כ-38 אלף צופים, רובם אוהדי ריימס, הגיעו ב-13 ביוני 1956 לפארק דה פראנס בפריז על מנת לחזות בגמר גביע אירופה הראשון בהיסטוריה.
הדקות הראשונות של המשחק היו מצוינות עבור הצרפתים, שעשו צעד גדול לעבר הזכייה בגביע. מסכת השערים במשחק נפתחה בדקה השישית, כשרמון קופה שלח בעיטה חופשית לעברו של מישל לבלון, שכבש מקרוב וקבע 1-0 לריימס. קופה, מבשל השער ואחד משחקניה הבולטים של ריימס, כבר סיכם את תנאיו בריאל מדריד טרם המשחק לקראת העונה הבאה. בדקה העשירית עלתה ריימס ליתרון 2-0, לאחר שז'אן טמפלן קיבל כדור עומק ברחבה, התגבר על השוער חואן אלונסו וכבש.
לאחר הפתיחה החזקה של ריימס, הצליחה ריאל לחזור למשחק. בדקה ה-14 מסר קפטן ריאל, מיגל מוניוס, כדור עומק שטוח לתוך הרחבה, והותיר את אלפרדו די סטפנו במצב מצוין מול השער. די סטפנו בעט חזק ושטוח לפינה, הכניע את השוער רנה-ז'אן ז'אקה, וצימק ל-2-1. בדקה השלושים השלימה ריאל את החזרה שלה למשחק וקבעה שוויון 2-2, לאחר נגיחה מדויקת של הקטור ריאל לכדור קרן. המחצית הראשונה הגיעה לסיומה בשוויון מרתק.
בפתיחת המחצית השנייה היה די סטפנו השחקן הבולט על המגרש. הוא בישל בכדור עומק לחוסאיטו שכבש, אך השער נפסל בטענת נבדל. מן העבר השני, הצליחה ריימס לחזור ליתרון בדקה ה-62. שוב כדור חופשי של קופה מאגף ימין, הסתיים בנגיחה של מישל הידלגו לפינה, שחדרה לרשת וקבעה 3-2 לריימס, פחות מחצי שעה לסיום.
שער היתרון של ריימס החזיק מעמד חמש דקות בלבד. ריאל שלחה שחקנים רבים קדימה, ובדקה ה-67 קיבלה תמורה דווקא משחקן ההגנה מרקיטוס, שהצטרף להתקפה ובעט מתוך הרחבה כדור שפגע בשחקן הגנה וחדר פנימה. בדקה ה-79 עלתה ריאל ליתרון ראשון בפעם הראשונה במשחק. הקטור ריאל, כובש שער השוויון במחצית הראשונה, כבש מקרוב לאחר בישול של חנטו וקבע את תוצאת המשחק, 4-3 לריאל מדריד.
ריאל הצליחה לשמור על היתרון עד לסיום, על אף שהייתה קרובה לספוג שתי דקות לסיום כשבעיטה של טמפלן פגשה את המשקוף. נשיא אופ"א, אבה שוורץ, העניק את גביע אירופה הראשון לקפטן מוניוס, וריאל מדריד הייתה לאלופת אירופה הראשונה בתולדות המפעל.
משה שלו (מוזיקאי)
משה שלו הוא מוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה.
מנגן על כלים השייכים למוזיקת המקאם: סנטור, טאר, עוד וכלי מיתר. את עיקר השכלתו המוזיקלית רכש אצל פרץ אליהו. משה מנגן במגוון הרכבים ומביא בהם לידי ביטוי את אוצרות המוזיקה המזרחית הקלאסית. מנגן בתזמורת ירושלים החדשה.
בין השאר: ניגן בעוד בשיר "ממצרים" מתוך האלבום "ליל אברהם" של משפחת ואך. ניגן בעוד ובסנטור בפתיח הסדרה "עלילות ארץ גושן" בערוץ מאיר לילדים. ניגן בסנטור בשיר "ארמונו של מלך" באלבום "משכן" של ביני לנדאו. ניגן בטאר בשיר "הרחמן" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר ובעוד בשיר "תעוף" באלבום "האש שבתוכי בוערת" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר בשיר "אם ננעלו" של ישי ריבו.
ב-2010 כתב את המוזיקה וניגן לצד יוני שרון בהצגה "שברי לוחות" שעיבד וביים גלעד אלפסי ע"פ סיפור מאת הרב חיים סבתו בתיאטרון תאיר.
