מדיה חברתית יכולה גם להיות כלי רב עוצמה בהנצחת התנהגות העדר. כמויות התוכן הגדולות שנוצרות על ידי משתמשים משמשות פלטפורמה למובילי דעה לקבל במה להבעת דעותיהם ובכך להשפיע על החלטות רכישה, וגם המלצות מצד בני גילם והוכחות לחוויות קניה חיוביות ברשת - כל אלו הם גורמים מסייעים בתהליך שמאפשרים לצרכנים לקבל החלטות רכישה. במחקר משנת 2015 עלו מסקנות שיש השפעה חברתית חיונית במסגור עמדות כלפי מותגים, מה שמביא בתורו לכוונת רכישה. נמצא כי אנשים שהם משפיעים בתחומם ומובילי דעת קהל, קובעים ומעצבים נורמות אחריהן עוקבים העמיתים שלהם, וכאשר חברות מטרגטות את אותם אנשים מוחצנים ופונות אליהם, זה מגדיל את סיכויי הרכישה עוד יותר. הסיבה לכך היא שלרוב אנשים בעלי אישיות חזקה נוטים להיות מעורבים יותר בפלטפורמות צרכניות ובכך להפיץ מידע מפה לאוזן בצורה יעילה יותר. מותגים רבים החלו להבין את חשיבותם של שגרירי המותגים ומשפיעים, וכעת נראה בצורה ברורה יותר כי ניתן להשתמש בתופעץ העדר כדי להניע מכירות ורווחים באופן אקספוננציאלי לטובת כל מותג באמצעות בחינת מקרים אלה.
בשיווק חברתי.
שיווק יכול להתעלות בקלות מעבר לשורשים מסחריים, בכך שהוא יכול לעודד אקטיביזם גם בתחומים שהם לא מסחריים גרידא, למשל: בריאות, סביבתנות והחברה בכללותה. מנטליות העדר נמצאת לעיתים קרובות בקדמת הבמה בכל הנוגע לשיווק חברתי, מה שסלל את הדרך לקמפיינים חברתיים כמו יום כדור הארץ, שלל קמפיינים נגד עישון והשמנת יתר בכל מיני מקומות בעולם ועוד. בתוך תרבויות וקהילות, על המשווקים לשאוף להשפיע על מובילי דעה שבתורם משפיעים זה על זה, מכיוון שמנטליות העדר של כל קבוצת אנשים היא זו שמבטיחה הצלחה של קמפיין חברתי. בעקבות קמפיין בספרד למאבק בהשמנה בגיל הנעורים נמצא כי קמפיינים המופעלים בבתי ספר הם יעילים יותר בגלל השפעתם של מורים ועמיתים, והניראות הגבוהה שהקמפיינים האלו מקבלים בקרב תלמידים ובמהלך האינטראקציה שלהם זה עם זה. מנהיגי דעה בבתי הספר יצרו את הלוגו והמיתוג של הקמפיין הזה והם גם אלו שקבעו את התוכן למדיה החברתית והובילו מצגות בתחום בתי הספר, כדי לעודד אינטראקציה של קהל התלמידים וליצור אצלם מעורבות בקמפיין. לכן נראה שניתן לומר שהמסקנה מהצלחת הקמפיין נעוצה בכך שאמצעי התקשורת שלו היו הקהל עצמו, מה שנתן לקהל היעד של הקמפיין תחושת בעלות והעצמה על המסרים והתכנים. כאמור, התלמידים השפיעו רבות אחד על השני ועל ידי כך שהם קיבלו עידוד וחיזוקים ממובילי הדעה, מארגני הקמפיין הצליחו להשיג את תשומת ליבם של סטודנטים אחרים שהזדהו עם קבוצת ההתייחסות.
