לסוגת השונן מספר מאפיינים המבדילים אותו מזיאנרים אחרים. סדרות השונן עוסקות בדרך כלל בנער בגילאי 12–20 בעל מטרה או שאיפה אותה הוא מנסה להגשים לאורך הסדרה. סדרה מסוגה זאת מתרכזת באקשן ובריבוי קרבות כדי לפתח את העלילה ולהעביר מסר. פעמים רבות מערכת היחסים בין הדמויות קיצונית (אהבה אובססיבית, שנאה, חברות אמת וכדומה) וקבועה, אם כי לעיתים, שינוי מערכת היחסים מהווה חלק חשוב מהעלילה.
בהשוואה לז'אנר קודומו, פרופורציות הגוף באנימות שונן פחות מוגזמות והאירועים בה קיצונים יותר וכוללים אלימות, שתיית אלכוהול, עישון ואף מוות. בנוסף, מכיוון והסדרה מיועדת לנוער, לעיתים מוצגות בה רמיזות מיניות, דבר שאינו מתרחש כמעט בסדרות מז'אנר קודומו.
Web Services Description Language
Web Services Description Language (בראשי תיבות: WSDL) היא שפה להעברת מידע בין שרת ללקוח בנושא שירות מסוים.
עקרונות פעולה.
המידע נועד לאפשר ללקוח לדעת מראש כיצד עליו לפנות לבקשת שירות וכמו כן כיצד יענה השירות לפניה זו.
במסגרת שפה זו מועברים המידעים הבאים: שם השירות, אופן מסירת הנתונים (מהלקוח לשרת) לצורך תיאור הבקשה, אופן קבלת הנתונים (מהשרת ללקוח) במענה לבקשה.
השפה נועדה לאפשר לגורמים הנמצאים במקומות שונים (ולעיתים במערכות הפעלה שונות הפועלות על גבי מחשבים בארכיטקטורות שונות) להסתנכרן ביניהם בצורה מוסכמת ופשוטה.
טכנולוגיה.
השפה ופרוטוקול המשמשים לתיאור Web Services. השפה מורכבת משלושה אלמנטים עיקריים:
DTD, XSD, XMI
מיכאל שני
מיכאל שני הוא מנצח ישראלי.
ביוגרפיה.
מיכאל שני הוא יליד קיבוץ מענית. בתחילת הקריירה המוזיקלית שלו ניגן מיכאל שני בצ'לו בתזמורת הקאמרית הקיבוצית וניצח על התזמורת הסימפונית הקיבוצית.
הוא למד מוזיקה במדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה בתל אביב ובאקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים והמשיך בהשתלמות באוניברסיטת בריגהאם יאנג בארצות הברית.
לאחר שובו ארצה קיבל את משרת המנצח והמנהל המוזיקלי של המקהלה הפילהרמונית תל אביב ומקהלת האופרה הישראלית החדשה. כן התמנה למנהל המוזיקלי של הפסטיבל למוזיקה ווקאלית בתל אביב ופסטיבל אבו גוש. כמו כן היה מנהלה המוזיקלי של הזמריה.
מיכאל שני ניצח על רוב התזמורות בישראל, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הקמפוס רמת השרון, התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הסימפונית חיפה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, סימפונט רעננה. כן הוזמן לנצח על תזמורות בגרמניה, איטליה, צ'כיה והונגריה.
ב-1986 היה בין מייסדי בית הספר לשירת מקהלה. כיום הוא המנהל האקדמי והמנצח הראשי של בית ספר זה.
ב-1987 ייסד את המקהלה הקאמרית תל אביב ומאז הוא מנהלה המוזיקלי. המקהלה מופיעה בקונצרטים רבים בניצוחו, הן בשירת א-קפלה והן עם תזמורות בארץ ומחוצה לה.
בשנים 2004–2008 שימש ראש המחלקה לניצוח מקהלות של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כיום מלמד ניצוח באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ובמדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך.
מיכאל שני הוא אביו של המנצח להב שני.
השקט שנשאר
השקט שנשאר הוא השיר שאיתו התחרתה הזמרת שירי מימון בתחרות האירוויזיון לשנת 2005. מאוחר יותר צורף הפזמון כסינגל השני באלבומה הראשון, "שירי מימון".
