סריניוואסה רמנוג'אן הוא מתמטיקאי הודי אוטודידקט, אשר גר בתחילת המאה העשרים במדרס שבהודו. הוא כותב במחברותיו את רעיונותיו המתמטיים, ומתפרנס כמנהל חשבונות. הוא שואף להציג את רעיונותיו למומחים אך אינו מצליח בכך. מעסיקיו של רמנוג'אן, שעמדו על כישרונו, מציעים לו להציג את הישגיו לפרופסורים באנגליה, ורמנוג'אן שולח מכתבים לפרופסורים אחדים. אחד ממקבלי המכתבים הוא המתמטיקאי ג'. ה. הארדי מאוניברסיטת קיימברידג', שבתחילה חושד שהמכתב הוא מתיחה שיזם עמיתו ליטלווד, אך לאחר שהשתכנע שזהו מכתב אמיתי, הוא מזמין רמנוג'אן לאוניברסיטת קיימברידג'. רמנוג'אן נענה להזמנה, תוך שהוא משאיר בהודו את אשתו. הארדי וליטלווד מתפעלים מהתוצאות שהציג רמנוג'אן, אך יתר הפרופסורים אינם מרוצים מהקשר עם ההודי חסר ההשכלה הפורמלית. גם סטודנטים מפגינים גזענות כלפי רמנוג'אן. הארדי ממשיך לטפח את רמנוג'אן, ומביא לפרסום מאמר עם אחת התוצאות של רמנוג'אן.
כאשר פורצת מלחמת העולם הראשונה ליטלווד וסטודנטים רבים מגויסים. הארדי וברטרנד ראסל מפגינים גישה פציפיסטית, שאינה מקובלת על רוב עמיתיהם.
רמנוג'אן חולה בשחפת אך מנסה להסתיר את מחלתו מהארדי. השניים ממשיכים בעבודתם המתמטית, כשהארדי לוחץ על רמנוג'אן להשקיע במתן הוכחות לתוצאות אליהן הוא מגיע. הארדי מציע להעניק לרמנוג'אן מינוי של עמית בכיר בקיימברידג', אך עמיתיו דוחים את הצעתו. לאחר שרמנוג'אן מציג למייג'ור מקמאהון את התוצאה שאליה הגיע בעניין פונקציית החלוקה, מקמאהון מכיר בגדולתו.
הארדי, שחותר להעניק לרמנוג'אן מינוי בקיימברידג' מוצא דרך עוקפת: הוא משכנע את החברה המלכותית לקבל את רמנוג'אן כעמית, ובעקבות זאת מצליח לשכנע גם את עמיתיו בקיימברידג'. רמנוג'אן, שגעגועיו לאשתו גברו, חוזר להודו, וכעבור זמן לא רב הארדי מקבל מכתב המודיע על מותו של רמנוג'אן.
הפקה.
צילומי הסרט החלו ב-2014 וכללו אתרי צילום כדוגמת טריניטי קולג'.
דוד שמר
דוד שמר הוא צ'מבליסט, מנצח, מרצה ומורה ישראלי. אחד המובילים בתחום של מוזיקה עתיקה בישראל.
ביוגרפיה.
שמר נולד בריגה שבלטביה, משם עלה לישראל בגיל 20. הוא למד נגינה בצ'מבלו, תאוריה וניצוח באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, אצל המלחין חיים אלכסנדר ובהמשך למד גם אצל ואלרי מאיסקי ובוריס ברמן, בתל אביב. לאחר סיום לימודיו באקדמיה למוזיקה הוא התמחה בלונדון בביצוע מוזיקת בארוק בהדרכתם של מורים בעלי שם כגון כריסטופר קייט, ג'יל סוורס, טרוור פינוק ופיליפ פיקט. בעל תואר דוקטור לביצוע מוזיקה מטעם אוניברסיטת סטוני ברוק שבמדינת ניו יורק.
בשנת 1989 הקים את תזמורת הבארוק ירושלים, ומאז הוא משמש כמנהלה המוזיקלי ומנצחה הקבוע. הוא מופיע רבות ומקליט בישראל, באירופה ובארצות הברית כסולן, כנגן מוזיקה קאמרית וכמנצח. התקליטור של "וריאציות גולדברג" מאת יוהאן סבסטיאן באך בביצועו זכה להצלחה רבה בקרב אוהבי המוזיקה והמבקרים.
מלמד צ'מבלו ומוזיקה עתיקה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. הוא לימד בסדנה למוזיקה עתיקה בירושלים בכל שנות קיומה ונותן כיתות אמן רבות בישראל, באנגליה, בגרמניה, באיטליה ובארצות הברית (שם הוא משמש, בין היתר, כמרצה אורח קבוע בבית הספר למוזיקה הנודע לונג'י בבוסטון) וכן באקדמיה למוזיקה בעיר מולדתו ריגה.
סופר פייפר מריו
רי&quot;ב 148
גזוביק אורנבורג
יומנו של חנון - קולות מהעבר
יומנו של חנון - קולות מהעבר (באנגלית: Diary of a Wimpy Kid: old school) הוא הספר העשירי בסדרת יומנו של חנון שנכתבה ואוירה על ידי הסופר והמאייר האמריקאי ג'ף קיני.
עלילה.
