רק במהלך הפרסטרויקה ספריו החלו להופיע שוב. בית פושקין התפרסם בכתב העת New World בשלושת הגיליונות האחרונים בשנת 1987. בשנת 1989 התפרסמה מהדורת ספר שהגיעה לשיאה בפרשנות. בתוכם, מודה ביטוב שהרומן הושפע ביותר מיצירתם של שלושה סופרים: מרסל פרוסט, פיודור דוסטויבסקי וולדימיר נבוקוב. באותו מקום, הוא הודה שהסופר יורי דומברובסקי, הפילולוג מיכאיל בכטין והסופר הלא מקצועי, מחבר הרומנים איגור סטין הפכו לאבות-טיפוס של הסב אודוייבצב.
ביקורת.
הרומן "בית פושקין" נקרא אחת הדוגמאות העיקריות לפוסט-מודרניזם רוסי (יחד עם הספרים "מוסקבה - פטושקי" מאת ונדיקט ירופייב, "בית ספר לשוטים" מאת סשה סוקולוב ו"טיולים עם פושקין" מאת אנדריי סיניאבסקי.
היצירה נושאת מאפיינים של פוסט-מודרניזם כמו אינטר-טקסטואליות (אפיגרפים וכותרות של קטעים ופרקים שמתייחסים ליצירות הקלאסיות של הספרות הרוסית), חוסר השלמות העיקרי של הנרטיב, אירוניה, מערכת היחסים המורכבת של המחבר והגיבור, הרהור על הטקסט שלו ("מחקרים אוטוליטיים"). מארק ליפובצקי סבור שהרומן "הכיר באופי ההדמיה של ההקשר התרבותי וההיסטורי &lt;...&gt; המהפכה הרדיקלית הזו בתפיסת העולם היא אולי החשובה ביותר בהשלכות [עידן] ההפשרה".
אליהו מאיר פייבלזון (ירושלים)
הרב אליהו מאיר פייבלזון (נולד בד' באדר ה'תשכ"ז, 16 במרץ 1967) הוא ראש ישיבה והוגה חרדי ליטאי.
מתחילת העשור השני של המאה ה-21 מכהן הרב פייבלזון כראש ישיבת פתחי עולם, ומעביר שיעורים במחשבת ישראל ובהשקפה בישיבת דרך השם וב"בית מדרש הגר"א".
קורות חייו.
נולד בצפת לחנה לאה בת הרב יואל קלופט ולרב שמואל אביגדור פייבלזון, ראש ישיבת נחלת נפתלי בעיר. אביו הוא בנו של רבי ברוך יוסף פייבלזון ראש ישיבת ראדין, ונכדם של רבי אליהו מאיר פייבלזון, על שמו הוא קרוי, ושל רבי נפתלי טרופ.
למד בישיבת פוניבז' לצעירים ובמחזור הראשון של ישיבת בית מתתיהו בבני ברק. נישא לפנינה לבית ולך. הזוג מתגורר בשכונת רמת שלמה בירושלים ולהם שבעה ילדים.
ב-2010 הקים הרב משה שפירא את ישיבת "פתחי עולם" עבור בעלי תשובה בעלי רקע אקדמי, והעמיד בראשה את הרב פייבלזון והרב אליהו אילני. מאז פרישת האחרון ופטירת הרב שפירא, הרב פייבלזון עומד לבדו בראש הישיבה.
מלבד שיעורי גמרא, שיעוריו של הרב פייבלזון עוסקים גם באמונה ו"הלכות דעות", מועדי ישראל, מחשבת ישראל, השקפה, תנ"ך, קבלה, נישואין, ועוד. הוא מלמד בישיבתו, בישיבת דרך השם, ב"בית מדרש הגר"א" ובארגון נפש יהודי הפונה לסטודנטים חילוניים.
הגותו והפולמוס סביבה.
הרב פייבלזון למד קבלה והשקפה מפי הרב משה שפירא ובו הוא רואה את רבו המובהק הוא למד גם עם הרב לייב מינצברג ראש ישיבת המתמידים (בעיקר תנ"ך) ועם הרב יצחק שלמה זילברמן (פילוסופיה וקבלה) ובהם הוא רואה את רבותיו בנושאים אלו.
עיקרי משנתו: ערך עליון בחיבור אישי לתורה ולמצוות; אמון באהבת האל לברואיו, ובפרט לעם ישראל, מתוך הבנה עמוקה במהות הברית שביניהם; ערכי הצדקה והמשפט, וההרמוניה ביניהם.