תופעה של התנהגות העדר לא חלה רק על תלמידים בבתי ספר בהם הם נראים לעין, אלא גם בקרב קהילות בהן פעולה נתפסת ממלאת תפקיד חזק. בין השנים 2003–2004 ביצעה אוניברסיטת קליפורניה מחקר למדידת שימור האנרגיה של משקי הבית, ומה היו המוטיבציה של המשפחות לפעול כך. נמצא כי גורמים כמו שמירה על איכות הסביבה, חסכון בכסף או אחריות חברתית לא השפיעו באותה מידה על כל משק בית כמו להתנהגות הנתפסת של שכניהם. אף על פי שהתמריצים הכספיים של חסכון בכסף, ומיד לאחריו תמריצים מוסריים לשמירה על הסביבה, נחשבים לעיתים קרובות כמצפן המנחה הגדול ביותר של הקהילה, יותר משקי בית הגיבו לעידוד לחסוך באנרגיה כאשר נאמר להם כי 77% משכניהם השתמשו במאווררים במקום במיזוג אוויר לקירור, מה שהוכיח כי יש יותר סיכוי שקהילות ינהגו בצורה מסוימת אם הם חושבים שכל האחרים מסביבם בקהילה שלהם כבר מתנהגים באותה התנהגות מסוימת.
ההתנהגות שמדגימה את תופעת העדר בשני המחקרים האלו, מדגישה את העובדה כי התנהגות העדר יכולה גם להיות רב עוצמה בשיווק חברתי, ואם הוא מיושם נכון, יש לו פוטנציאל להשיג שינוי גדול. ברור שלמנהיגי הדעה ולהשפעתם החברתית יש נגיעה בהרבה אנשים בקרב קבוצות ההתייחסות שלהם ולכן הם יכולים לשמש כקולות רמים ובולטים כדי לעודד אחרים בכל כיוון קולקטיבי.
צפון תלפיות
אם היית רואה
אם היית רואה הוא סינגל של הפרויקט של עידן רייכל שבוצע על ידי הזמרת הישראלית ליאת ציון. השיר יצא לאור ב-18 באוגוסט 2013, כסינגל החמישי מתוך האלבום "רבע לשש", על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר הוא בסגנון מוזיקת העולם, אשר מאפיין שירים נוספים מתוך האלבום, ומשלב בתוכו גם את סגנון הרוק. בשיר, הדובר מתאר דמות אותה לא ראה זמן רב ומה הייתה חושבת הדמות אם הייתה רואה אותו כעת.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי אלעד ויסמן והועלה לערוץ היוטיוב של רייכל ב-18 באוגוסט 2013, בסמוך לצאתו של הסינגל. בקליפ ניתן לראות את חברי הפרויקט של עידן רייכל מבצעים את השיר.
נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כמיליון.
ג'פרי ביקרופט
ג'פרי ביקרופט (באנגלית: Jeffrey Beecroft; נולד ב-1 באפריל 1956 בסקרמנטו שבקליפורניה) הוא מעצב אמנותי אמריקאי.
ביוגרפיה.
ביקרופט נולד בסקרמנטו שבקליפורניה בשנת 1956. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון, למד באוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בשנת 1981 קיבל את התואר השני שלו, באמנויות יפות. בתחילת שנות השמונים החל לעבוד בהפקות טלוויזיה, בין היתר עבד כמעצב בסדרת הטלוויזיה "המשווה" . משנת 1987 עובד ביקרופט יותר ויותר עבור סרטים. אחת ההצלחות הגדולות שלו הוא הסרט "רוקד עם זאבים" בכיכובו ובבימויו של קווין קוסטנר. עבור הסרט היו הוא וליסה דין מועמדים לאוסקר בקטגוריית עיצוב ההפקה הטוב ביותר.
אתלדרד בנט
אתלדרד בנט (באנגלית: Etheldred Benett; 1776–1845) הייתה גאולוגית אנגליה, שמוזכרת לעיתים קרובות כ"אשה הגאולוגית הראשונה", לאחר שהקדישה את חייה לאיסוף וללימוד מאובנים שגילתה בדרום-מערב אנגליה. היא עבדה בצמוד לגאולוגים רבים ואוסף המאובנים שלה, שנחשב לאחד הגדולים באותה תקופה, מילא חלק חשוב בהתפתחות הגאולוגיה
חייה.
אתלדרד בנט נולדה ב-22 ביולי 1776, למשפחה עשירה. בתם הבכורה של תומאס בנט (1729–1797) מווילטשייר וקתרין נאה דארל (נפטרה 1790); אחיה, ג'ון (1773–1852), היה חבר הפרלמנט וייצג את וילטשייר ומאוחר יותר של דרום וילטשייר משנת 1819 עד 1852.
