החברה מפעילה כ-200 קווי שירות באשכול הנגב, באשכול השרון ואשכול נתניה–תל אביב באמצעות כ-800 אוטובוסים. בחברה מועסקים כ-1,000 עובדים והמטה שלה ממוקם בכפר סבא. מטרופולין מוחזקת בבעלות משותפת של קבוצת מכשירי תנועה (בבעלות צבי נטע), וחברת "בון תור" המוחזקת על ידי משפחת כץ (51%) וקרן ההשקעות "ג'נריישן קפיטל" הנסחרת בבורסה (49%).
היסטוריה.
חברת מטרופולין תחבורה ציבורית בע"מ הוקמה בשנת 2000 על ידי חברת תור-בוס יחד עם קבוצת מכשירי תנועה וחברת אתגל אחזקות. החברה הוקמה במסגרת פתיחת ענף התחבורה הציבורית לתחרות, צעד ממשלתי שהחל בשנות ה-90 במטרה ליצור הוזלת מחירים ותחרות בענף התחבורה הציבורית בישראל.
בשנת 2002 זכתה מטרופולין במכרז משרד התחבורה להפעלת קווי התחבורה הציבורית ב"אשכול הנגב", להפעלת קווי תחבורה בינעירוניים בנגב ובין באר שבע לתל אביב. המכרז חודש בשנת 2012.
בשנת 2003 חברה קבוצת מטרופולין לחברת נהור נתיבי תחבורה, שהיא חברת בת של דן תחבורה ציבורית, וביחד הקימו את חברת מטרודן באר שבע בע"מ. באוקטובר 2003 זכתה מטרודן במכרז להפעלת קווי התחבורה העירוניים בעיר באר שבע. פעילות מטרודן הסתיימה בשנת 2016 עם תום תקופת המכרז.
בשנת 2010 זכתה מטרופולין במכרז השרון והיא מפעילה באשכול כ-100 קווים עירוניים ובינעירוניים באמצעות כ-320 אוטובוסים חדשים. קווי מטרופולין משרתים את הערים כפר סבא, רעננה, הוד השרון, הרצליה, רמת השרון ויישובי הסביבה לרבות קווים בינעירוניים מאזור השרון לתל אביב.
בשנת 2012 זכתה מטרופולין מחדש במכרז אשכול הנגב, והחל מינואר 2014, היא מפעילה במסגרתו כ-220 אוטובוסים חדישים ומבצעת מאות נסיעות יומיות בעשרות קווים המשרתים יישובים רבים באזור הנגב והשפלה, כגון: ראשון לציון, נס ציונה, יבנה, אשדוד, קריית גת, שדרות, נתיבות, מצפה רמון, באר שבע, ערד, אופקים, ירוחם, דימונה ועוד.
בשנת 2017, זכתה מטרופולין במכרז "שרון – חולון מורחב", הנחשב למכרז הגדול ביותר של משה"ת, ובמסגרתו החלה החברה בשנת 2019 בהפעלת קווי שירות נוספים, הכוללים: קווים בינעירוניים המשרתים את העיר נתניה, קווים עירוניים ובינעירוניים באזור גוש דן (חולון, ראשון לציון, תל אביב והסביבה) וכן קווים עירוניים ובינעירוניים בערי השרון. במסגרת הפעילות באזור זה מפעילה החברה 5 אוטובוסים חשמליים ו- 84 אוטובוסים המונעים בגז ובכך למעשה הופכת למפעילה המחזיקה בצי הגדול ביותר של רכבים המונעים בהנעה אלטרנטיבית.
בשנת 2022, זכתה מטרופולין במכרז אשכול "אונו - אלעד" ותחליף את חברת "קווים" באשכול זה אשר מפעילה אותו מאז 2003.
החברה כיום.
נכון לשנת 2018 מפעילה חברת מטרופולין כ-800 אוטובוסים ב-200 קווי שירות בשרון והדרום, המשרתים למעלה מ-25 מיליון נוסעים בשנה.
כמו כן, החברה עומדת בתווי תקן: ISO 9001:2008 ו-ISO 9301 בתחום הבטיחות והאיכות בתחבורה הציבורית ובנסיעות מיוחדות.
הפארק הלאומי המלכה אליזבת
הפארק הלאומי המלכה אליזבת (באנגלית: Queen Elizabeth National Park) היא שמורה מתויירת באוגנדה. השמורה מצויה במערב המדינה ומשתרעת על שטח של כ-2,000 קמ"ר מימת ג'ורג' עד ימת אדוארד וסביב ערוץ קזינגה שמחבר ביניהם.