לשיר יש גם גרסה אנגלית. בעוד שבתחרות הקדם-אירוויזיון הושר השיר בעברית בלבד, בתחרות האירוויזיון (הן בחצי גמר והן בגמר) בחרה מימון לשיר את חציו הראשון של השיר עברית ואת חציו השני באנגלית. את המילים לגרסה באנגלית כתב בן גרין.
היסטוריה.
הפזמון נכתב על ידי פיני ארונבייב ואייל שחר והולחן על ידי ארונבייב. הוא בוצע לראשונה בתחרות הקדם-אירוויזיון ב-2 במרץ 2005, ואיתו זכתה מימון במקום הראשון ובזכות לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון. ב-19 במאי ייצגה מימון את ישראל בחצי הגמר של האירוויזיון, כאשר השיר הוצג בשם "Hasheket Shenishar" וחלקו השני מושר באנגלית. השיר הגיע למקום ה-7 בתחרות וכך העפילה מימון לגמר. בשלב הגמר, אשר נערך ב-21 במאי, סיים השיר במקום ה-4 מתוך 24 מתמודדים. בזכות כך, העפילה ישראל אוטומטית לגמר האירוויזיון 2006, אשר נערך ביוון.
במקביל להכנות לאירוויזיון, הקליטה מימון גרסה באנגלית-מלאה לשיר, בשם "Time To Say Goodbye".
"השקט שנשאר" הפך ללהיט והושמע רבות בתחנות הרדיו.
ערב תחרות האירוויזיון הייתה מחלוקת משפטית סביב השיר. הזמרת והמלחינה רוית הראל טענה שיש לה חלק בהלחנת השיר והגישה תביעה לבית משפט על מנת לקבל זכויות על השיר.
הקליפ.
הסיפור המתואר בקליפ הוא בהשראת הסרט "שומר הראש" ("The Bodyguard") בכיכובה של הזמרת ויטני יוסטון. במאי הקליפ הוא ליאור מולכו והצילום והעריכה נעשו בידי דנית סיגלר. הצילומים נערכו בדירת יוקרה בתל אביב, בנמל התעופה בן-גוריון, בבית החולים רמב"ם, במלון דן כרמל בחיפה וכן ברחובות העיר חיפה.
הקליפ שצולם לפזמון הכיל תוכן מסחרי סמוי, ולכן נמנעו בתחילה מלשדרו בערוץ 24. הוא שודר לבסוף, לאחר שהתברר שלמימון לא הייתה האפשרות לממן את הפקתו באופן אחר. הקליפ זכה להצלחה רבה ושודר בתוכנית "המבוקשים" של ערוץ 24 במשך יותר מתשעים יום ובמקום הראשון במשך כשבועיים. הוא אף הגיע למקום הראשון במצעד הקליפים בתוכנית "WORLD CHART EXPRESS" של ערוץ הטלוויזיה MTV באירופה.
פרשת זכויות היוצרים.
במרץ 2005, הגישה הזמרת רוית הראל תביעה בבית משפט בטענה להפרת זכויות יוצרים על לחן השיר, אותו לטענתה הלחינה בשנת 1995 ביחד עם פיני ארונבייב. הראל טענה כי במקור הלחינה את השיר באנגלית (בגרסה זו הוא נקרא 'Hero Of My Heart') ודרשה לקבל קרדיט ותמלוגים. בקשתה לצו מניעה זמני נדחתה על ידי בית המשפט המחוזי בטענה כי הדבר עלול להוביל לפסילת השתתפות ישראל באירוויזיון ובכך יפגע הציבור הישראלי. מנכ"ל חברת התקליטים הליקון, רוני בראון, טען כי ארונבייב אכן עבד עם הראל, אולם הכחיש כי השתתפה בכתיבת הלחן.
ביוני 2015, הופיעה הראל לאודישן בעונה השנייה של תוכנית הריאליטי אקס פקטור, בה משתתפת מימון כשופטת. בתוכנית טענה הראל כי פרשה זו הסתיימה עם הסכם בבית משפט שאת פרטיו היא אינה יכולה למסור. ארונבייב מסר בתגובה כי "רוית פנתה לבית משפט ובית משפט דחה את טענותיה. רוית לא רשומה כמלחינת השיר. אינה בעלת זכויות בלחן בשום צורה ושימשה כזמרת בהקלטת השיר".
במאגר הנתונים של אקו"ם, פיני ארונבייב חתום על הלחן באופן בלעדי.
