מאפייני החברה.
הדגם העסקי של וול-מארט מבוסס על מכירת מגוון גדול של מוצרי צריכה כלליים "תמיד [ב]מחירים נמוכים" כסיסמתה. החברה מכנה את עובדיה בשם "עמיתים". בכל חנויות החברה בארצות הברית ובקנדה עובדים "מקדמי פני קהל", שתפקידם לברך את הקונים בפתח החנות וכן לעזור לקונים בהתמצאות בחנות ולשמש אף בתפקידי ביטחון. שלא כמו רשתות קמעונאיות רבות אחרות בארצות הברית ובעולם, וול-מארט אינה גובה "אגרת מיקום" מספקיה כתנאי למיקום מוצריהם על מדפי החנות. תחת זאת, החברה מתמקדת במכירות מוצרים פופולריים יותר.
סיסמה ולוגו.
סיסמת חברת וול-מארט הנוכחית היא "חסוך כסף תחיה טוב יותר" (באנגלית :"Save Money Live Better") סיסמה זו החליפה את הסיסמה הישנה "תמיד מחירים נמוכים, תמיד" (באנגלית :"Always Low Prices, Always") שהייתה סיסמת החברה במשך 19 שנים.
ב-30 ביוני 2008 הציגה וול-מארט את הלוגו החדש של החברה שהחליף את הלוגו הישן, שהיה לוגו החברה במשך 18 שנים.
ניהול.
חברת וול-מארט מנוהלת על ידי דירקטוריון בן שלושה-עשר חברים, אשר נבחר כל שנה על אספת בעלי המניות. ס. רוברט וולטון, בנו הבכור של מייסד החברה סם וולטון הוא יושב ראש הדירקטוריון וה. לי סקוט משמש כמנכ"ל ואף חבר דירקטוריון. בין חברי דירקטוריון וול-מארט בעבר הייתה גם הילרי קלינטון (1985-1992).
בסיס לקוחות.
וול-מארט היא חברה בינלאומית עם בסיס לקוחות מגוון. על פי דיווח אחד, 80% מתושבי ארצות הברית מבקרים בחנות וול-מארט לפחות פעם בשנה. בכל שבוע מבקרים בחנויות החברה 100 מיליון לקוחות, יותר משליש מאוכלוסיית ארצות הברית. מבדיקת מאפיינים דמוגרפיים של לקוחות וול-מארט קבועים בארצות הברית ניתן לראות כי הכנסותיהם הן מתחת לממוצע ההכנסה הארצי. על בסיס ניתוח נתוני לקוחות ההערכה היא כי לחמישית מלקוחות החברה בארצות הברית אין חשבון בנק, שיעור גבוה כפליים מן השיעור הארצי.
וול-מארט נוקטת צעדים כדי להרחיב את בסיס הלקוחות של החברה. בדיווח מיום 7 בספטמבר 2006, בוול סטריט ג'ורנל נמסר כי החברה משנה את אופי המוצרים שהיא מציעה בחנויותיה. עד היום הציעה החברה מוצרים בשיטת "מידה אחת שווה לכל" ומעתה תחל החברה להציע מוצרים המשקפים את הטעם של שישה מגזרים דמוגרפיים שונים: שחורים, המעמד הכלכלי הגבוה, רווקים/רווקות, היספנים, תושבי הפרברים ותושבי האזורים הכפריים. דוגמה למאמצי החברה להרחיב את בסיס לקוחותיה בארצות הברית, כדי שיכלול גם לקוחות הומוסקסואלים, הם מגעים שקיימה החברה עם לשכת המסחר של ארגון ההומוסקסואלים הלאומי בארצות הברית. במסגרת פניה זו לציבור הצרכנים ההומוסקסואלי אף החלה החברה לשווק בחנויותיה את ה-DVD של הסרט הר ברוקבק, למרות מחאות של ארגונים שמרניים בארצות הברית. דבר שמשך אליה ביקורת חריפה מחוגים שמרניים בארצות הברית.
וול-מארט בעין המחלוקת.
חברת וול-מארט, המעסיק הפרטי הגדול בארצות הברית, אשר סניפיה פזורים על פני כל המדינה בארצות הברית ובמדינות אחרות, זוכה לא פעם לביקורת על היבטים שונים בפעילותה העסקית. בין מבקריה בולטים ארגונים קהילתיים, איגודי עובדים, ארגונים דתיים וארגונים להגנת הסביבה.
