לדברי אוליאל, "מדובר באלמנט חשוב ומרכזי בשמחות ובפולקלור המזרחי ולא הייתה לזה מילה בעברית. 'צהלולים' היא מלשון צהלה וגם מזכירה בצליל את 'קולולו'". אוליאל מוסיף: "זה כבוד גדול שהאקדמיה אימצה מילה שהמצאתי. כתבתי שירים רבים, אבל מילה נשארת לדורות".
סממן תרבותי.
הנוסע האירי ריצ'רד רוברט מאדן ביקר בשנת 1827 בירושלים והוזמן על ידי יוסף אמזלג, העשיר ביהודי העיר, לחתונה יהודית, בה נשמעו ככל הנראה צהלולים: "בחצר מצאנו בנות-ישראל נאות במספר רב, שהיו צווחות כפי שנוהגים המצרים בלילות שימורים ובחתונות".
זיהויָם של הצהלולים עם עדות המזרח בישראל הפך אותם לסממן תרבותי. לעיתים הם נתפסים כמנהג פרימיטיבי שמזרחים ילידי הארץ משתדלים להמעיט בו, כפי שעולה מדבריו של עמיר פרץ: "אמא שלי אמרה לנו שהיא חייבת לעשות 'זרארט'. 'זרארט' זה מה שקיבל בעברית את השם צהלולו-לו-לו. אמרנו לה: 'אמא, מה, השתגעת?' היא אמרה: 'אתם לא רוצים? אני לא באה'. התחלנו משא ומתן. אמרה: 'אני רוצה עשרה סלסולים'. אמרנו לה: 'השתגעת? איך עשר?' הגענו בסוף להסכמה על חמש. חמישה צהלולים". ברית המילה החלה, ואמו של פרץ החלה בצהלולים שלה. פרץ אמר על כך: "אני זוכר שפתאום תפסתי את כל הגיחוך והעקמומיות שבעניין... שתעשה מאה צהלולים, מה קרה? אם הקיבוצניקים רוצים לשיר 'אנו באנו ארצה', שישירו כמה שהם רוצים. ואם היא רוצה לבטא את השמחה שלה בדרך אחרת, צריך לתת לה לבטא את זה".
בתרבות הפופולרית.
בפרק השני בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "רמזור", הסבתא הטריפוליטאית של טלי רוצה להשמיע צהלולים בחתונה של אמיר וטלי, בעוד אמיר, שמוצאו אשכנזי, רואה במנהג זה מנהג ערבי ופרימיטיבי ומתנגד לו.
רצ'יטאטיב
זאב כיסאי
פצעי לחץ
מירי בן-יוסף
מירי בן יוסף (1944 – 13 בנובמבר 2005) הייתה יחצ"נית בתחום המוזיקה בישראל.
בן יוסף, אשר עסקה בתחום יחסי הציבור מעל ל-20 שנה, נחשבה לאחת ממייסדות התחום בישראל. היא ייצגה אמנים מובילים, ביניהם אריק איינשטיין, שלום חנוך, להקת "אתניקס", שלמה ארצי, להקת המכשפות, שרית חדד, אייל גולן, אחינועם ניני, "שבק ס", דנה ברגר, עמיר לב, אביב גפן, ברי סחרוף, גידי גוב, גלי עטרי, להקת "כוורת", להקת "כשניקו תתחיל לדבר" ועוד רבים אחרים. בן יוסף הייתה גם המנהלת האישית של הזמר שלומי שבן (שהקדיש לה את אלבומו השני, עיר), ועבדה עמו כמעט עד מותה. בן יוסף אף ייצגה אמנים בינלאומיים אשר הגיעו להופיע בישראל, ביניהם מדונה, שינייד או'קונור, "U2", "Guns N' Roses", הנרי רולינס ועוד.
בן יוסף הונצחה, עוד לפני מותה, בשירה של ענבל פרלמוטר "סיגריות לייט":
בן יוסף נפטרה בגיל 61 ממחלת סרטן הריאה, והותירה אחריה בת. במלאת שלושים יום לפטירתה שודר ברשת ג' משדר מיוחד לזכרה בהשתתפות אמנים ישראלים רבים.
הג'ילר
הג'ילר (טורקית Hacilar) הוא יישוב מתקופת האבן בדרום-מערבה של אסיה הקטנה, כ-25 ק"מ מדרום-מערב לעיר בורדור שבטורקיה. הממצאים המוקדמים ביותר בתל הם משנת 7040 לפנה"ס לערך מהתקופה הנאוליתית, והוא ננטש ויושב מחדש מספר פעמים.
