רוב האורבים מעידים כי הם אורבים כיוון שפעולת המארב מספיקה לצורכיהם ואינם מרגישים כי הם זקוקים ליותר. חלקם מעידים כי המארב מאפשר להם לקבל דוגמה לדרך בה נכתבות תגובות באותה קהילה וירטואלית שתשמש אותם לכשיחליטו להיהפך למשתתפים פעילים, זאת ניתן להבין מהשוואה שנעשתה על תופעת המארב בקהילות וירטואליות לתמיכה טכנית, בהן ישנה חשיבות גבוהה יותר למידע אותו מוסר המשתתף, ובקהילות וירטואליות לתמיכה רפואית. אי לכך, נמצא כי בקהילות לתמיכה טכנית ישנם פי 2 יותר אורבים מאשר בקהילות לתמיכה רפואית. חוקרים מצאו כי מדובר במניעים שונים לפיהם ייבחר המשתמש את פעולותיו ברשת- קריאה בלבד, תרומה לידע של הקהילה או אכיפה של הנכתב בקהילה. אורבים לרוב מונעים על ידי העובדה כי אותה קהילה וירטואלית אליה משתייכים היא המקום היחיד בו הם עשויים למצוא את המידע הנחוץ להם בעוד שמשתמשים הבוחרים לתרום לידע או לאכוף את הנכתב בקהילה מונעים לרוב מהצורך לבצע את התפקיד המוטל עליהם או מהיקשרות ותחושת שייכות לקהילה.
יתרונות.
היתרונות לאורב.
מו וקולסון שהשוו בין אורבים לבין משתתפים תורמים בקבוצת תמיכה וירטואלית של אנשים המתמודדים עם HIV/AIDS, מצאו כי אין הבדלים בין האורבים לבין המשתתפים התורמים בכל הנוגע לדאגה האישית, מסוגלות עצמית, בדידות, דכדוך או אופטימיות וכי האורבים אף הראו יותר אנרגטיות. מסקנתם הייתה כי המארב בקבוצות תמיכה וירטואליות הוא מעצים כמו השתתפות פעילה.
ונסה דנן אשר חקרה מארב בקהילות למידה וירטואליות, מצאה כי מארב הוא צורת השתתפות טובה התורמת ללמידה בקורסים דיגיטליים. סטודנטים אשר השתתפו במחקר העידו כי הסיבות העיקריות בגינן הם ארבו בטרם הגיבו היו על מנת לאתר הודעה להגיב לה, למצוא איזשהו מודל מסוים של מבנה תגובה אותו יוכלו לאמץ, להימנע מלהגיב תגובה שכבר הופיעה בקהילה ועל מנת לרכוש ידע אודות הנושא בטרם הם מגיבים. הסטודנטים במחקר זה אף טענו כי הם שבו לדיון בקורס הווירטואלי על מנת לבדוק האם משתתפים אחרים בקורס הגיבו לפוסטים שפורסמו על ידם או כדי לצפות ברעיונות אחרים שעלו באותו דיון.
למידת הנורמות של הלמידה השיתופית.
סיבה אחת בגינה האורב מבצע מארב היא הצורך ללמוד יותר על קבוצה. בראיונות בהם השתתפו, אורבים טענו כי חוסר הבנה של הקהילה הוא הגורם למארב. כמו כן, העידו אורבים כי הם נוטים לקחת את הזמן בטרם הם מגיבים על מנת להעריך בצורה הטובה ביותר האם הקבוצה מתאימה להם. במארב, הם לומדים יותר על החברים בקהילה, סגנון ההתבטאות בקהילה, הנורמות הלא כתובות והמדיניות. עוד הוזכר בראיונות כי המארב היא הדרך המועדפת על האורבים באמצעותה הם יכולים להימנע מטעויות ומדחייה על ידי הקבוצה. על מנת להסיק אם הקבוצה אכן טובה עבורם, האורבים יקראו כמעט כל פוסט אם לא את כל הפוסטים המתפרסמים בקבוצה. על ידי קריאת הפוסטים, האורב מבין יותר טוב מהם נושאי הדיון בקהילה בה נמצא ויכול לשקול האם הם מעניינים אותו. נוסף על הקריאה, האורב בוחן את כתובות האי-מייל וחתימות חברי הקהילה המלוות בקישורים לאתרים בנושא בו עוסקת הקהילה על מנת להבין טוב יותר מיהם חברי הקהילה. על ידי נקיטת צעדים אלו, האורב מעשיר את הונו התרבותי, תהליך המתרחש מעצם העובדה שהוא מעביר את זמנו בקבוצה. ככל שהונו התרבותי של אדם גבוה יותר, שכמובן ניתן להעלות רמתו בקהילה בדרכים נוספות פרט למארב, כך ירוויח האדם יותר מהקהילה בה הוא חבר. סורוקה ורפאלי מצאו כי ככל אדם אורב בקבוצה זמן רב יותר בטרם מגיב בקהילה, כך הוא מעשיר יותר את הונו התרבותי.
