גם בבנייני מגורים נהוג כיום לבנות בקירות איטונג או קירות גבס שהם קלים: גם במשקלם שאינו מעמיס רבות על הבניין וגם קלים לבנייה או להזזה לפי הצורך. על ידי עיצוב פנים, ניתן בקלות יחסית להרוס קירות או חלקי קירות וליצור קירות אחרים שמחלקים את החלל אחרת, ללא חשש מפגיעה ביציבות המבנה.
סוגי קירות עיקריים.
קיר אבן.
קיר אבן הוא קיר שנבנה מאבנים.
קיר לבנים.
קיר הבנוי מלבנים הוא הקיר הפשוט ביותר מבחינה טכנולוגית וקירות כאלו בונה האדם משחר ההיסטוריה. אומנות הבנייה בלבנים פיתחה במשך ההיסטוריה ובמקומות שונים שיטות שונות להנחת הלבנים, התלויות גם בסוגן וגודלן, אשר בעזרת קומפוזיציה שונה של הנחת הלבנים והדבקתן האופציונלית במלט, ניתן לבנות קיר בעל תכונות אסתטיות ומבניות שונות. כמו כן, קיימות שיטות לחיבור בין קירות במצבים גאומטריים שונים (לדוגמה: בניית קשתות) המאפשרות תמיכתו של הקיר במבנה מורכב, ושיטות ליצירת פתחים (חלונות ודלתות) בתוך הקירות.
קירות לבנים נחשבים ליפים מאוד ולכן נשארים חשופים ולא מטוייחים פעמים רבות. קירות בטון או קירות בלוקים חיצוניים מחופים פעמים רבות על ידי "חיפוי אבן" כדי ליצור מראה של קיר לבנים אך לבנות אותו בפועל בשיטה אחרת. קירות של מבנים רבים מחופים על ידי אבן ירושלמית שנותנת לקיר מראה כאילו נבנה מלבני אבן ובירושלים, בה חזית העשויה מאבן זו היא חוק מחייב בבנייה, זול ובטוח יותר לבנות קיר בטון מחופה אבן מאשר לבנות את הקיר מלבני אבן ירושלמית אמיתיים.
הבעיות המבניות העיקריות של קיר לבנים, מלבד משקלו הגדול יחסית שמכביד על הרכיבים שתחתיו, הן סכנת קריסה בציר האופקי המקביל למישור הקיר ובעיות גזירה בכיוון אלכסוני של 45 מעלות על גבי מישור הקיר. מאמצי הגזירה יוצרים פעמים רבות סדקים הנראים בקיר בצורת "זיגזג" אלכסוני לאורך הפוגות (הרווחים שבין הלבנים).
קיר בטון.
קירות בטון יכולים לתפקד כקיר נושא, במקום קיר לבנים, או להיות בעלי מסגרת בטון בלבד ומילויה בחומר בנייה אחר. כמעט תמיד מדובר בבטון מזוין המעניק לקיר חוזק מבני רב יותר. קיר נושא מבטון מזוין נדרש על פי הספרות המקצועית בעובי מינימלי של 20 ס"מ, ועם שתי רשתות ברזל בקוטר מינימלי של 8 מ"מ ופסיעות של 20 ס"מ. יש והחישוב הסטטי מכתיב עובי יותר גדול או זיון יותר צפוף מהמינימום הנדרש. קירות בטון שלא עומדים בתנאים לעיל מבחינת עובי וכמות הזיון, אינם קירות נושאים. בבנייה המודרנית, קירות בטון נבנים כאמור סביב גרעיני הבניין, שם מתפקדים כקירות נושאים ובנוסף מתפקדים יחד כעמוד אחד מרכזי גדול העוזר בייצוב הבניין כולו. כמו כן, קירות בטון נבנים סביב ממ"דים ומקלטים.
קיר בלוקים (או לבנים קלות).
בבנייה כיום, יותר קל ונוח להשתמש בבלוקי בטון אווריריים או בלוקי איטונג כדי לבנות קירות רגילים, שאינם נושאים. קירות אלה כבדים יותר מקירות גבס אך יכולים לשמש לקיר חיצוני. יתרון נוסף הוא יכולתם להחזיק בקלות יחסית משקל נוסף כגון ארונות קיר, מדפים כבדים וכדומה על ידי חיבור אלו בהברגות עם דיבלים. בקירות גבס לעומתם ניתן לחבר אלמנטים נוספים רק אל קורותיהם הפנימיות (ראו המשך). קירות אלה תמיד מטוייחים בטיח מסוג שהוא או מחופים בחומר אחר לטובת העיצוב. קירות בלוקים שכיחים עם בעוביים בין 7 ס"מ ל־15 ס"מ כקירות פנים ו- 20 ס"מ ויותר כקירות חוץ. קירות בלוקים אינם קירות נושאים.
