קיימות תאוריות קונספרציה שונות ברחבי העולם בנוגע לפס ההתעבות, הקרויות "כמטרייל". בין השאר יש הטוענים כי זוהי דרך הממשלה "לרסס" את אזרחיה כנגד מתקפה כימית, להשתמש בחומרים שיחזירו את קרינת השמש מכדור הארץ וכך לפעול כנגד ההתחממות הגלובלית ואף קיימות תאוריות אנטישמיות הטוענת כי זוהי מזימה ציונית. טענות הקונספרציה נשענות על העובדה כי פס ההתעבות נמצא בגובה רב בהרבה מאשר הגובה שרואים פסים אלו לרוב בפועל וכן בשל הזמן הממושך שפסים אלו נשארים בשמיים לעומת פסי התעבות רגילים.
פסי התעבות
שובל התעבות
שובל המטוס
טוביה החלבן
חולה אהבה בשיכון ג'
חולה אהבה בשיכון ג' הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של שבי גביזון. הסרט יצא לאקרנים בשנת 1995.
לאחר יציאתו זכה הסרט להצלחה רבה ולביקורות משבחות. בטקס פרסי אופיר לאותה שנה גרף הסרט שמונה פרסים, בהם לשחקן הראשי, העריכה, הלחן (עבור אהוד בנאי), הפסקול, וכן התסריט, הבימוי והסרט עצמו, שלושתם הוענקו לגביזון עצמו. במהרה ביסס הסרט את מעמדו כסרט פולחן ישראלי, וזכה לקהל מעריצים וצופים רחב. בחו"ל השתתף בפסטיבל הקולנוע של גרמניה, בו זכו גביזון והשחקן הראשי, משה איבגי, בפרסים מיוחדים, ובפסטיבל הקולנוע של ברזיל, בו זכה גביזון בפרס הסרט הזר. לאחר מכן השתתף בעוד מספר פסטיבלים בארצות הברית. בשנת 2015 הועלתה הצגה המבוססת על הסרט בתיאטרון "הקאמרי".
עלילת הסרט.
ויקטור (משה איבגי), רווק כבן 40, מנהל תחנת כבלים פיראטית מדירת אימו, עימה הוא גר בשיכון קשה יום בקריית ים. הוא נוהג לספר לתושבי שיכונו סיפורים בדויים על רומנים סוערים שהיו לו עם נשים רבות. חייו משתנים כאשר הוא מתאהב במיכאלה (אביגיל אריאלי), שחקנית צעירה מתל אביב, אשר עוברת לגור בקרבתו עם בן זוגה (מנשה נוי). ויקטור מחזר אחרי מיכאלה, אך למרות אהבתו של ויקטור אליה, מיכאלה אינה מחזירה לו אהבה ואף דוחה אותו מעליה. ויקטור מפסיק בחיזוריו ומתחיל להטריד את מיכאלה כמטרה עיקרית בחייו. אז מתחילים ההליכים העלילתיים כשחייו של ויקטור סופגים מפנה, שלאחריו הוא מבין שאין לו סיכוי שמיכאלה תאהב אותו, עד שהוא מתחיל להשתגע.
ההצגה בקאמרי.
בשנת 2015 עלתה ההצגה בתיאטרון הקאמרי בבימויה של עדנה מזי"א.
חולה אהבה בשיכון גימל
חולה אהבה משיכון ג'
חולה אהבה בשיכון ג
חולה אהבה משיכון ג
חולה אהבה משיכון גימל
למידה משולבת מחשב
למידה משולבת מחשב (נקראת גם לימוד באמצעות המחשב האישי, למידה מתוקשבת או למידה מתוּוכת מחשב; היא צורת למידה בה מסתייעים במחשב בתהליך הלמידה.
השימוש בלמידה משולבת מחשב לצורכי חינוך מצריך הקנייה של מיומנויות הקשורות לאוריינות מדיה.
פעילות הלמידה המתוקשבת.
עם ההתקדמות של טכנולוגית המחשב, המחשוב החל לקבל תפקיד חשוב בחינוך.
