בספטמבר 2013 ביים סר ג'ונתן מילר הפקת גאלה של המחזה "המלך ליר" מאת ויליאם שייקספיר בתיאטרון אולד ויק. בריטון שיחק בהצגה בתפקיד רוזן גלוסטר.
חיים אישיים.
בריטון התחתן ב-1948 עם רות' הוקינס, ממנה התגרש. ב-1963 התחתן עם הפסלת הדנית אווה קאסל בריטון. יש לו שתי בנות מאשתו הראשונה, המנחה פרן בריטון התסריטאית צ'רי בריטון, ובן מאשתו השנייה, השחקן ג'ספר בריטון.
טוני בריטון נפטר ב-22 בדצמבר 2019.
יזהר שי
יזהר ניצן שי (נולד ב-16 ביולי 1963, כ"ד בתמוז ה'תשכ"ג) הוא יושב ראש תנועת דרכנו, פוליטיקאי שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת "חוסן לישראל" שברשימת "כחול לבן" וכשר המדע והטכנולוגיה.
הוא גם יזם היי-טק ישראלי, משקיע הון סיכון, יזם חברתי בקהילת הסטארט-אפים, סופר, כתב עיתונות, מגיש רדיו ומרצה.
לפני כניסתו לפוליטיקה שי הוביל פרויקטים בעלי אופי יזמי חברתי. היה שותף מנהל בקרן ההון סיכון Canaan Partners Israel, מרצה באקדמיה וכן ייסד קהילת היזמים "אצטדיון הסטארט-אפ" (המונה למעלה מ-44 אלף חברים נכון למאי 2020). הוא מייסד תוכנית הרדיו "היי-טק בפקקים", המשודרת מדי שבוע ברדיו תל אביב 102FM, ובערוצי המדיה הדיגיטלית של "כלכליסט".
ביוגרפיה.
שי נולד בקיבוץ עין השלושה לישעיהו ותמר. משפחתו עברה לירושלים מעט לפני מלחמת ששת הימים והוא גדל בעיר ולמד בגימנסיה העברית ברחביה. התגייס בשנת 1981 והתנדב לחטיבת הצנחנים, בה שובץ לגדוד 890. שירת כלוחם במלחמת לבנון הראשונה והשתחרר מצה"ל בדרגת סגן בשנת 1985, לאחר שמילא תפקיד מ"פ בבית הספר למ"כים.
בעל תואר ראשון בהנדסת אלקטרוניקה מהטכניון.
הקריירה המקצועית של יזהר שי כללה משרות הנדסה, ניהול ופיתוח עסקים שונים בהייטק הישראלי. הוא עבד כיזם היי-טק ומנהל במספר חברות בארצות הברית במשך קרוב לעשר שנים. בשנת 1998 ייסד את חברת Business Layers, ושימש כמנכ"ל החברה עד למכירתה בשנת 2003 לחברת Netegrity האמריקאית, על פי הערכות בעבור כ-50 מיליון דולר. בשנים 2004–2005 שימש יושב ראש ומנכ"ל חברת V-Secure Technologies, אותה הוביל למכירה לחברת רדוור. בשנת 2006 הצטרף לקרן ההון סיכון הבינלאומית Canaan Partners כשותף וניהל את פעילות ההשקעות שלה בישראל עד לשנת 2014. ביחד עם שותפו אהוד לוי הקים את Canaan Partners Israel בשנת 2014, וביצע במסגרת זו השקעות בחברות סטארט-אפ ישראליות בתחומי הטכנולוגיה.
בשנת 2005 הקדיש לו הניו יורק טיימס כתבה שכותרתה הייתה: "קיבלתי את ה-MBA שלי בצבא הישראלי".
שי התמקד בהשקעות בתחומי המובייל, מדיה דיגיטלית, אינטרנט, תקשורת ותוכנה. שימש כדירקטור בחברות Apertio, LiveU, Viewbix, Rollout.io, Drupe, Regulus ושימש כדירקטור בחברת Prime Sense טרם מכירתה לאפל וכן בחברת N-trig, שנמכרה למיקרוסופט.
בשנת 2015 נבחר לרשימת מאה האנשים המשפיעים בהיי-טק הישראלי של אתר גיקטיים.
פעילות בקהילת הסטארט-אפים.
שי שילב עשייה במגוון תחומים בקהילת היזמים וההיי-טק הישראלית.
פעילות פוליטית.
