במסגרת פורום הדיבייט "מודל האו"ם", שנערך באפריל 2010, השתתפו קבוצות סטודנטים ממדינות שונות. הקבוצה, שזכתה בפורום זה, הייתה קבוצת סטודנטים מאקוודור, שנבחרה לייצג את ישראל. לצורך כך, אותה קבוצה למדה אודות ישראל במשך חצי שנה, וקיבלה הדרכה מסגן ראש משלחת ישראל באו"ם דאז.בדצמבר 2014 הונפקה סדרת בולי דואר בשם "סחלבים Orchids", המשותפת לשתי המדינות. על גבי בול מסוים בסדרה מופיעים שני מינים של סחלבים: אחד מהם (דבורנית גדולה) צומח בין היתר בישראל, והשני (סחלב הקוף) צומח בין היתר באקוודור.
בעקבות רעידות אדמה, שפקדו אזורים מסוימים באקוודור וגם ביפן באפריל 2016, דווח שקבוצות סיוע ישראליות הצטרפו לפעולות ההצלה באותם אזורים.
באפריל 2019 נודע כי ישראל מסייעת לאקוודור להדוף מילוני מתקפות האקרים שהתרחשו נגד שרתים ואתרים ממשלתיים, בעקבות הסגרתו של המייסד ועורך האתר הראשי ויקיליקס - ג'וליאן אסאנג' לממלכה המאוחדת לאחר שהסתתר בשגרירות אקוודור בלונדון במשך כ-7 שנים.
מתיחויות דיפלומטיות.
בעקבות מספר מקרים לאורך השנים, הוחלט על ידי אקוודור להחזיר את שגרירה בישראל לצורך התייעצויות, וזאת כפעולת מחאה על מדיניות ישראל. לאחר פרשת המשט לעזה ביוני 2010 התקבלה ההחלטה הנ"ל כמחאה על פעילות צה"ל במהלך הפרשה, וזאת במקביל לפעולה שנקטה ניקרגואה, שהודיעה אז על ניתוק היחסים עם ישראל.
במהלך מבצע צוק איתן בשנת 2014, אקוודור הייתה למדינה הראשונה שהחליטה להחזיר את שגרירה בישראל לצורך התייעצויות, ובאוגוסט 2014, ביטל הנשיא רפאל קוריאה את ביקורו הממלכתי בישראל כמחאה.
במהלך ישיבה של העצרת הכללית של האו"ם בדצמבר 2016, ציטט שגריר אקוודור באו"ם את אמירתו של פידל קסטרו, המשווה את מעשי הנאצים לציונות. דברי השגריר התקבלו במחאה חריפה בישראל, אשר הובילו לזימון הממונה על שגרירות אקוודור לשיחת הבהרה.
במאי 2022, נשיא אקוודור גיירמו לאסו, אשר ביקר בישראל, הודיע כי מדינתו תשנה את מדיניות ההצבעה שלה באו"ם ותצביע לצידה של ישראל.
רי&quot;ב 167
בנק חלב אם
בנק חלב אם הוא שירות שבו נאספות, נבדקות ומחולקות מנות של חלב אם שנתרמות על ידי אמהות מניקות, שאינן בנות משפחה של התינוק המקבל את החלב.
במחקרים ובארגוני בריאות רבים נטען כי חלב אם הוא התזונה המיטבית עבור התינוק, לפחות בששת החודשים הראשונים לחייו. חלק מהאמהות מתקשות להניק או לשאוב חלב אם משדיהן, או שהתינוקות מתקשים לינוק, או שקיימת בעיה אחרת המונעת הנקה; בעקבות זאת התינוקות מוזנים בתחליף חלב אם. הורים שמעדיפים בכל זאת הזנה באמצעות חלב אם, יכולים להשתמש בחלב אם של אישה אחרת, שמניקה את תינוקה ויש לה עודפים של חלב שאוב. בעבר היה מקובל לשם כך מקצוע המינקת, אולם כיום הוא נדיר בעולם המערבי. לכן אפשרות נוספת הקיימת כיום לתיווך בין נשים שמציעות חלב אם שאוב לבין הורים שמבקשים חלב זה עבור תינוקם, היא בנק חלב אם. ארגון הבריאות העולמי (WHO) וארגון יוניצף (UNICEF) הודיעו גם הם כי אפשרות זו היא הטובה ביותר לתזונת התינוק במקרה בו קיים קושי בהנקה.
