות הורים וילדים בנושאים של "שילוב אמנויות בשילוב דורות", "יום המשפחה שלי", "בנות מצווה - אמהות ובנות" ועוד. כמו כן פיתחה והנחתה סדנאות לקבוצות מבוגרים בנושאים שונים, בהם כל מפגש החל ביצירה אישית שהיוותה טריגר להכנסת העיניים אל העולם הפנימי, ויציאה אל שיחה קבוצתית ושיתוף.
יצירות.
ספרים, תוכניות לימודים, טלוויזיה, רדיו, שירים ועבודות אמנות שהוצגו בתערוכות ובגלריות, בספרה "אין גלים בים סלוניקי", ובאנתולוגיות של הוצאות ספרים שונות. שרה שלום היא דור שני לשואה ואחד הנושאים הבולטים ביצירתה הוא הנצחת השואה, נספיה ושורדיה גם מהפן האשכנזי של האם (מפולין) וגם מהפן הספרדי של האב (מסלוניקי יוון).
ספרים.
קהל היעד – ילדים, נוער ומבוגרים
סרטים קצרים.
תסריטאית בתוכנית של הטלוויזיה החינוכית (טח"י) "פרפר נחמד"
יוצרת סרט על אמה
"אם לא אני מי יחיה?!" חלינה חגואל שורדת שואה
ביקורת על יצירתה.
על הסדרה "לקרוא בכיף"
על הספר "חגואל"
על "מה רע להיות סקרן"
על "רוני קטשופ"
על הסרט "אם לא אני מי יחיה – חלינה חגואל שורדת שואה"
משפחתה.
שלום נולדה ב־8 ביולי 1950 בתל אביב להורים ניצולי שואה. אמהּ מוורשה, פולין, ואביהּ מסלוניקי, יוון. שירתה בצבא בחיל המודיעין. נישאה ליצחק שלום במרץ 1970, ועברה להתגורר בהרצליה. לשרה וליצחק, שלושה ילדים: נירית צוק (מנכ"לית אתר עשר פלוס), שי שלום, עו"ד חן כהן שלום ושמונה נכדים.
חיים חג'בי
הרב חיים חג'בי (1865–1949; ה'תרכ"ו – כ' בחשוון ה'תש"י) היה רב, מקובל, מגדולי רבני יהדות תימן במאה ה-18 וה-19.
ביוגרפיה.
הרב חיים בן הרב משה חג'בי נקרא גם בשם מארי חיים מוסא חג'בי, נולד בשנת ה'תרכ"ו (1865) לאביו הרב משה חג'בי בעיירה רבוע במחוז כוולאן שבתימן, נצר למשפחה שהעמידה תלמידי חכמים ורבנים שמקורם מהעיר חג'בה.
בצעירותו קיבל מאביו את הלימוד המקובל בתימן: משנה תורה להרמב"ם, הלכה, משנה, תרגום אונקלוס, ומנורת המאור. לאחר מכן נשלח על ידי אביו לעיר צנעא ללמוד אצל רבני העיר ושם בלט בלימודו, בחריפותו ובמידותיו. רבני העיר צפו לו גדולות. נודע כעילוי ובקי בייחוד בתורת הקבלה. הוסמך לרבנות בגיל צעיר על ידי חכמי ביה"ד צנעא, ולדיינות. בהמשך, התמנה לרב העיירה רבוע ולרב מחוז כוולאן, ושימש אב"ד באזורו, ואף לימד והסמיך דיינים במחוז כוולאן שבתימן.