הסרט עלה לאקרנים במקור ב-28 בספטמבר 1979 בהפקת חברת הסרטים היפנית ניפון אולפני אנימציה, ושודר בידי רשת הטלוויזיה היפנית TV Asahi. ב-19 באוגוסט 1995 עלתה לאקרנים הגרסה המלאה של הסרט, בהפקת חברת קובישי-גיישה מאדהאוסו. הסרט עוקב אחר חייה של אנה פרנק החל מיום הולדתה ה-12 בו קיבלה את היומן המפורסם שלה, ועד מעצרה ומעצר משפחתה בידי הגרמנים. הסרט משלב קטעים מהיומן וכן סיפורים קצרים שאנה כתבה ושיצאו לאור כספר נפרד בשם "סיפורים מן האגף הנסתר".
גרסת 1995 יצאה גם בדיבוב לשפה הצרפתית עם כתוביות לשפה האנגלית. גרסה אנגלית לסרט הייתה אמורה להתפרסם ב-2015, אך טרם הופיעה.
סדפקאר מהמט אגה
מימאר סדפקאר מהמט אגה ביצ'אקצ'יו (בטורקית: Mimar Sedefkar Mehmed Ağa Biçakçiu, בערך 1540–1617) היה אדריכל עות'מאני, ממוצא אלבני, מפורסם כמתכנן של המסגד הכחול (סולטאן אהמט ג'אמי) של הסולטן אהמט הראשון באיסטנבול.
ביוגרפיה.
ילדות וצעירות.
מהמט אגה נולד בסביבות 1540. לפי הביוגרף שלו, ג'אפר אפנדי, היה ממוצא אלבני, יליד העיר אלבסן. הוא היה ככל הנראה צאצא למשפחת ביצ'קצ'יו. על מוצאו מאלבסן דיווח גם אווליה צ'לבי בספרו "Seyahatnâme".
הגיע לאיסטנבול בשנת 1562-1563 והיה למשך שנה חייל במשמר של הסולטן סולימאן המפואר הוא שירת בגן הפרטי חסבהצ'ה של הרמון הסולטן. עשה שש שנות חניכות (acemioğlan) בבית הספר אנדרון והשתלם במוזיקה העות'מאנית, באמנות ובגאומטריה. הוא למד והתפרנס מעיבוד פנינים וצדף ולכן כונה "סדפקאר", כלומר "העובד בצדף".
הקריירה שלו כאדריכל.
עזב עבודה זו כדי ללמוד בשנים 1589-1570 אדריכלות אצל מימר סינאן (1588-1489), גדול אדריכלי האימפריה העות'מאנית. הוא הפך בהמשך לעוזרו הראשי של סינאן ולממלא מקום שלו.
בינואר 1586 הופקד על השלמת בניית המסגד מורדייה במניסה, מבנה שתוכנן על ידי סינאן. אולי בעצתו של סינאן העניק ספר קוראן משובץ בצדף כמתנה לסולטן מוראט השלישי והתמנה ל"שומר שער" ("קפיג'י", או "בוואב").
אחרי מות סינאן ב-1588 לא ניתן למהמט אגה לרשתו כאדריכל של הסולטן. בתפקיד זה מינה הווזיר הגדול קניז'לי סיאבוש פאשה את דאווט אגה, שהיה עד אז אחראי לדרכי המים ונודע בבניית המסגד החדש ברובע אמינני באיסטנבול.
בסביבות שנת 1590 ערך מהמט אגה מסע למצרים וברחבי ערב.בשובו ב-1591 הגיש מהמט אגה לסולטן עוד מתנה:נדן יקר-ערך. לאחר מכן קודם לתפקיד "מנהל ראשי" - ("מוחזירבאשי"). בהוראת הסולטן ביקר כמפקח ברומליה, בשטחי בולגריה ומקדוניה, לרבות בסלוניקי, כמו כן נסע לקרים, לנסיכות מולדובה, ולאכיה, טרנסילבניה והונגריה, אלבניה, סרביה ובוסניה והרחיק עד למלטה, צרפת וספרד.
כששה חדשים כיהן כמושל ממלא מקום של העיר דיארבקיר ושהה בזמן מה גם בסוריה.
