גריפית'ס למדה בבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה והופיעה בדרמות טלוויזיוניות רבות בהן בתפקיד רוז הנדרסון בסדרה של ה-BBC "באגס" במשך ארבע עונות. היא מרבה להופיע בסדרות דרמה משטרתיות או רפואיות, בהן "The Bill", "רופאים", "Always and Everyone", עדות אילמת" ו-"Instinct". עוד השתתפה בסדרות "חדר מיון", בין השורות", "Drop the Dead Donkey", "קינגדום" ו"סקינס". גריפית'ס הנחתה את התוכניות לבתי הספר של ה-BBC בשם "Watch" ו-"Storytime".
ב-2015 כיכבה גריפית'ס בתפקיד אורח בפרק בסדרה הרפואית "הולבי סיטי", ובתפקיד חברה ב-UNIT בעונה התשיעית של סדרת המדע בדיוני "דוקטור הו".
ב-24 בפברואר 2016 פורסם שגריפית'ס תגלם את אלי גרדנר, רופאה בכירה בסדרת הדרמה "חדר מיון". הופעת הבכורה שלה בסדרה הייתה ב-7 במאי 2016.
ג'יי גריפיתס
ואדי אל עין
עין תות (בנימין)
עין שיבן
גורדיאנוס השני
מרקוס אנטוניוס גורדיאנוס סמפרוניאנוס רומנוס אפריקנוס אוגוסטוס או גורדיאנוס השני (בלטינית: marcus antonius gordianus sempronianus romanus africanus augustus. בין השנים 192 - 238) היה קיסר רומא בשנת 238, שנה רוויית מהפכות הידועה בהיסטוריה כשנת ששת הקיסרים. הוא היה קיסר רומא יחד עם אביו גורדיאנוס הראשון למשך חודש בלבד עד שנפל בקרב מול הצבא הנאמן למקסימיאנוס התראקי (שמשל לפניו).
עד לקיסרות.
מאוד מעט ידוע על קורות חייהם של שלושת הקיסרים לבית גורדיאנוס לפני שהפכו לקיסרים, מוצא משפחתם לוט בערפל.
ילדות.
ידוע כי משפחתו היא ממעמד הפרשים שהיה אחד משני המעמדות העליונים ברומא. הפתיח של שמו "מרקוס אנטוניוס" מורה כי משפחתו קיבלה אזרחות רומית על ידי הקיסר מרקוס אנטוניוס או מי מהמקורבים לו ושמו מעיד כי מוצאו מאנטוליה או קפודקיה. גורדיאנוס נולד באזור שנת 192 לספירה לאביו גורדיאנוס הראשון ששמו זהה לשמו. על פי ההיסטוריה אוגוסטה אמו הייתה אזרחית רומא ונקראה פביה אורסטילה (fabia orestilla). ההיסטוריונים הרומאים מתארים אותה כצאצאית של הקיסרים אנטונינוס פיוס ומרקוס אורליוס, היסטוריונים מאוחרים קבעו כי פרט זה אינו נכון. היא מתה לפני שנת 238. חוץ מגורדיאנוס עצמו היא ילדה, ככל הנראה בשנת 201, בת שנקראה אנטוניה גורדיאנה (אמו של הקיסר גורדיאנוס השלישי).
ההכתרה.
מקסימיאנוס, שרצח את אלכסנדר סוורוס ועלה לשלטון, לא היה שליט פופולרי וכף רגלו לא דרכה ברומא. בשנת 238 פרץ מרד בפרובינקיה אפריקה, שתחילה כוון נגד המושל מטעמו של מקסימיאנוס. עם מותו של המושל פנו בני האצולה המקומית אל גורדיאנוס האב ודרשו ממנו כי יטול על עצמו את משרת הקיסר. גורדיאנוס סירב תחילה בטענה שהוא זקן מדי, אך ביום 22 במרץ הוא נטל על עצמו את המשרה המסוכנת ביותר של אותם ימים, קיסר רומא, בתנאי שבנו גורדיאנוס יוכתר עמו גם כן. ימים מספר לאחר מכן נכנס גורדיאנוס עם אביו לעיר קרתגו והם זכו מיידית לתמיכה גורפת של האוכלוסייה וההנהגה המקומית.