מיקום חנויות.
וול-מארט מעוררת לעיתים ביקורת על החלטותיה באשר למיקום חנויותיה. לדעת המבקרים, וול-מארט מתעלמת בהחלטות אלה מהשפעות סביבתיות של החנות, בטיחות הציבור, עומסי תנועה ויחסי ציבור גרועים.
בשנת 2004 ספגה ביקורת החלטתה של וול-מארט לפתוח חנות וול-מארט סופרסנטר במקסיקו, כשני קילומטר מהאתר הארכאולוגי של פירמידת הירח של טאוטיהואקן. במהלך עבודות הבניה במגרש החניה נחשף מזבח עתיק. לדעת המבקרים, וול-מארט נהגה בחוסר רגישות כאשר בחרה למקם את חנותה סמוך לאתר הארכאולוגי, אחד ממבקריה הישווה את התנהגות החברה להתנהגותו של הקונקיסטאדור קורטז. יש לציין כי מיקום החנות אושר על ידי המכון הלאומי של מקסיקו לאנתרופולוגיה וכן על ידי ארגון האומות המאוחדות.
השפעה כלכלית.
מבקריה של וול-מארט טוענים לעיתים קרובות כי החברה גורמת לסגירת עסקים קטנים, הנמצאים בבעלות מקומית, ליד חנויותיה. מחקרים על ההשפעה הכלכלית של פתיחת חנות וול-מארט על סביבתה העסקית מצביעים על השפעות חיוביות ושליליות גם יחד. במחקר אחד משנת 1997 נמצא כי פתיחת חנות וול-מארט באזור של יישובים קטנים, עלולה לגרום לסגירת כמחצית מן העסקים הקמעונאיים, בתוך עשר שנים מפתיחת החנות. מנגד יש הטוענים כי המחירים הזולים בחנויות וול-מארט הם חסרי השפעה, מבחינה סטטיסטית, על מגזר העסקים הקטנים בארצות הברית.
אף בתחום יצירת משרות חדשות קיימות דעות חלוקות באשר להשפעת חנויות וול-מארט על סביבתן. מחד, יש הטוענים כי סגירת עסקים קטנים כתוצאה מכניסת חנות ענק לפעולה, גורמת לגידול באבטלה. מנגד, במחקר שנעשה באוניברסיטת מיזורי נמצא כי, בטווח הקצר, פתיחת חנות וול-מארט חדשה, תורמת 100 משרות חדשות לקהילה. בתוך 5 שנים אובדות בקהילה 50 משרות אחרות כתוצאה מסגירת עסקים קטנים, אולם עדיין נוספו 50 משרות לאותה קהילה. עוד נטען כי מחירי המזון הזולים בוול-מארט מגבירים באופן משמעותי את כוח הקניה של השכבות החלשות בציבור.
אף באשר לרמת השכר במשרות המוצעות על ידי וול-מארט נשמעה ביקורת רמה. נטען כי וול-מארט משלמת משכורות נמוכות יחסית, דבר הגורם ליותר משפחות להיות תלויות בגורמי הרווחה.
מונופסון.
נטען כנגד וול-מארט כי היא משתמשת בכוחה כמונופסון כדי לאלץ את ספקיה לבצע פעילויות בלתי כלכליות מצדם. כך למשל נטען כי דרישתה המתמדת של וול-מארט מספקיה להוזיל את מחיריהם, גרמה לחברת המזון "קראפט" לסגור 36 ממפעליה, לפטר 13,500 עובדים ולהפסיק ייצור רבע ממגוון מוצריה. נטען כי לולא מדיניותה זו של וול-מארט, קראפט הייתה יכולה להימנע מנקיטת צעדים אלו על ידי העברת חלק מעלויותיה אל צרכניה ובסופו של דבר, אל ציבור הלקוחות.
תמחור "טורף".
יש שהאשימו את וול-מארט בכך שהיא קובעת מחירי הפסד על חלק ממוצריה בכוונה לחסל מתחרים בשוק. כך בתביעה שהגישה נגד וול-מארט חברת "אמריקן דרגס". ערכאה נמוכה בארקנסו פסקה כי אכן התנהגותה של החברה בקביעת מחירי מוצרים מסוימים הייתה פסולה, אולם בית המשפט העליון של ארקנסו הפך פסיקה זו וקבע כי זכותה של חברה מסחרית לקבוע "מחירי הפסד" לחלק מן המוצרים שהיא מוכרת ואין בכך כדי לבסס שיטות מסחר בלתי הוגן.
