המקום השלישי הוענק לקלמנט קזלט וצ'ארלס דיקסון ( בריטניה) מכיוון שהזוג הצרפתי לא התייצב למשחק חצי הגמר השני.
דימיטרי שומסקי
דימיטרי שומסקי (נולד ב-1975) הוא היסטוריון ופובליציסט, פרופסור חבר בחוג להיסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים. חוקר את תולדות הציונות, היישוב והחברה בישראל, הלאומיות המודרנית ויהודי מזרח ומרכז אירופה.
ביוגרפיה.
שומסקי נולד בקייב בשנת 1975 ועלה לישראל בשנת 1990. בשנת 2005 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת חיפה, על עבודה שכותרתה " מדו לשוניות לדו לאומיות: יהדות צ’כו-גרמנית, ציוני פראג וראשיתו של הרעיון הדו לאומי בציונות, 1930-1900".
שומסקי חקר את זהות קבוצת עולי ברית המועצות בשנות ה-90 והשפעתם על דמותה של מדינת ישראל. לטענתו, בברית המועצות דוכאה הלאומיות יהודית והפכה לאתניות מעומעמת משוללת זכויות, דבר שהשפיע על התפיסה האזרחית של הישראלים עולי ברית המועצות וגרם לעמדה אזרחית מפלה ביחס למיעוטים לאומיים בכלל ולמיעוט הערבי בפרט.
בשנים 2012–2015 כיהן כמנהל מרכז צ'ריק לתולדות הציונות, היישוב ומדינת ישראל באוניברסיטה העברית. בנוסף היה חוקר אורח באוניברסיטת פנסילבניה (2011/12), אוניברסיטת לייפציג (קיץ 2014) ואוניברסיטת מינכן (פברואר 2015).
ספרו "בין פראג לירושלים - ציונות פראג ורעיון המדינה הדו-לאומית" יצא לאור בשנת 2010 בהוצאת מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי ומכון ליאו בק, וזיכה אותו בפרס ע"ש ראובן הכט לספר הטוב ביותר בתולדות הציונות, היישוב ומדינת ישראל לשנת 2011. הספר יצא לאור גם בגרמנית.
מאז 2010, שומסקי כתוב מאמרי פובליציסטיקה בעיתון "הארץ".
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
דאמי אים
דאמי אים (בהנגול: 임다미; באנגלית: Dami Im, ) היא זמרת אוסטרלית - ילידת דרום קוריאה, שייצגה את אוסטרליה באירוויזיון 2016 ובה הגיעה למקום השני.
קריירה.
בשנת 2013 השתתפה דאמי בתוכנית הריאליטי האוסטרלית "אקס פקטור", בעונתה החמישית, שם נבחרה להיות בקבוצה של דני מינוג שלבסוף זכתה בה אים במקום הראשון. נבחרה לייצג את אוסטרליה באירוויזיון 2016 עם השיר - Sound Of Silence (צללי הדממה), שהגיע למקום השני.
שער תימן
שער תימן (בערבית: باب اليمن, באב אל-ימן) הוא השער הראשי הנמצא בכיכר הכניסה הראשית של העיר העתיקה של צנעא. השער נמצא בחומה הדרומית של העיר וכנראה הוקם במהלך המאה ה-17 על ידי הטורקים בתקופת השלטון העות'מאני במזרח התיכון. כיום משמשת הכיכר את התיירים כנקודת עצירה בדרכם אל חופי האוקיינוס ההודי. לעיתים נערכים בכיכר שלפני השער מופעי ריקוד ומצעדים צבאיים. השער, יחד עם כל העיר העתיקה, הוכרז בתור אתר מורשת עולמית בשנת 1986.
אסטילוסטרניים
אסטילוסטרניים (שם מדעי: Astylosterninae) היא תת-משפחה של דו-חיים ממשפחת הארטרולפתיים שבסדרת חסרי זנב. לשעבר הייתה משפחה עצמאית (Astylosternidae).
בני קבוצה זו שקיימות עליה חלוקות רבות, סווגו על ידי החוקר גלדווין נובל ב-1869. היא סווגה במקור כמשפחה עצמאית, אך בהמשך הפכה לתת-משפחה במשפחת הארטרולפתיים.
המינים חיים באפריקה שמדרום לסהרה באזורים לחים כמו אגן הקונגו. הצפרדעים ידועות בכך שהן מטילות את ביציהם ביערות לחים על הקרקע, ומשם הם בוקעים לצפרדעים ללא הפיכה לראשנים.
