בנוסף, מערכת אוטומטית עוזרת להפחתת זיהום הסביבה מכיוון שמכוניות לא צריכות לנוע סביב חיפוש מקום חניה - בין אם מדובר בחניון מסודר או בחניה לצד הרחוב.
מבחינת הרעיון תפעול המתקן דומה להרבה מתקנים של מחסן ממוחשב, כאשר הנהג מחנה את הרכב בכניסה ייעודית והגלגל מציב אותו באיתור מוגדר בתוך הגלגל. מתקן מכני או הידראולי מעלה את המכונית אנכית כשזו מתחת ו/או מעל זו שנכנסה למתקן בסמוך לה. מרגע שהמכונית חנתה במקום הייעודי היא מועבר ימינה או שמאלה אל מקום החניה הפנוי. כאשר המשתמש ברכב מעוניין לאסוף את הרכב המתקן מאתר את מיקומו של הרכב ומעביר אותו אל מפלס הכביש באותה נקודה ייעודית.
בישראל.
בנובמבר 2016 החל לפעול בירושלים פיילוט להפעלת המתקן באזור שוק מחנה יהודה. לאחר הצלחת הפיילוט הוחלט שהגלגל יישאר ועיריית ירושלים הודיעה כי תקים מתקנים נוספים ברחבי העיר וב-2018 הנפיקה היתרים לעשרה מגדלים ליד שער שכם ושער ציון בלי תוכנית בנייה.
גיבסון ES335
Gibson ES335
ES-335
שר הפנים של רוסיה
שר הפנים של רוסיה (ברוסית: Министр внутренних дел Российской Федерации) הוא ראש המשרד לענייני פנים, גוף העוסק בענייני ביטחון פנים, הגנה על הסדר הציבורי ואכיפת החוק ברוסיה ועל ביטחונם של אזרחי הפדרציה הרוסית. שר הפנים הרוסי הוא ראש המשטרה הרוסית ומהווה במקביל הן כשר ממשלתי לענייני פנים והן כמפכ"ל ומפקד המשטרה הרוסית.
תפקיד השר נוצר בעקבות הרפורמה הממשלתית של קיסר רוסיה אלכסנדר הראשון מספטמבר 1802 עם הקמת משרד הפנים ולאחריו משרד המשטרה של האימפריה הרוסית. סמכויות המשרד כוללות תפקידים ולהם זיקה לביטחון לאומי ולאכיפת חוק.
שר הפנים אחראי על ענייניה הפנימיים של רוסיה, על ענייני הגירה ואזרחות, ענייני השיטור אך לא כולל את ענייני הביטחון הלאומי (אלה חלק מתפקידי פס"ב והמשמר הלאומי של רוסיה). בעבר שר הפנים היה גם השר האחראי על שירותי בתי הסוהר; ברם, ב-2004 תפקידים אלה הועברו לאחריות משרד המשפטים ושירות בתי הסוהר הפדרלי שאך זה הוקם.
החל מ־21 במאי 2012 ולדימיר קולוקולצב מכהן בתפקיד שר הפנים לאחר שמונה לתפקיד על ידי נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בהמלצת ראש הממשלה דמיטרי מדבדב. קודם לכן כיהן קולוקולצב כמפקד משטרת מוסקבה בשנים 2009 - 2012.
גיורא מרטינוביץ'
ארדה
ארדה היא ארץ ביצירותיו של הסופר הבריטי ג'.ר.ר. טולקין. פשר המילה הוא – הממלכה, והיא מתייחסת בזה לשלטון ה ומלכם מנווה על העולם. בשונה מהרבה פנטזיות שבהן מתרחשים הסיפורים בעולם 'אחר', 'מקביל' ו'פנטסטי', אצל טולקין הגישה מיתולוגית יותר, וארדה מקבילה לכדור הארץ. בשר הטבעות מכונה לפעמים הארץ התיכונה – חלק מארדה – העולם הישן.
ארדה היא חלק מאאה – ה'עולם הגשמי' של טולקין. אאה נבראה על ידי אילובטר. לארדה באו חלק מהאיינור, וכמה מן הגדולים והחשובים שבהם, הם הוולאר, איתני ארדה, שבני האדם קראו להם 'אלים'. הוולאר, עם בני לווייתם המיאר, אף הם מהאיינור, עיצבו את ארדה בראשיתה זמן רב, ובמקביל, מלקור עמל להשחית את מלאכתם ואת ארדה. בארדה נוצרו האלפים ובני האדם בזמנים שונים, הם ילדי אילובטר, וחיו בה גם הגמדים, הם יצירי כפיו של אַוּלה שאילובאטאר נפח בהם חיים, ההוביטים, תת-גזע של בני אדם, כל בעלי החיים, פרי חזונם של האיינור באיינולינדאלה, וכל יצורי האופל של מלקור, הם עיוותים של יצירי האחרים.
