ביקורת נוספת על אפליה סטטיסטית היא שהיא יוצרת מעגל קסמים המקשה על צמצום פערים בין קבוצות באוכלוסייה ועל הקטנת אי השוויון. אנשים המשתייכים לקבוצות אוכלוסייה בעלות השכלה (אקדמית או מקצועית) נמוכה יותר יתויגו על ידי מעסיקים כעובדים פוטנציאליים פחות טובים עקב השתייכותם לקבוצה שלהם, וכך ימנעו מהם להתקדם ולשנות את המצב. כמו כן האפליה מקטינה את סיכוייו של אדם המשתייך לאוכלוסייה זו להצליח להתקבל למקום העבודה בו הוא רוצה או להתקדם במקום העבודה, וכיוון שהוא יודע זאת מראש הוא יהיה מוכן להשקיע פחות משאבים (כמו זמן לימודים ותשלומי לימודים) על מנת להגיע להישגים גבוהים ולמשרות נחשקות, כיוון שה"החזר על ההשקעה" שלו נמוך יותר.
בישראל.
בשוק הביטוח.
בישראל חברות הביטוח מנמקות אפליה סטטיסטית על בסיס גיל ומין, וכן על בסיס מקום המגורים המשקף בעקיפין את השיוך האתני, בכך שלפי חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים אין אפליה "כאשר הדבר מתחייב מאופיו או ממהותו של המוצר". עם זאת, תחום הביטוחים הפנסיוניים מבוסס על מודל אקטוארי אחיד המשקלל גיל ומין בלבד, וגם בתחום ביטוחי הרכב לפגיעות גוף קיימת רגולציה המונעת מחברות הביטוח לתמחר את הסיכון שבמקום מגוריו של המבוטח.
בשוק התעסוקה.
בישראל קיים חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, האוסר על אפליה בשוק התעסוקה על רקע מין, נטייה מינית, מעמד אישי, הריון, טיפולי פוריות, טיפולי הפריה חוץ גופית, הורות, גיל, גזע, דת, לאומיות, ארץ מוצא, מקום מגורים, השקפה אידאולוגית, השתייכות למפלגה, או שירות מילואים. על אף קיומו של החוק, סקרים שונים שנעשו לאורך השנים מראים שעדיין קיימת אפליה בהיקף מסוים בשוק התעסוקה הישראלי, דבר אותו ניתן לייחס להיעדר אכיפה, לקושי בהוכחת אפליה, לאריכות תהליך הגשת תלונה נגד מעסיק מפלה, וכן ליכולתם של מעסיקים לעקוף בצורה מתוחכמת פסיקות בית משפט בנושא אפליה. האפליה יכולה לבוא לידי ביטוי בקבלה לעבודה, בפיטורים, בגובה השכר או בקידום בעבודה.
האפליה בשוק העבודה אינה נובעת רק מאפליה סטטיסטית, אלא גם משתי סוגי אפליות נוספות: "אפליית טעמים" - אפליה עקב סלידה רגשית של המעסיק מקבוצת אוכלוסייה מסוימת, ו"אפליית טרום-שוק" - אפליה על בסיס שיקולים רלוונטיים לשוק העבודה, אשר מבטאים אפליה מחוץ לשוק העבודה (כמו הפערים בין קבוצות אוכלוסייה עקב אפליה במערכת החינוך היוצרת פערים השכלתיים).
כשנדרשו להתייחס לכך, קבעו בתי המשפט בישראל שאסור לבצע אפליה סטטיסטית על בסיס מין, כגון על סמך העובדה שלנשים בממוצע יש פחות כוח פיזי מאשר לגברים, וכן אסור לבצע אפליה סטטיסטית על סמך גיל (גילנות), על סמך העובדה שיש מתאם בין גיל לבין יופי חיצוני וכוח פיזי.
מקומות עבודה עם דרישה לסיווג ביטחוני.