בשנת 2019 הצטרף למפלגת "חוסן לישראל" בראשות בני גנץ לקראת הבחירות לכנסת ה-21 ושובץ במקום ה-12. אחרי התאחדות המפלגות "חוסן לישראל", "יש עתיד", ותל"ם - תנועה לאומית ממלכתית לרשימת "כחול לבן", שובץ שי במקום ה-20 ברשימה, ונבחר לחבר הכנסת העשרים ואחת כשהרשימה קיבלה 35 מנדטים.
ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר המדע והטכנולוגיה.
שר המדע והטכנולוגיה.
ביוני 2020 הודיע על החלטתו למנות את פרופ' יעל אמיתי לחברה במועצת הנגידים של קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (GIF), מינוי שעוכב במשך שנתיים על ידי קודמו בתפקיד, אופיר אקוניס. התפטר מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי".
חודש לאחר מכן היה נוכח באיור חניכה של מכון טכנולוגי ראשון שישמש את המגזר הדרוזי, המכון מוקם בעוספייה צפוי לשרת חיילים דרוזים משוחררים וצעירים מהעדה שרוצים ללמוד את תחומי הטכנולוגיה והייטק.
בדצמבר 2020 השתתפו השר שי, מנכ"ל עמותת SpaceIL, שמעון שריד, מנכ"ל התעשייה האווירית, בועז לוי ובכירים נוספים באירוע ההשקה של החללית הישראלית השנייה שתשוגר לחלל "בראשית 2", החללית צפויה לצאת לחלל רק לקראת 2024.
ב-31 בדצמבר 2020 הודיע לבני גנץ שלא יתמודד ב במסגרת רשימת כחול לבן. ב-8 בינואר 2021 הודיע לגנץ כי בכוונתו להתפטר מהממשלה בהקדם האפשרי. ב-10 בינואר 2021 הצטרף אל מפלגת תל"ם – תנועה לאומית ממלכתית, בראשות משה יעלון. ב-12 בינואר, עם התפטרותו מהממשלה, שב לכהן בכנסת, בעקבות החוק הנורווגי, למשך 4 חודשים, עד התחלת כהונת הכנסת העשרים וארבע.
לאחר הפוליטיקה.
ביוני 2021 מונה ליו"ר הדירקטוריון של חברת קנדגו. ביולי 2021 הצטרף לוועדה המייעצת של חברת הביו-טק אינוקאן פארמה.
ב-12 ביולי 2022 מונה ליו"ר תנועת דרכנו.
כתיבה.
את הטור השבועי "בעיטת קרן" המתפרסם בעיתון "גלובס" כתב שי ברציפות מתחילת שנת 2008 ועד לשנת 2019.
חיים אישיים.
שי נשוי ואב לארבעה. מתגורר ביישוב קדימה-צורן.
סיאט קופרה GT
סיאט קופרה GT (בספרדית: SEAT Cupra GT) היא מכונית מרוץ מבית סיאט. היא החלה את דרכה בשנת 2003 כמכונית קונספט.
הקופרה GT הוצגה לראשונה בתערוכת המכוניות בברצלונה ב-24 באפריל 2003. היא הייתה מכונית דו מושבית בעלת 2 דלתות וגוף בנוי מיציקת סיבי פחם. היה לה מנוע מרכזי מבית אאודי שהאיץ את הרכב מ-0 ל-100 קמ"ש תוך 4.1 שניות.
יחסי אוזבקיסטן–ארצות הברית
יחסי אוזבקיסטן–ארצות הברית החלו באופן רשמי כאשר ארצות הברית הכירה בעצמאותה של אוזבקיסטן ב-25 בדצמבר 1991, ופתחה שגרירות בטשקנט במרץ 1992. היחסים בין אוזבקיסטן וארצות הברית התפתחו באטיות והגיעו לשיאם לאחר החלטת ארצות הברית לפלוש לאפגניסטן בעקבות פיגועי 11 בספטמבר. היחסים התקררו באופן משמעותי בעקבות "מהפכות הצבע" במדינות ברית המועצות לשעבר בהן אוקראינה, גאורגיה וקירגיסטן בשנים 2003–2005, וממשלת אוזבקיסטן ביקשה להגביל את השפעתם של ארגוני חוץ-ממשלתיים ואחרים לטובת חברה אזרחית, רפורמה פוליטית וזכויות אדם בתוך המדינה.
היחסים השתפרו מעט במחצית השנייה של 2007, אך ארצות הברית ממשיכה לקרוא לאוזבקיסטן לעמוד בכל התחייבויותיה על פי הצהרת שותפות אסטרטגית במרץ 2002 בין שתי המדינות. ההצהרה מכסה לא רק יחסי ביטחון וכלכלה, אלא רפורמות פוליטיות, רפורמות כלכליות וזכויות אדם. לאוזבקיסטן האוכלוסייה הגדולה ביותר במרכז אסיה והיא חיונית למאמצי ארצות הברית לקידום היציבות והביטחון באזור.
