הדררות ניזונות מחלקי צמחים שונים, כגון זרעים, גרגרים, פירות, פקאנים, פרחים, נקטר (בעיקר מפרחי סלמליה ואריתריה). לאחר הרבייה, בחלק מהאזורים של הודו, הדררות, בקבוצות ענק, מלקטות מזון בשדות ובמטעים, כגון דוחן, אורז, תירס, קפה ופירות שונים. לעיתים קרובות הן גורמות נזק ניכר לשדות ולמטעים אלה. בשבי תזונת הדררה מורכבת מתערובת גרעינים (גרעיני חמנית, כוסמת, סוגי דוחן שונים, שיבולת-שועל, חיטה, קנאביס, מונבטים), מגוון של פירות (תפוחים, בננות, תאנים, ענבים, אוכמניות ועוד), ירקות (ורד הבר, תירס חצי מבושל, גזר, גמבה, מלפפון ועוד), סוגי צמחים (שן הארי, כוכבית ופרחים שונים) ומזונות שונים (מאכלי ביצים, לחם מרוכך, ביסקוויטים כחטיף).
רבייה.
הדררה מגיעה לבגרות מינית בגיל 18 חודשים, אולם היא מתחילה להתרבות רק בגיל שלוש שנים. גודל התטולה נע בין שלוש לחמש ביצים, עליהן דוגרת הנקבה במשך 23 ימים. הגוזלים מתכסים בנוצות לגמרי בגיל שבעה שבועות. שבועיים אחר כך הגוזלים עצמאיים. אם ההטלה הראשונה אינה מוצלחת, בדרך כלל תבוא עוד הטלה מייד אחריה.
הדררות חיות בלהקות של כ-60 חברים. אך בעונת הקינון, הלהקה מתפצלת לזוגות. לעיתים הדררות כובשות חורי נקרים בעצים ומתיישבות שם. ההורים המסורים מטפלים בגוזליהם כחודשיים עד שהם עפים מן הקן והופכים עצמאיים.
הרבייה בשבי אינה קשה. נוהגים לבודד את הפרטים, שכן הם יכולים להיות אגרסיביים לפני ובזמן הרבייה. הרבייה מתחילה בין דצמבר לפברואר, כך שאם הכלוב נמצא בחוץ, יש לתלות את תאי ההטלה בחודש אפריל, כשמזג האוויר מתחיל להתחמם, כדי לקבל הטלות פוריות.
תוכים מזן הדררה שגדלו כפרטים מוחתמים עשויים לשמש עופות מחמד נוחים. כבר מימי קדם הייתה הדררה בשבי האדם ושימשה כחיית מחמד, אם כי נטייתן ללעוס כל אשר בא לפיהן הוא חסרונן הבולט.
דרגון בול V
חיים הלברשטאם מצאנז
צילינדר
צבי אלימלך הלברשטאם
רבי צבי אלימלך הלברשטאם (נולד בב' בחשוון ה'תשי"ג, 21 באוקטובר 1952), הוא האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג (מכונה: האדמו"ר מצאנז), חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, ויושב ראש מפעל הש"ס העולמי. מרכז החסידות שבראשותו הוא בקריית צאנז שבנתניה.
תולדותיו.
נולד בברוקלין שבניו יורק, ארצות הברית, לרבי יקותיאל יהודה הלברשטאם, האדמו"ר הראשון מצאנז-קלויזנבורג, ולרבנית חיה נחמה, בת רבי שמואל דוד הלוי אונגר. הוא קרוי על שם אחד מאבותיו (מצד סבתו חיה מינדל), רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב בעל ה"בני יששכר".
למד במחיצת אביו, בישיבת צאנז שבקריית החסידות בנתניה. בגיל 17 קיבל מאביו תעודת "מורינו" לאחר שנבחן על למעלה מ-1,000 דפי גמרא בעל פה. בא' באלול ה'תש"ל (ספטמבר 1970), נישא בקריית צאנז לחיה שרה, בת רבי שמואל אלכסנדר אונסדורפר (רב קהילת "ראשית חכמה" במונטריאול, ובהמשך רב קהילת "דברי חיים" צאנז, בפתח תקווה). לאחר נישואיו למד בכולל צאנז בקריה בנתניה.
נסמך לרבנות מהרבנים: אברהם צבי וייס, אפרים פישל הרשקוביץ ואהרן וידר - אב"ד לינז.