בתחילת שנת הלימודים, לגרג הפלי נמאס לשמוע את המבוגרים מספרים כמה טוב היה פעם. בסוף חודש ספטמבר אמא של גרג מארגנת לכל העיר סוף שבוע "כמו פעם", בלי מכשירים אלקטרוניים. בחודש אוקטובר, לאחר שקלקל את המכונית המשפחתית וגרם לסתימה בביוב, גרג נוסע למקום הכי רחוק שרק אפשר — מחנה עבודה של בית הספר. כשהוא מגיע הוא שומע שמועות על סיילס רוט, "מחורפן" שמסתובב בלילה, וכולם מתחרפנים. במהלך הספר קורים דברים לא נעימים לחבריו למחנה של גרג: לראולי נתקע השן של גארת, רוברט ג'פרסון מורעל, ג'וליאן אוכל דאודורנט, חוטפים בגדים של בנות הצופים, (שמתגלים של גברת גרציאנו) ועוד. במהלך הספר החליף את רוברט פרנק, אבא של גרג, שהיה גם במחנה הזה בילדותו. גרג נכנס ל"בקתה של סיילס רוט" ומגלה שסיילס רוט לא קיים, אלא שזה הבקתה של פרנק. גרג מסתיר את זה בסוד ומותח את חבריו. בסוף בגלל הגשם, פרנק מגלה לשאר חברי המחנה על הבקתה, וכולם ישנים בנעימים.
התרגום לעברית.
הספר ראה אור באנגלית ב-3 בנובמבר 2015. התרגום לעברית ראה אור בהוצאת כנרת בתירוגמו של ארז אשרוב ב-27 במאי 2016.
בוגלרקה קפש
בוגלרקה קפש (בהונגרית: Kapás Boglárka; נולדה ב-22 באפריל 1993) היא שחיינית הונגרייה, אלופת העולם (קוואנגג'ו 2019) במשחה ל-200 מטר פרפר ובעלת מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) במשחה ל-800 מטר חופשי, אלופת אירופה בעלת 6 מדליות זהב במשחי החופשי הארוכים ובמשחה ל-200 מטר פרפר (דברצן 2012, לונדון 2016 וגלאזגו 2018) ושיאנית הונגריה הנוכחית (2019) במשחים ל-800 מטר חופשי ול-1500 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
בוגלרקה (בוגלרקה = נורית) קפש נולדה בדברצן.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה קפש במקום 29 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:16.22 דקות.
באולימפיאדת הנוער הראשונה שנערכה בסינגפור בשנת 2010 זכתה קפש ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר פרפר (2:08.72 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי (4:10.37 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי (2:00.99 דקות).
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיינדהובן, הולנד, בנובמבר אותה שנה, זכתה קפש במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.56 דקות, אחרי פדריקה פלגריני מאיטליה (8:15.20 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.42 דקות ובמקום תשיעי במשחה ל-200 מטר פרפר (2:09.91 דקות).
באליפות העולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי, סין בשנת 2011 סיימה קפש במקום חמישי במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא הונגריה חדש של 8:24.79 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 14 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:09.15 דקות.
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, במאי 2012 זכתה קפש במדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:26.49 דקות, לפני קורלי בלמי מצרפת (8:27.79 דקות) ואווה ריסטוב מהונגריה (8:27.87 דקות).
באולימפיאדת לונדון (2012) סיימה קפש במקום שישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:23.89 דקות ובמקום 17 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:10.0 דקות.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה שבספרד ביולי 2013, סיימה קפש במקום רביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא הונגריה חדש של 8:21.21 דקות (הנוכחי, 2016), במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.90 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא הונגריה חדש של 4:05.61 דקות ובמקום שביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:06.89 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה שיא הונגריה חדש של 16:02.58 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 זכתה קפש בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-1500 מטר בתוצאה של 16:03.04 דקות, אחרי מיריה בלמונטה מספרד שקבעה שיא אליפות חדש של 15:57.29 דקות ולפני מרטינה קרמיונולי מאיטליה (16:05.98 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:22.06 דקות, אחרי ג'סמין קרלין מבריטניה שקבעה שיא אליפות חדש של 8:15.54 דקות ומיריה בלמונטה (8:21.22 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:06.61 דקות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדוחא, קטר, בדצמבר אותה שנה סיימה קפש במקום רביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:16.32 דקות, במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.27 דקות ובמקום רביעי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:39.21 דקות, כשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.58 דקות.
מדליית ארד באליפות עולם.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן רוסיה באוגוסט 2015 זכתה קפש במדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא הונגריה חדש של 15:47.09 דקות (הנוכחי, 2016), אחרי קייטי לדקי מארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 15:25.48 דקות ולוריין בויל מניו זילנד שקבעה שיא אוקיאניה חדש של 15:40.14 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:22.93 דקות ובמקום שמיני במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:08.22 דקות.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט, נתניה, בדצמבר אותה שנה, זכתה קפש בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:11.43 דקות, אחרי ג'סמין קרלין (8:11.01 דקות) ולפני שרון ון רוונדאל מהולנד (8:15.84 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.02 דקות, אחרי ג'סמין קרלין (3:58.81 דקות) ובת ארצה כוכבת האליפות קטינקה הוסו (3:58.84 דקות).
אלופת אירופה וכוכבת האליפות.