על פי סקר דעת קהל עולמי מ-2002, 85% מהאוזבקים רואים את ארצות הברית באור חיובי, לעומת 10% שראו את ארצות הברית באור שלילי. על פי דו"ח המנהיגות הגלובלית של ארצות הברית לשנת 2012, 40% מהאוזבקים בוטחים בהנהגת ארצות הברית, בעוד 22% הסתייגו ו-39% לא סומכים על ההנהגה.
יחסים דו-צדדיים.
מסחר והשקעה.
יחסי המסחר מוסדרים על ידי הסכם סחר בילטרלי, שנכנס לתוקפן ב-14 בינואר 1994. הסכם זה מספק הרחבה של מעמד הסחר המועדף ביותר בין שתי המדינות. ארצות הברית העניקה בנוסף פטור לאוזבקיסטן מתעריפי סחר בינלאומי רבים בארצות הברית תחת שיטת ההעדפות הכללית ב-17 באוגוסט 1994. אמנת השקעה דו-צדדית נחתמה ב-16 בדצמבר באותה השנה; היא אושרה על ידי אוזבקיסטן וקיבלה ייעוץ והסכמה של הסנאט של ארצות הברית באוקטובר 2000. עם זאת, אמנת ההשקעה הדו-צדדית לא צפויה להיכנס לתוקף עד אוזבקיסטן תצא ברפורמה כלכלית. הקבינט של ארצות הברית נוקט צעדים צנועים לצמצום ההגבלות הביורוקרטיות על המגזר הפרטי האוזבקי המתהווה.
סיוע אמריקאי לאוזבקיסטן.
הסיוע ההומניטרי והטכני שמספקת ארצות הברית לאוזבקיסטן פחת במידה ניכרת מאז 2004, הן כתוצאה מפעולות ממשלתיות נגד שותפים מיישמים בארצות הברית והן בהגבלות ממשלתה על סיוע. מאז העצמאות האוזבקית, העניקה ארצות הברית תמיכה טכנית למאמצי אוזבקיסטן לבנות מחדש את כלכלתה ולשפר את איכות סביבתה, החינוך ומערכת הבריאות, סיפקה תמיכה לארגונים חוץ-ממשלתיים מתפתחים, וסיפקה ציוד לשיפור זמינות המים ואיכותם באזור ימת אראל. באמצעות הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי והמשרד לענייני ציבור של שגרירות ארצות הברית באוזבקיסטן, הקבינט האמריקאי ממשיך לתמוך בחילופים חינוכיים ובתוכניות אחרות המציעות לאוזבקים את ההזדמנות ללמוד לימודים גבוהים בארצות הברית וליצור קשרים מקצועיים עם עמיתיהם האמריקאים. מחלקות המדינה וההגנה של ארצות הברית מספקות סיוע טכני בדרך ציוד והכשרה כדי לשפר את שליטתה של אוזבקיסטן על גבולותיה.
בשנת 2003, ארצות הברית השקיעה כ-87.4 מיליון דולר אמריקני בסיוע הומניטרי, טכני ומימון צבאי לאוזבקיסטן. הסיוע האמריקני גדל לכ-101.8 מיליון דולר בשנת הכספים 2004, אך ירד ל-92.6 מיליון דולר ב-2005. תוכניות אלו נועדו לקדם רפורמה בשוק ולהקים תשתית לחברה פתוחה, דמוקרטית ומשגשגת. החל משנת 2004, מזכיר המדינה של ארצות הברית לא הצליח לאשר כי אוזבקיסטן עמדה בהתחייבויותיה על פי הסכם המסגרת האסטרטגית הדו-צדדית. כתוצאה מכך, הסיוע האמריקני ירד ל-200 מיליון דולר ב-2016.
עם זאת, לאחר שנתיבי האספקה דרך פקיסטן הופרעו בשנת 2012, האיסור על סיוע צבאי לאוזבקיסטן הוסר באופן פרגמטי.
הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי מספקת בעיקר סיוע טכני והומניטרי. סיוע טכני לאוזבקיסטן מקדם מדיניות פיסקלית, סביבה עסקית מאופיינת, תחרותיות במגזר החקלאי, הגברת השתתפות האזרחים בחברה האזרחית וקבלת החלטות כלכליות. קרנות הקבינט של ארצות הברית תומכות גם בעבודות של ארגונים חוץ-ממשלתיים למניעת סחר בבני אדם וטיפול בקרבנות.