בשנת ה'תשל"ד מונה על ידי אביו לרבה של קריית צאנז בנתניה וכ"רב הצעיר" של חסידי צאנז. לאחר פטירת אביו, בט' בתמוז ה'תשנ"ד (יוני 1994), הוא מונה לאדמו"ר.
אדמו"רות.
מלבד מוסדות החסידות בראשותו, עומד הרב הלברשטאם גם בנשיאות "מרכז רפואי צאנז - בית חולים לניאדו". הוא יושב ראש "מפעל הש"ס" וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
האדמו"ר מתגורר בקריית צאנז שבנתניה. קרייה נוספת של החסידות שבהנהגתו קיימת בירושלים. שלוחות של החסידות ישנן בערים: אלעד, אשדוד, ביתר עילית, בית שמש, בני ברק, חיפה, מודיעין עילית, פתח תקווה וצפת. בשנת ה'תשע"ב נוסדה בהוראתו "קריית צאנז" חדשה בטבריה. היא נחנכה באלול ה'תשע"ד (ספטמבר 2014) ומתוכננת להכיל 400 דירות. שלוחות החסידות בארצות הברית: בויליאמסבורג, בורו פארק ומונסי שבניו יורק. שלוחות נוספות יש בלונדון שבאנגליה, ובאנטוורפן שבבלגיה.
האדמו"ר נושא בטיש הנערך מידי שבת פלפול תורני במשך כשעה, המשלב הלכה ואגדה. הוא מוסר שיחה גם בסעודה שלישית. כמנהג אדמו"רי צאנז, דבריו לא מודפסים בספר בחייו, וחלק מהם רואה אור בגיליון השבועי "בצילא דמהימנותא" ובגיליון צאנז החודשי, שבהם מתפרסם מהנעשה בחצרו.
באוגוסט 2007 נפגש בקריית צאנז עם רבי אהרן טייטלבוים, אחד משני אדמו"רי סאטמר, לאחר נתק של שנים בין חסידות צאנז לחסידות סאטמר.
במובן הפוליטי הרב הלברשטאם מוביל קו דומה לזה של אביו. קו הפרגמטי אך לא תומך ביחס לציונות אך בכל זאת מכיר במדינה ובמוסדותיה וחבר במועצת גדולי התורה ומתנגד למסירת שטחים.
משפחתו.
אחיו, רבי שמואל דוד הלברשטאם, הוא האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג
ילדיו:
חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה
חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס-2000 קובע כי ותיקי מלחמת העולם השנייה (המכונים "וטרנים") שהם אזרחי ישראל ותושביה זכאים להכרה על פועלם וגבורתם במלחמה בנאצים ומעניק להם מספר הטבות: סיוע בתשלום שכר דירה, תרופות מוזלות, פטור מאגרת הרדיו והטלוויזיה ומענק שנתי בגובה 15% מהשכר הממוצע במשק.
ותיק מלחמת העולם השנייה לפי הוראת החוק הוא מי שבזמן מלחמת העולם השנייה היה בשירות פעיל באחד מצבאות בעלות הברית, או במחתרות שנלחמו בנאצים, או מי שהוכר על ידי שלטונות ברית המועצות כמגן העיר לנינגרד בזמן המצור עליה.
הרקע לחקיקת החוק הייתה דרישה מטעם ברית ותיקי מלחמת העולם השנייה שנלחמו בנאצים שהוקמה ב-1977 על בסיס מועדוני וטרנים שהוקמו טרם לכך והעלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים, שבמסגרתה עלו לישראל ותיקי מלחמה רבים. החוקים לא הכירו אז בשירותם במסגרת הצבא האדום. החוק אינו עוסק רק במתן סיוע וזכויות מיוחדות אלא גם מורה להקים מפעל זיכרון להנצחת הלוחמים נגד הנאצים.
בחוק זה נכלל גם תיקון עקיף לחוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם, הקובע את 9 במאי כיום הניצחון על גרמניה הנאצית. ביולי 2017 הוחלף סעיף זה בחוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע"ז–2017.
מיטוב אלגוריתמים
מיטוב (בלעז: אופטימיזציה) הוא ענף במדעי המחשב העוסק בייעול אלגוריתמים ושיפור זמן ריצתם, תוך שמירה על רמה סבירה של דיוק. יש להבדיל בין "מיטוב אלגוריתמים" ל"אלגוריתמי מיטוב" שעוסקים במציאת פתרון מיטבי לבעיה מוגדרת.