קבוצה זו כוללת מין מיוחד במינו: צפרדע שעירה ("Trichobatrachus robustus"). הזכרים של הצפרדע השעירה דוגרים על הביצים במשך זמן רב. יש המשערים כי שערותיהם מסייעות להם בנשימה דרך העור בזמן שהם בתוך המים, עת הריאות שלהם אינן נושמות.
מייקל רובארטס והרקדנית
מייקל רובארטס והרקדנית הוא אוסף שירים מאת המשורר האירי ויליאם בטלר ייטס.
האוסף כולל את השירים:
מרטין הינטראגר
מרטין הִינְטֶרְאֶגֶר (בגרמנית: Martin Hinteregger, נולד ב-7 בספטמבר 1992) הוא כדורגלן עבר אוסטרי.
קריירת מועדונים.
הינטראגר החל לשחק בקבוצת הבוגרים של רד בול זלצבורג בשנת 2010. יחד עם קבוצת נעוריו היה שותף לזכייה ב-3 תוארי דאבל מקומיים. במהלך עונת 2015–2016, הושאל למועדון הגרמני בורוסיה מנשנגלדבאך. בתום עונת ההשאלה חזר לרד בול זלצבורג.
ביוני 2022 הודיע על פרישה מכדורגל בגיל 29 בלבד.
קריירה בינלאומית.
לאחר שצבר הופעות בנבחרות הצעירות של אוסטריה, הינטראגר ערך את הופעת הבכורה שלו עבור נבחרת אוסטריה בניצחון 0–1 מול ארצות הברית, במסגרת משחק ידידות ב-19 בנובמבר 2013.
תארים.
רד בול זלצבורג
איינטרכט פרנקפורט
דוד והגבעונים
סיפור דוד והגבעונים
חפריתיים אמריקאים
חפריתיים אמריקאים (שם מדעי: Scaphiopodidae) היא משפחה של דו-חיים מסדרת חסרי הזנב ובה שני סוגים: "Scaphiopus" ו-"Spea" ובהם שבעה מינים.
משפחת קרפדות זו דומה לחפריתיים האירופאים, והיא נפוצה רק באמריקה הצפונית, בדרום קנדה, בארצות הברית ובצפון מקסיקו. הן חיות במגוון בתי גידול, כולל יבשים כמו בערבות העשב האמריקניות או באדמות שפלה. הן מעוגלות ומנופחות במראן, בעלות רגליים קצרות ועיניים מגודלות ועורן יבש וגבשושי. יש להן טפרים על רגליהן, העוזרים להן לחפור מחילות כדי להימלט מהחום ומהיובש. רובן בעלות צבעי אדמה חומים ובהירים, מה שעוזר להן להסתוות.
נחמה טק
נחמה טק (נולדה ב-15 במאי 1931) היא פרופסור בדימוס לסוציולוגיה באוניברסיטת קונטיקט. היא קיבלה את הדוקטורט מאוניברסיטת קולומביה, שם גם עבדה עם הסוציולוג דניאל בל.
היא עוסקת בחקר השואה והתמחתה בנושא.
נחמה טק היא חברה בוועדה המייעצת של מרכז בראון ללימודי שואה של הארגון נגד השמצה של "בני ברית".
היא חיברה מעל לשלושים מאמרים בכתבי עת כגון "סוציולוגיה עכשיו", "כתב העת לנישואים ומשפחה", "כתב העת למדעי החברה והרפואה" ועוד. טק זכתה בפרסים רבים על פועלה, כולל מועמדות לפרס פוליצר, פרס כריסטופר, פרס מיוחד בינלאומי על שם אנה פרנק ופרס הספר הלאומי להנצחת השואה.
טק מונתה לחברת מועצה במוזיאון ארצות הברית לזכר השואה, ושימשה בשנת 1995 כחוקרת במכון הבינלאומי לחקר השואה ביד ושם בישראל. טק היא היחידה שערכה מחקר סוציולוגי לאפיון המסתירים הפולנים "הרוב המכריע של המחקרים שבדקה (שישים ושלושה מתוך שישים וחמישה) מראה כי המצילים הללו היו בעלי "שוליות חברתית" (social marginality). הכוונה לכך שהאנשים הללו היו מיוחדים בסביבתם החברתית ושונים מהמקובל בה".
ביוגרפיה.
נחמה טק נולדה כנחמה באוניק בלובלין, פולין למשפחה של יהודים פולנים, בתם של רומן ואסתר בווניק ואחות לגיזה. אביה היה בעליו של מפעל כימי, שבו יצרו בין השאר נרות.
