ב-2000 חזרו חברי מוניקה סקס לעבוד ביחד והקליטו במשך 9 חודשים את האלבום "יחסים פתוחים", שיצא ב-2001. רוט השתתף בהלחנת שירי האלבום "איש קש" ו"יחסים פתוחים" וניגן בו בתור גיטריסט מוביל ובאסיסט. באותה שנה הפיק רוט את אלבומו של טל שגב, שהיה חבר בלהקת "ועד הבית", "אי שקט", וכן השתתף בעיבודי השירים באלבומו של רמי פורטיס "חצי אוטומטי".
ב-2003 השתתפו חברי מוניקה סקס בנגינה באלבומו של שלום חנוך "אור ישראלי". באותה שנה הוציאו את אלבומם השלישי, "חיות מחמד".
רוט התחיל לעבוד על אלבומו הראשון ב-2003, יחד עם דן תורן. ב-2004 הפיק ועיבד רוט את האלבום "שתי גיטרות בס תופים" של אריק איינשטיין, שעבורו גם הלחין את השירים "כוכבים התחבאו בדמי" ו"מילים מילים". באותה תקופה השתתף רוט באלבומיהם של יזהר אשדות ושל מאור כהן.
בשנת 2005 הוציא רוט את הסינגל הראשון מאלבומו, "היא אוהבת", שבו השתתף סבו, לסלו רוט. ביוני של אותה שנה הוציא את האלבום, שנקרא "פיטר רוט", אשר בזכותו קיבל את פרס אקו"ם לתגלית השנה ה'תשס"ה. רוט הלחין את כל שירי האלבום, ואת רובם כתב דן תורן. בין שיריו המוכרים היו גם "צחוק הגורל" ו"שיער קצר".
באותה שנה השתתף רוט בתוכנית הטלוויזיה "מפגשיר" בערוץ 24, שהפגישה בין שני יוצרים שלא שיתפו פעולה בעבר להקלטת שיר משותף. רוט נפגש בתוכנית עם הזמר יגאל בשן, והקליט יחד איתו את השיר "רק רוצה להתחתן".
בתחילת 2006 יצא אלבומם המשותף של רוט ואריק איינשטיין, "רגעים", בהפקתו של רוט. רוט הלחין חמישה שירים עבור האלבום, ובהם "טיול רגלי" ו"משהו טוב". באותה שנה השתתף רוט בעיבודי מספר שירים באלבום הבכורה של הראל סקעת.
בשנת 2007 פיטר רוט החל לנגן עם שלמה ארצי בהופעות חיות כנגן גיטרה באס. בנוסף, רוט השתתף כנגן גיטרה באס באלבומיו של שלמה ארצי "שפויים" שיצא בשנת 2007 וב"עונת ההופעות" שיצא בשנת 2010 בו הוא שר גם את "טלפני טלפני". בסוף שנת 2012 פיטר החליט לעזוב את להקתו של שלמה ארצי ולהתמקד בקריירה המוזיקלית שלו.
בשנת 2009 יצא אלבומו השני של הראל סקעת, "דמויות", שגם בו השתתף רוט בעיבודים.
ב-2010 הוציא רוט אלבום סולו שני, "שר צ'יזיק", שהורכב כולו משיריו של הפזמונאי שמוליק צ'יזיק. לצד גרסאות מחודשות לשיריו של צ'יזיק שהולחנו והוקלטו בעבר, כ"רוצי שמוליק" ששר במקור אריאל זילבר ו"מה תאמרי" ששר יזהר אשדות, כלל האלבום גם מספר שירים שהלחין רוט במיוחד עבורו.
בשנת 2010 חידשו חברי מוניקה סקס את פעילות הלהקה, ובפברואר 2011 יצא אלבומם הרביעי, "מנגינה". רוט כתב והלחין שיר אחד עבור האלבום, "ילד מפתח".
ביוני 2012 הוציא רוט את השיר "בדרך אלייך" הכולל סימפול של שירה של להקת "גזוז", "כחול ים תיכון".
ב-2016 התארח רוט בשיר "על גדות הירקון" של הרכב ההיפ הופ "כהן@מושון".
ב-2018 הוציא את הדואט "אל תיקח אותי" עם מזי כהן.
ב-2019 הפיק ועיבד עבור חנן בן ארי את החידוש לשיר האליפות "צהוב עולה זה מכבי", כמו כן השתתף באלבום מחווה לשיריו של יגאל בשן כשביצע את השיר "אם הייתי שר לך".
