קטלה ייסד מספר עיתונים, ביניהם ב-1837 את Transactions of the Statistical Society of London. כמו כן הקים מספר חברות אקדמיות לסטטיסטיקה והתעניין במיוחד ביצירת שיתופי-פעולה בינלאומיים בין סטטיסטיקאים.
ב-1853 ארגן וישב בראש הקונגרס הבינלאומי הראשון לסטטיסטיקה שהתקיים בבריסל. באותה שנה השתתף בכנס הימי הבינלאומי הראשון, גם הוא בבריסל, שנועד להקל על חילופי נתונים מטאורולוגים. שיתוף פעולה זה יביא ב-1873 להקמת הארגון המטאורולוגי הבינלאומי.
ב-1855 סבל קטלה משבץ שפגע בפעילותו המדעית אך לא סיימהּ. הוא נפטר בבריסל ב-17 בפברואר 1874 ונקבר בבית הקברות של בריסל.
עבודתו.
עבודתו המדעית כללה מגוון רחב של ענפי מדע שונים: מטאורולוגיה, אסטרונומיה, מתמטיקה, סטטיסטיקה, דמוגרפיה, סוציולוגיה, קרימינולוגיה והיסטוריה של המדע. הוא תרם רבות להתפתחות המדע וכתב גם חיבורים לקהל הרחב. הקים את מצפה הכוכבים המלכותי של בלגיה בבריסל בו חקר מטרי מטאורים והשתתף בייסוד מספר חברות סטטיסטיקה לאומיות ועיתונים מדעיים. הוא עמד בראש הקונגרסים הראשונים לסטטיסטיקה. קטלה היה ליברל ויצא כנגד הכמורה אך לא היה אתאיסט או מטריאליסט.
הוא אסף וניתח נתונים סטטיסטיים אודות פשע, תמותה ונושאים אחרים ושיפר שיטות מפקד אוכלוסין למען הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה עד המהפכה הבלגית ב 1830 ולאחריה למען בלגיה.
הוא פיתח שיטות לתצפית סימולטנית ממקומות שונים באירופה של תופעות אסטרונומיות, מטאורולוגיות וגאודזיות.
פיזיקה חברתית.
באותה עת ההסתברות הייתה מדע חדש שנעשה בו שימוש בעיקר באסטרונומיה. קטלה היה בין הראשונים שניסה ליישם את ההסתברות במדעי החברה וקרא לתוכניתו "פיזיקה חברתית". הוא היה מודע למורכבות העצומה של תופעות חברתיות ולמשתנים הרבים שהיה צריך למדוד. מטרתו הייתה להבין את חוקי הסטטיסטיקה המתבטאים בשיעורי הפשע, הנישואין או ההתאבדויות. הוא רצה להסביר את ערכם המספרי של הנתונים על ידי גורמים חברתיים.
סיפרו המשפיע ביותר היה "על האדם והתפתחות יכולותיו, או חיבור אודות פיזיקה חברתית" שפורסם בצרפתית ב-1835 ותורגם לאנגלית. בספר זה הוא משרטט את תחומיה של הפיזיקה החברתית ומתאר את המושג שטבע "אדם ממוצע" (בצרפתית: l'homme moyen ובאנגלית: the average man). ה"אדם הממוצע" מאופיין בערכים ממוצעים המתקבלים ממדידת משתנים שונים ושניתן לשרטטם בעקומת פעמון. הוא אסף נתונים אודות מספר רב של משתנים כאלה. מחקריו על פעולות רצוניות כמו פשע הראו שיש להן קבועים מספריים בהתאם לקבוצות גיל ומין.
מחקרים רבים ב"סטטיסטיקה מוסרית" ("moral statistics") שנוצרו כתוצאה מכך עוררו מחלוקת עזה בקרב העוסקים במדעים חברתיים במאה ה 19, בין המצדדים בהיות האדם בעל רצון חופשי, לבין הגורסים שקיים דטרמיניזם חברתי.
כאשר אוגוסט קונט, שהיה הראשון שהשתמש במונח 'פיזיקה חברתית', גילה שקטלה משתמש באותו מושג, הוא החל להשתמש במונח חדש שטבע, סוציולוגיה, משום שלא הסכים לגישתו הסטטיסטית של קטלה. לרעיונותיו של קטלה הייתה השפעה על הסוציולוג הצרפתי אמיל דורקהיים וספרו "חוקים לשיטה הסוציולוגית".
קרימינולוגיה.