ב-1597 התמנה לאחראי של תחבורת המים.(Su Nazırı)
אחרי הוצאתו להורג של דאווט בשנת 1599 התמנה מהמט אגה לאדריכל מלכותי על ידי דלגיץ' אהמט אגה, שכיהן כאדריכל ראשי לצד בית הדין הקיסרי העות'מאני והיה המתכנן של קבר מהמט השלישי בגן אגיה סופיה. ב-1606 ירש מהמט אגה גם את תפקידו של דלגיץ' אהמט - Mimar bași או
Sermimaran-i Hassa. בשנים 1609-1616 הקדיש מהמט אגה את כל מרצו לבניית המסגד "סולטן אהמט" שנודע כ"מסגד הכחול" בגלל צבע אריחיו (אריחי איזניק) קישוטיו. מהמט אגה תכנן אותו בהשראת איה סופיה, מלאכת המחשבת של האדריכלות הביזנטית שנבנתה במאה השישית. הבניין נועד להיות סימטרי באופן מושלם, עם כיפה גדולה מרכזית הנתמכת בארבע חצאי-כיפות ומוקפת בכמה אקסדרות קטנות.
נדרש לבנות בשביל הסולטן אהמט הראשון כס מלכות מאגוז משובץ בצדף ושריון של צב. הכס מוצג עד ימינו בארמון טופקאפי.
בפינות שונות באיסטנבול ניתן לראות עוד מסגדים, תעלות, קסרות ובארות שהוא בנה.
ג'אפר אפנדי כתב עבורו ספר שבו הוסברה לקוראים תורת האדריכלות, כולל שיטות העבודה שבה והוראת המקצוע באותה תקופה.
מהמט אגה הלך לעולמו בשנת 1617, כמעט באותו זמן עם פטרונו, הסולטן אהמט הראשון.
מורשתו.
דרך יצירותיו האדריכליות, הטביע סדפקאר מהמט אגה חותם בל יימחה על העיר איסטנבול. מסגד סולטאן אהמט נחשב לפסגת מפעל חייו. הוא נמצא בככר הידועה גם היא כככר סולטן אהמט. כתלמידו האחרון של מימר סינאן, הוסיף מהמט אגה את צביון סגנונו הצבעוני למורשת מורהו. מסגד סולטאן אהמט נחשב למסגד הגדול האחרון של העידן הקלאסי בתולדות האדריכלות העות'מאנית.
עליית הגג - הסתרת אנה פרנק
עליית הגג - הסתרת אנה פרנק (באנגלית: The Attic: The Hiding of Anne Frank) הוא סרט אמריקאי-בריטי המבוסס על סיפור חייה של מיפ חיס, הולנדית שסייעה להסתיר את אנה פרנק ומשפחתה במהלך מלחמת העולם השנייה. הסרט מבוסס על ספרה של חיס "נזכור את אנה פרנק".
עלילה.
בשנת 1940 פולשים הנאצים להולנד. מיפ חיס (מרי סטינבורגן) היא עובדת צעירה בסניף חברת אופקטה באמסטרדם. הסניף מנוהל בידי אוטו פרנק (פול סקופילד) היהודי. ביולי 1942 מתחיל פרנק לחשוש לגורל משפחתו, וביחד עם מיפ ועובדים נוספים במשרד, הוא בונה את "האגף הנסתר" בבניין בו הוא מסתתר עם אשתו אדית (אלינור ברון) ובנותיו מרגוט (גאורגיה סלוב) אנה (ליסה ג'ייקובס). אליהם מצטרפת גם משפחה נוספת - משפחת ואן-דאן ויהודי נוסף בשם אלברט דוסל (ג'פרי רוברט). לכל אורך המלחמה, מתאמצת מיפ להמשיך ולהסתיר את שמונת היהודים וכן לדאוג למחסורם. כל מאמציה נהרסים ב-4 באוגוסט 1944, עת חוליית שוטרים בפיקודו של קרל זילברבאואר (טום וילקינסון) מתפרצת לבניין ועוצרת את כל המסתתרים. זילברבאואר עוצר גם חלק מהמסתירים, אולם מרחם על מיפ ומשחרר אותה. מיפ מנסה לשחד את זילברבאואר כדי שישחרר את חבריה, אולם לשווא. היא חוזרת למחבוא ואוספת מהרצפה את דפי יומנה של אנה פרנק. היא מסתירה את הדפים במגירתה ולא מעזה לקרוא בהם. עם סיום המלחמה, חוזר אוטו פרנק לאמסטרדם, ומיפ מחכה לו ומבשרת לו שאשתו, וכן משפחת ואן-דאן ואלברט דוסל נהרגו במחנות השמדה. עם זאת, לא ידוע גורלן של אנה ומרגוט. אוטו מפתח ציפות לגביהן, אולם אז מגיע מכתב המודיע שגם אנה ומרגוט נספו. מיפ מוציאה מגירתה את דפי היומן שבו לא קראה ומעניקה אותם לאוטו. אוטו שוקע בקריאה, ומיפ חומקת בחשאי מהחדר ומתיישבת בכיסא שהיה שייך פעם לאנה פרנק. לאחר מכן היא מדוושת חזרה לביתה על אופניה.
