דאמט הסתמך באופן נכבד בעבודתו בתחום זה בכתיבת ספרו "על הגירה ופליטים", דיווח של מה שהצדק דורש ממדינות ביחסיהן לתנועה בין מדינות. בספרו זה טוען דאמט כי ניתן למצוא את הרוב הגדול של ההתנגדות להגירה בגזענות ואומר כי הדבר בא לידי ביטוי באופן מיוחד בבריטניה.
הוא כתב אודות ההלם שלו עת גילה דעות אנטישמיות ביומניו של גוטלוב פרגה, שלעבודתו הקדיש זמן רב כל כך מהקריירה המקצועית שלו.
קלפי טארוט.
מייקל דאמט הוא גם היסטוריון מוביל במחקר קלפי הטארוט עם מבחר פרסומים ובכללם "משחק הטארוט: מפררה לסולט לייק סיטי" מ-1980, שהותיר את חותמו על שדה הספרות העוסקת בקלפים. דאמט התמחה בשחזור משחקים בקלפי הטארוט וביטא בוז כלפי השימוש המאגי שנעשה בקלפים. כקתולי מומר, ומבקר של הכנסייה הקתולית, דאמט זעם על הסבל שנגרם למאמינים ביחוס הפלאים לטארוט. חשוב היה לו להראות כי ברנסאנס השימוש בטארוט היה כקלפי משחק וכי הם קושרו לתכונות מיסטיות רק במהלך המאה ה-18. דעתו, השנויה במחלוקת, היא שחפיסת קלפי הטארוט העתיקים ביותר היא מהמאה ה-15 ונמצאה בצפון איטליה, וכי החפיסה הראשונה נוצרה שם בתקופת הרנסאנס.
קתוליות.
לאורכה של הקריירה שלו, פרסם דאמט מספר מאמרים על סוגיות שונות שבפניהן עומדת הכנסייה הקתולית, בעיקר בכתב העת הדומיניקני האנגלי "ניו בלאקפריארס". דאמט אף פרסם מסה בבולטין לענייני חברה "אדורנוס" הדן בליטורגיה, ומסה פילוסופית המגינה על הגיונה של הכנסייה הקתולית בלימוד האאוכריסט ("The Intelligibility of Eucharistic Doctrine" בספרם של Willima J. Abraham and Steven W. Holzer, eds. The Rationality of Religious Belief: Essays in Honour of Basil Mitchell, Clarendon Press, 1987).
באוקטובר 1987 נחשבה אחת מתרומותיו ל"בלאקפריארס" כשנויה במחלוקת, כשהוא תקף זרמים בתאולוגיה הקתולית שהסתעפו מהקתוליות האורתודוקסית המסורתית. ויכוח בכתב העת על הערותיו נמשך לאורך חודשים, ועורר בין השאר את תגובתם של התאולוג ניקולאס לאש, וההיסטוריון אימון דופי.
טרי גודקיינד
טרי גודקיינד (באנגלית: Terry Goodkind; 11 בינואר 1948 – 17 בספטמבר 2020) היה סופר אמריקאי. ידוע בעיקר כמחברה של סדרת הפנטזיה רבת-המכר "חרב האמת", אשר מכרה מעל 25 מיליון עותקים ותורגמה ל-20 שפות.
קורות חיים.
גודקיינד גדל באומהה, נברסקה, שם למד אמנות והוראת כתבי הקודש הקתוליים.
גודקיינד גילה בשלב מוקדם בחייו שהוא סובל מדיסלקסיה, מה שגרם לתסכול מתמשך בעת לימודיו בתיכון. מאוחר יותר נשר מהקולג' ועבד כנגר, בונה כינורות, ומשחזר עתיקות ואוצרות אומנות נדירים.
לפני תחילת הקריירה שלו כסופר נודע גודקיינד בציורי הטבע והים הריאליסטיים שלו.
ב-1993 החל גודקיינד בכתיבת ספרו הראשון, "חוק הקוסמים הראשון", בזמן הקמת בית עם אשתו ג'רי באי מאונט דזרט על חופי מיין. פרסומו של הספר שנה לאחר מכן סימן את תחילתה של קריירת הכתיבה שלו. בנוסף לבית במיין, בנו גודקיינד ואשתו בית נוסף במדבר הדרום-מזרחי, שם הוא בילה את רוב זמנו.
קריירה.
ספרו הראשון של גודקיינד, חוק הקוסמים הראשון, נמכר ב-1994 במכירה פומבית להוצאות ספרים בעבור פי שישה מכל ספר ראשון שנכתב לסדרת פנטזיה אי-פעם. עם מהדורה ראשונה של שישים אלף עותקים (כאשר הממוצע נע בין 3,000 - 5,000 עותקים), הספר נהיה רב-מכר עולמי.
