formula_13
כעת, הספק המנוע, על פני מחזור שלם, הוא:
formula_14
כך שמשך פעולת המנוע במחזור שלם הוא formula_15.
לאחר הצבת הביטויים הקודמים, מתקבל:
formula_16
כך שהגדרנו: formula_17.
כעת, נרצה למקסם את ההספק לפי הטמפרטורה האפקטיבית, כלומר לטמפרטורה של המאגרים פחות הטמפרטורה של הסביבה, שהם x,y.
לפיכך נדרוש:
formula_18
בסופו של דבר, מתקבל:
formula_19
formula_20
בנצילות המנוע החדשה שנמצאה קיימות שתי תוצאות תאורטיות חשובות:
מנוע קורזון - הלברון עם דליפת חום.
במנועי חום אמיתיים, בדרך כלל מתרחשת דליפת חום במנוע, דבר הגורם להקטנת נצילות המנוע.
הנצילות החדשה תחושב ע"י:
formula_23
אם נניח כי החום שדלף, מתנהג לפי חוק הקירור של ניוטון, נבין כי החום שדלף פרופורציוני להפרשי הטמפרטורות. ולפיכך:
formula_24
כך ש:
לכן, נקבל:
formula_27
נשים לב כי הנצילות של מנוע עם דליפת חום תלויה באורך התהליך, וגם בקבועים התלויים בקיבול החום של המנוע.
תוצאה זו עוזרת להבין את הסיבה כי במרבית תחנות הכוח, נצילות קורזון-הלברון גבוהה במעט מהנצילות שנמדדה בפועל.
צימוד מנועי קורזון - הלברון.
עד כה הדיון סבב סביב מנוע ק.ה. יחיד, אך לעיתים יש צורך הנדסי בצימוד של שני מנועי ק.ה., ואולי אף יותר במערכת אחת.
כך למשל בתחנות כוח רבות משתמשים בחום הנפלט במחזורי חום חמים יותר, כקלט במחזורי חום קרים יותר.
מנוע קורזון - הלבורן המוצמד ה formula_28 מוגדר כך שהוא עובד בין הטמפרטורות formula_29 לבין formula_30, והחום הנכנס אליו הוא formula_31 והחום היוצא ממנו הוא formula_32, כך ש:
formula_33
עבור formula_28 טבעי, גדול מאחד.
בשנת 1988 מורטון ה. רובין ובז'ארן אנדרסון הצליחו להראות כי הנצילות של שני מנועי ק.ה. מצומדים – היא אותה נצילות של מנוע ק.ה. יחיד בעל אותם תנאים התחלתיים.
מכך באופן אינדוקטיבי ניתן להסיק כי נצילות של formula_28 מנועי ק.ה. מצומדים היא אותה נצילות כמו של מנוע ק.ה. בודד.
בשנת 2001 ג'ינחאן חן הראה כי גם נצילות של שני מנועי ק.ה. עם דליפת חום שווה לנצילות של מנוע ק.ה. בודד עם דליפת חום.
עבודתם של סלמון וברי.
כאמור, ההישג המרכזי של עבודתם של סלמון וברי הוא מציאת חסם לזמינות האנרגיה במערכת, וכך לייעל את עבודת מהנדסי המנועים במציאת הדרך שמחזירה את העבודה המקסימלית.
עבודתם התבססה על צורת תולמן פיין של החוק השני של התרמודינמיקה, כך שעבור תהליך כללי שנמשך מזמן formula_36 עד ל formula_37, העבודה המתקבלת ממנו היא:
formula_38
כאשר:
כך ש formula_43 זו זמינות האנרגיה הקלאסית, ומוגדרת כך: formula_44
נשים לב שעבור תהליך הפיך, מתקיים formula_45 ולכן כצפוי מתקבל formula_46.
מכיוון שאנו מעוניינים בעבודה המקסימלית שהמנוע מסוגל לספק, נדרוש:
formula_47
בדרך כלל, כאשר מתכננים מנוע, מקבעים את formula_48 להיות ערך קבוע, ואז, בעזרת שיקולים הנדסיים מבצעים מינימניזציה ל formula_39 (למשל על ידי הארכת זמני התהליכים, שיפור תנאי הבידוד של מאגרי החום מהסביבה, ועוד).
לפיכך, נבין כי עדיף לבחור ב formula_48 מקסימלי.
באופן קלאסי, ניתן לחסום את formula_48 מלרע על ידי 0 (שהרי עבור תהליך הפיך העבודה השימושית שמייצר המנוע היא תמיד אי שלילית).