תרומת חלב אם יכולה להיות בעייתית כשאינה מבוצעת בזהירות. אם האם החולה נשאית או חולה במחלות מין (כגון HIV), הן יכולות לעבור בחלב. כמו כן, אם החלב לא אוחסן כראוי הוא עלול להתקלקל.
בנקים של חלב אם הוקמו בעשורים האחרונים במדינות רבות ברחבי העולם. הארגון International Milk Banking Initiative (IMBI) מאגד בנקי חלב מ-33 מדינות בעולם. התופעה נפוצה בברזיל, למשל, בה קיימים כ-210 בנקי חלב אם; נטען כי המאמץ המושקע בבנקי חלב אלו והתפוצה שלהם תרמו לירידה שחלה בשיעורי תמותת תינוקות בברזיל משנות ה-90 עד 2015. באירופה קיימים 203 בנקי חלב אם, ובצפון אמריקה רק 16. במרבית הבנקים ברחבי העולם נדרשות התורמות לעמוד במספר קריטריונים כדי לתרום, למשל עליהן להיות בריאות ולעבור בדיקות למחלות מין.
בעבר, לא היה קיים בישראל בנק חלב מסודר ותחת פיקוח. ב-2011 הוקם אתר אינטרנט המרכז אמהות המעוניינות לתרום חלב אם, ומתווך בינן לאמהות אחרות; עדיין אין מנגנון פיקוח ובדיקה של החלב הנתרם באמצעות אתר זה. בשנת 2014 פרסם משרד הבריאות חוזר בנוגע לסטנדרטים ותקנות הנוגעים להפעלת בנק חלב אם בישראל. החל משנת 2019 פועל בנק חלב אם בירושלים.
בנק חלב
אריזת מפתח הצפנה
בקריפטוגרפיה, אריזת מפתח הצפנה (באנגלית: Key wrapping) היא מחלקה של אלגוריתמים קריפטוגרפיים המשתמשים בצופן סימטרי ל"עטיפה" (הצפנה) של מפתחות. אלגוריתם אריזת מפתח נועד להגנה על מפתחות הצפנה בעת העברתם ברשת פתוחה או אחסונם במדיית אחסון לא בטוחה. בדרך כלל בונים אלגוריתם כזה על בסיס פרימיטיבים קריפטוגרפיים ידועים כמו פונקציית גיבוב וצופן בלוקים. הוא שונה במעט מאלגוריתם KEM (קיצור של Key Encapsuation Mechanism) המבוסס על מפתח ציבורי. למרות שהמטרות זהות, העברה בטוחה של מפתח הצפנה. אלגוריתם אריזת מפתח יוצא מהנחה בסיסית ששני הצדדים משתפים ביניהם מפתח הצפנה סודי סימטרי ואילו KEM מסתמך על פרוטוקול דוגמת דיפי-הלמן כדי להצפין את מפתח השיחה באמצעות מפתח הצפנה ציבורי ארוך טווח או עושה שימוש בחתימה דיגיטלית.
רקע.
ב-1997 פרסם NIST בעיה הנקראת בעיית אריזת מפתח כהגדרתם חיפוש דרכים סימטריות יעילות להסתרת ערך סודי קצר כמו מפתח הצפנה ומידע נלווה כלשהו במהלך העברה ברשת פתוחה. ההנחה הבסיסית היא שהצדדים משתפים ביניהם מפתח סודי. שימוש ישיר בצופן בלוקים מהווה בעיה מכמה סיבות. א) יכול להיות שהמפתח יהיה גדול מהבלוק לכן יהיה צורך בסכימת ריפוד בטוחה באופן שכל סיביות המפתח יהיו תלויות בכל סיביות הטקסט המוצפן. למשל מצב הפעלה בטוח כמו מצב מונה (CTR). ב) צופן הבלוקים אינו מספק הבטחת שלמות. ג) מסיבות של יעילות ומניעת התנפחות נדרש אלגוריתם דטרמיניסטי, כלומר היעדר תוספת של מספר אקראי כלשהו. מסיבה זו צפנים העושים שימוש בווקטור אתחול וכן צופן זרם שבדרך כלל מלווה בווקטור אתחול אינם מתאימים. וכן הועלתה בקשה להצעת אלגוריתמים דטרמיניסטיים מבוססי-צופן (cipher-based) לצורך הערכתם ושילובם במודולי הצפנה מאומתת מאושרים. NIST לא הגדיר במדויק את דרישות הביטחון המינימליות או התכונות הספציפיות הנדרשות ממודול כזה, אך הדרישות הבסיסיות שהועלו הן: א) סודיות ב) הגנה על שלמות ג) יעילות ד) שימוש באלגוריתמים תקניים כמו AES כבסיס וה) תכונות נוספות כמו עמידות נגד שימוש בלתי ראוי (במכוון על ידי צד זדוני או שלא במכוון כמו טעויות מפעיל) ואפשרות לשימוש במחולל אקראי בעל איכות נמוכה. יש לציין שאפשר להשיג את המטרות המנויות על ידי שימוש בהצפנה מאומתת במיוחד לאור העובדה שבהצפנת מפתחות שבדרך כלל הם ערכים אקראיים אלגוריתם דטרמיניסטי מספק ואין צורך באקראיות נוספת. חרף זאת קיימת תועלת מעשית בשיטות ממוקדות לאריזת מפתח ויש לכך קשר הדוק לנושא חשוב בקריפטוגרפיה שנקרא "הצפנה מאומתת דטרמיניסטית" בקיצור DAE שמתאימה במיוחד למקרים בהם קיים קושי להשתמש בווקטור אתחול אקראי או ייחודי. סכימה כזו אטרקטיבית במיוחד במקרים בהם נדרשת עמידות נגד שימוש לא ראוי (misuse-resistant), על ידי הפיכת וקטור האתחול לערך קבוע ושימוש בו על ידי שילוב עם הקלט.