הם שלחו משלחת בראשות פובליוס ליסיניוס ולריאנוס (לימים הקיסר ולריאנוס) לסנאט שברומא וביום השני באפריל הוא ואביו הוכרזו כקיסרים וזכו לתואר אוגוסטוס ("augustus" בלטינית: "הנשגב" או "הנעלה"). מקסימיאנוס ששהה באותה עת עם הלגיונות הנאמנים לו בסירמיום, אסף את צבאו והחל לעלות על רומא במטרה להחזיר לעצמו את השלטון.
קרב קרתגו.
שני הגורדיאנוסים שהחזיקו תואר היו חסרי צבא שיעמוד לצידם והם נשענו על כוחם של מיליציות מקומיות. הלגיון היחיד שהיה באפריקה, הלגיון השלישי אוגוסטה היה תחת פיקודו של מושל נומידיה, קפליאנוס, שתמך במקסימיאנוס בעיקר בגלל יריבות אישית ארוכת שנים עם גורדיאנוס הראשון ובחר לנצל את ההזדמנות להתעמת עם אויבו. צבאות השניים נפגשו ליד קרתגו והלגיון הרומי הביס בקלות את צבא המיליציות הלא מאורגנות ודלות הציוד שעליהן פיקד גורדיאנוס השני. בתום יום הקרבות נהרג גורדיאנוס השני ואביו התאבד בתליה לאחר שקיבל את החדשות המרות.
הסנאט הרומי, שנטה באופן חד צדדי עם הקיסרים לבית גורדיאנוס ונגד מקסימיאנוס, מינה את פופיאנוס ובלבינוס כקיסרים בתקווה שהם יצליחו להכריע את מקסימיאנוס. בסופה של שנת 238 כבר נרצחו מקסימיאנוס, פופיאנוס ובלבינוס והקיסר הנבחר היה גורדיאנוס השלישי, בן אחותו של גורדיאנוס השני.
וילה גורדיאני.
אחוזת המשפחה שהייתה ידועה בעושרה שימשה כביתם של שלושת קיסרי המשפחה, על השטח הגדול נבנו מספר מבנים על ידי בעליו השונים. שרידיו של בית המידות שח משפחת גורדיאנוס נמצא עד היום בפארק אך הוא ברובו מכוסה ולא נחפר. האחוזה הידועה כוילה גורדיאני (villa gordiani) שוכנת ברומא לצד הדרך הרומאית ויה פרנסטינה (via praenestina) באתר נמצאים שרידים מתקופות שונות ובהם פורטיקו, מבנה שער הנישא על ידי 200 עמודים, בזיליקות ומרחצאות. בשנות השישים של המאה הקודמת שוקם האתר והוא משמש כגן ארכאולוגי.
פורד LCF
פורד LCF (באנגלית: Ford LCF) היא משאית, בגודל בינוני, מתוצרת קונצרן הרכב פורד (שם מלא: Ford Motor Company), אשר יוצרה בין השנים 2004–2009 במקסיקו, בשותפות עם יצרנית האוטובוסים והמשאיות Navistar International.
דב פרימר
דב פרימר (נולד ב-13 בדצמבר 1950) הוא פרופסור למשפטים ועורך דין ישראלי, שותף בכיר במשרד עורכי הדין פרימר גלמן ושות' ומומחה לדיני משפחה וירושה, משפט בינלאומי ומשפט עברי. שימש במשך שנים רבות כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.
דב פרימר נולד בשיקגו, לרב ד"ר נחמן (נורמן), מראשי ארגון בני ברית-הלל העולמי ולאסתר, מורה לאנגלית. למד בישיבת כרם ביבנה ולאחר מכן בישיבה יוניברסיטי אצל הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק והרב אהרן ליכטנשטיין ובמקביל סיים תואר ראשון בהצטיינות בלימודי יהדות ופסיכולוגיה. הוסמך לרבנות בידי הרב יהודה גרשוני, ראש ישיבת "ארץ ישראל" בברוקלין שבניו יורק. סיים תואר ראשון בהצטיינות בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן והמשיך למסלול ישיר לדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים בהנחיית פרופ' מנחם אלון ופרופ' זאב פלק.