לאחר מכן פרסם גודקיינד עוד עשרה ספרים בסדרה וסיפור קצר אחד, בהצלחה מסחרית גדולה. כל ספריו, מלבד "אבן הדמעות" ו"חוק הקוסמים הראשון", הופיעו ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
השפעות.
גודקיינד הושפע מאוד מספריה של איין ראנד והוא היה תומך נלהב של עבודותיה ושל פילוסופיית האובייקטיביזם. אף על פי שהוא הכיר בכך שהוא כותב בז'אנר הפנטזיה, הוא החשיב את ספריו ככאלה שעוסקים ביותר מפנטזיה רגילה בזכות התמקדותם בנושאים פילוסופיים ואנושיים.
נושאים.
סדרת חרב האמת נחשבת לסדרת פנטזיה על ידי הקוראים והמבקרים. הפרסים שהיא הייתה מועמדת אליהם, או זכתה בהם, כולם קשורים לפנטזיה, ומכיוון שהסדרה כוללת את כל האלמנטים הבסיסיים דוגמת דרקונים, קסמים, טכנולוגיה של ימי הביניים וארצות בדיוניות, היא נמכרת כסדרת פנטזיה.
למרות שרבים תופסים אותו כסופר פנטסיה, גודקיינד החשיב את עצמו יותר ככותב רומנים. אמונתו הייתה ששימוש בז'אנר הפנטזיה מאפשר לו לספר את סיפוריו טוב יותר ולהעביר בצורה טובה יותר את הנושאים האנושיים והרגשות אותם הוא רוצה לחלוק עם הקורא. ללא קשר לז'אנר שבו הוא כתב את ספריו, גודקיינד הצהיר כי מטרתו העיקרית היא לעורר השראה.
מספריו.
סדרת חרב האמת.
בנוסף, כתב גודקיינד סיפור קצר בשם "Debt of Bones" לאנתולוגיה "אגדות", שנערכה על ידי רוברט סילברברג. הסיפור מתרחש בעולם של "חרב האמת" ומתרחש כמה עשורים לפני האירועים בסדרה העיקרית. ב-2002, הסיפור פורסם בפני עצמו. ב-13 בנובמבר 2007 פורסם האחרון בסדרת הספרים, "Confessor". ביוני 2008 חתם גודקיינד על חוזה עם הוצאת הספרים Penguin Books לשלושה ספרים נוספים.
מדיה אחרת.
באוגוסט 2006 הוכרז שסדרת חרב האמת תופק כסדרת טלוויזיה על ידי סם ריימי, הבמאי של סרט הקולנוע ספיידרמן. הצילומים החלו במאי 2008, וב-1 בנובמבר 2008 עלה לשידור פרק הפיילוט לסדרה, הנקראת בשם "אגדת המחפש". הוצע כי שמה ייקרא על שם הספר הראשון, "חוק הקוסמים הראשון", אולם השם שונה כדי להתאים יותר לרוח הסדרה כולה.
גודקיינד נפטר ב-17 בספטמבר 2020.
ביקורת.
לצד הצלחתו במכירות, טרי גודקיינד ספג ביקורת שלילית מאוד הן על כתיבתו והן על יחסו שהפגין בראיונות. הכתיבה זכתה לביקורת שלילית בשל עלילה לא עקבית ולא הגיונית, דמויות שטחיות וסטראוטיפיות ואף סקסיזם וקיטשיות. נטען כי רעיונות רבים המופיעים בספריו של גודקיינד מהווים גנבה ספרותית מסדרות פנטזיה אחרות, בעיקר מחזור כישור הזמן. בראיונות טען גודקייד שהוא אינו סופר פנטיזה, מכיוון שספריו עוסקים ביחסים בני אנשים ולא בעולם הפנטסטי. הוא גם כינה את ספרות הפנטזיה "ז'אנר ריק ועייף". טענה זו זכתה לביקורת רבה ברשת. קידום האובייקטיביזם של איין ראנד בספריו אף הוא זכה לביקורת שלילית.
ב-2018 זכה לביקורת חריפה ברשתות החברתיות, לאחר שלעג לעיצוב של אחד מספריו והעליב בפומבי את המעצב. הסופר התנצל על התקרית לאחר מכן.