בעזרת שימוש בעבודתו של ווינהולד, הצליחו סלמון וברי למצוא חסם תחתון גבוה יותר לזמינות האנרגיה.
מטריצת ווינהולד מוגדרת באופן הבא:
formula_52
כאשר formula_53 היא קבוצת כל המשתנים האקסטנסיביים של המערכת, ו - formula_54 היא האנרגיה של המערכת, התלויה רק במשתנים האקסטנסיביים.
ווינהולד הצליח להראות כי המטריצה הזו מקיימת את כל התכונות המאפיינות מטריקה, ולפיכך המטריצה מהווה מרחב מטרי, ולכן היא מהווה הצגה שקולה לכל חוקי התרמודינמיקה.
כך למשל, עבור גז אידיאלי:
formula_55
מתקיים:
formula_56
בעזרת המטריקה של ווינהולד, ניתן לחשב גודל בשם "האורך התרמודינמי" (Thermodynamic length), כך:
formula_57
כך ש formula_58 הוא מסלול במרחב התרמודינמי, ו- formula_59 הוא פרמטר פיזיקלי רציף במרחב התרמודינמי (למשל הזמן).
במאמרם, הצליחו סלמון וברי להראות כי:
formula_60
כך ש formula_61 הוא זמן הפיגור (Lag time) של המערכת.
כעת, בעזרת אי שוויון קושי שוורץ לאינטגרלים:
formula_62
כך ש formula_63 הוא זמן הפיגור הממוצע (Mean lag time).
לבסוף: formula_64
לסיכום, עבור כל תהליך תרמודינמי ניתן לחשב שלושה גדלים - האורך התרמודינמי, זמן הפיגור הממוצע, וכן משך זמן התהליך, וכך למצוא חסם תחתון לנצילות האנרגיה הסופית בזמן.
נמל התעופה הבין-לאומי אסלאמאבאד
נמל התעופה הבינלאומי אסלאמאבאד (באורדו: اسلام آباد بین الاقوامی ہوائی اڈہ, באנגלית: Islamabad International Airport) הוא נמל התעופה החדש של אסלאמאבאד בירת פקיסטן.
הנמל נפתח סופית ב-3 במאי 2018 והוא החליף את נמל התעופה בנזיר בוטו אשר כיום משמש כחלק מבסיס חיל האוויר הפקיסטני.
נמל זה הוא היחיד במדינה אשר מסוגל לטפל במטוס איירבוס A380.
מתקני הנמל.
בנמל קיים טרמינל יחיד ושני מסלולי המראה/נחיתה מקבילים.
נמל התעופה הבין-לאומי עלאמה אקבאל
נמל התעופה הבינלאומי עלאמה אקבאל (באורדו: علامہ اقبال بین الاقوامی ہوائی اڈا; באנגלית: Allama Iqbal International Airport) הוא נמל התעופה של העיר לאהור בירת מחוז פנג'אב בפקיסטן, הנחשב לנמל התעופה השלישי העמוס במדינה.
היה מוכר בשם נמל התעופה הבינלאומי לאהור - עד אשר שונה שמו לנמל התעופה עלאמה אקבאל על שם מוחמד אקבאל אחד ממייסדי פקיסטן.
מתקני הנמל.
בנמל קיימים 3 טרמינלים:
טרמינל ראשי.
טרמינל חג'.
טרמינל מטען.
בנוסף לשני מסלולי המראה/נחיתה.
תאונות ותקריות.
ב-22 במאי 2020 התרסקה טיסה 8303 של פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס אשר המריאה מהנמל, במהלך הנחיתה בנמל התעופה הבינלאומי ג'ינה. מתוך 91 הנוסעים ו-8 אנשי הצוות נהרגו כולם למעט שני ניצולים.
כאן דיגיטל
כאן דיגיטל הוא שמה של חטיבת הדיגיטל של תאגיד השידור הישראלי "כאן", ומהווה אחת מפלטפורמות השידור של התאגיד יחד עם חטיבת הטלוויזיה, חטיבת הרדיו, חטיבת החדשות והחטיבה הערבית. החטיבה מפרסמת את התוכן שלה דרך הרשתות החברתיות, אתר ואפליקציית כאן לטלפונים חכמים ולטלוויזיות חכמות.
"כאן דיגיטל" פועלת לפי הטרנדים העכשוויים, ומספקת תוכן המותאם ומונגש בהתאם לסגנון המקובל במדיום החברתי, לדוגמה בהפקת סדרות רשת, סרטונים אינפורמטיביים וצוות המגישים של "כאן דיגיטל" שמפיקים ומגישים את התכנים. בין היוצרים הקבועים של סרטוני הרשת נמצאים: אליה גרינפלד, אהוד עזריאל מאיר, אורית נבון ועוד. סמנכ״ל החטיבה הוא תומר ברנד.