קטלה השפיע רבות על הקרימינולוגיה. ביחד עם אנדרה-מישל גֶרִי, הוא עזר להקים אסכולה קרטוגרפית ואסכולה פוזיטיביסטית בקרימינלוגיה, שעשו שימוש רב בטכניקות סטטיסטיות. דרך אנליזה סטטיסטית, נוכח קטלה לדעת שקיימים קשרים בין פשע לגורמים חברתיים. בין ממצאיו היו קשרים חזקים בין גיל לפשע, כמו גם בין מגדר לפשע. גורמים נוספים המשפיעים על שיעור הפשע כללו: אקלים, עוני, חינוך וצריכת אלכוהול. את ממצאיו פרסם בספר "על התפתחות הנטייה לפשע".
פסיכולוגיה.
קטלה יסד את הגישה הדיפרנציאלית בפסיכולוגיה. גישה זו בודקת את השוני בהתנהגות בין אדם לחברו ושואפת להכיר את התהליכים שבבסיס שוני זה. יחד עם פרנסיס גלטון, הראה קטלה שברוב המקרים השוני במאפיין התנהגותי מסוים מתפלג לפי עקומת פעמון. המאפיין הנמדד תואר כשילוב מספר רב של גורמים פשוטים שמתפלגים באוכלוסייה לפי חוקי ההסתברות.
אנתרופומטריה.
קטלה הוא ממציא את ה BMI (או Quetelet index) המראה את היחס האידיאלי בין גובה למשקל. מדד זה, עם שינויים קלים, מקובל עד היום ומשמש בפיתוח מוצרים רבים המיועדים לצרכן.
פרסים ואותות הוקרה.
מינויים באקדמיות המלכותיות : בלגיה, הולנד, שוודיה, סקוטלנד (1835), בריטניה (1839).
האסטרואיד (Queteleta 1239 (1932 CB נקרא על שמו. כיאה לאדם שעסק במספרים, מספרו הקטלוגי של האסטרואיד מורכב מספרות השנה בה התגלה.
המכתש הירחי Quetelet נקרא על שמו.
גלריה כץ
גלריה כ&quot;ץ
גלריה לאמנות כץ
אטליה
אטלייה
קדם יונקים
משפט לינץ'
מבחני הכוויה
טונה (ראפר)
איתי זבולון (נולד ב-13 במאי 1984), הידוע בשם הבמה "טוּנָה", הוא זמר, ראפר, מוזיקאי, מפיק מוזיקלי, מעצב גרפי ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה.
זבולון נולד בפתח תקווה, בן בכור לאתי ושלמה. את ילדותו העביר בין השכונות פג׳ה ותקומה בפתח תקווה. למד בתיכון עמל א' במגמת גרפיקה, התעניין בברייקדאנס ויצירת מוזיקה, והיה חבר בקבוצת גרפיטי יחד עם צור תמם ונאור סוקי (שלימים יעבדו איתו על הקליפים ״רוק 30״, ״סרט ערבי״ ו״אבודים בחלל״). בגיל 16 החל לכתוב ראפ תחת השם ״טונה-מן ג׳ונס״, חבר לראפר בשם ״אוז״ (אורי גרבש) ויחד הקימו את ״ראסטה קישקשתא״. השניים הצטרפו בהמשך להרכב "השבט". ב-2002 התגייס לצה״ל ושירת כמפקד ומדריך נשק בחיל החימוש. ב-2006, סמוך לשחרורו, יצא אלבום הבכורה של ״השבט״. הלהקה התפרקה באותה שנה בעת מלחמת לבנון השנייה.
קריירה מוזיקלית.
2014–2007: תחילת הקריירה.
ב-2007 הכיר את המפיק והגיטריסט ניר דנן והשניים החלו ליצור חומר מקורי. ב-2010 היה חבר בהרכב שאטגאנז עם הראפרים אורטגה ושי 360 ואיתם הוציא את המיקסטייפ "סוף עונת החרוזים". ב-2011 הקליטו זבולון ודנן אלבום מקורי והקימו את הלהקה "טונהמן ג'ונס". השניים חתמו בחברת התקליטים ״עננה״ ובאותה שנה יצאו הסינגלים: ״פסיכולוג״, ״על הבר״, ״לרקוד״ ו״ככה״. ב-2012 חידשו השניים את שירו של מאיר אריאל ״עברנו את פרעה״. השירים לא זכו להצלחה והאלבום נגנז. באותה שנה הצטרף המתופף זוהר ברזילי, והלהקה החלה להקליט סקיצה לאלבום חדש שלא הגיע לכדי הפקה סופית, מתוכו שרדה סקיצה לשיר ׳נשאר בחיים׳ שלימים יכנס לאלבום הבכורה. בשנת 2013 הצטרף לניר דנן בהפקה המוזיקאי יקיר בן טוב ויחד החלו לעבוד על האלבום "גם זה יעבור". באותה שנה הפיקו זבולון ודנן לרביד פלוטניק (נצ'י נצ') את השירים ״מוזיקה טובה״, ״קפה וסיגריה״ ואת ״בור ועם הארץ״ שזכו להצלחה ברדיו ועל הבמות.