מלכתחילה הייתה ארדה שטוחה. תחמו אותה חומות הלילה. במערבן הייתה דלת הלילה, ממנה השליכו הוואלאר את מלקור מחוץ לארדה בסוף העידן הראשון, ובמזרחן שערי הבוקר. דרך השערים הללו הייתה השמש חוזרת לגבולות העולם, אחרי שהייתה עוברת תחתיו בלילה. בארדה היו הארץ התיכונה, והארץ המערבית, היא אמן, הממלכה הברוכה. הן היו מוקפות באקאיה, הים החיצוני, ומופרדות על ידי בלגיר, שנקרא גם הים הגדול. היו בה גם האיים נומנור וטול ארסאה, האי הבודד.
בסוף העידן הראשון נחרבה בלריאנד, שהיוותה את רוב הארצות שממזרח להרים הכחולים בארץ התיכונה, אחרי מלחמת החרון במורגות'. בסוף העידן השני נחרבה נומנור, אחרי שאנשי נומנור ניסו בהנהגת אר פאראזון להתריס במלכות הוולאר בארדה, התעגל העולם, ואמאן והאי הבודד יצאו מגבולות העולם. מאז, הדרך אליהם היא רק על ידי הדרך המישירה, שבה אין בני תמותה יכולים לעבור.
אבי וייס
ההבטחה (מיני-סדרה)
ההבטחה (באנגלית: The Promise) היא מיני-סידרה טלוויזיונית בריטית, בת 4 פרקים, המתארת את השנים האחרונות (1948-1945) של פעילות הצבא הבריטי בפלשתינה בתקופת המנדט הבריטי עד למלחמת העצמאות של מדינת ישראל. חשיבותה החוץ-טלוויזיונית של הסדרה, בהצגתה את המאבק היהודי-פלסטיני בשנות הארבעים דרך מבטו של צד-שלישי המעורב אף הוא ישירות במהלך הקונפליקט בשטח: חיילי המנדט הבריטי בארץ ישראל.
הסדרה נכתבה ובוימה בידי פיטר קוזמינסקי () יהודי בריטי לאחר שקיבל מכתב מאדם ששירת כחייל בצבא הבריטי בפלשתינה שם הוצב לאחר לחימה ממושכת במלחמת העולם השנייה ובו סיפר על חוויתיו כחייל בשלהי ימי המנדט. ולאחר מכן ריאיין עוד כ-80 אזרחים בריטים אשר שירתו בפלשתינה כחיילים בשלהי ימי המנדט.
העלילה מסופרת בשתי תקופות: האחת פרי יומנו האישי של סמל (סרג'נט) בצבא המנדט הבריטי בארץ משלהי המנדט, והתקופה האחרת היא בישראל ובשטחים כשישים שנים אחרי, כפי שהם נגלים לעיניה של נכדתו התיירת הבריטית המגיעה לארץ לראשונה, מלווה ביומנו ועוקבת אחר גורלו.
הסדרה שודרה בערוץ 4 הבריטי בפברואר 2011, ולאחר מכן גם בטלוויזיה האוסטרלית. כמו כן הסדרה דובבה לצרפתית ושודרה בטלוויזיה הצרפתית.
למרות שהסדרה זכתה לשבחים ולביקורות חיוביות בבריטניה, הסדרה זכתה לביקורת שלילית בישראל בשל כך שהיא הציגה את הסכסוך מנקודת מבט אנטי ישראלית, והציגה את אנשי אצ"ל וחיילי צה"ל בצורה שלילית. בגלל זה בישראל הוקרנה הסדרה בסינמטק ירושלים, סינמטק תל אביב וסינמטק חיפה, ולא שודרה בטלוויזיה הישראלית. נספח העיתונות בשגרירות ישראל בלונדון, תקף את הסדרה משום שלטענתו היא מציגה את הישראלים כתאבי דם, ואמר: "במהלך הקריירה בת 15 השנים שלי מעולם לא ראיתי דבר כזה בתקשורת המערבית". הסדרה בשלמותה הועלתה לאתר יוטיוב תחת השם 'Palestine under British Mandate'.
שחקנים ישראליים המופיעים בסדרה.
