אורסק (ברוסית: Орск) היא עיר ברוסיה, במחוז אורנבורג. אורסק היא אחת מעשר הערים הגדולות מבחינת שטח השיפוט שלהן ברוסיה. העיר היא השנייה מחשיבותה מבחינת גודל האוכלוסייה ותעשייה במחוז אורנבורג.
היסטוריה.
ראשיתה של אורסק במבצר אורנבורג שהוקם במקום ותפקידו היה להגן על גבולה של האימפריה הרוסית מפני שבטי נוודים.
ב-1865 אורסק קיבלה מעמד של עיר. במפקד האוכלוסין של 1866 היו בעיר 435 בתי אב עם 3,088 תושבים. היו בה כנסייה פרבוסלאבית אחת, מסגד אחד, בית ספר, שתי תחנות דואר ושבעה מפעלים. בשנות השבעים של המאה ה-19 העיר עברה התפתחות מואצת, האוכלוסייה גדלה ומספר בתי חרושת הגיע לעשרים. ב-1888 נפתח בית ספר לבנות.
בשנות השלושים של המאה העשרים במקום נוסדו מספר מפעלים אשר עסקו בעיבוד מתכות ונפט. לפי מפקד של 1939 התגוררו בעיר 66,300 תושבים. במהלך מלחמת העולם השנייה לאורסק הועברו 28 מפעלים מערי החזית. בתקופה זו גדלה אוכלוסיית העיר והגיעה ל-131,000 תושבים.
אוכלוסייה.
אוכלוסיית אורסק לפי שנים:
יחסי ברוניי–קנדה
יחסי ברוניי–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים שבין סולטנות נגארה ברוניי דארוסלאם לבין קנדה. היחסים בין המדינות כוננו רשמית ב-7 במאי 1984 בעקבות הכרזת עצמאותה של ברוניי. היחסים בין המדינות הם יחסים טובים, שמתבססים בעיקר על שיתופי פעולה בתחומי הסחר וההשקעות. בשנת 2013, שתי המדינות חתמו על הסכם בדבר המיסים.
מרצדס-בנץ O402
מרצדס-בנץ O402 (בגרמנית: Mercedes-Benz O 402) הוא אוטובוס קצר, מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית מרצדס בנץ אשר יוצר בין השנים 1985–1989.
סימפוניה אלפינית
עשר דקות מהבית
עשר דקות מהבית הוא מחזה פרי עטה של מאיה ערד יסעור. הצגת הבכורה שלו הייתה בתיאטרון הבימה בשנת 2015.
עלילה.
ההצגה מתמקדת בשלושה ימים שעברו על יצחק רבין במהלך אוקטובר 1994; ביום שבו נודע שהוא עומד לזכות יחד עם ערפאת בפרס נובל לשלום, נחטף החייל נחשון וקסמן ועל פי מידע שנמסר לשב"כ הוא הוחזק בעזה, שנמסרה לפלסטינים. רבין עמד בפני דילמה: האם להיכנע לחוטפים ולקיים משא ומתן עם חמאס, או לפלוש לעזה ולהביא את וקסמן, פעולה שהייתה עלולה למוטט את הסכמי השלום. רבין בחר לחכות עד שערפאת ימצא ויחזיר את החייל החטוף. משנודע שהייתה טעות מודיעינית ווקסמן הוחזק בביר נבאלא, רבין הורה לכוחות הביטחון להחזיר את וקסמן. וקסמן נרצח במהלך ניסיון החילוץ לדירה בה היה שבוי.
אודות ההצגה.
אילן רונן, המנהל האמנותי של הבימה, הזמין מערד את המחזה לציון עשרים שנה לרצח רבין.
ההצגה נקראת "עשר דקות מהבית" מכיוון שנחשון וקסמן גר בשכונת רמות בירושלים, הוחזק בשבי ונרצח בביר נבאלא, עשר דקות מביתו; הדבר מתקשר גם לרבין, שנרצח כעבור שנה בכיכר מלכי ישראל, עשר דקות מביתו בנווה אביבים.
במחזה יש מקהלה של שלוש אמהות שכולות מן העבר ומן העתיד שמתעמתת עם רבין; הן מנבאות הן את רצח רבין והן את הירצחו של וקסמן, וקושרות בין גורל שניהם: שניהם מתו בי"ב בחשוון, בהפרש של שנה.