אחת מצורות הלמידה היא ה-cmc, כלומר למידה משולבת מחשב. זו צורת למידה בה לומד מסתייע במחשב בתהליך הלמידה. (אין לבלבל בין תחום זה, שבו האדם הוא הלומד, והמחשב מסייע לו בכך, ובין למידה חישובית, שבו המחשב הוא הלומד).
שיטה זו של למידה נמצאת בשימוש רחב בתחום ההשכלה הגבוהה ובמחלקות ההדרכה וההכשרה של ארגונים. אבל עדיין לא נפוצה מספיק במסגרות החינוך של גילאי גן–י"ב (המכונה קבוצת גילאי ה–K12).&lt;br&gt; תחת המושג CMC ניתן למצוא מגוון של פעילויות, החל במקרה בו יש מחשב בודד בכיתה, והמורה מאפשרת לתלמיד שסיים את מטלותיו, או לחלופין לתלמיד הנוטה להפריע לשבת מול המחשב ולעסוק בלמידה בקצב התקדמות אישי, וכלה במערך גדול של מחשבים, תוכנות ועזרים המשמשים את מחלקת ההדרכה של חברה גדולה.
בנוסף ללמידה משולבת מחשב, ניתן לראות מגמה של למידה בעזרת טכנולוגיה ניידת. למידה ניידת היא למידה המתבצעת בעזרת מכשירים ניידים חכמים כגון: סמארטפון, טאבלט ואייפד. הלמידה הניידת היא אישית, אינטראקטיבית ומאפשרת שיתופיות. בלמידה ניידת מועבר ללומדים מסר כי הלמידה מתקיימת בכל מקום וזמן כאשר הידע עובר ממקום אחד לשני והקשרי הלמידה נוצרים דרך אינטראקציה. ללמידה ניידת יכולת גבוהה להכניס את החוץ פנימה, לשיעור, ולאפשר נגישות גבוהה למידע.
לומדות.
במקרים רבים למידה משולבת מחשב עושה שימוש בלומדות.
לומדות הן תוכנות מחשב שייעודן הנחלת ידע ותרגולו. הלומדות מיועדות לרוב לתלמיד בודד וניתנות לשימוש בכיתת מחשבים בבית הספר או בבית התלמיד.
דוגמאות לחברות ישראליות המספקות לומדות למערכת החינוך הן המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט"ח), סנונית, לוגל, קופיוטרס, קומפדיה ואדיוסיסטמס.
כבר ב-1977 פותחה והותקנה על ידי מט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית) מערכת להוראה בסיוע מחשב בבית הספר בישראל המערכת נקראה תוא"ם (ראשי תיבות של: תרגול ואבחון במחשב). מערכת זו התבססה על אלגוריתם שהוצע על ידי תלמידיו של סקינר ופותחה בגישת הביהביוריזם.
משחקי מחשב.
משחקי מחשב מאפשרים להתנסות בלמידה פעילה באופן המסייע להכללה של חומר הלימוד להקשרים נוספים ולמצבים עתידיים.
משחקי פעולה ממוחשבים יכולים לשפר היבטים שונים של הקשב החזותי.
נמצא שמספר יכולות קוגניטיביות מפותחות יותר אצל גיימרים בהשוואה לאוכלוסייה הכללית. ההעצמה של משאבי הקשב מאפשרת להשיג זמני תגובה מהירים יותר ללא פגיעה ברמת הדיוק.
לימוד באמצעות האינטרנט.
האינטרנט היום הוא הסמן הבולט של תקופתנו במהפכת המידע. הטענה הרווחת היא כי לשילוב האינטרנט ככלי בהוראה יש השלכות על שיטות ומטרות הלמידה וההוראה בכיתה והוא עשוי לחולל שינוי מהותי במסגרות הלמידה המסורתיות.
יכולת הגישה למאגרי מידע, לספריות מקוונות, לעיתונים ברשת, למוזיאונים וירטואליים, ולאתרים לימודיים באינטרנט עשויה למלא תפקיד מרכזי בתהליכי למידה. אפשרויות התקשורת החדשות שמעמיד האינטרנט לרשות מורים ותלמידים מאפשר סוגים חדשים של אינטראקציות לימודיות.
מקובל להתייחס למושג כאל למידה מרחוק באמצעות האינטרנט או האינטראנט (ה-E מהמילה Electronic), כלומר שכאשר נפגשים לימוד מבוזר ותקשורת המחשבים - מדברים על e-learning.