היתרונות לאחר.
במחקרם על רשימות תפוצה אינטראקטיביות, מדגימים Takahashi, Fujimoto ו- Yamasaki כיצד אורבים אקטיביים או יחידים אשר מפיצים תוכן מתוך קבוצות ברשת אל יחידים שאינם חברים בקבוצה, תורמים להפצת מידע חיוני ומועיל לקהילות הסובבות. האורבים יכולים גם כן לפתח מאגרי מידע של מידע חיוני מנת שישמשם בהמשך כאשר ירצו להתחיל לתרום מידע לקהילה. למשל, משתמשים בקהילות קוד פתוח אשר כך יהיה ביכולתם לאתר תשובות לבעיות נפוצות ביתר קלות, מה שמעלה את סיכוייהם להיהפך לפעילים ולתרום לקהילה בהמשך. ואם כבר ידועה להם תשובה לשאלה, ישנה סבירות גבוהה אף יותר שהם יפסיקו את המארב ויתחילו בתרומה פעילה לקהילה, פעולות אלו יתרמו בסופו של דבר לבניית הבסיס לתמיכה טכנית הפתוחה לכל. בין היתר, פעולת המארב אף תורמת להפחתת הנטל בקהילות שכן באם משתמש המעוניין לשאול שאלה יחפש אחר תשובתו במידע שכבר הופץ בקהילה (כפי שנעשה במארב) במקום לשאול את חברי הקבוצה, הוא יוריד מהעומס על חברי הקהילה בכך שיחסוך מכל אלו המעוניינים לענות לשאלתו את איתור המידע הנדרש בכך שרק הוא עצמו יבצע את אותן פעולות וימנע עבודה כפולה ואף מיותרת של רבים מחברי הקהילה באיתור המידע הנדרש לתשובה. למשל, במקרה של קהילות פרויקטי קוד פתוח, בהן מגוון נרחב של שאלות כבר נשאל וקיבל מענה, פעולת המארב תמנע מהעבודה של חברי הקהילה מלחזור על עצמה. למעשה, אורבים אף מייצרים רווחים לקהילות היות שהם ניגשים לעמודים בקהילה ומקדמים אותם כאשר הם מבצעים חיפוש אודותם ובכך מעלים את מעמד אותם דפים וקידום אותן שאלות ותשובות בקבוצה- פעולה שלולא החיפוש, לא הייתה מתבצעת.
עלויות פוטנציאליות.
העלויות לאורב.
בהשוואה לחברי קהילה התורמים ידע, האורב מרגיש תחושת שייכות פחותה והוא פחות מסופק בקהילה וחווה יותר הסחות דעת מיתר החברים. לאור זאת, לאורב סבירות גבוהה יותר לעזוב קבוצה בטרם הוא תורם לקבוצה שכן המוטיבציה שלו נמוכה יותר משל התורם וכן פעולת המארב אינה מעניקה לו תחושות שייכות וסיפוק כפי שתרומה לקהילה מעניקה. במקרה של רשתות חברתיות, אורבים חווים פחות אינטימיות ורווחה אישית. לדוגמה, אורבים בפייסבוק עלולים לחוות בדידות כאשר הם רק צופים בחוויות של משתמשים אחרים, חברתיים יותר מהם.
העלויות לאחר.
אף על פי תרומותיהם הרבות, לעצמם ולאחרים, האורבים יכולים להוות אף השפעה רעה על חברי קהילה אחרים. כאשר חבר קהילה רואה כי משתמש אחר אורב בקבוצה ולא תורם, אותו אורב יכול לגרום לחבר הקהילה התורם לחוש כי הוא נמצא במעקב. כמו כן, האורבים עלולים לעשות שימוש בתוכן מהקהילה ללא הסכמה, דבר המהווה הפרה של חוקי הקהילה הווירטואלית. כתוצאה מכך, בעוד כי החברים התורמים בקהילה הווירטואלית חשים כי הקהילה היא סביבה בה הם יכולים לחלוק מידע זה עם זה בפרטיות, האורב רואה בקהילה כמרחב ציבורי הפתוח להתבוננות, זאת היות שהוא אינו מרגיש תחושת שייכות חזקה אל הקהילה כפי שחשים המשתמשים התורמים.