בשנת 1956 הצביע מורה מקומי על התל בפניו של הארכאולוג הבריטי ג'יימס מלארט, ושנה לאחר מכן החל האחרון לחפור במקום. הממצאים הועברו למוזיאון לתרבויות אנטוליה באנקרה. בתי התל נבנו על שכבת אבן שנועדה להגן עליהם מפני נזקי המים ונערכו סביב חצרות פנימיות. הקירות היו עשויים מעץ, תערובת של עץ או אבני בוץ. הגגות נתמכו על ידי עמודי עץ והסברה היא כי בבתים הייתה קומה שנייה העשויה גם היא מעץ. הקירות הפנימיים היו חלקים וללא ציורים או עיטורים.
בשכבות מאוחרות יותר בתל התגלו אבני רחיים, מכתשים ותנורים ביתיים. לקירות נוספו גומחות, המטבח הופרד מיחידת המגורים והקומות העליונות שימשו לאחסון דגנים או כפינות עבודה.
לוח השנה העיברי
צ'איאונו
צ'איאונו (טורקית Çayönü) הוא אתר ארכאולוגי מהתקופה הנאוליתית בדרום-מזרח טורקיה, כ-40 ק"מ צפונית-מערבית לעיר דיארבקיר, בסמוך לעיירה ארגאני.
הארכאולוג האמריקאי רוברט ג'ון בריידווד חפר באתר בין השנים 1964 ו-1978, ושוב בין 1985 ו-1991. לפי הממצאים היה האתר מיושב בין 7200 ו-6600 לפנה"ס לערך.
מחקר עצמות בעלי החיים שהשתמרו באתר מרמז על ביות מוקדם של החזיר. ממצאים בוטאניים רומזים לכך שתושבי האתר גידלו גם חיטה. צ'איאונו היה גם המקום בו נמצאה חתיכת הבד המוקדמת ביותר הידועה. פיסת טקסטיל זו הייתה מבד פשתן בן 9,000 שנה והוא נארג מפשתן שגדל באופן מקומי. בנוסף לכך האתר היה המרכז העיקרי לייצור חרוזים בתקופה הנאוליתית המוקדמת. ארכאולוגים גילו ארבעה פריטי נחושת מוקדמים בצ'איאונו, מתאריך 7,200 לפני הספירה. צ'איאונו הוא גם המיקום של חפצי הנחושת המוקדמים ביותר הידועים.
בוטידים
ה"בוטידים של יוני", הוא שמו של מטר מטאורים המתרחש בסביבות ה-22 ביוני ל-2 ביולי מדי שנה. בדרך כלל זהו מטר חלש, שהקצב הזניתי לשעה שלו בין 0 ל-2. עם זאת, מפעם לפעם מטר זה מתפרץ, כפי שאירע ב-1916, כאשר הבחינו בקיומו לראשונה. התפרצויות נוספות נצפו בשנים 1921, 1927, 1998 ו-2004. בשתי האחרונות הקצב הזניתי לשעה הגיע ל-100 ו-50 בהתאמה.
נקודת ההקרנה (radiant) של מטר זה בקבוצת הכוכבים רועה דובים, בלעז Boötes ממנה קיבל את שמו.
מטר זה מתרחש כאשר כדור הארץ חוצה את מסלולו של השביט פון-וינקה, שמחזורו סביב השמש הוא 6.37 שנים.
יוני-בוטידים
גולריפש
מחוז גולריפש (באבחזית: Гәылрыҧшь араион, בגאורגית: გულრიფშის რაიონი, גוּלריפשיס ראיוֹני, ברוסית: Гульрипшский район) הוא מחוז באבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. העיר גולריפש משמשת כעיר העיקרית ועיר הבירה של המחוז האבחזי. חלק הנפה שנמצא באבחזיה עילית שהיה מיושב ברובו בגאורגים (סוואנים), נכבש, בסיוע הצבא הרוסי, על ידי הכוחות הבדלניים של אבחזיה במהלך הפלישה הרוסית לגאורגיה. בשנת 2003 (לפני המלחמה) מנתה אוכלוסיית המחוז 19,918 תושבים, שמתוכם 1,956 איש מתגוררים באבחזיה עילית.
הרפובליקה של אבחזיה היא אוטונומיה דה פקטו שעד למלחמה בדרום אוסטיה לא הייתה מוכרת על ידי כל מדינות העולם. מכאן שגם החלוקה המינהלתית של אבחזיה למחוזות אינה מוכרת בעולם. מצד שני מוכרת החלוקה המנהלתית של גאורגיה, שעל פיה נחשבת אבחזיה עצמה למחוז בגאורגיה, וחלוקתה הפנימית לנפות, המקבילה כמעט לגמרי לחלוקת אבחזיה למחוזות, הם במעמד יתר נפות גאורגיה. בתום הפלישה הרוסית לגאורגיה, באוגוסט 2008, היו רוסיה וניקרגואה המדינות היחידות בעולם שהכירו באבחזיה.