הפארק קרוי על שמה של המלכה אליזבת השנייה ונוסד ב-1954.
הפארק ידוע בחיות הבר שבו. אף על פי שבעלי חיים רבים נהרגו במלחמת טנזניה-אוגנדה, מינים רבים התאוששו, כולל: היפופוטמים, פילים, נמרים, אריות ושימפנזות; כיום חיים בפארק 95 מיני יונקים ולמעלה מ-500 מיני עופות.
השמורה כוללת את יער מאראמאגמבו והיא גובלת בקיגזי ושמורת השעשועים קימבורו, הפארק הלאומי קיבאלה והפארק הלאומי וירונגה שברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. העיר קססה שוכנת בקצה הצפון מערבי של הפארק.
פיינל פנטזי
הוראה מתקנת
הוראה מתקנת או הוראה מאבחנת-טיפולית או הוראה מותאמת-אישית היא תחום בהוראה העוסק בטיפול בתלמידים בעלי צרכים מיוחדים ובעיות למידה, על ידי שימוש בשיטות וטכניקות הוראה מותאמות אישית לכל תלמיד, ואשר מתייחסת לחוזקותיו ולחולשותיו בהבטים אקדמיים, שכליים, רגשיים, והתנהגותיים.
המושג הוראה מתקנת מופיע בשני ספריה של פרופסור מרים גיליס, "הוראה מתקנת" ו"היבטים חדשים בהוראה מתקנת" שיצאו בישראל בהוצאת דקל בשנת 1978. נראה שהוא תרגום מאנגלית של המושג remedial teaching. העוסקים בתחום אינם מציינים את תולדותיו ולא ברור מי טבע את המושג או האם השתמשו בו בישראל קודם לכן.
כמו שמצביעים המינוחים המעודכנים יותר של המושג, ההוראה המאבחנת-טיפולית-מותאמת מתבססת על אבחונים, ועל התאמת עקרונות טיפוליים בנוסף לדידקטיים, והיא מותאמת אישית לפרט על שלל צרכיו. מטרותיה של הוראה זו הן מקיפות: פיתוח מודעות עצמית, קבלה עצמית ודימוי עצמי חיובי חרף הקשיים הריאליים, העלאת המוטיבציה, עידוד ההתנהגות חיובית, פיתוח מיומנויות חלשות, פיתוח אסטרטגיות לעקיפת המיומנויות החלשות פיתוח ישיר של מיומנויות אקדמיות שלא נרכשו באופן ספונטני, הפסקת שימוש במיומנויות לא יעילות או שגויות, ועוד. מכאן שהוראה זו גם מתחשבת בערוצי הקליטה האישיים (חזותי, שמיעתי, תנועתי, תחושתי, הקשרי) של כל תלמיד ובסגנון הלמידה שלו.
הוראה המאבחנת-טיפולית-מותאמת מתבצעת בשלושה שלבים:
הוראה זו מועברת על ידי מי שהוכשרו לכך: מומחים ללקויות למידה, בעלי תואר שני בלקויות למידה, מורים לחינוך מיוחד, ומאבחנים דידקטיים.
בהתאם לגישה הקונסטרקטביסטית, ההוראה המתקנת משתדלת לעשות שימוש בלמידה פעילה שבה התלמיד לוקח חלק בשיעור ואינו משמש רק כשומע פסיבי. זאת משום שאפקט היצירה משפר את יכולת השליפה של מידע שהאדם היה שותף ביצירתו.
כלים ואסטרטגיות.
העדפת תגמול על ענישה.
על מנת לתת מענה לתלמיד המתקשה ולפתח מוטיבציה ללמידה חרף החרדה מכישלון, ניתן להשתמש בתמריצים רבים המסמלים עבורו הצלחה. יש להצמיד את החיזוק החיובי לפעולה המוצלחת ולא לדרוש מהתלמיד לחכות זמן רב לקבלת התגמול על מאמציו. זאת משום שהצמדת השכר להישגים או להתנהגות רצויה מחזקת את התכונות הרצויות ושיתוף הפעולה של התלמיד, במיוחד כאשר הוא מעריך את סיכויי ההצלחה שלו כרבים מסיכויי הכישלון. כמו כן, תגמול מיידי מתפקד כמשוב ברור על אופן תפקודו של התלמיד, ומסייע לו להגיע לתפיסה מציאותית של מעשיו ותוצאותיהם ולהתאים את התנהגותו על פי הנדרש עבור כל מצב. גישה זו יעילה יותר מזו המדגישה את ההתנהגות הבלתי רצויה על מנת לתקנה, משום שכתוצאה מכך היא מדגישה את נקודות הכישלון של התלמיד יתר על המידה.