אוסטרלונטור
אוסטרלונטור (שם מדעי: "Australovenator"; משמעות שמו "צייד דרומי") הוא סוג של דינוזאור מסדרת בעלי אגן דמוי לטאה שהיה קרובו הרחוק של האלוזאורוס. מאובני דינוזאור זה נתגלו בכמה אתרים ארכאולוגים באוסטרליה מתקופת הקרטיקון, לפני 95 מיליון שנה, והוא מהגדולים שבדינוזאורים השלמים שנמצאו בה. ייתכן שהיגר בקיץ לאנטארקטיקה, שבאותה תקופה הייתה מחוברת לאוסטרליה.
האוסטרלונטור היה טורף גדול שהגיע לגובה שני מטרים, לאורך של שישה מטרים ולמשקל 500–1,000 קילוגרם. האוסטרלונטור היה בנוי לריצה במהירות גבוהה אחרי טרפו שכלל יצורים זריזים אחרים. בנוסף היו לו רגליים קדמיות חזקות בעזרתן היה יכול לאחוז בטרף. ייתכן שהיה מסוגל לקפוץ ולהכות בחזקה באמצעות טפריו.
האוסטרלונטור היה טורף-על בתקופתו וניזון מדינוזאורים דרומיים שונים כמו הזאורופוד דיאמנטינזאורוס ("Diamantinasaurus"), הלילינזאורה וכן מיצורים קטנים יותר.
טפזארה
ג'יימס מארי (שחקן)
ג'יימס מארי (באנגלית: James Murray; נולד ב-22 בינואר 1975) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה.
מארי נולד במנצ'סטר.
ב-1998 שיחק באופרת הסבון של רשת ITV "קורוניישן סטריט" בתפקיד סנדי האנטר. הוא המשיך להופיע בסרטי קולנוע ובטלוויזיה כגון "רוג'ר-רוג'ר" (1999), סדרת הדרמה המשפטית "North Square" (ב-2000), מיני-סדרה "Other People's Children" (ב-2000), ובעיבוד לרומן "בנים ואוהבים" (2003), בהפקה של רשת גרנדה "The Sittaford Mystery" לפי רומן מאת אגאתה כריסטי (2006) בתפקיד צ'ארלס ברנבי, בסרט טלוויזיה "תחת העץ הירוק" עיבוד לרומן מאת תומאס הרדי (2005), בתפקיד פיטר בסרט "Nailing Vienna" (ב-2002), בתפקיד טוראי ויל נידהם בסרט "כל אנשי המלך" (1999), וב-"Phoenix Blue" (מ-2001) בדמות ריק. ב-2003 הופיע מארי בתפקיד גלן בסדרת הטלוויזיה של ערוץ 4. ב-2005 שיחק בעונה רביעית של הסדרה "קצוות מפוצלים" של ערוץ BBC One בתפקיד ליאם קרני.
מארי כיכב בסדרת הדרמה מדע בדיוני "בראשית" של רשת ITV בתפקיד סטיבן הרט בעונה הראשונה (2007) ובשנייה (2008).
ב-2008 גילם מארי את דמות האב, פרנק דייוויס, בסרט "It's Alive", גרסה מחודשת של סרט האימה הקלאסי של לארי כהן משנות השבעים של המאה העשרים.
מארי שיחק בתפקיד ראלף לונגשאפט בסדרת הפנטזיה הקומית "קרוד מאנדון וחרב האש הבוערת" עבור ערוצי הטלוויזיה קומדי סנטרל ו-BBC Two ששודרה החל מאפריל 2009.
מנובמבר 2010 עד אפריל 2011 הופיע מארי בסדרה "CHAOS" של רשת CBS, בתפקיד בילי קולינס.
ב-2012 שיחק מארי בתפקיד אורח בפרק בעונה התשיעית של סדרת הטלוויזיה "תחבולות חדשות" של ה-BBC בתפקיד לוק אוסוולד.
מארי הופיע בעונה השנייה של הסדרה "Death in Paradise" בדמות בשם רוני סטיוארט בפרק "A Dash of Sunshine" ששודר בפברואר 2013 וצולם בגוואדלופ.
הוא השתתף בפרק הראשון בעונה ה-16 של הסדרה "רציחות במידסומר" בשודר בחג המולד 2013. הוא גילם דמות של חייל בטראומה בשם אולי טבורי.