יחסי עבודה.
וול-מארט ספגה ביקורת על מדיניותה כנגד התאגדות עובדים בחברה. בחנויותיה בצפון אמריקה החברה הצליחה במידה רבה למנוע התאגדות של עובדיה, לעיתים בשיטות תוקפניות. לדוגמה, כאשר קצבים באחת מחנויות החברה בג'קסונוויל, טקסס, ביקשו להתאגד, סגרה החברה את מחלקת הבשר הטרי בחנות והחלה לשווק בשר באריזות, בכל חנויותיה. בחנויות החברה בגרמניה הצליחו עובדי החברה להתאגד בכל החנויות, אולם יש לציין כי לאחרונה החליטה וול-מארט למכור את חנויותיה במדינה זו.
איגודי עובדים בארצות הברית הביעו דאגה לנוכח רמות השכר הנמוכות המשולמות לעובדי וול-מארט וכן לתנאים הנחותים של ביטוח בריאות לעובדים. אפילו הוגשו נגד החברה מספר תביעות של עובדים הטוענים כי הוכרחו לעבוד מעבר לשעות שתועדו בשעון הנוכחות, ללא הפסקות וללא תשלום על העבודה הנוספת. בפברואר 2015 החליטה וול-מארט על העלאת שכר המינימום לעובדים העוברים הכשרה בסיסית ל-10$ ולמנהלי מחלקות ל-15$, זאת במקביל ליצירת מסלולי התקדמות ברורים יותר לעובדים ולהגמשת שעות העבודה. פעילי זכויות עובדים בירכו על השינוי, אך הדגישו כי הוא אינו מספיק וכי הוא אינו מיושם במלואו.
יבוא וגלובליזציה.
וול-מארט היא הלקוח הגדול ביותר של רוב ספקיה, דבר המעניק לה כוח מיקוח אדיר. החברה דורשת מספקיה להוריד מחירים משנה לשנה, אחרת עלול הספק למצוא כי החברה תמצא ספק אחר, זול יותר, לאותו מוצר. לטענת מבקרי החברה, התנהגות זו של וול-מארט מאלצת ספקים רבים להעביר את מפעלי הייצור שלהם מארצות הברית למדינות בעולם שבהן כוח העבודה זול יותר, דוגמת סין ומדינות העולם השלישי.
בשנת 2005 60% מן המוצרים על מדפי חנויות וול-מארט יוצרו מחוץ לארצות הברית, זאת לעומת 6% בלבד בשנת 1995.
וול מארט
שירי צורה
ברוקטרים (שבט גרמאני)
רוק תל אביב
"רוק תל אביב" הוא תקליט הסולו הראשון של הזמר והיוצר הישראלי מני בגר, אשר יצא במאי 1981 בחברת התקליטים "סי.בי.אס".
מני בגר, מי שהיה סולן להקת גן עדן, עזב את הלהקה, עבר לגור בתל אביב והוחתם על חוזה עם חברת סי בי אס. השיר הראשון שלו כסולן, "הלילה לבד", הוקלט ויצא כסינגל בהפקת יזהר אשדות כבר ב-1980, אבל נגנז והוקלט מחדש בגרסה אחרת עם המפיק ירוסלב יעקובוביץ' שנבחר לאלבום וגם הוסיף קטעי סקסופון. האלבום הוקלט גם בשפה העברית וגם בשפה האנגלית, מכיוון שחברת סי בי אס חשבה להפיץ אותו גם בחו"ל, אך בסופו של דבר ניסיון זה נכשל, והאלבום הופץ בארץ בלבד.
נגני התקליט היו יעקובוביץ’ בסקסופונים וליריקון, אלונה טוראל בקלידים, חיים קריו בגיטרות ושני נגני להקת תמוז - מאיר ישראל בתופים וכלי הקשה ואיתן גידרון בבס. את התקליט הקדיש בגר לאימו. חוץ מ"הלילה לבד" יצאו כסינגלים גם "עייף מכדי לקום", "לעולם לא מאוחר לרוקנרול" והלהיט הגדול ביותר שהניב התקליט:"זה היה ביתי", שכתב והלחין בגר.
במאי 2021, האלבום יצא לראשונה על גבי תקליטור.
הר ויטני