רוב-ככל הסדרה צולמה באתרים בישראל, וכמה ישראלים יהודים משתתפים בה כשחקנים. מביניהם, בולט איתי טיראן המשחק בתפקיד מרכזי. בתפקידים משניים שונים מופיעים בה, בין השאר: סמדי וולפמן, שי אגוזי, יאיר רובין, גיא לואל, תומר אופנר, נועה קולר, איילה ליפשיץ, רועי אסף, מתי אטלס, אייל רוזלס, אילן גנני, מיכל רובין, בני אלדר, אלון דהן, יגאל רזניק, יורם יוספסברג.
אזור הפסיפיק נורת' ווסט
רב נחמן בר רב הונא
רב נחמן בר רב הונא היה אחד מאחרוני האמוראים בבבל, ראש ישיבת סורא.
באיגרת רב שרירא גאון מסופר שאחרי פטירתו של רב אשי (בשנת ד'קפ"ז - 427), ראש ישיבת סורא, מילאו את מקומו מרימר ואחריו רב אידי בר אבין (השני) עם פטירתו של זה (בשנת ד'רי"א - 451) התמנה ("מלך") רב נחמן בר רב הונא למשך שלוש שנים, עד פטירתו בשנת ד'רי"ד (454).
חכם זה לא מוזכר בתלמוד בשמו המלא, אולם בכמה מקומות הוזכר חכם בשם רב נחמן שדן בעניינים שונים עם רב אשי ורבינא, וכפי הנראה הכוונה לרב נחמן בר רב הונא. לדעת שלום אלבק כל המקומות הללו זקוקים להגהה או פירוש אחר, וחכם זה לא הוזכר בתלמוד כלל.
חכם זה לא היה בנו של האמורא המפורסם רב הונא, שקדם לו בשנים רבות, ולא ידוע על קשר כלשהו ביניהם.
לפי מסורת שמופיעה בשיבולי הלקט (סימן מה) בימי רב נחמן זה הונהגה הבלעת קריאת שמע בקדושה, בתחילה בכל התפילות ולבסוף בתפילת מוסף: "מצאתי בתשובות הגאונים ז"ל... שבימות רב נחמן גזר יוזגרד מלך פרס שלא יקראו קריאת שמע לאלתר. מה עשו חכמים שבאותו הדור? תקנו להבליעו בין כל קדושת, בין בשחרית בין במוסף בין במנחה בין בחול ובין בשבת בין ביום טוב...". אך יש שהגיהו בדברי שיבולי הלקט "שבמות" במקום "שבימות", מאחר שבאגרת רש"ג מסופר שעם פטירתו של רב נחמן "נפל שמדא וגזר זדגרד לבטולי שבתא".
פרויקט ווסט פורד
אוסקר 2017
בראטש
ג'יימס דרייפוס
ג'יימס דרייפוס (באנגלית: James Dreyfus; נולד ב-9 באוקטובר 1968) הוא שחקן אנגלי. הוא מוכר בעיקר מהופעותיו בקומדיות המצבים "הקו הכחול הדק" בתפקיד השוטר קווין גודי וב"תן לי, תן לי" בתפקיד טום פארל. מ-2012 הוא משחק בסדרה "משפחה וצרות אחרות" בדמות הכומר רוג'ר.
ביוגרפיה.
דרייפוס נולד בצרפת ובילדותו עבר לאנגליה. הוא התחנך בבית הספר הארו, ואחר כך למד משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. הוריו התגרשו כשהיה צעיר.
ב-1998 זכה דרייפוס בפרס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בתפקיד משנה במחזמר על תפקידו ב-"The Lady In The Dark" שהועלה בתיאטרון המלכותי הלאומי. באותה שנה היה מועמד לפרס איאן צ'ארלסון על גילום דמותו של קסיוס במחזה השייקספירי "יוליוס קיסר" בתיאטרון הרפרטוארי של ברמינגהאם.
קריירה.
הפריצה של דרייפוס בטלוויזיה הייתה כשהופיע בסדרה הקומית "פשוט נהדרת", ובהמשך בתפקיד השוטר קווין גודי בסיטקום של בן אלטון "הקו הכחול הדק", ובתפקיד טום פארל, השותף לדירה הגיי של לינדה (קאתי בורק) בקומדיית המצבים "תן לי תן לי". דרייפוס שיחק לצדה של בט מידלר בסיטקום האמריקאי "בט".
בנובמבר 2004 הופיע דרייפוס בתפקיד כרמן גיאה בהצגת הבכורה בלונדון של המחזמר "המפיקים" של מל ברוקס בתיאטרון דרורי ליין. הוא שיחק בתפקיד זה במשך עשרה חודשים עד אוגוסט 2005.