משנת היא התגוררה בכפר נורטון בוואנט, בוילטשייר. מעט מאוד ידוע על חייה מעבר לתרומותיה לגאולוגיה. לפחות משנת 1809 ועד מותה, היא התמסרה לאיסוף וללימוד המאובנים של מחוז הולדתה. בנט הייתה בקיאה בסטרטיגרפיה, אשר סייעה לה בחיפושיה, ועושרה איפשר לה לשכור אנשים לעבודה, ולרכוש ממצאים מאובנים.
התעניינותה בגאולוגיה התעוררה על ידי קרוב משפחתה, הבוטנאי איילמר למברט . למברט היה אספן מאובנים מסור שתרם לאוסף הגאולוגי של ג'יימס סוורבי . כך פיתחה בנט את אהבתה למאובנים וקשרה קשרים עם גאולוגים מהמובילים באותה תקופה. באמצעות הפרסומים של גאולוגים אלה נוצרו מרבית ההתייחסויות ליצירתה. היא תרמה לעבודותיו של גדעון מנטל בנושא סטרטיגרפיה, וגם עבדה עם סוורבי.
בנט לא הייתה נשואה והייתה עצמאית מבחינה כלכלית, וכך הצליחה להקדיש חלק ניכר מחייה לתחום הגאולוגי המתפתח באמצעות איסוף ומחקר של מאובנים.
אוסף המאובנים.
המומחיות של בנט הייתה בקרטיקון העליון, בוילטשייר. האוסף שלה היה אחד הגדולים והמגוונים בתקופתו והיו לה מבקרים רבים בביתה. כמה מאובנים באוסף שלה היו הראשונים שהוצגו ותוארו, וחלקם היו נדירים ביותר או נשמרו בצורה יוצאת דופן. בנט הייתה בקשר עם מחברים רבים שחקרו ופרסמו עבודות על מאובנים. ארבעים ואחת מדגימותיה נכללו באוסף של סוורבי.
לאחר שצפה בחלק מהאוסף שלה, ובהנחה שמדובר בגאולוג, העניק לה הצאר ניקולאי הראשון דוקטורט למשפט אזרחי מאוניברסיטת סנט פטרסברג בתקופה שנשים לא הוכנסו למוסדות להשכלה גבוהה. בתגובה לדוקטורט הכבוד שלה, בנט ציינה כי "למדענים ככלל יש הערכה מאוד נמוכה ליכולות של הנשים במדע."
מרבית אוסף המאובנים שלה שוכן כעת באקדמיה למדעי הטבע בפילדלפיה לאחר שנרכשה על ידי תומאס בלרבי וילסון. כמה פריטים נמצאים במוזיאונים בריטים, ובמיוחד במוזיאון לידס, ואולי בסנט פטרסבורג. אוספים אלה כוללים דגימות מסוגים רבים וכמה מהמאובנים הראשונים שנמצאו עם הרקמות הרכות שנשמרו.
כל האוסף נחשב אבוד בראשית המאה העשרים, מכיוון שלא ניתן היה למצוא דגימות ספציפיות. עם זאת, התעניינותה של האקדמיה בפילדפיה באוספי המאובנים המוקדמים של האנגלים ובמיוחד באוסף של בנט, הובילה שוב להכרה רשמית בה. מה שהוביל בסופו של דבר לדיון בשני פרסומיה, לבירור הטקסונומיה ולצילום קטעים חשובים רבים מאוסף שלה.
בנט התעניינה גם בקונכולוגיה ובילתה זמן באיסוף ופירוט צדפות וקונכיות, שרבים מהם היו ממצאים חדשים. במכתב לגדעון מנטל בשנת 1817 היא טענה כי איסוף המאובנים שלה לא הותיר לה זמן להסתכל במאובניו.
תרומה לגאולוגיה ופלאונטולוגיה.
תרומתה של בנט להיסטוריה המוקדמת של הגאולוגיה בוילטשייר היא משמעותית מכיוון שהתכתבה בהרחבה עם עמיתים גאולוגים כמו ג'ורג' גרינאו (הנשיא הראשון של החברה הגאולוגית), גדעון מנטל, ויליאם בקלנד ואחרים. היא שיתפה ברצון רעיונות ופריטים מאוסף המאובנים שלה למטרות ראויות בעיניה כמו מוזיאונים, ושלחה גם לסנט פטרסבורג. באמצעות החלפת מאובנים רבים עם גדעון מנטל, הושגה הבנה מעמיקה של סלעי הקרטיקון של דרום אנגליה.