הסיכוי של אזרח ערבי בישראל לעבור סיווג ביטחוני נמוך משמעותית מזה של אזרח יהודי בישראל. לכן מעסיקים הדורשים סיווג ביטחוני מסוים, וצריכים לשלם על בדיקת רקע ביטחונית יקרה עבור כל מועמד, יעדיפו לשלוח לבדיקות מועמד אשר סיכוייו לעבור בהצלחה את הבדיקה גבוהים יותר, ולא מועמד אשר סיכוייו לעבור בהצלחה נמוכים. תופעה זו יוצרת אפליה כנגד ערבים בישראל במקומות בהם יש צורך בסיווג ביטחוני, וכן במקומות אשר החליטו להטיל מגבלות של סיווג ביטחוני על משרות מסוימות, לעיתים ללא הצדקה מספקת. מרכיב האפליה הסטטיסטית הוא רק הימנעות של מעסיק מלבצע בדיקה ביטחונית עבור מועמד שסיכוייו לעבור את הבדיקה בהצלחה נמוכים; אפליה הנובעת מעצם הדרישה של סיווג ביטחוני היא עניין בפני עצמו.
בבידוק ביטחוני.
לפי סעיף 3(ד)(1) לחוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, מותר לבצע אפליה (ובפרט אפליה סטטיסטית): "כאשר הדבר מתחייב מאופיו או ממהותו של המוצר, השירות הציבורי או המקום הציבורי".
על מנת שאפליה סטטיסטית בבידוק ביטחוני תהיה חוקתית, עליה לעמוד ב-3 מבחנים מצטברים:
במקומות רבים בישראל בהם מתבצע בידוק ביטחוני, כגון בכניסה לקניונים, בכניסה לתחנות רכבת ואוטובוס, וכן בשדות תעופה, מתקיימת אפליה סטטיסטית כנגד אוכלוסיות אשר סטטיסטית הסיכוי שלהן להיות מעורבות בפיגועי טרור גבוה יותר (בעיקר האוכלוסייה הערבית). נהוג לקרוא לאפליה מסוג זה, אשר מפלה קבוצה בגלל שיש לפרטיה סיכוי גבוה יותר להיות מעורבים בפעילות פלילית או טרוריסטית, "פרופיילינג" (או "אפיון גזעי"). הפרופיילינג בישראל כנגד האוכלוסייה הערבית מהווה מוקד לדיון ולחילוקי דעות רבים, במיוחד בנושא הבידוק בשדות תעופה. מספר פעמים עוכבו אזרחים ערבים בשדות תעופה לפרקי זמן ממושכים במיוחד על אף שלא היה כל חשד ספציפי נגדם, וכן מספר פעמים פסקו בתי המשפט פיצויים לנוסעים שנפגעו כתוצאה מהבידוק בין היתר על בסיס חוק איסור הפליה במוצרים.
בשנת 2007 עתרה האגודה לזכויות האזרח לבג"ץ בעניין אפליית ערבים בבידוק בשדות התעופה.
על אף תעודת חיסיון שהוטלה על נוהלי וכללי הבידוק הביטחוני בשדות תעופה, במהלך הדיונים בבית המשפט הוצג מידע לגבי הנהלים לשופטים במעמד צד אחד. בשנת 2011 בעת הצגת הנהלים, טען השב"כ בפני בג"ץ כי מאז הגשת העתירה שופרו הנהלים על מנת להקטין את הפגיעה בנוסעים, אם כי עדיין ישנו הכרח בשימוש מסוים בפרופיילינג.
לאורך הדיונים המשפטיים התברר כי עוד טרם הגשת התביעה החלו מאמצים למען הקטנת האי-שוויון בבידוק הביטחוני ולמען הקלת הבדיקות, זאת תוך הטמעת אמצעים טכנולוגיים חדשים. על מנת לאפשר את סיום הטמעת הטכנולוגיות, דחה בית המשפט את פסיקתו מספר פעמים, ולבסוף בשנת 2015 החליט שהשיפורים שנעשו משמעותיים מספיק ולכן העתירה מתייתרת, אך הותיר לאגודה לזכויות האזרח את הזכות לעתור שוב במידה והשינויים לא יביאו בעתיד ל"תוצאה הרצויה". בית המשפט לא אסר על שימוש בפרופיילינג, בניגוד לתביעת האגודה לזכויות האזרח שדרשה שהשימוש בפרופיילינג ייאסר לחלוטין.
בבידוק ביטחוני בארצות הברית.
קיימות טענות רבות שקיימת אפליה סטטיסטית כנגד מוסלמים ובעלי חזות ערבית בבידוק ביטחוני של שדות תעופה בארצות הברית. עם זאת, העמדה הרשמית של רשויות ארצות הברית היא שאפליה כזו לא נהוגה, ובדיקה שנעשתה פעם אחת על ידי עיתון שעקב אחרי יותר מ-1,000 נוסעים, העלתה שכ-5% עד 10% מהנוסעים נבחרים לבידוק מקיף, ורק 2 מתוך עשרות שהיו בעלי חזות "מזרח תיכונית" נבחרו לבידוק מקיף.