מריון חולות
הסנדק
ג'ובאני לאון
קיפוד חולות
קיפוד חולות (שם מדעי: "Hemiechinus") הוא סוג של קיפוד קטן הכולל שני מינים החיים בשטחי מדבר ובתה בדרום אסיה וחלק מצפון אפריקה. המין קיפוד חולות מצוי נפוץ גם בישראל מקיסריה עד הנגב.
קיפודים אלה קטנים מאוד באורך ממוצע של 15-20 ס"מ, בעלי פרווה בהירה ואוזניים גדולות כמו הרבה חיות מדבר (למשל פנק ובילבי אוזנן). הם אוכלי כל הפעילים בלילה ומחפשים מזון הכולל בעיקר חרקים בעזרת חוש ריחם החזק. בעת סכנה הם מתגלגלים לכדור קוצני אך יכולים גם למהר למסתור בין האבנים.
ברוך בן-חיים
הרב ברוך בן-חיים (י"ז בחשוון ה'תרפ"ב, 18 בנובמבר 1921 – כ"ד באייר ה'תשס"ה, 2 ביוני 2005) היה דיין, רב קהילה בדרום אפריקה, והרב הראשי של הקהילות היהודיות-סוריות "מגן דוד" ו"שערי ציון" בברוקלין שבניו יורק.
קורות חיים.
נולד בירושלים למרים שלום ולרב חיים מזרחי, רב בית כנסת "משכיל אל דל" בשכונת בית ישראל בעיר, שניהם ילידי עיראק. בגיל 11 החל ללמוד בישיבת פורת יוסף אצל הרב עזרא עטיה. למד בחברותא עם הרב עובדיה יוסף. בסיום לימודיו הוסמך לרבנות על ידי הרב עזרא עטיה והרב בן ציון מאיר חי עוזיאל, ושימש דיין בבית הדין הספרדי בירושלים, לצד הרב יהודה הכהן שאקו והרב עזרא עטיה.
בשנת 1947 עבר להתגורר בדרום אפריקה, ושימש שם בתפקיד רבני בקהילה אשכנזית למשך שנתיים. בחודש ינואר 1950 נשלח לברוקלין על ידי הרב עטיה, לשמש כסגנו של הרב יעקב קצין, רב קהילת "מגן דוד" של יוצאי סוריה. בחודש מאי של אותה השנה, נישא לשרלוט, בתו של הרב יעקב קצין. בהמשך הקים עם הרב קצין את קהילת "שערי ציון", וייסד מרכז תורני לתורה ולהלכה לחברי הקהילה.
בשנת 1950 החל לשמש כמלמד בישיבה של קהילת "מגן דוד", ועם הזמן הפך למנהיג הישיבה. בתפקיד זה שימש במשך כ-30 שנה.
אביו שינה את שם המשפחה ל"בן חיים", עקב מעקב של הבריטים על הבן הבכור יוסף. לאחר שאביו נפטר בשנת 1951, שינה את שם משפחתו לבן חיים, לזכר אביו.
לאחר פטירת חמיו, הרב יעקב קצין, בשנת 1995, מונה למחליפו כרב קהילות יוצאי סוריה בברוקלין.
הלך לעולמו בברוקלין ב-2 ביוני 2005 לאחר מחלה. הלווייתו נערכה במתחם קהילות "מגן דוד" ו"שערי ציון", ומשם גופתו הוטסה לישראל, שם נערכה לו הלוויה בישיבת פורת יוסף, ובסופה נקבר בהר המנוחות.
טושיהיקו קוגה
טושיהיקו קוגה (ביפנית: 古賀稔彦; 21 בנובמבר 1967 – 24 במרץ 2021) היה ג'ודוקא יפני, אשר התחרה בקטגוריית המשקל הבינוני, האלוף האולימפי מברצלונה 1992 וזוכה מדליית הכסף באטלנטה 1996. היה שלוש פעמים אלוף עולם, בשנים 1989, 1991 ו-1995 והחזיק במדליית ארד ממשחקי אסיה. קוגה נחשב לבין המבצעים הגדולים אי פעם של תרגיל האיפון סיאו-נגי .
ביוגרפיה.