ב־2020 כתב והלחין לדני בסן את השיר "אחרי כל השנים". עוד באותה שנה הוציא את הסינגל ״דום שתיקה״ והשתתף בפרויקט "צו השעה".
ב־2021 כתב והלחין יחד עם מאור כהן את השיר "שוב להתאהב" לזמר אבנר גדסי. כמו כן כתב והלחין לאושיק לוי את השיר "דמעות שמחה".
עוד באותה שנה הוציא רוט את הסינגל "המחר שייך לצעירים" וליום השואה את השיר "הצליל המציל", לחן למילותיו של אהוד מנור.
עיבד וניהל מוזיקלית את המופע לזכרו של מאיר בנאי באמפי ראשון.
עיבד וניהל מוזיקלית מופע משירי יצחק קלפטר בפסטיבל בנימינה.
ב־2022 הוציא עם להקתו מוניקה סקס את הסינגל "הקול שמבפנים". ניהל מוזיקלית את המופע "חוזרים לנואיבה" השייך לפסטיבל היונה.
חיים אישיים.
ב-18 במאי 2007 נישא רוט לשחקנית נטע גרטי, ולהם בת ובן.
טיפול שורש
טיפול שורש הוא טיפול שגרתי שנעשה בשן שהעששת שבה עברה את הזגוגית ואת שכבת הדנטין של השן והגיעה למוֹך השן – הרקמה הפנימית של השן שיש בה כלי דם ועצבים, או כאשר עקב חבלה נחשף מוך השן לזיהום.
לפני המצאת טיפול השורש היה הטיפול היחיד עקירת השן הנגועה, מכיוון שהתרבות חיידקים במוך העצם גורמת לכאבים עזים ולזיהום שעלול להגיע אל העצם שבה קבועה השן.
טיפול שורש הוא ביטוי בעברית המציין פתְרון יסודי ומעמיק לבעיה, טיפול מקיף וממצה. משמעות מושאלת זאת קיימת גם באנגלית ובגרמנית. הביטוי הושפע מ – מילה זו משמשת כפשוטה לתיאור שורש השן, אך מובנה גם '"המקור הראשון" ("ירד לשורש הדבר", "מסע שורשים" וכדומה).
שלבי הטיפול ומהלכו.
אלה השלבּים העיקריים בטיפול השורש:
מהלך הטיפול.
טיפול השורש נעשה בדרך כלל בהרדמה מקומית, אך לעיתים ניתן לבצעו ללא אלחוש מקומי, כאשר השן איבדה את החיות שלה. לפני טיפול השורש חובה לעשות צילום רנטגן כדי לוודא מה מצבה של השן, ולאבחן את המחלה בשן (כגון דלקת מוך השן, מורסה סב חודית וכדומה). במהלך הטיפול מקובל לערוך צילומים נוספים, כדי לוודא את אורך תעלות השורש. לאחר ניקוי תעלות השורש דוחסים לתעלות חומר סתימה מיוחד (גוטה פרקה, למשל) שתפקידו למנוע חדירת חיידקים והתרבותם באזור זה, דבר שעלול לגרום לדלקת בעצם, ולבסוף מבצעים סתימה רגילה בכותרת השן. מכיוון ששן שעברה טיפול שורש עלולה להיות חלשה יותר עקב הנזק העששתי או החבלה שעברה, ולכן מועדת להישבר, פעמים רבות משלימים את הכותרת על ידי מבנה באמצעות הכנסת בורג או יתד יצוקה לאחת מתעלות השורש, ובונים מעליו כתר.
טיפול השורש עשוי להתבצע במספר פגישות. ישנם מקרים בהם אפשר לבצע את טיפול השורש במפגש אחד. במיוחד הדבר אמור במקרים בהם השן לא הייתה נמקית בתחילת הטיפול או כאשר אין סימנים לדלקת ברקמה הסב-חודית. לעיתים יש לפצל את הטיפול למספר פגישות, שבהן בפגישה הראשונה נעשה סילוק רקמת המוך וניקוי תעלות השורש, ולאחר מכן חבישה (מילוי תעלות השורש) בחומר חיטוי כדוגמת מימת הסידן (calcium hydroxide) וסתימה זמנית, ובטיפול שלאחר מכן מבוצע מילוי תעלות השורש בחומר המילוי. בדרך כלל מקובל לשים סתימה זמנית, ולשקם את השן באופן קבוע רק לאחר שיכוך הכאב והנפיחות העלולים להתרחש בעקבות טיפול השורש. כאשר בשן שטופלה היו כאבים קודם לטיפול הסיכוי לכאבים או רגישות באזור השן עולה.