שירת בצה"ל כסרן (במיל') בלשכת היועץ המשפטי לאזור יהודה ושומרון.
בצעירותו עסק במוזיקה והלחין מספר שירים מוכרים, בהם הלחן המפורסם לשיר "על הנסים" בביצועו של יזהר כהן.
פרימר מתגורר במעלה אדומים, נשוי לשלי (רחל), עובדת סוציאלית, אב לארבעה וסב לעשרה.
פעילות מקצועית ואקדמית.
בין השנים 1980 ו-1984 כיהן כפרופסור חבר ומנהל המכון למשפט עברי במרכז למשפטים ע"ש ג'ייקוב פיוקסברג , טורו קולג', הנטינגטון, ניו-יורק. בין השנים 1984 ו-1986 שימש כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב בקורסים דיני משפחה ומשפט עברי. בין השנים 1988 ו-2017 שימש כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים בקורסים דיני משפחה ומשפט עברי. בשנת 1986 נמנה עם מייסדי משרד עורכי הדין "פרימר קינרייך גלמן" (היום: "פרימר גלמן ושות'") ומאז משמש בו כשותף בכיר.
שימש כחבר מערכת בכתבי עת שונים ביניהם: ,The Jewish Law Annual, אסיא והפרקליט.
שימש כסגן יושב ראש ועדת בתי הדין הרבניים בלשכת עורכי הדין בישראל (1999–2008) וכיו"ר ועדת בית המשפט לענייני משפחה ובית הדין הרבני בלשכת עורכי הדין, ועד מחוז ירושלים (2001 עד היום). בין השנים 1997 ו-1998 היה חבר ועדת ראש הממשלה לגיבוש רעיונות והמלצות בענייני גיור ("ועדת נאמן"). ב-2010 היה חבר ועדת שר המשפטים לבחינת מרוץ הסמכויות ("ועדת דיכובסקי").
מכהן כדירקטור במועצת המנהלים הבינלאומית במרכז הרפואי שערי צדק ויו"ר ועדת הביקורת וכחבר וממלא מקום יו"ר מועצת המנהלים של מכון שלזינגר לחקר הרפואה על פי התורה. בשנת 2014 ניסח יחד עם הרב אלישע אבינר הסכם קדם נישואין עבור ארגון רבני צהר, שנועד להסדיר את הליך הגירושין בישראל ולמנוע מצבי עגינות על פי ההלכה.
בשנת 2009 הוצע כמועמד לתפקיד שופט בבית המשפט העליון של מדינת ישראל.
אחרייך
אחרייך (בערבית: وَرائكِ, ובאנגלית: In Her Footsteps) הוא סרט תיעודי ישראלי בבימויה של רנא אבו פריחה (סרטה הראשון באורך מלא) ובהפקתה של אבתיסאם מראענה (באמצעות חברת ההפקות "אבתיסאם פילמס"), שיצא לאקרנים ביולי 2017.
סרטה הראשון באורך מלא, "אחרייך", אותו ביימה וצילמה, יצא לאקרנים ב-2017. הסרט מתעד את סיפורה של המשפחה, ומלווה את האם שחלתה בסרטן השד ונפטרה, ולא מתאפשר לה להיקבר, כרצונה בעומר, היישוב בו התגוררה במשך כ-20 שנה, לאחר שעברה אליו מתל שבע, על מנת לאפשר למשפחתה חיים טובים יותר.
הסרט צולם במשך שש שנים. הסרט זכה לתמיכה, בין היתר, מ-yes דוקו ומהקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה, וזכה בשני פרסי בימוי ולביקורות אוהדות. הוא הציג בכ-300 מקומות ברחבי ישראל, ונכון ל-2020 עדיין מוצג. הוא הוצג גם בגרמניה.
תקציר העלילה.