רון שוורץ, בעיתון "גלובס" כתב:
ההפקה בהבימה, הצגת בכורה 30 בספטמבר 2015
ניסוי מעבדת המוזיקה
ניסוי מעבדת המוזיקה (באנגלית: "Music Lab") הוא ניסוי בתחום מדעי ההתנהגות שבוצע בשנת 2006 במסגרת מחקר ניסיוני על אי-שוויון ועל אי-יכולת-חיזוי בשוק תרבותי מלאכותי שנערך על ידי החוקרים מתיו סלגניק, פטר דוטס, דאנקן וואטס. הניסוי בודק עד כמה קיומה של השפעה חברתית עשוי באופן פרדוקסלי להגדיל את המידע שבה ניתן לזהות בשלב מוקדם מאוד קבלת החלטה אשר בסופו של דבר מתגלה כמקובלת ביותר. החוקרים בחנו סוגיה זו על ידי יצירת "שוק מוזיקה" מלאכותי מקוון.
רקע.
המחקר התבצע בעזרת ניסוי בו השתתפו 14,341 נבדקים, אשר חולקו באקראי לשתי קבוצות:
קבוצה 'עצמאית' וקבוצת 'השפעה החברתית'. לנבדקים במצב העצמאי לא היה מידע על בחירות השירים של הנבדקים האחרים ולכן נאלצו לקבל את החלטותיהם על השירים באופן בלעדי ולא מוטה. לעומת זאת, נבדקים במצב ההשפעה חברתית קיבלו מידע על בחירות השירים של נבדקים אחרים, ממנו הם עלולים להיות מושפעים בעת קבלת החלטותיהם.
כל הבדל בתוצאות ההצלחה של השירים בין שתי הקבוצות הללו ניתן לייחס לנוכח השפעה חברתית. למהלך הניסוי היה גם שלב נוסף, כדי לקבל תוצאות אמינות יותר בקבוצת ההשפעה החברתית, נבדקים בקבוצה זו הוקצו באופן אקראי לאחד משמונה "עולמות השפעה".
כל נבדק קיבל מידע על בחירת השירים של נבדקים אחרים רק בעולם שלו. כך נוצרו מספר רב של "היסטוריות".
כדי לקבוע עד כמה שתי הקבוצות הללו נבדלות זו מזו החל מהמצב הראשוני החוקרים לא נזקקו לחלוקת הנבדקים בקבוצה העצמאית, מכיוון שההתנהגויות של הנבדקים במצב זה נבעו אך ורק מהעדפותיהם האישיות.
שיבוץ הנבדקים נעשה כך ש-20% מהנבדקים שובצו למצב העצמאי ו-80% שובצו למצב ההשפעה החברתית (10% לכל אחד משמונת העולמות). הקצאה זו הניבה כ־700 נבדקים בכל אחד מעולמות ההשפעה חברתית ו-1,400 נבדקים במצב העצמאי.
אופי תכנון הניסוי לא היה ידוע לנבדקים. עם כניסתם לאתר הניסוי (http://musiclab.columbia.edu) הנבדקים נחשפו למסך פתיחה המודיע להם כי הם עומדים להשתתף במחקר על טעם מוזיקלי ובתמורה להשתתפותם יקבלו הזדמנות להוריד מספר שירים בחינם על ידי אמנים חדשים ומבטיחים. לאחר מכן הנבדקים נתנו את הסכמתם, מילאו סקר קצר והוצג בפניהם דף הוראות. לבסוף, לנבדקים הוצג תפריט של 48 שירים.
מהלך המחקר.
ניסוי 1.
במהלך הניסוי הראשון השירים הוצגו בתבנית של שלושה סוגי עמודות (ראה איור 2) בסדר אקראי לכל נבדק. על ידי סדר אקראי של שירים לכל נבדק נמנעה העדפת שירים על ידי הצבתם במיקומי מסך אסטרטגיים. בנוסף, סדר שירים ספציפי נשאר קבוע במהלך הניסוי כולו עבור כל נבדק.
לנבדקים בקבוצת ההשפעה החברתית הוצג ליד כל שיר גם מונה הורדות לפי עולמו של הנבדק ואילו לנבדקים במצב העצמאי אופציה זו לא הייתה קיימת.
ניסוי 2.
במהלך הניסוי השני השירים הוצגו בתבנית עמודה אחת (ראה איור 3). לנבדקים בעולמות החברתיים הוצגו השירים מסודרים לפי מספר הורדות בעולמם בסדר יורד ולנבדקים בקבוצה העצמאית השירים הוצגו באותה תבנית של עמודה אחת, אך בסדר אקראי וללא מונה ההורדות.
תוצאות המחקר.