ישנה חשיבות מיוחדת לשיקום השן לאחר טיפול השורש. שיקום השן, באמצעות מבנה, עם או בלי כתר, מגן על השן מפני עששת. שיקום השן באמצעות כתר מוסיף הגנה מפני עששת וכן מפני שבירה של קיר שן, שנותר ללא תמיכה בעקבות הטיפול. עששת היא הגורם הראשי לצורך בעקירת שיניים לאחר טיפולי שורש (61% מעקירות של שיניים אלו).
סיבוכים אפשריים.
לעיתים, בטיפולי שורש של שיניים בלסת התחתונה, יש סכנה של פגיעה בתעלת העצב הראשית, המתחברת בין השאר ללשון. פגיעה כזו עלולה לגרום לאיבוד חלקי או מלא של חוש הטעם, זמנית או לצמיתות. יש חשיבות לשימוש באנטיביוטיקה מוקדם כל האפשר לאחר גילוי הבעיה, ולעיתים אין ברירה אלא לנסות לתקן את הפגיעה באמצעות כירורג פה מומחה. בשל המורכבות של חלק מטיפולי השורש, מקובל אצל רופאי שיניים לשלוח מטופלים לרופאי שיניים מומחים לטיפולי שורש (אנדודונטים).
אלכסנדר לוי
אלכסנדר לוי (21 בדצמבר 1883, ברלין - ספטמבר 1942, אושוויץ) היה אדריכל יהודי-גרמני שפעל בארץ ישראל, בגרמניה ובצרפת במחצית הראשונה של המאה ה-20.
קורות חיים.
נולד בברלין, אביו, לואי לוי, היה תעשיין טקסטיל. עם סיום לימודיו התיכוניים בשנת 1902 גמר בליבו להיות אדריכל ולשם כך השתלם תחילה, במשך שלוש שנים, בנגרות, ולאחר מכן למד אדריכלות בעיר הולדתו. חמש שנים לאחר תחילת עבודתו כאדריכל, בשנת 1912, הפך למתכנן ראשי במשרד בו עבד בברלין.
כבר מראשית דרכו המקצועית תרם מכוחו למאמץ הציוני: בשנת 1908 הציע לארתור רופין את שירותיו, ובשנת 1912 תכנן לוי ארבע תוכניות לדיור עולים בארץ ישראל, הציע הצעות לפיתוח נמל יפו, אבות-טיפוס לבתי מגורים ובית מלון. הוא התמודד על מספר משרות שהלמו את כישוריו במשרד הארץ ישראלי, אך לא זכה בהן. בשנת 1919 ייסד את "אגודת בוני ארץ ישראל" (Palastina-Baugesellschaft), אשר קידמה רעיונות של אדריכלים יהודים במערב אירופה לבנייה בארץ ישראל לקראת גל ההגירה לו ציפו. בו בזמן ניסתה האגודה לעניין אדריכלים יהודים מרחבי העולם בפרויקטים שונים בארץ ישראל. לוי יזם פרויקטים עתידיים רבים, כגון שכונה לפקידים בחיפה ובניה מודולרית, המונית ומהירה למעוטי יכולת.
נישא ב-1919 לנעמה לבית ראם, ילידת 1871 בעיירה סטארודוב שברוסיה. פרסמה בווינה ובברלין תחת השם נדיה שטראסר.
לא ברור מתי הגיעה לברלין, לשם הגיעו גם אחיותיה הצעירות אלכסנדרה ומריה. עסקה בכתיבה פמיניסטית ובתרגומים מרוסית במסגרת ההוצאה לאור של אחותה, אלכסנדרה.
לאחר מאמצים ממושכים עלה לוי עם רעייתו לארץ ישראל בשנת 1920 והקים משרד קטן לתכנון ובניה. הקים ביפו את חברת הבניין "קדם" ששכנה בבנין מלון 'בלה ויסטה'. בבית כהן, ברחוב ברנר 17, נמצא משרדו, לתקופה מסוימת. בנה את ביתו ב-1924 ברחוב יהודה הלוי 7.
לוי תכנן, בין השאר, את ביתו של מנחם אוסישקין (רחוב אלנבי פינת רחוב הירקון) ואת בית הפגודה. בדומה לאדריכלים אחרים בני זמנו, בטרם פרץ הסגנון הבינלאומי, התאפיינו תכנוניו של לוי בסגנון אקלקטי, שכלל, בין השאר, קשתות מחודדות ומעקות משוננים. לוי גם כתב כנגד העדר חוקי בנייה בתל אביב וכנגד הבירוקרטיה של המוסדות המיישבים.