אופטימיזציה מבוצעת ברמות שונות של הפשטה וראייה כוללת, על ידי גופים שונים. הרמה הבסיסית ביותר של האופטימיזציה נעשית על ידי המעבד עצמו. המעבד חשוף רק לקטעי הקוד שזמן ביצועם קרוב. אופטימיזציה שתלויה במעבד היא, למשל, זכירה של היסטוריית הריצה והפעולות האחרונות שבוצעו (לדוגמה: איזה מבין ענפי משפט תנאי מסוים נלקח לעיתים קרובות יותר) ופעולה על פי ניבוי המבוסס עליה.
המהדר מבצע אופטימיזציה של סידור שורות הקוד ויצירתן. למשל, המהדר יכול להחליט לשכפל קוד מסוים מספר פעמים, במקום להשאירו במבנה של לולאה. על ידי כך גדל גודל הקובץ המכיל את הוראות הביצוע, אך מספר הקפיצות בתוך הקובץ קטן. המעבד יכול, בראיית-על של מספר פונקציות, לגלות כי לא נעשה שימוש בפונקציה מסוימת, ולא לעבדה כלל. הוא יכול להחליף משתנים בקבועים או לגלות כי משתנים מסוימים אינם נחוצים.
המהדר יכול גם לבצע אופטימיזציות אשר משנות את תוצאות החישוב. למשל, המהדר יכול לוותר על שמירת תוצאות ביניים של חישוב ארוך. במקום, הוא יכול להורות למעבד לבצע את כל החישוב, בלי לשמור אותו לזיכרון (RAM) בדרך. אופטימיזציה כזו, המכונה הלחמה, עשויה לשנות את התוצאה הסופית בפעולות על מספרי נקודה צפה, בייחוד על ארכיטקטורת אינטל אשר מקדישה 80 ביט לייצוג מספר בתוך המעבד, אך רק 64 ביט לייצוג מספר נקודה צפה בזיכרון (RAM).
האופטימיזציה המקיפה ביותר, הכוללת ראיית-על של התהליך כולו, היא האופטימיזציה שמבצע האדם - מתכנן האלגוריתם (המתכנת). בשלב זה של האופטימיזציה יש מקום לשיפורים משמעותיים בביצועים, לעיתים אפילו של סדרי גודל.
פרופיילר (Profiler) הוא תוכנה, המהווה כלי עזר חשוב בביצוע האופטימיזציה. מעקב אחר הזמן ש"מבלה" התוכנה בחלקים השונים של הקוד מספק למתכנת מידע על הנקודות בהן שיפור באלגוריתם יניב שיפור ניכר בביצועים; זאת על פי מספר הפעמים שאותו קטע קוד רץ במהלך ריצה אופיינית של התוכנית.
בתוכנות מסדי נתונים מקובל לעשות אופטימיזציה של שאילתות SQL, כך שייקחו זמן מועט יותר (למשל, שימוש באינדקסים של הטבלה) אולם בניגוד למצב בהידור, במסד נתונים לא נעשה הדבר מראש (למרות שמסדי נתונים רבים תומכים בפרוצדורות שמורות, דבר המאפשר לעשות את האופטימיזציה מראש), מצב אשר גורם לכך שהאופטיזמציה דווקא מאריכה את זמן הביצוע. במצב כזה, ישנה אפשרות שחיפוש הדרך היעילה ביותר לבצע את השאילתא יביא למעשה לזמן ביצוע ארוך יותר! בעיה זו הביאה לפיתוח של אלגוריתמים מורכבים יותר לביצוע אופטימיזציה, כך שלא תארך זמן רב יותר מאשר השאילתא המקורית. העובדה כי האופטימיזציה נעשית פעמים רבות הביאה גם להוספת תמיכה באפשרות לתת רמזים לתוכנת האופטימיזציה, כך שגם התוכניתן מסוגל להשפיע על הצורה בה השאילתא מבוצעת בפועל.
גרייס הופר
גרייס הופר (באנגלית: Grace Murray Hopper; 9 בדצמבר 1906 – 1 בינואר 1992) הייתה מדענית מחשב אמריקאית, ואדמירל משנה (Rear Admiral, תת-אלוף) בצי האמריקני. הייתה מחלוצי המחשוב, המתכנתת הראשונה על המחשב הרווארד סימן 1 ומפתחת המהדר הראשון לשפת תכנות. טביעת המונח "לדבג" במשמעות של "לנפות משגיאות" (תוכניות מחשב) מיוחסת להופר, אף על פי שהמונח היה בשימוש קודם בתעשיות אחרות.