מאז ההצעה של NIST פורסמו מספר הצעות כמו ופיתוחים מעשיים הכוללים בין היתר:
ביטחון.
באופן כללי אלגוריתמים להצפנה מאומתת או שילוב של צופן בלוקים עם קוד אימות מתאימים לצורך אריזת מפתח, אם כי הם חסרים תכונות מיוחדות נוספות כמו דרישות ג) או ה) לעיל. אלגוריתמים להצפנה מאומתת שמתאימים במיוחד לאריזת מפתח הצפנה הם כאלו שעושים שימוש בצופן סימטרי ללא וקטור אתחול או וקטור אתחול מבוסס מסר, ביניהם אפשר למנות את SIV או CIP. רוגווי ושרימפטון העריכו את ביטחון האלגוריתמים המנויים בתקן X9.102 ביחס לדרישות שהוצהרו. הם הצביעו על ליקויים אחדים, ביניהם העובדה שלא קיימות הגדרות ביטחון ברורות בתקן וכן העדר הוכחות.
אלגוריתם אריזת מפתח של NIST.
אלגוריתם אריזת מפתח שנקרא גם KEK נועד למקרה הנפוץ של הצפנת מפתח הצפנה של AES ולפי התקן מבוצע למען הנוחות בחלוקה ל-formula_1 בלוקים באורך 64 סיביות. כדי לארוז מפתח AES נדרשים לכל היותר ארבעה בלוקים. על כל פנים ייתכנו מפתחות או ערכים קריפטוגרפיים אחרים כמו מספר אקראי עבור DSA ארוכים יותר לכן לא נקבע גבול עליון. KEK מבוסס בעצמו על AES לכן ביטחונו מושפע בין היתר מאורך מפתח AES המשמש להצפנת המפתח. בתיאור האלגוריתם להלן הפונקציה formula_2 מחזירה את formula_3 הסיביות הכי משמעויות של formula_4 לפי סדר בתים קטן. וכן formula_5 מחזירה את formula_3 הסיביות הפחות משמעותיות של formula_4. הסמל formula_8 מייצג שרשור והסימן formula_9 הוא XOR. הקלט הוא מערך טקסט קריא: formula_10 באורך formula_1 בלוקים של 64 סיביות כל אחד, המכיל את המפתח המיועד להסתרה וכן מפתח KEK המיוצג על ידי formula_12 (יכול להיות כל מפתח המתאים ל-AES לפי הצורך). הפלט הוא formula_13 בלוקים של טקסט מוצפן המייצגים את המפתח המוסתר באופן כזה שאם חל בהם שינוי אפילו קל ביותר במהלך ההעברה ניתן לאתרו.
אלגוריתם KEK הסרת אריזה.
הערך ההתחלתי הקבוע או וקטור האתחול המסומן IV משמש כאן באופן עקיף להבטחת שלמות המפתח המוסתר. המפתח המוצפן מתקבל כאותנטי אך ורק אם לאחר הפענוח מתקבל ב-formula_44 הקבוע הצפוי. ערכו הספציפי נתון לשינויים ותלוי במספר גורמים. כמו למשל אם נדרשת הבטחת שלמות רק במהלך האריזה או ברמה גבוהה יותר. התקן מגדיר מספר קבועים אפשריים כמו: formula_50.
לואי פאבר (כומר)