ניתוח הנתונים התבצע באמצעות שני פרמטרים עיקריים:
1) הצלחה של שיר מסוים נמדדה בהתבסס על נתח השוק של ההורדות השייכות לאותו שיר. נתח השוק חושב על ידי הנוסחה הבאה :
formula_1 -אחוז נתח השוק של שיר i
formula_2- מספר ההורדות של שיר i בעולם מסוים
formula_3- מספר ההורדות הכולל באותו עולם
formula_4 - חישוב נוסחתי של מדד ההצלחה עבור שיר מסוים.
על מנת לחזק זאת, אנו רואים כי ככל שנבדק נתן דירוג גבוה יותר לשיר מסוים (נמדד בדירוג כוכבים 1–5) כך גדלה ההסתברות שיוריד את השיר.
2) מדד האי שוויון של ההצלחה עם נמדד לפי מדד ג'יני .
בניסוי שלנו, מדד ג'יני מוגדר באופן הבא:
• ככל שמקדם ג'יני קרוב ל-0, כך פיזור התוצאות אחיד יותר. כלומר השוני במספר ההורדות בין השירים קטן יחסית. או במילים פשוטות- לא היה שיר שהצליח יותר מהשאר.
• ככל שמקדם ג'יני קרוב ל-1, כך פיזור התוצאות אינו אחיד, זאת אומרת ששיר או מספר שירים הצליחו הרבה יותר מהשאר, ככל הנראה מכיוון שישנה העדפה ניכרת כלפיהם.
בניסוי 1: ניתן לראות שהפיזור של קבוצות ההשפעה החברתית (קווים כחולים) היה יחסית קרוב לקבוצה העצמאית (קו אדום), כלומר מונה ההורדות שהוצג בקבוצת ההשפעה החברתית לא היווה הבדל משמעותי.
ניתן להסביר זאת באופן הצגת השירים אשר חולקו ל-3 עמודות שלא ממוינות על פי מונה ההורדות של כל שיר.
בניסוי 2: ניתן לראות שהפיזור של קבוצות ההשפעה החברתית (קווים כחולים) שונה מרמת הפיזור בקבוצה העצמאית (קו אדום) והוא קרוב לרמת פיזור של 1, משמע שהייתה העדפה ברורה למספר שירים מסוימים על פני השאר בקבוצות ההשפעה החברתית.
ההסבר ניתן בכך שהצגה של עמודה אחת של שירים על פי סדר יורד של מספר ההורדות, גרמה לנטייה מצד הנבדקים להוריד את השירים שהוצבו בראש העמוד, שהם גם השירים הפופולריים ביותר.
ניתוח נתונים.
דרך ניתוח הנתונים התבססה על השוואה מתמדת בין שתי האוכלוסיות של המחקר (ציר X מבטא את הקבוצה העצמאית, ציר Y מבטא את קבוצות ההשפעה החברתית).
השירים מוצגים בגרף באמצעות נקודות. כל נקודה מייצגת שיר.
בנוסף, ניתוח הנתונים התבצע בנפרד לכל ניסוי ונעשה באמצעות שני מדדים:
i. מדד m -מבטא הצלחה של שיר מסוים על פי נתח שוק.
ii. סולם דירוג הנע בין 1 ל-48. 1 מציין את ההעדפה הגבוהה ביותר לשיר, 48 מציין את ההעדפה הנמוכה ביותר .
ניסוי 1.
• באיור A ניתן לראות שנתח השוק של כל שיר (מסומן בנקודה) כמעט זהה בין שתי הקבוצות כלומר הפיזור של הנקודות אחיד יחסית ומבוטא באמצעות שיפוע שהוא כמעט אלכסוני לגמרי.
• באיור B הצלחת שיר נמדדה לפי דירוג (מ 1 עד 48) ניתן לראות כי שיר שדורג במקום מסוים בקבוצה העצמאית דורג באופן דומה בקבוצות ההשפעה החברתית כלומר התוצאות מראות כי אין שינוי בין בחירת השירים בין הקבוצה העצמאית לקבוצת ההשפעה.
ניסוי 2.
• באיור C ניתן לראות ששירים שנחשבו פופולריים בקבוצה העצמאית נחשבו פופולריים אף יותר בקבוצות ההשפעה החברתית. שירים שלא היו פופולריים בקבוצה העצמאית היו אף פחות פופולריים בקבוצות ההשפעה החברתית. בשאר השירים לא היה שוני משמעותי מהניסוי הראשון.
ניתן להסיק מתוצאות אלה שבניסוי השני הנבדקים בעולמות ההשפעה החברתית ראו באופן מובהק את השירים שהורדו הכי הרבה/מעט .
כתוצאה מכך השירים שהורדו הכי הרבה המשיכו להצליח ולשפר את נתח השוק שלהם והשירים שהורדו הכי מעט נחלו כישלון רב יותר והקטינו את נתח השוק שלהם.