הפיק לצד יהודה לבבי, ניגן ושר באלבום "המניין - שרים 20 לקרליבך".
הופיע לצד יצחק מאיר, אילן קינן, מרדכי יצהר בוימל, אנסמבל מכילתא ובאנסמבל מוצירי.
מנחה ומנהל מוזיקלית לצד יגל הרוש את "קדם" - קבוצת לימוד ויצירה של מוזיקאים המתכנסת על עתיקות עיר דוד ויוצרת מוזיקה מקורית היונקת מהחלל ומספר תהילים.
נעמי (פירושונים)
כונס אוויר
כונס אוויר הוא מרכיב מבני בכלי טיס, האוסף ומנתב זרימת אוויר לרכיב מסוים. בדרך כלל המונח מתייחס לכונס אוויר של מנועי סילון. לדוגמה, במנועי טורבו מניפה של מטוסי נוסעים הכונס מאפשר שאיבה מיטבית במהירויות נמוכות, וזרימה סדירה ללא מערבולות במהלך שיוט; במטוסים על-קוליים הכונס מתוכנן כדי להאט את האוויר החיצוני ממהירות על-קולית למהירות של עד מאך 0.4-0.5.
כונסי מנועי סילון.
כונסי אוויר תת-קוליים.
תפקיד כונסי אוויר תת-קוליים הם לאסוף אוויר חיצוני ולהאט אותו מעט עד לשלב הכניסה למנוע עצמו מאחר שמנועי סילון דורשים אוויר במהירות של מאך 0.4 בשביל עבודה מיטבית. שפת ההתקפה הפוגשת את האוויר נוטה להיות עבה יחסית וכוללת אמצעים נוגדי התקרחות.
מרבית הכונסים כוללים כמו כן אמצעים לניקוז זרימת הגבול הנוטה להיות מערבולתית, לא שימושית למנוע. לרוב גם כונסי המנוע מורחקים מגוף המטוס בשביל ששכבת הגבול הצמודה לגוף המטוס לא תישאב למנוע.
אף על פי שזה לא מחייב, כונסים תת-קוליים נוטים להיות מעוגלים.
כונסי מנועי טורבו-פרופ וטורבו-ציר.
מנועי טורבו-פרופ וטורבו-ציר בגלל אופן הפעולה השונה ולעיתים הסידור השונה כלומר הכונס לא חייב להיות מקדימה יחסית לכיוון הטיסה, כונס האוויר של מנועים אלו נוטה להיות שונה מאוד ממנועי טורבו-סילון או טורבו-מניפה. לרוב כונסים של מנועים אלה קטנים משמעותית יחסית למנועי טורבו-מניפה או טורבו סילון. הצורה האופיינית של תעלת הכונס של מנועי טורבו-פרופ היא התקנה מתחת למנוע מאחורי המדחף ומתעקלת כלפי מעלה לטובת שלב המדחס הנמצא בחלק האחורי של המנוע.
בגלל אופן התקנה זה, מתאפשרת התקנה של המפריד האינרציאלי. המפריד האינרציאלי הוא מעין דלת מעקף הנמצאת בדיוק באזור העיקול, המובילה החוצה מהמנוע. כל חלקיק קרח או כל גוף זר הנשאב לכונס יעוף מהדלת הזאת עקב האינרציה של הגוף. כאשר המפריד האינרציאלי פתוח הוא מקטין את יעילות המנוע שכן כמות אוויר משמעותית נזרקת החוצה ולא מגיעה למנוע, אבל היא גם מגנה על המנוע מגופים זרים במהלך המראה ונחיתה או בטיסה בתנאי התקרחות.
חלק ממנועי טורבו-ציר גם משתמשים בתעלת כונס מעוקל ובמפריד אינרציאלי.
כונסי אוויר על קוליים.
כאמור מנועי סילון דורשים זרימת אוויר במהירות של מאך 0.4 בשביל עבודה אופטימלית, עם זרימה על-קולית סביב למטוס, האוויר צריך להיות מואט בצורה משמעותית לפני שהוא מגיע לשלב המניפה או המדחס. כאשר מבנה הכונס פוגש את זרימת האוויר הוא הולך ליצור גלי הלם הנוצרים משינוי חד בכיוון זרימת האוויר. גלי הלם אלה יגרמו להאטה ולעלייה בלחץ יחסית לאוויר החיצון. כמות גלי ההלם נקבעת על ידי צורת הכונס ועל הכונס להיות מתוכנן לכמות גלי ההלם, בדרך כלל בין 1–4. בכל מקרה גל ההלם הסופי הניצב יצור זרימת אוויר תת-קולית ויקבע את יחס ההמרה formula_1 כאשר P0 זה הלחץ החיצון ו-P1 זה הלחץ אחרי גל ההלם הניצב.