לימוד באמצעות E-learning כולל מגוון אפשרויות של שילוב האינטרנט בהוראה ובלמידה, החל בלמידה פנים אל פנים (בכיתה) הנעזרת בדפי Web של אתרים תומכים או בדואר אלקטרוני. למידה באמצעות צ'אט או קבוצות דיון ועד ללמידה מרחוק ללא פגישות כלל, הנעזרת באותם אמצעים. בשנים האחרונות התווספו ועידת וידאו, Web TV, היכולים להיות משולבים ב E-Learning או לעמוד בפני עצמם.
כלומר, E-learning הוא לימוד מבוזר נתמך מחשב המקושר לאינטרנט. מושג נוסף בעל משמעות זהה לתיאור פעילות זו הוא Online Learning (או online education) וכן למידה שיתופית מקוונת (Collabotative Learning).
יתרונות.
ניתן להשתמש בסביבה ממוחשבת ובטכנולוגיה ניידת באופן יעיל לצורך מדידה והערכה בחינוך פורמלי ופיתוח של כלים חדשים לצורכי למידה.
בשימוש בטכנולוגיה זו, לצורכי לימוד, ניכרים היתרונות הבאים:
חסרונות.
בעולם המחקר נבדקות בשנים האחרונות השפעותיה של הגברת "זמן המסך" בו תלמידים חשופים יותר ויותר למחשבים במקום ספרים או הוראה פרונטלית. למשל, חלק מהמחקרים מצביעים על כך שישיבה מול מחשב מפחיתה את תנועתיות הילדים והפעילות הגופנית, ולפיכך עשויה לפגוע בהתפתחות החושים, בשיווי המשקל ובקואורדינציה; וכן נטען כי העבודה מול מחשב מפחיתה את רמת האינטראקציה הבינאישית עם המורים והתלמידים האחרים, ועשויות להיפגע יכולות הוויסות הרגשי והאמפתיה. עם זאת, המחקר עדיין בחיתוליו בבדיקת השפעות הלמידה משולבת מחשב, ונדרשים עוד מחקרים נרחבים רבים לבירור השפעות אלו.
חסרונות נוספים של למידה בעזרת מחשב ושל למידה ניידת הם:
הדרוט
הדרוט הוא מחוז בנגורנו קרבאך, היוצר את גבולה הדרומי. זהו אזור הררי מאוד והכפרים בו מצויים בעיקר לאורך שני עמקי הנהר ומפוזרים במורדות הרמות בקצה הדרומי.
שטח המחוז 1,877 קמ"ר ונכון ל-2005 התגוררו בו 12,000 תושבים.
חפירות של מערת אזוק (Azokh Cave) מלמדות כי בני אנוש יישבו את האזור לאורך עשרות אלפי שנים, והוא ניחן בהיסטוריה עשירה.
האזור מורכב מהחצי הדרום-מערבי של המחוז האזרי חוג'אבנד והחצי השני הוא של המחוז מרטוני. האזור נמצא תחת שליטה מוחלטת של הארמנים.
חוק ירושלים
לימוד באמצעות המחשב האישי
האדרוט
שחור (סרט)
שְחוּר הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של שמואל הספרי על פי תסריט של חנה אזולאי הספרי. הסרט יצא לאקרנים בשנת 1994.
הסרט זכה להצלחה רבה ולשבחים בביקורות. בשנת יציאתו גרף שישה פרסי אוסקר ישראלי בקטגוריות המשחק (רונית אלקבץ ועמוס לביא), הצילום (דוד גורפינקל), העיצוב האמנותי, הבימוי ובקטגוריית המנצחת, הסרט הטוב ביותר. כמו כן זכתה השחקנית הצעירה המשחקת בסרט, אורלי בן-גרטי, במועמדות לפרס אוסקר ישראלי ובפרס תגלית השנה עקב משחקה. לאחר מכן השתתף הסרט בפסטיבל ברלין וזיכה את הספרי בפרס מיוחד לסרט הזר הטוב ביותר. כמו כן השתתף בפסטיבלים לקולנוע בארצות הברית, צרפת וסינגפור.
עלילה.