חוות שרתים
חוות שרתים היא מתקן המאחסן אוסף של שרתים המיועדים לבצע משימות שנמצאות מעבר ליכולתו של שרת יחיד. חוות שרתים מתוכננת לרוב כאשכול מחשבים, או כמספר אשכולות מסודרים במסדי מחשוב, ומאובזרות גם במתגים ונתבים לניתוב התקשורת.
מחשבי על מודרניים רבים מורכבים מחוות שרתים ענקיות המורכבות ממעבדים מהירים המחוברים באמצעי תקשורת כאלה. שימוש נפוץ של חוות שרתים הוא לשירותי מחשוב ענן, אחזקת אתרי אינטרנט ושירות אירוח אתרים.
מאפיינים.
השימוש בחוות מחשבים נעשה נפוץ יותר ויותר על ידי עסקים גדולים, במקום או לצד מחשבים מרכזיים. בגלל הכמות האדירה של שרתים בחוות, תקלה בשרת בודד היא אירוע תכוף, וניהול חוות שרתים חייב לקחת זאת בחשבון. דרכי התמודדות עם תקלות מסוג זה מגוונות וכוללות גם הכנה מראש בשיטות כמו כפילות, אשכול וגמישות בהגדרות המחשבים. לעיתים קרובות בחוות שרתים יוקצו לאותה משימה שני שרתים, עיקרי וגיבוי, כך שבמקרה של תקלה באחד מהם השירות לא יופסק. להבטחת פעולה רצופה כוללת חוות שרתים גם גנרטורים ומערכות אל-פסק, למקרה של תקלה באספקת חשמל מרשת החשמל.
גודלן ויכולותיהן של חוות שרתים מוגבלים לרוב על ידי ביצועי מערכות מיזוג האוויר שלהן או אספקת החשמל ולא על ידי עוצמת החישוב או מאפייני המחשבים המצויים בחווה. מסיבה זאת לעיתים נמדד גודל חוות השרתים במגהוואט שעה וביצועי המערכות המצויות בחוות שרתים נמדדים בביצועים ליחידת הספק ולא בביצועים למעבד.
חוות שרתים מדורגות בארבע רמות מבחינת רציפות השירות שהן מבטיחות:
חוות שרתים ימית.
חברת גוגל רשמה פטנט על חוות שרתים הממוקמת בספינה בלב ים המשתמשת במי הים לקירור החווה ובתנועת הגלים כמקור אנרגיה מתחדשת לשאר צורכי החווה. החווה הימית מפחיתה את עלויות אחזקת החווה הן על ידי הפחתת עלות האנרגיה הנדרשת לתפעולה השוטף והן על ידי הימנעות ממיסים שכן החווה אינה נמצאת בתחומה של אף רשות.
בישראל.
בישראל פועלות חוות שרתים הפזורות ברחבי המדינה. עם הספקים הבולטים של חוות שרתים נמנים מד 1, בינת תקשורת מחשבים, בזק בינלאומי, טריפל סי, פרטנר תקשורת ועוד. בשנת 2020 חנך צה"ל חוות שרתים חדשה לשירותו. ממשלת ישראל יזמה את פרויקט נימבוס להעברת המחשוב הממשלתי למחשוב ענן, במסגאתו יוקמו חוות שרתים אחדות.
ייצוג ידע
ייצוג ידע הוא הדרך שבה מידע מאוחסן ומעובד. ידע יכול להיות מיוצג בדרכים מגוונות ושונות, כאשר כל דרך מבליטה היבט אחר בידע, בקשרים בין רכיביו ובדרך שבה בני האדם תופסים את הידע.
מידע יכול להיות מיוצג בדרכים שונות, על ידי יצור חי או מכשיר מלאכותי.
יש להבדיל בין ייצוג מידע, אשר מתייחס למונח האנגלי "Representation" לבין הצגת מידע "Presentation", אשר מתייחס לפעולה של הצגת נושא מסוים על ידי מציג לקהל צופים.
ניתן לייצג ידע בדרכים מגוונות ושונות, כאשר כל דרך מבליטה היבט אחר בידע, בקשרים בין הרכיבים ובדרך שבה תופסים את הידע. התפיסה שלנו על הידע תקבע את הייצוג שלו, לדוגמה:
הצגת ידע בדרכים מגוונות, יכולה לשמש כאמצעי של מידת ההבנה בקרב תלמידים בתחום או בנושא שנלמד. בנוסף, שימוש בהצגה מגוונת של מידע וידע ככלי הערכה, מאפשר בחינת האופן שבו כל תלמיד/ה בחר/ה לייצג את מה שלמד/ה ומעיד על הבנה טובה של הידע, ואת הפערים שעל התלמיד/ה להשלים במידת הצורך.