עם זאת זה לא קובע את כמות האוויר השימושית למנוע שכן ישנם גורמים נוספים היוצרים אוויר מערבולתי, לא שימושי למנוע ומקטינים את היעילות של הכונס. היעילות נקבעת על ידי יחס יעילות ההמרה formula_2 כאשר P2 זה הלחץ השימושי בכניסה למנוע עצמו. היחס הזה, המכונה Pressure Recovery, קובע את יעילות הכונס במהירויות על קוליות.
התרשים הבא מציג את יעילות ההמרה של ארבעת סוגי הכונסים יחסית למספר המאך של האוויר החיצוני:כפי שניתן לראות ככל שמתכננים כונסים לכמות גלי הלם גדולה יותר, יעילות ההמרה של הלחץ תהיה גבוהה יותר יחסית למספר המאך. כמו כן ניתן לראות שבכל מצב פרט לכונס המתוכנן לכל הלם בודד גל ההלם הראשוני חייב לפגוע בדיוק בשפה החיצונית של הכונס אחרת זה מוריד את יעילות ההמרה. כמות גלי ההלם ומיקומם צפויה להשתנות עם עליית המהירות, לדוגמה במהירות של מאך 1 בכל סוגי הכונסים יהיה גל הלם בודד.
פעולת המרת הלחץ, בנוסף על האטת האוויר ודחיסתו גורמת לעלייה בטמפרטורה של זרימת האוויר. מפני ששלב המדחס של המנוע מבצע דחיסה נוספת, הטמפרטורה בכניסה לתא הבערה עולה משמעותית ולכן מרבית המטוסים העל קוליים לא מסוגלים לשייט במהירויות אלו לאורך זמן, שכן טמפרטורה גבוהה זאת גורמת לבלאי מוגבר והם מוגבלים לזמן מסוים, לרוב עד חצי שעה של טיסה במהירות על קולית. ישנם מטוסים המסוגלים לשייט במהירות על-קולית, אלה נוטים להשתמש במנועים עם חומרים מתקדמים וכן לרוב שלבי המדחס של המנועים יכללו יחס דחיסה קטן יחסית למנועים אחרים שכן הכונסים יתוכננו לבצע את מרבית הדחיסה. מנועים אלה נוטים להיות לא מיטביים לשיוט תת-קולי, יחסית למנועים סטנדרטיים.
הדרישה של הסטנדרד הצבאי ליעילות המרה של כונסים על-קוליים מתוארת בנוסחה הבאה:
formula_3
כאשר M הוא מספר מאך במהירות הנוכחית של המטוס.
אמצעים לשינוי גאומטריה של הכונס.
בגלל השינוי במיקום גלי ההלם יעילות ההמרה תשתנה עם שינוי המהירות ולכן רוב המטוסים הצפויים לטוס במהירות על-קולית כוללים כונסים עם אמצעים שונים לשינוי הגאומטריה הפנימית של הכונס ועל ידי זה לשלוט בצורה יעילה על גל ההלם הניצב.
אמצעים נוספים לשליטה על מיקום הגלים הם דלתות מעקף ונתיבי מעקף פנימיים המתופעלים בצורה אוטומטית או ידנית. אלה מנתבים חלק מהאוויר בקרבת הכניסה למנוע ועל ידי כך מקטינים את הלחץ באזור ומשנים את מיקום הגלים.
Unstart.
כאמור במהלך טיסה במהירויות על קוליות על גלי ההלם להיות במיקום מדויק בתוך הכונס. בכונסים בעלי גאומטריה משתנה ישנו מצב של תקלה כאשר אחד מהאמצעים לשליטה במיקום גלי ההלם לא נמצא במקום מתאים ישנה סכנה לקריסת הגלים. במצב זה הנקרא Unstart, גלי ההלם קורסים ונדחפים אל מחוץ לכונס, מה שגורם לירידה דרסטית ביעילות ההמרה אבל גם לעלייה דרסטית בגרר מה שגורם לתגובה חריפה ופתאומית, במיוחד במטוסים בהם בתי המנוע נמצאים הרחק ממרכז גוף המטוס.
כונסים ללא גאומטריה משתנה.