תסמונת סוואנט
תסמונת סוואנט (באנגלית: Savant syndrome) היא מצב רפואי נדיר, שבו אדם בעל שונות נוירולוגית, כגון אוטיזם מבטא יכולות מנטליות יוצאות מגדר הרגיל בקרב בני אנוש. תסמונת סוואנט יכולה להיות מולדת, אך גם נרכשת כאשר השוני הנוירולוגי נגרם בעקבות מחלה או תאונה.
הלוקים בתסמונת לרוב יתאפיינו בתחום צר וספציפי בהם יכולותיהם יוצאות מגדר הרגיל. תחומים אלו יכולים להיות ביצוע חישוב בתחום המתמטיקה, זיכרון עילאי, ולעיתים בכישרונות הקשורים באמנות, כגון ציור ומוזיקה.
תסמונת הסוואנט היא מצב בו רוב תפקודיו המנטליים של אדם מסוים נמוכים מהנורמה עד כדי נכות, וחלק מסוים מתפקודיו המנטליים גבוה מהנורמה עד כדי גאונות.
שמה של התסמונת נטבע ב-1887 על ידי ג'ון לנגדון דאון שגם תיאר לראשונה את תסמונת דאון. הוא קרא לתסמונת "idiot savant" שפירושו אידיוט מלומד. השם הוחלף לסוואנט.
תסמונת סוואנט היא נדירה במיוחד ולפי ההערכות היא מתרחשת באחד למיליון אנשים, והיא נדירה עוד יותר בקרב נשים. התיעוד הרפואי הראשון של התסמונת צוין ב-1783.
יכולות וכישורים ללוקים בתסמונת.
תסמונת הסוואנט מתגלה בדרך כלל בשנות הילדות, ונמצאת אצל ילדים אוטיסטים מסוימים.
לרוב הלוקים בתסמונת יש יכולות מנטליות נרחבות, הקרויות כישורים נלווים. הם זוכרים בעל פה עובדות, מספרים, לוחיות רישוי, מפות ורשימות ארוכות של תוצאות ספורט ומזג אוויר.
גאונים מסוימים יכולים לזכור ולשחזר קטעים ארוכים של מוזיקה, מספרים או מלל. מתועד היטב מקרה של זוג תאומים אוטיסטים שתוך דקות ספורות ידעו אם מספר בן 7 ספרות הוא ראשוני.
כישורים נוספים אפשריים בלוקים בתסמונת כוללים:
הסיבה ליכולותיהם הגבוהות של בעלי התסמונת אינה ידועה. לחלקם יש שוני עצבי מובהק, אבל המוחות של רובם הם נורמליים מבחינה אנטומית ופיזיולוגית.
קיימת גם "תסמונת הסוואנט הנרכשת" שבה אדם מפתח יכולות פנומנליות בתחום הציור, הנגינה או חישוב וכדומה, לאחר פגיעה מוחית הנוצרת במקרים כגון שיטיון, זעזוע מוח או שבץ. תופעה זו נדירה ביותר בספרות הרפואית. גם גירוי חשמלי או מגנטי שמעורר או מדכא אזורים מסוימים במוח יכול ליצור באנשים מסוימים כישורים שכליים או אמנותיים יוצאי דופן. השערה מקובלת היא כי דווקא בהתקף אפילפסיה עשויים להשתנות קשרים וחיבורים בין חלקי המוח.
סולם יחסי
במוזיקה, סולמות יחסיים או הומונימיים (באנגלית: parallel keys) הם זוגות של סולם מז'ורי וסולם מינורי טבעי בעלי אותה טוניקה, כלומר בנויים על אותו טון בסיס.
לדוגמה, דו מז'ור ודו מינור, רה במול מז'ור ורה במול מינור, וכדומה.
ניתוח ודוגמאות.
הסולם המז'ורי והמינורי הטבעיים שונים זה מזה בדרגות השלישית, השישית והשביעית, ועל כן סימני ההיתק שלהם נבדלים זה מזה.
בסולם המז'ורי, המדיאנטה (הדרגה השלישית) היא במרווח של טרצה גדולה מהטוניקה, הסובמדיאנטה (הדרגה השישית) היא במרווח של סקסטה גדולה מהטוניקה, והדרגה השביעית היא טון מוביל, במרווח של ספטימה גדולה מהטוניקה.