ימי הילדות נקטעו עם פרוץ המלחמה וכיבושה של פולין בשנת 1939 היא הייתה בת 8.
עוד בימי הכיבוש הראשונים נסע אביה לעיר קובל, בשטח הסובייטי, מתוך כוונה לבדוק את האפשרות של הגירת המשפחה לשם. האם אסתר, נשארה מאחור עם שתי בנותיה וניהלה את המפעל בהיעדר בעלה. באחד הימים כשהגיעה למפעל היא מצאה שלט ובו הודעה בגרמנית על החרמת המפעל לידיהם של הנאצים. בשלט היה כתוב בפירוש שאסור לבעלים היהודים להיכנס לתוך שטח המפעל, למרות האיסור אסתר נכנסה לפתוח מחדש את המפעל, לצרכיהם.
כששב האב, רומן, ללובלין הוא הצליח ליצור קשר עם הקומיסר שהיה אחראי על המפעל וזה הציע לו לעבוד בשבילו כדי לנצל את כישוריו. אסתר הצליחה למצוא עבודה כעוזרת בית בביתו של קצין נאצי – כך הצליחה המשפחה לשרוד את השנים הראשונות של המלחמה.
במרץ 1942 נודע לאסתר, דרך מעבידיה, על תחילת הגירוש של יהודי לובלין למחנה בלז'ץ. רומן פנה אל הקומיסר וביקש ממנו עזרה: הקומיסר נעתר לבקשה ועזר לבני המשפחה. הוא אפשר להם להתגורר בתוך תחומי המפעל. המשפחה הצליחה למצוא מחסה והגנה בעוד רוב יהודי לובלין גורשו אל מותם בתאי הגזים של מחנה ההשמדה בלז'ץ. בנובמבר 1942 כשהכריזו הנאצים על העיר לובלין כ"יודנריין" נקייה מיהודים, חש הקומיסר שבנסיבות החדשות אין ביכולתו להגן עוד על המשפחה. הוא פנה אל בן-דודו, בולק, שהיה בעל קשרים עם הגרמנים, וזה הסכים להמשיך ולסייע למשפחה היהודית. בולק השיג בעבורם מסמכים אריים מזויפים ומצא בשבילם מקום מסתור. בהמשך נעצר בולק בגלל הסיוע שהגיש לבני המשפחה. הוא התאבד בתא מעצרו כדי שלא לחשוף את שמות האנשים הנוספים שסיועו במבצע ההצלה.
נחמה ואחותה גיזה קיבלו עתה שמות חדשים: קריסיה ודנוטה בלוך. תחילה הסתתרו שתי האחיות לבדן בעיר אוטבוצק ואחר כך הצטרפו למקום מחבוא ההורים בעיר קיילצה שם הסתתרה המשפחה בביתם של טדק וזיוטקה הומר. בעוד האחיות יכלו לנוע בחופשיות בזכות התעודות המזויפות, נאלצו ההורים להישאר בתוך מקום המסתור. תחילה התגוררה המשפחה בתוך דירתם של הזוג הומר ואחר כך עברו להתגורר בצריף סמוך שהיה בבעלות הזוג הומר. האב רומן, בנה מקום מסתור מיוחד מתחת לרצפה לעתות חירום וקנה כלב שיוכל בבוא הצורך להזהיר את המשפחה מפני סכנה אורבת.
עם שחרור העיר קילצה ביקשו בני הזוג הומר מבני המשפחה לעזוב במהירות את המקום. הם חששו מתגובת שכניהם שעלולים עתה לגלות שהם הסתירו משפחה יהודית במשך שנות הכיבוש. נחמה ובני משפחתה חזרו אל עירם – לובלין. אבל שם גילו שדירתם נהרסה בעת ההפצצות. לאחר שאוימו על ידי קבוצת פולנים קיצונית, נמלטו גיזה ונחמה לעיר לודז' ומשם לגרמניה, למחנה עקורים.
ב-1949 עלתה נחמה לישראל. בשנת 1950 היא נישאה ללאון טק, פסיכיאטר ילדים, והם הגרו יחד לארצות הברית ב-1952 שם נולדו להם שני ילדים, ליאורה ורולנד. היא למדה לתואר ראשון, שני ודוקטורט בסוציולוגיה באוניברסיטת קולומביה.
בעלה, ד"ר ליאון טק, היה פסיכיאטר ילדים נודע ומחבר הספרים "פחד מהצלחה" ושל האוטוביוגרפיה "הרפתקאות וגורל".