קיר גבס.
קיר גבס נחשב לסוג הקיר הקל ביותר והפשוט ביותר של הקירות והוא משמש לחלוקה פנימית של חללים בלבד. קיר גבס רגיל אינו עמיד בפני מים ולכן אינו יכול לשמש כקיר חיצוני של בניין. מסיבה זו גם לא נבנה בצמוד לרצפה אלא במרווח קל ממנה המחופה בפאנל מחומר אחר. כמו כן, יכולות הבידוד שלו נמוכות יחסית. קיר גבס בנוי מלוחות גבס דקים, לרוב בעובי של 12 מ"מ, המחוברים ומחוזקים על ידי קורות פח פלדה מגולוון. קורות הפח, שגם הן קלות יחסית, משמשות כשלד הקיר ולוחות הגבס למעשה הם רק החיפוי החיצוני של הקיר. עובי הקיר יכול להיות דק מאוד (עד 7 ס"מ לכל הפחות) וניתן בקלות לעצבו בצורות שונות, לרבות מעגליות, ולכלול בחלל שבין קורות הפח מערכות בניין שונות.
ישנם לוחות גבס לשימוש חיצוני, הם עטופים גיזת סיבי זכוכית ולא נייר וליבת הגבס משולבת סיליקונים וחומרים נוספים דוחי לחות ורטיבות. הפטנט על לוח הגבס החיצוני דנסגלאס השייך לחברת ג'ורג'יה פאסיפיק פג בשנת 2012. אז, החלו להופיע בשוק לוחות מתחרים המיוצרים על בסיס הפטנט שפג. בישראל נוכחים בעיקר לוחות הדנסגלאס והסופרבורד (שמיוצר בישראל). עלותם הנמוכה והפשטות שבבניית קירות גבס הפכו אותם למוצר פופולרי ביותר של עיצוב פנים. נעשה שימוש נפוץ גם בצמנטבורד (לוח בטון מעורבב עם שבבי עץ), לוחות עץ וחומרים קלים נוספים, באופן דומה לקירות הגבס, אלא עם תכונות עיצוביות שונות.
קיר מסך.
קיר מסך הוא קיר, לרוב מזכוכית, שאינו נושא דבר וגם את משקלו העצמי נושאים אלמנטים אחרים, לרוב עמודים וקורות עשויים אלומיניום. קיר מסך הוא אלמנט נפוץ מאוד בבניינים חדשים יחסית (מתחילת המאה ה-20 ואילך) והוא פופולרי במיוחד בבניני משרדים ומבני ציבור הרוצים לייצר תדמית "היי-טקית". קיר מסך יכול להיות חזית שלמה של בניין בעל שלד פלדה או בטון והוא מהווה למעשה "מסך" חיצוני בלבד שאינו קשור בשאר המבנה. יתרונו הגדול של קיר המסך הוא משקלו הקל ביחס לאבן, מהירות ההתקנה שלו וכמות האור הגדולה מאוד שיכולה לחדור דרכו לעומת קירות אחרים בהם קיימים פתחים מצומצמים להחדרת האור. יתרון זה היה גם חיסרון במקומות בהן השמש חזקה במיוחד וגורמת לאפקט חממה בתוך הבניין בגלל קירוי הזכוכית הגדול. עם התקדמות טכנולוגיית הזכוכית ניתן לשלב זכוכיות בעלות ציפויים שבולמים אור וקרינה.
קיר טיפוס.
טיפוס קירות הוא ענף ספורט אתגרי שבו על הספורטאי להגיע בטיפוס לסופו של מסלול על הקיר, תוך שימוש באחיזות ידיים ורגליים, המפוזרות על הקיר ומחוברות אליו בברגים.
מסלולים על קירות טיפוס אינם תמיד מאונכים. למעשה, ניתן לבנות מסלולים קשים יותר או פחות על פי שיפוע הקיר ועל פי גודל האחיזות.
סקוטי פיפן
סקוטי מוריס פיפן (באנגלית: Scottie Maurice Pippen; נולד ב-25 בספטמבר 1965 בארקנסו) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1987–2004. זכור בעיקר בשל תקופתו בשיקגו בולס, עמה זכה בשש אליפויות NBA בעונות , , , , ו-.