ישעיהו הבר
הרוזנת מרקייביץ'
חישת צפיפות
חישת מנין
אוסטין לואד סטאר
אוסטין לואד סטאר (באנגלית: Austin Loadstar) היא משאית בעלת שתי תצורות הנעה: 4x2, והנעה כפולה 4x4.
"אוסטין לואד סטאר" מתוצרת יצרנית הרכבה-בריטית "Austin Motor Company" אשר יוצרה בין השנים 1949–1959.
נבחרת גביע דייוויס של יוגוסלביה
נבחרת גביע דייוויס של יוגוסלביה הייתה נבחרת טניס הגברים הלאומית של יוגוסלביה שיחקה בעבר בבית העליון של גביע דייוויס.
הנבחרת הופיע לראשונה בשנת 1927 כנבחרת של ממלכת יוגוסלביה. לאחר מלחמת העולם השנייה זה הייתה נבחרת של הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. בתחילת שנות ה-90 יוגוסלביה התפרקה למספר מדינות, ונבחרתה הפסיקה להתקיים.
במהלך התקופה היא שיחקה 152 משחקים וניצחה ב-85.
הישגים.
נבחרת גביע דייוויס של ניו זילנד
נבחרת גביע דייוויס של ניו זילנד היא נבחרת טניס הגברים הלאומית של ניו זילנד שיחקה בעבר בבית העליון של גביע דייוויס.
הנבחרת הופיע לראשונה בשנת 1924. במהלך התקופה היא שיחקה 135 משחקים וניצחה ב-65.
לפני מלחמת העולם הראשונה טניסאי ניו זילנדי אנטוני וילדינג היה חלק מנבחרת אוסטרלאסיה. הוא היה שותף ל-4 זכיות בגביע דייוויס.
אוסטין לואוד סטאר
נסיכות רויס-לובנשטיין-אברסדורף
מגדל האבולוציה
מגדל האבולוציה (ברוסית: Башня Эволюция) הוא גורד שחקים בן 55 קומות שנמצא ב"מוסקבה סיטי", מרכז העסקים הבינלאומי של מוסקבה. בנייתו החלה בשנת 2011 והסתיימה ב-2014. המגדל בנוי על סטילובט תלת מפלסי וגובהו מגיע ל-255 מטרים.
פיתוח הפרויקט היה באחריות חברת ZAO Snegiri פיתוח בשיתוף עם חברת KG-Techstroy. תכנון מכני, חשמל ואינסטלציה והתקנה הוענקו לחברת הבנייה רנסאנס. הרנסאנס גם בנה את המבנה הראשי גם כן.
בניית המגדל משלבת טכניקות הנדסיות מודרניות ומאפיינת סגנונות אדריכליים רוסיים. המגדל, כולל 55 קומות, עם 3 קומות מתחת לאדמה, מתפתל בכל קומה בכ-3 מעלות סביב הליבה המרכזית. צורת המגדל היא סיבוב של 135 מעלות בכיוון השעון מהקרקע ועד למעלה.
בשנת 2016 רכשה את המגדל חברת צינורות הנפט הממשלתית "טרנסנפט", תמורת מיליארד דולר.
פיג'ו VLV
פיג'ו VLV (בצרפתית: Peugeot VLV) היא מכונית חשמלית, המוגדרת מכונית מיקרו, בתצורת קבריולה, שיוצרה על ידי יצרן הרכב הצרפתי פיג'ו בתקופת מלחמת העולם השנייה בין השנים 1941–1945.
סך הכול יוצרו 377 יחידות.
מגדל אירואסיה
מגדל אירואסיה (ברוסית: Башня Евразия) הוא גורד שחקים בן 72 קומות שנמצא ב"מוסקבה סיטי", מרכז העסקים הבינלאומי של מוסקבה. גובהו מגיע ל-309 מטרים ועם חנוכתו הוא היה השלישי בגובהו באירופה.
בנייתו החלה בשנת 2007 והסתיימה ב-2015. הוא נבנה מפלדה, בניגוד לשאר המבנים במוסקבה סיטי שבנויים מבטון.
וויליאם טסייו
פול מקגראת'
פול מקגראת' (; נולד ב-4 בדצמבר 1959 באילינג) הוא כדורגלן עבר אירי ששיחק בעמדת הבלם.