היסטוריה.
במהלך הקמת התאגיד לא היו לו אפיקי שידור רגילים, מפני שהשידור בערוצי הרדיו והטלוויזיה עדיין בוצע על ידי רשות השידור. התאגיד הוקם בתקופה שבה נפוצה צריכת תוכן בכלל וחדשות בפרט באמצעות פלטפורמות סושיאל ובראשן פייסבוק. ולפיכך, הוא החל לשדר באמצע 2016, כשנה לפני העלייה לאוויר של ערוצי הטלוויזיה והרדיו. התאגיד נקט בעקרון של דיגיטל וסושיאל תחילה והפך לגוף התקשורת הראשון בישראל המשקיע משאבים בייצור תוכני מקורי איכותיים לרשת. עם פתיחת שידורי הטלוויזיה והרדיו, השתמש התאגיד ברשתות החברתיות ובערוצים הדיגיטליים כערוצי הפצה מרכזיים ושוויוניים מתוך תפיסת "דיגיטל תחילה".
מתוך ראייה של המגמות המובילות בעולם, ומתוך חשיבה הממוקדת בתוכן ובצרכני התוכן, ייסדו "כאן" את תפיסת ה-digital first, שמשמעותה בפועל היא שהתוכן עולה לדיגיטל לפני השידור בטלוויזיה ומגיע לקהלים צעירים, הממעטים לצרוך טלוויזיה, ובעבר לא נמנו עם צרכני השידור הציבורי. לצד אתר ואפליקציית של "כאן" מופץ כל התוכן בפלטפורמות הדיגיטליות, שהן מנגנוני הפצה נגישים ומוכרים לציבור, בכל זמן ובכל מקום שיבחר. "כאן" מייצרים תכנים ייחודיים ומותאמים לערוצי הדיגיטל כך שהדיגיטל אינו רק פלטפורמה נוספת לשידור תוכני טלוויזיה, אלא מדיום תקשורתי בעל מאפיינים הזוכה לתוכן איכותי.
רדיו אינטרנט.
מספר תחנות רדיו דיגיטליות המשדרות 24/7, הניתנות להאזנה באתר הראשי וזמינות באפליקציה לאנדרואיד.
כאן בלוג.
בלוג התאגיד ליווה את תהליך ההקמה וההרצה וסיפק הצצות לנקודות ציון לאורך התהליך. עם סיום תקופת ההרצה נעצרה פעילות הבלוג.
פודקאסטים.
חטיבת הפודקאסטים של התאגיד מותגה מחדש בפברואר 2020 בשם "כאן הסכתים". וכיום היא אחת משתי רשתות הפודקאסטים הגדולות בישראל (יחד עם רשת עושים היסטוריה), והיא מפיעלה את הפודקאסטים הפופולרים: שיר אחד, חיות כיס, סיפור ביום, משפט חוזר, צור ויעקובי ועוד.
פורטל אינטרנט.
האתר מהווה בסיס לפעילות הדיגיטלית של "כאן" ומכיל כתבות תוכן, חדשות ותחקירים, קטעי וידאו, תוכניות מלאות משידורי ערוץ כאן 11, תחנות רדיו דיגיטלי וצרכי מנהלה (דרושים, מכרזים, חופש המידע ועוד).
"כאן" מפעילים 3 אתרי אינטרנט: אתר כאן, אתר מכאן ואתר כאן ילדים.
ערוצי סושיאל.
עשרות חשבונות בפייסבוק, אינסטגרם וטוויטר, המנגישים את תוכני התאגיד וכוללים סרטוני מקור של הדיגיטל, פרקים מלאים של תוכניות טלוויזיה, הקלטות של הופעות חיות באולפני הרדיו ותכני ארכיון השידור הציבורי. עם הקמת כאן חינוכית, עברו לניהול התאגיד ערוצי הסושיאל של החינוכית הטלוויזיה הלימודית.
אגפים ובעלי תפקידים.
סמנכ"ל חטיבת הדיגיטל של תאגיד השידור הוא תומר ברנד, שהחליף בתפקיד את אלעד טנא. החטיבה מורכבת משני אגפים עיקריים:
סדרות רשת בהווה.
סדרות הרשת של החטיבה מפורסמות בערוץ היוטיוב "כאן דיגיטל" ובשאר הפלטפורמות על ידי החטיבה.
נמל התעופה הבינלאומי של לאהור
משה סיני (ראש עיר)