פיפן נבחר שמונה פעמים לחמישיית ההגנה הראשונה, שלוש פעמים לחמישיית העונה הראשונה, שבע פעמים למשחק האולסטאר של ה-NBA ופעם אחת ל-MVP של משחק האולסטאר. בשנת 1996 נבחר פיפן לאחד מ-50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA והוא אחד מארבעת השחקנים שקבוצת שיקגו בולס החליטה כי כצעד של כבוד מספרי חולצותיהם יפרשו ביחד איתם, וכי בעתיד שחקנים לא יוכלו ללבוש את מספרם (עם ג'רי סלואן, בוב לאב ומייקל ג'ורדן). בשנת 2010 נבחר פיפן להיכל התהילה של הכדורסל.
תקופת ילדותו ונעוריו.
פיפן נולד בעיר המבורג שבארקנסו, כאחד מבין תריסר ילדים. כשהתחיל פיפן לשחק במכללה, היה גובהו 1.86 מטר, אך במהלך תקופתו במכללה צמח עד לגובה של 2.03 מטר. הוא בילה באוניברסיטת סנטרל ארקנסו במשך ארבע שנים, כשבעונת ה"" אף לא קיבל מלגת ספורטאי מצטיין ונאלץ לממן את לימודיו באיסוף הכביסה של הקבוצה, בניקיונות ובעבודות ריתוך בין הסמסטרים אשר השאירו צלקות על ידיו. בעונתו האחרונה במכללה, רשם פיפן של 23.6 נקודות, 10.0 ו-4.3 אסיסטים.
קריירת ה-NBA.
פיפן נבחר במקום החמישי בדראפט 1987 על ידי הסיאטל סופרסוניקס, אך הועבר מיד ב לשיקגו בולס תמורת אולדן פולינייס. כרוקי שימש פיפן, ביחד עם הוראס גרנט, כמחליפם של בראד סילרס וצ'ארלס אוקלי. בפלייאוף של אותה השנה, החל פיפן לפתוח בחמישייה בעמדת הסמול פורוורד ועזר לקבוצתו להעפיל עד לחצי גמר המזרח לראשונה זה עשור. בעונתו השנייה כבר פתח ברוב משחקי הליגה, ושיפר את הממוצעים שלו כשקלע 14.4 נקודות, הקבוצה הצליחה להעפיל עד לגמר המזרח, אך הפסידה לדטרויט פיסטונס. בעונתו השלישית, עונת , מונה פיל ג'קסון למאמן הבולס במקומו של דאג קולינס. תחת הדרכתו הפכה הקבוצה למגובשת יותר, והעפילה בפעם השנייה ברציפות לגמר אזור המזרח, אך גם הפעם הודחה על ידי הפיסטונס. פיפן המשיך להתפתח לאחד מהפורוורדים הצעירים הטובים בליגה, כשקלע 16.5 נקודות הוריד 6.7 ריבאונדים ב-48.9% מהשדה, ויכולתו הטובה אף הובילה לבחירתו למשחק האולסטאר של שנת , לראשונה בקריירה.
בעונת הפך פיפן למעצור המרכזי בהגנת הבולס ואיום משני על הסל בנוסף לג'ורדן ב"התקפת המשולש" המפורסמת שהביא עמו ג'קסון. הבולס ניצחה באותה העונה 61 משחקים, וסיימה במקום הראשון בביתה לראשונה מזה 16 שנים. הבולס העפילו לגמר המזרח, שם פגשו את הפיסטונס בפעם השלישית ברציפות. בניגוד למפגשים הקודמים, ניצחו במפגש זה הבולס ב של ארבעה משחקים, כשבמשחק הרביעי ירדו מהמגרש מספר שחקנים של דטרויט, ובהם אייזיאה תומאס, וזאת בשעה שלא היה להם סיכוי גבוה לנצח במשחק. מעשה זה נחשב לפגיעה בקוד ההתנהגות של הליגה, כיוון שבסיום המשחק נהוג ששחקני הקבוצות לוחצים ידיים עם יריביהם, וספג גינויים רבים. הבולס העפילו לסדרת הגמר לראשונה בתולדותיהם, שם פגשו את לוס אנג'לס לייקרס. אף על פי שהלייקרס ניצחו במשחק הראשון בסדרה, חזרו הבולס וניצחו בארבעת המשחקים הבאים ברציפות, וזכו באליפות לראשונה בתולדותיהם. פיפן רשם בפלייאוף של אותה השנה ממוצעים של 21.6 נקודות, 8.9 ריבאונדים ו-5.8 אסיסטים ב-41.4 דקות למשחק.