הוא רואה את התנ"ך כבסיס לכל תפיסה יהודית, ומרבה לעסוק בו בסגנון "פשוטו של מקרא". הוא מרבה להתבסס על תורת האר"י, הגר"א והרמח"ל ועל היסודות שקיבל מרבותיו הנזכרים.
סביב משנתו של הרב פייבלזון התעורר פולמוס. בשיעור שהעביר בשנת 2019 אמר כי אין כפירה בטענה שחכמים, ולא הלכה למשה מסיני, הם שחידשו את הפרשנות לחיוב "עין תחת עין" המוציאה אותו מפשוטו, וזאת במסגרת הסמכות שהעניקה להם התורה. ציטוטים משיעור זה הופצו והביאה לביקורת רבנית עליו, בין היתר מצד ראשי ישיבה בולטים כמו ראש ישיבת חברון הרב דוד כהן. בעקבות הביקורת העביר הרב פייבלזון שיעור הבהרה.
גם לאחר ההבהרה סבל הרב פייבלזון מהטרדות טלפוניות וכתובות נאצה מתחת לביתו. בחודש יוני 2020 אוים לעיני רעייתו בסכין, בידי אנשים שדרשו שיחדל ממסירת שיעורים. בקמפיין מימון המונים להדפסת ספריו שהחל מיד לאחר מכן, השתמשו תלמידיו במוטו: "זו התשובה שלנו" וכן "הם מוציאים סכינים - אנחנו נוציא ספרים".
רבים משיעוריו נמסרים כסדרות. הוא מרצה בין היתר בפני אברכים, חרדים עובדים, סטודנטים ואינטלקטואלים חילוניים, ובעיקר צעירים חרדים. הוא מקדיש שיעורים גם לנושאי אקטואליה ישראלית, כמו היחס בין חילונים לחרדים והיחס החרדי הראוי ליום העצמאות.
מינהאר לי משיתי
מינהאר לי משיתי (בערבית מרוקאית: منهار اللي مشيتي; בעברית: מהיום שהלכת, ידוע גם כ-"יא מאמא") הוא סינגל של הפרויקט של עידן רייכל שהוקלט על ידי שמעון בוסקילה. השיר יצא לאור בדצמבר 2008, כסינגל השלישי מתוך האלבום "בין קירות ביתי", על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע.
השיר הוא שיר בערבית מרוקאית שנכתב על ידי שמעון בוסקילה, הולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי. השיר הוא בסגנון מוזיקת עולם אשר מאפיין את שאר השירים באלבום. את השיר כתב בוסקילה לזכר אימו, שנפטרה בהיותו בן 9 וחצי.
גרסאות כיסוי.
לשיר בוצעו גרסאות כיסוי על ידי אמנים רבים, בהם:
منهار اللي مشيتي
ברית אברהם ואבימלך
ברית אברהם ואבימלך הוא סיפור על הברית בין אברהם לאבימלך מלך גרר. הסיפור מופיע ב. סיפור זה ממשיך את סיפור ירידת אברהם לגרר המסופר ב. בסיפור המופיע בבראשית כ' נלקחה שרה לבית אבימלך מלך גרר. בחלומו נגלה ה' לאבימלך ומורה לו להחזיר את שרה לאברהם. אבימלך כועס על אברהם שלא דיבר אמת ומעניק לו "צֹאן וּבָקָר, וַעֲבָדִים וּשְׁפָחֹת". וזאת כפיצוי על אי הנעימות שנגרמה ("כסות עיניים"). בסיפור הברית המופיע בבראשית כ"א מסופר על הברית שנחתמה בין אברהם לאבימלך. אברהם קונה את הבאר שברשות אבימלך וקורא לה באר שבע, על שום שנשבעו שניהם זה לזה. סיפור זה מקביל לסיפור ברית יצחק ואבימלך המופיע ב. סיפור ברית אברהם ואבימלך הוא סיפור אטיולוגי הבא להסביר את שמה של העיר באר שבע שלימים תהפוך לאחת הערים הגדולות במדינת ישראל.
בקשת אבימלך ופיכל שר צבאו.