המחוז גובל מצפון ומצפון-מזרח בפדרציה הרוסית, ממזרח ודרום במחוז אוצ'מצ'ירה, בדרום-מערב בים השחור וממערב במחוז סוחומי. נמל התעופה הראשי של אבחזיה, שדה התעופה סוחומי דרנדה, ממוקם בדרום-מערב המחוז.
הערות שוליים.
אוצ'מצ'ירה (מחוז)
מחוז אוצ'מצ'ירה (באבחזית: Очамчыра араион, גאורגית: ოჩამჩირის რაიონი, אוֹצַ'מצ'יריס ראיוֹני, רוסית: Очамчирский район) הוא מחוז באבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. העיר אוצ'מצ'ירה משמשת כעיר הבירה של המחוז האבחזי. אוכלוסיית המחוז מונה 24,868 תושבים. מחוז אוצ'מצ'ירה האבחזי קטן מנפת אוצ'מצ'ירה הגאורגית, כיוון שהחל משנת 1955, שוכן על חלק משטח הנפה מחוז טקווארצ'לי.
הרפובליקה של אבחזיה היא אוטונומיה דה פקטו שאיננה מוכרת בעולם. מכאן שגם החלוקה המנהלתית של אבחזיה למחוזות אינה מוכרת בעולם. מצד שני מוכרת החלוקה המנהלתית של גאורגיה, שעל פיה נחשבת אבחזיה עצמה למחוז בגאורגיה, וחלוקתה הפנימית לנפות, המקבילה כמעט לגמרי לחלוקת אבחזיה למחוזות, היא במעמד יתר נפות גאורגיה
חוסה נסאסי
חוֹסה נסאסי יארסה (בספרדית: José Nasazzi Yarza; 24 במאי 1901 במונטווידאו – 17 ביוני 1968) היה כדורגלן מאורוגוואי שהיה קפטן נבחרת אורוגוואי בכדורגל והוביל אותה לזכייה במונדיאל 1930. נסאסי נחשב על ידי רבים כגדול כדורגלני אורוגוואי בכל הזמנים והיה ידוע בכינוי "המרשל הגדול".
קריירה.
בן לאב שמוצא משפחתו מלומברדיה, (איטליה) (במקור "נסאצי"), ולאם ממוצא בסקי. נסאסי זכה במדליית הזהב באולימפיאדת פריז ב-1924 ובאולימפיאדת אמסטרדם. כמו כן, זכה בקופה אמריקה ב-1923, ב-1924 וב-1926, וכל זאת עד לאליפות העולם הראשונה בכדורגל.
במהלך טורניר גביע העולם בכדורגל, היריבה הממשית היחידה של אורוגוואי הייתה ארגנטינה. לאחר שהביסה את פרו ורומניה בסיבוב הראשון, אורוגוואי הביסה את יוגוסלביה בתוצאה 1:6 בחצי הגמר והעפילה למשחק הגמר נגד ארגנטינה. למרות שקבוצתו פיגרה 2:1 במחצית, ליכד נסאסי את חבריו לקבוצה במחצית השנייה, והוביל אותם לניצחון הידוע 2:4, מה שהפך אותו לקפטן הראשון שהניף את גביע ז'יל רימה. הוא זכה להיות לשחקן המצטיין ונבחר להיות בנבחרת המצטיינת של הטורניר.
למרות שאורוגוואי סירבה להגן על תוארה במונדיאל 1934, זכה נסאסי בקופה אמריקה פעם אחת נוספת (ב-1935), לפני שפרש ב-1937.
בקריירת המועדונים שלו, שיחק נסאסי עבור בז'ה ויסטה, ליטו ונסיונל מונטווידאו.
נפת אוצ'מצ'ירה
התפוצצות
נפת גולריפשי
אירו (מטבע)
גגרה (מחוז)
מחוז גגרה (באבחזית: Гагра араион, בגאורגית: გაგრის რაიონი, גַגריס ראיוֹני, רוסית: Гагрский район) הוא מחוז באבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. העיר גגרה משמשת כעיר הבירה של המחוז האבחזי. מחוז/נפה זה הוא המחוז המערבי ביותר של אבחזיה, ונהר הפסואו משמש לו כגבול עם מחוז קרסנודר של רוסיה. אוכלוסיית המחוז מונה 39,625 תושבים, כאשר בשנת 1989 נמנו בנפת גגרה 77,079 איש.