2016–2015: ׳גם זה יעבור׳.
בשנת 2015 יצא השיר "גם זה יעבור" שזכה להצלחה ניכרת והיה שיר הפריצה של טונה לתודעה הציבורית הרחבה. השיר הגיע למקום ה-16 במצעד גלגלצ. בהמשך השנה יצא לאור האלבום כולו, וזכה להצלחה רבה. בלטו בו הרצועות "סרט ערבי", "רוק 30", "למה לא עכשיו" בשיתוף עם שלומי סרנגה, "עולם משוגע" שבוצע בשיתוף עם רביד "נצ`י נצ`" פלוטניק ו"מרפקים". באותה שנה זכה בפרס אקו"ם להישג השנה למחבר על אלבומו, "גם זה יעבור". באותה שנה הפיקו זבולון ודנן את ״יום חדש״ ו״ברוכים הבאים לפתח תקווה״ של רביד פלוטניק שזוכים גם הם להצלחה.
בשנת 2016 הוציא שיר משותף יחד עם רביד פלוטניק, "אני כאן לשבור".
2018–2017: ׳טונה פארק׳.
בשנת 2017 הוציא שלושה סינגלים חדשים מתוך האלבום טונהפארק. הסינגל "י"א 2" מספר על חוויותיו של זבולון כתלמיד במערכת החינוך בישראל. הסינגל הגיע למקום ה-14 במצעד השנתי של גלגלצ ולמקום ה-22 במצעד השנתי של רשת גימל לשנת תשע"ז. ב-7 בספטמבר 2017 יצא האלבום המלא. בלטו בו הרצועות "בסיבוב", "סחרחורת", "אבודים בחלל", "הכל זה בצוות", ו"קאובוי". האלבום זכה להצלחה רבה במצעדים ועל הבמות. במקביל זבולון ודנן מפיקים את השיר ״12 שנים של בדידות״ של רביד פלוטניק.
2020–2019: ׳ועכשיו לחלק האינטרגלקטי׳.
בשנת 2019 אינפקטד משרום מוציאים רימיקס ל״אבודים בחלל״. באותה שנה עזבו זבולון ודנן את חברת התקליטים ״עננה״ וחוברים לניהולו של ליאור מילר, יחד הם עובדים עצמאית תחת השם ״ועד הוייב״.
הלוגו מתחדש בעיצוב משותף של זבולון יחד עם חןן מכבי. באותה שנה יוצאים הסינגלים: "אנרגיה", עם קליפ שביים זבולון, ו"לאן שאפנה מבטי". בשיר "לאן שאפנה מבטי" מותח טונה ביקורת על חברת התקליטים עננה, בה יצאו שני אלבומיו הראשונים. במקביל מפיקים זבולון ודנן את השיר ״סמוראי״ של רביד פלוטניק עם ג'ימבו ג'יי מתוך ״ועכשיו לחלק האמנותי״.
ב-13 בדצמבר 2019 הוציא טונה את אלבומו השלישי "ועכשיו לחלק האינטרגלקטי", הכולל את הסינגל "אנרגיה". האלבום מכיל סימפולים בהקשר חלל, מהקלטות של אנשים הטוענים שראו עב״מים ועד לשידור ההתרסקות של החללית הישראלית בראשית. ב-2020 באווירת המסתורין, נערכו לאלבום 2 השקות סודיות במועדון הבארבי אליהן לא יצאו הזמנות או פרסום והקהל שהגיע באופן אקראי אף לא ידע שהוא מגיע להשקה. מיד לאחר מכן הוכרז על סיבוב הופעות, אשר נקטע כעבור זמן קצר בעקבות הגבלות הקורונה. באוקטובר 2020 חידש יחד עם יסמין מועלם את השיר ״אור הירח״ של אביב גפן, כחלק מפרויקט צו השעה.
2021–2020: ׳מזרח פרוע׳.
ב-30 באוגוסט 2020, כתגובה להתנהלות המדינה בתקופת הקורונה, חבר טונה לשלום חנוך ויחד הוציאו את שיר המחאה המערבוני "הטוב, הרע ואחותך". בספטמבר באותה שנה, לרגל פסטיבל התמר השנתי, הוציא יחד עם עומר אדם מאש אפ לשירים "סחרחורת" ו"בדד".