נוסחת הפתיחה "וַיְהִי בָּעֵת הַהִוא" מקשרת בין סיפור הברית לסיפור הקודם גירוש הגר וישמעאל. בתחילת הסיפור אבימלך ופיכל שר צבאו מגיעים אל אברהם ומבקשים ממנו לכרות עמם ברית. הנימוק לבקשה הוא:"אֱלֹהִים עִמְּךָ בְּכֹל אֲשֶׁר-אַתָּה עֹשֶׂה." לאבימלך מתלווה שר צבאו וזאת כדי להראות את חשיבות ההסכם ותוקפו, שנרקם בין אברהם לאבימלך. בתעודות שנמצאו באללח' נמצא כי הברית נחתמה בנוכחות שר צבאו של המלך תוך כדי טקס הקרבת קורבנות.
לשון הברית.
אבימלך מבקש לקיים את הברית ואומר: "וְעַתָּה הִשָּׁבְעָה לִּי בֵאלֹהִים הֵנָּה אִם-תִּשְׁקֹר לִי וּלְנִינִי וּלְנֶכְדִּי כַּחֶסֶד אֲשֶׁר-עָשִׂיתִי עִמְּךָ תַּעֲשֶׂה עִמָּדִי וְעִם-הָאָרֶץ אֲשֶׁר-גַּרְתָּה בָּהּ."
אבימלך מבקש להבטיח גמול עתידי על הגמול שגמל לאברהם בעת ירידתו לגרר ולכן מבקש מאברהם להשבע לו. הצירוף "תִּשְׁקֹר לִי" מופיע פעם אחת במקרא ומלמד על הפרת הברית. ביטוי זה הוא ביטוי משפטי המבקש להבטיח את קיום הברית בין שני הצדדים. הביטוי "תִּשְׁקֹר לִי" רומז לשקר ששיקר אברהם לאבימלך בסיפור ירידת אברהם לגרר. השבועה מלמדת על כך שאבימלך ביקש לתת תוקף לברית כי הרי שבועה באל מחייבת. הצירוף בבקשתו לאברהם רומז אבימלך על החסד שעשה עמו בהיותו בגרר. ההתחייבות מקבלת תוקף בשבועה אשר נשבע אברהם.
בתחילה נשבע אברהם שיקיים את הברית. עם זאת, אברהם מלין על עבדי אבימלך שלא נתנו לעבדיו להשתמש בבאר המים אשר נחפרו על ידי עבדיו. אבימלך אומר כי לא ידע מי עשה זאת ודוחה את האשמה. תגובתו של אברהם לא מאחרת לבוא והוא מעניק לאבימלך מתנות. שבע הכבשות אשר ניתנו לאבימלך מסמלות את תוקף הברית בה קיבל אברהם חזקה על הבאר. החזרה על המילה 'ברית' מלמדת כי ההסכם שנחתם הוא ברית בין שווים והמקום נקרא באר שבע "כִּי שָׁם נִשְׁבְּעוּ שְׁנֵיהֶם".
אבימלך ושר צבאו שבים לארץ פלשתים.
הכתוב מספר כי אבימלך ושר צבאו חוזרים לארץ פלשתים, אברהם נוטע את אשל אברהם ומתיישב בארץ פלשתים. בהתיישבות אברהם בארץ פלשתים יש שראו ביטוי לכשל כרונולוגי ולא סיפור על התיישבות פלישתית באזור.
מהיום שהלכת
יא מאמא
קרחון פלמינג
קרחון פלמינג (באנגלית: Fleming Glacier) הוא קרחון רחב בארץ פאלמר, בצידו המערבי של חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 46 קילומטרים.
הקרחון זורם לכיוון מערב - צפון-מערב, ונשפך אל הדום הקרח פורסטר, ממזרח למדף הקרח וורדי.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון צולם על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם אשר חקרה את האזור בין השנים 1934–1937 בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל.
הקרחון צולם מן האוויר ב-29 בספטמבר 1940, על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 1947 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של הכומר ויליאם לנסלוט סקוט פלמינג (William Launcelot Scott Fleming), דיקן קולג' טריניטי הול באוניברסיטת קיימברידג'; כמו כן פלמיג היה הכומר, המדען הראשי והגאולוג של המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם.
לקריאה נוספת.
• Wendt, A.; Wendt, J.; Bown, F.; Rivera, A.; Zamora, R.; Bravo, C.; Casassa, G., Ice flow velocities and elevation change at Fleming Glacier, Wordie Ice Shelf, Antarctic Peninsula, EGU General Assembly 2009, held 19-24 April, 2009 in Vienna, Austria http://meetings.copernicus.org/egu2009, p.11788
• Mauri Pelto, Ongoing Evolution of Fleming Glacier, Antarctica, OCTOBER 31, 2019
אשוח חינני