התאמת הסביבה הלימודית.
כמו שיטת ההוראה, גם סביבת העבודה צריכה להיות מותאמת לכל תלמיד באופן אישי. למשל, עבור תלמידים המתקשים להתעלם ממסיחים, יש לצמצם את מידת הגרייה ככל הניתן ולהימנע מלהציף את התלמיד בגירויים שיעוררו את סקרנותו וימשכו בקלות את תשומת לבו (כמו קישוטים צבעוניים ורעשי רקע שונים).
מתוך אופי ההוראה המתקנת, השאיפה היא להכיר מספר רב ככל הניתן של אסטרטגיות למידה המכוונות לפיתוח מיומנויות למידה וחשיבה יעילות. באופן זה ניתן להתאים לכל לומד את דרכי הלמידה המתאימות לסגנון החשיבה שלו, כפי שבא לידי ביטוי ביכולות ובקשיים הייחודיים לכל אדם. ישנם כלים המיועדים לשיפור או פיתוח של מיומנות או ידע ספציפיים ולצדם כאלו היכולים לשרת מספר מטרות חינוכיות במקביל.
ישנה העדפה לשימוש בשיטות הוראה המייעלות את תהליך הקידוד של הזיכרון. שיטות אלו כוללות ארגון החומר הנלמד, יצירה של משמעות, הפעלת רמות עיבוד גבוהות, קישור לידע קודם, הישענות על הקשר וחשיפה רב-חושיות. החשיפה הרב חושית חשובה משום שעצם ההפעלה של חושים רבים יותר בזמן הלמידה מעלה את הסיכוי לזכור את החומר הנלמד.
ההוראה המתקנת עושה שימוש גם במשחקים וחידות. המשחק יכול להשתלב בכל שלבי הלמידה והוא יכול לשמש כדרך מהנה ומעוררת מוטיבציה לצורך הקנייה, יישום ותרגול של החומר הנלמד באופן פעיל.
למידה דרך משחק היא יעילה יותר משום שהיא מזמנת למידה טבעית. באופן זה המטרות הלימודיות מושגות בדרך עקיפה.
בנוסף, למשחקים יכולה להיות גם תרומה חשובה לבניית הביטחון העצמי. למשל, משחק מזל יכולים לאפשר לתלמיד לחלש להשתחרר מאחריות לכישלון ולצבור חוויות הצלחה מול תלמידים חזקים ומיומנים יותר.
כמו כן, השימוש בסימולציה ומשחקים מאפשר יצירת מגוון סביבות לימודיות ואפשרויות מגוונת לבחינת ביצועים קוגניטיביים .
עם כל זאת, בפיתוח משחק לימודי יש להימנע ממצב שבו הוא ישמש בפועל באופן הדומה מידי לדף עבודה מספר לימוד, אשר מתחזה למשחק אף על פי שלמעשה אינו משחק כלל.
אופן בחירת הפעילות הוא גמיש ומותאם למטרת הלמידה ולמאפייני התלמיד, כמו: גיל, יכולת, אופי, תחומי עניין ועוד. ניתן לעשות שימוש במשחקים קנויים, להכין משחקים מותאמים מראש או להכין את המשחק יחד עם התלמיד כחלק מתהליך הלמידה; ניתן להשתמש בחוקים המקוריים או ליצור חוקים חדשים אשר יתאימו יותר למטרת הלמידה.
הודות להתפתחות הטכנולוגיה, הוראה מתקנת יכולה לעשות שימוש גם בלמידה משולבת מחשב, לומדות ובמשחקי מחשב.
יכולת כללית.
ישנן דרכים מגוונות לפיתוח יכולת הלמידה הכללית:
יכולות כלליות ניתן גם להקנות ולפתח במסגרת משחק אסטרטגיה ומשחק חשיבה שונים. לדוגמה:
שפה ואוריינות.
ישנן דרכים רבות לפתח את היכולת השפתית והאוריינית:
פיתוח יכולות שפה ואוריינות יכול להיעשות גם בצורה מהנה דרך משחקים, שעשועי לשון וחידה לשונית המתבססים על יכולות אלו, לדוגמה:
חשבון.
ישנם מספר כלים המשמשים לצורך מניעה וצמצום של קשיים בחשבון העשויים להתעורר בהוראת המתמטיקה ולגרום לחרדת מתמטיקה: