פעילות הגרלת הקינו הופסקה ב-23 בנובמבר 2018. בהתאם להנחיות משרד האוצר צומצמה תדירות עריכת ההגרלה ולבסוף הוחלט לבטלה. ההגרלה נערכה באמצעות בחירה אקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס והתקיימה במהלך השנה האחרונה לשיווקה בתדירות של 8 הגרלות בימים א עד ה והגרלות נוספות בשישי ובמוצ"ש (בעבר התקיימו עד 24 הגרלות בימים א עד ה). ההשתתפות בהגרלת הקינו הותנתה אפשרית רק בנקודות מכירה ייעודיות המפוזרות ברחבי הארץ. בהגרלת הקינו על המשתתף היה לסמן 7 מספרים מתוך 70 ולנחש 7 מספרים מתוך 17 שעולים בגורל וזאת על מנת לזכות בפרס הראשון (בדומה להגרלת פיס 777). לפיכך, בגורל עולים 19,448 צירופים של שבעה מספרים מתוך 1,198,774,720 צירופים אפשריים כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון הוא 1 ל-61,640. על המשתתף היה לבחור גם את המחיר לצירוף ואת מספר ההגרלות בהן חפץ להשתתף.
בהגרלת זו היו קיימים פרסים נוספים המוענקים החל מניחוש נכון של שלושה מספרים וכן, אם לא מנחשים אף מספר (אפס ניחושים) המנחשים קיבלו את סכום ההימור בחזרה. בנוסף היו קיימים טפסים שבהם ניתן לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אחוז ההחזר בהגרלה זו היה גבוה מבין שלל משחקי מפעל הפיס ועמד על כ-77.3%.
טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הקינו:
פיס פלייס (Pais Place).
"חישגד אלקטרוני" היא הגרלה המבוצעת באמצעות מכונות מזל אלקטרוניות בהן מסכי מגע. המכונות הוצבו בנקודות מכירה ייעודיות של מפעל הפיס במתחמים הנקראים "פיס פלייס". במכונות מזל אלה מספר סוגים של משחקים, שהשחקן היה יכול לבחור מתוכם. עקרון ההגרלה הוא חשיפת כרטיס גירוד המוצג על מסך מגע. בשונה מכרטיס הגירוד "חישגד", אחוז ההחזר ותדירות הזכייה בהגרלה זו גבוהים יותר והפרס הראשון הוגבל ל-20,000 ש"ח. בדומה לכרטיס הגירוד "חישגד", בהגרלה זו כל הפרסים קבועים מראש והמשחק עשוי להימכר גם כאשר הפרסים שולמו כבר, כך שלא ניתן לזכות בסכומים שהיו קיימים בסל הפרסים בתחילת הפצת סדרה מסוימת של משחק כלשהו.
מפעל הפיס החל בהפעלת המכונות בשנת 2005, לאחר קבלת אישור ממשרד האוצר ומשרד המשפטים. משטרת ישראל לא שותפה בבחינת התוכנית שהגיש מפעל הפיס ובדיקת מחלקת הטכנולוגיה במשטרה העלתה כי המכונות דומות למתקני הימורים אסורים. המשטרה אף מצאה מעורבות גורמים פליליים במקומות בהם הוצבו המכונות וכן מכונות לא חוקיות שהופעלו בסמוך. בדיון שנערך בוועדת הכלכלה בנושא הביע נציג המשטרה התנגדות להפעלת המכונות, אך המשטרה חזרה בה מהתנגדותה לאחר דיון עם השר לביטחון פנים.
500 המכונות של מפעל הפיס הן ממנועי הרווח המשמעותיים ביותר של החברה, ומכניסות לה יותר מחצי מיליארד ש"ח בשנה. מפעל הפיס השקיע כ־50 מיליון שקל בהקמת המכונות. בניגוד למוצרים אחרים של הפיס, כמו כרטיסי המנוי שיש ל־480 אלף משפחות, מתנגדי הפעלת המכונות מציינים כי הרווח הגדול מהמכונות הוא על גבם של מעט אנשים יחסית, ובעיקר בשכונות חלשות במיוחד. בשנת 2016 הודיע שר האוצר משה כחלון על קבלת המלצה של הוועדה לייעול שוק ההימורים שלא לחדש את ההיתר של מפעל הפיס להפעיל מכונות מזל. שר האוצר קבע כי מתקנים אלו הם "מכונות משומנות שנועדו להעביר כסף משכבות חלשות אל המדינה, ואת הכסף הזה אנחנו לא רוצים".
פיס 123 (במתכונת קודמת).
עד 16 בספטמבר 2015, לצד ההימור הרגיל, בעל רמת פרס אחת, במשחק 123 הייתה קיימת אפשרות להימור "משולב" בעל רמות פרס משניות. החל מ-17 בספטמבר 2015 אפשרות זו הופסקה.
במשחק המשולב היו קיימות ארבע רמות של פרסים (פרס ראשי ושלושה פרסים משניים): אם השחקן ניחש את הרצף בסדר המדויק, אז הפרס שלו עומד על פי מאה מסכום ההימור. אם השחקן גילה את כל המספרים אך בסדר אחר (למשל הרצף שעלה בגורל הוא 739 והוא בחר ברצף 937) אז הפרס שלו היה סכום ההימור כפול 25. אם השחקן ניחש שתי ספרות בסדר המדויק (למשל הרצף שעלה בגורל הוא 739 והוא הימר על 738), אז הפרס שלו היה סכום ההימור כפול 5. ואם השחקן ניחש רק ספרה אחת במקומה המדויק אז הפרס שלו היה החזר של סכום ההימור.
במשחק המשולב אחוז ההחזר הגדול ביותר ניתן לרצפים בעלי שלוש ספרות שונות. כאשר ספרה מסוימת חוזרת על עצמה 3 פעמים ברצף, אחוז ההחזר קטן יותר וזאת מכיוון שאין אפשרות לזכות ברמת הפרס השנייה (שלוש ספרות בסדר אחר) במצב זה. גם כאשר ספרה מסוימת חוזרת על עצמה 2 פעמים בצירוף, אחוז ההחזר קטן יותר מכיוון שכמות האפשרויות לזכייה בפרס השני פחותה מאשר בצירוף המכיל שלוש ספרות שונות זו מזו.
מפעל הפיס פרסם בעבר כי קיימים סיכויים זהים לכל הצירופים האפשריים להימור ונדרש לתביעה משפטית בנושא.
בעקבותיה בוטל המשחק המשולב.
הסיכוי לזכות בפרס כלשהו בממוצע משוקלל במשחק המשולב במתכונתו דאז היה כ-1 ל-3.67 (כ-27.24%):
formula_2
אחוז ההחזר המשוקלל במשחק המשולב היה כ-57.88 (תוחלת של כ-57.88 אגורות על כל שקל שמשקיעים, בעוד במשחק הרגיל אחוז ההחזר גבוה יותר ועומד על 60%)
formula_3
התפלגות הנתונים במשחק המשולב דאז:
הזכיות שהתאפשרו בפיס 123 דאז:
ההגרלה הגדולה.
בנוסף להגרלות הקבועות נהג להגריל מפעל הפיס מדי שנה, מאז יובל ה-50 להיווסדו, פרס גדול מהרגיל העומד על 50 מיליון ש"ח. ההגרלה זוכה לתהודה תקשורתית וציבורית גדולה.
המכונות המשמשות לביצוע הגרלות מפעל הפיס.
הגרלות מפעל הפיס נערכות במכונות מבית חברת "Smartplay International":
כללי הפעילות העיקריים בהגרלות.
לפי החוק, מותר למכור כרטיסי הגרלה לבגירים, מגיל 18, בלבד. הזכיות, החל מסכום מסוים, חייבות במס הכנסה (ראו מיסוי להלן).
פרט להגרלת מפעל המנויים, בהתאם לכללים, הפרס ניתן "למוכ"ז" (ראשי תיבות של "למוסר כרטיס זה"), כלומר למחזיק הכרטיס בפועל, המציג אותו בפני מפעל הפיס בתוך תקופה הקבועה בתקנון לכל אחד מהמשחקים - לא בהכרח למי שרכש את הכרטיס. מספר תביעות משפטיות כבר התנהלו בישראל בין אנשים שרכשו במשותף כרטיס, והתגלעה ביניהם מחלוקת על חלוקת כספי הזכייה, או בשאלת הבעלות האמיתית על הכרטיס הזוכה.
החל מסוף יולי 2013, בהחלטת לשכת החשבת הכללית במשרד האוצר, חלה חובה על המשתתפים אשר ממלאים טופס הגרלה העשוי לזכות בפרס הגבוה מסכום תקרת המס, להקליד את 4 הספרות האחרונות של מספר הזהות שלהם בעת משלוח הטפסים, וזאת על מנת למנוע הלבנות הון.
אם המספר שהוקלד אינו תואם למספר הזהות של הטוען לפרס גבוה מתקרת המס הכפופה בחוק, הפרס ישולם על פי קביעת הרשות למלחמה בהלבנת הון.
הגרלות נערכות בפיקוח מועצה מפקחת ולעיתים משודרות בטלוויזיה ובאתר האינטרנט של מפעל הפיס.
מאז 1991 הגרלת הלוטו של מפעל הפיס שודרה בשידור ישיר בערוץ הראשון עד לסוף 2007. לאחר מכן שודרה בערוץ 10. במהלך שנת 2017 עבר שידור ההגרלה לזכיינית רשת, תחילה בערוץ 2 ומחודש נובמבר ברשת 13 בהנחייתם של יואב צוקר ועירית ענבי. בספטמבר 2022 השידור יעבור לקשת 12.
הפצה.
מפעל הפיס מפיץ את ההגרלות באמצעות כ-2,500 נקודות הפצה וזכיינים-מפיצים בכל רחבי ישראל. נקודות המכירה הן בחנויות (בעיקר חנויות עיתונים ופיצוחים), בדוכנים ייעודיים בעלי עיצוב אופייני המוצבים ברחובות, ובדוכנים ייעודיים בקניונים.
הזכיינים אינם עובדי מפעל הפיס אלא עצמאיים, והכנסותיהם תלויות במידה עיקרית ביכולת השיווק שלהם. למרות זאת, הם עוברים הכשרה על ידי מפעל הפיס ומקבלים תמיכה מקצועית, השתלמויות, וכן תמריצים והטבות לזכיינים מצטיינים.
תחנות שבהן נמכרו כרטיסים שזכו בסכומים גדולים נוהגות לפרסם זאת באופן מובלט, בתקווה שדבר זה ימשוך קונים נוספים לחשוב שלתחנה זו "יש מזל".
בשנות ה-50 הוצבו דוכנים מפלדה, עם ויטרינות זכוכית וגג מאזבסט, על פי רעיון מאת י' גולדברג, בעל זיכיון מתל אביב, במטרה להסדיר את מכירת הכרטיסים שביצעו עד אז רוכלים בפאתי רחובות. בהמשך הוצבו ביתני מפעל הפיס כתומים-כחולים שעיצב צבי לישר, שהציע בתחילה דוכנים בצבע כסף. הדוכן הראשון הוצב בכיכר מוגרבי בתל אביב ולא זכה לביקורות ציבוריות תומכות. בדפנות הדוכנים נצבעה דוגמת אבק כוכבים, בהשראת "כוכב המזל" הוותיק של א' לצ'ניסקי, שנבחר על ידי אגודת הגרפיקאים והצייר ראובן רובין.
ביקורת.
תשלומים לבכירי מפעל הפיס.
ההוצאות של מפעל הפיס על משכורות בכיריה והדרכים בהן התמיכות חולקו היו מושא לביקורת חוזרת ונשנית מצד התקשורת בישראל ומבקר המדינה.
התפלגות מיקום התחנות.
בחינת היחס בין נקודות המכירה למספר תושבים ברשות מקומית, מצביעה על כך שמפעל הפיס משגשג באשכול חברתי-כלכלי 4, והולך ונהיה דל יותר באשכולות 8 ו-9. אף שהפיס התחייב לצמצם משמעותית את מספר תחנותיו עד תום 2021, הוא לא מתקרב לכך.
באמצע שנות ה-90 פורסמו תנאי הפרישה של מספר בכירים במפעל הפיס, והתקשורת הישראלית סערה. בגבור הלחץ התקשורתי, תבע מפעל הפיס שלושה מבכיריו לשעבר, בדרישה לבטל חלק מתנאי הפרישה שלהם ולהשיב את ההפרשים רטרואקטיבית. התביעה הוגשה במרץ 1998 לבית הדין האזורי לעבודה, והתנהלה בפני השופטת ורדה וירט-ליבנה. באוקטובר 2003 גזר בית הדין הפחתה משמעותית בתנאי הפרישה והשבה של ההפרשים. לאחר ערעור לבית הדין הארצי לעבודה ותהליך גישור, הגיעו הצדדים באוגוסט 2007 להסכם פשרה. לפי ההסכם, תנאי הפרישה יופחתו משמעותית, וחלק מהכספים יושבו למפעל הפיס בפריסה על פני שנים.
בדו"ח לשנת 2006 כתב מבקר המדינה: