הרב חן היה מיודד עם הרב שלמה יוסף זוין ועם זלמן שזר ומצויים מכתבים שכתבו אחד לשני. הוא פנה בבקשות עזרה לאישים רבים, ועל כן בין הכותבים אליו אנו מוצאים את הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, דוד ילין, ברל כצנלסון, זאב ז'בוטינסקי ואחרים. ממכתביו של ז'בוטינסקי ניתן ללמוד על השתדלותו הרבה למען הרב חן, על פגישותיו עם אישי ציבור, כמו הלל זלטופולסקי ויצחק אשר ניידיץ', בעניינו של הרב חן.
בספריו הרבה לעסוק בחקר תורת חב"ד, בקדושת החיים וקדושת היחיד בתפישה ישראלית - מוסר, עצמיות והתחדשות, יחיד ורבים, אדם ומדינה, שלילת המוות, הגרדום והמלחמות, המקובלים, ורוחה ויעודה של מדינת ישראל.
בנוסף לספריו:
כתבים שאבדו בצעירותו:
קלטר
חצרוני
חגורת ליון
מועצת המכינות הקדם צבאיות הציוניות-ישראליות
מועצת המכינות הקדם צבאיות הציוניות-ישראליות היא עמותה המשמשת ארגון גג של כלל המכינות הקדם צבאיות השנתיות בישראל המוכרות או הנמצאות בשלבי הכרה על ידי משרדי הממשלה הרלוונטיים, על פי חוק המכינות הקדם צבאיות.
מועצת המכינות הקדם צבאיות קמה כהתארגנות של ראשי מכינות קדם צבאיות שונות, במטרה לרכז את פעילות המכינות מול גופים שונים ומול הציבור, ולקדם אינטרסים המשותפים לכולן. המועצה הוקמה בשנת 2008, לאחר קבלת חוק המכינות הקדם-צבאיות, ונבחרו לעמוד בראשה הרב משה הגר-לאו ועו"ד דני זמיר. כיום המועצה מאגדת את כל המכינות הקדם צבאיות המוכרות על ידי משרד החינוך, והיא פועלת מכוח ההסכמה ושיתוף הפעולה בין המכינות השונות ולא מכוח חוק.
פעילות המועצה.
המועצה היא הגוף המייצג של המכינות מול משרדי ממשלה ורשויות מדינה, תורמים וגופים אחרים. מעבר לייצוג השוטף, המועצה מפעילה מספר פרויקטים חינוכיים, שמופעלים במקביל במכינות שונות ברחבי הארץ - וכן את פרויקט הבוגרים של המכינות המיועד לספק אפיקי עשייה לעשרות אלפי הבוגרים של המכינות הקדם צבאיות.
המועצה מאחדת מכינות חילוניות, דתיות ומעורבות, לחניכים יהודים ודרוזים, הפועלות יחד למען אינטרסים חינוכיים משותפים. אחת ממטרותיה של העמותה היא ליצור חיבור ודיאלוג בין החלקים השונים בחברה הישראלית, וראשי המכינות מקיימים לימוד משותף בנושאים שונים לעיתים תכופות.
למועצה יש ועד מנהל שנבחר בכל שנה על ידי ראשי כלל המכינות החברות במועצה, והוא מפקח ומוביל את הפעילות באופן שוטף. מנכ"ל המועצה הוא דני זמיר שנבחר לתפקיד זה על ידי הוועד המנהל בשנת 2014.
משרדי המועצה ממוקמים במכללת אורנים (קריית טבעון).
היקף הפעילות של המכינות הקדם צבאיות.
נכון לשנת תשע"ז ישנן 56 מכינות מאושרת על ידי משרד החינוך, הממוקמות ב80 אתרים ובהן לומדים כ-4,500 חניכים.
פרויקטים מרכזיים אותם מובילה מועצת המכינות.
פרויקטים שונים אותם מפעילה מועצת המכינות:
שיתוף הפעולה בין מועצת המכינות הקדם צבאיות והקרן הקיימת לישראל.
ביוני 2016 הודיעה הקרן הקיימת לישראל על שיתוף פעולה בינה לבין מועצת המכינות הקדם צבאיות, למשך 5 שנים, במסגרתו תעביר הקרן הקיימת מימון עבור פעילות עבודה קהילתית, סיוע לחניכי מכינות בקבלת מלגות לילדים ממעמד סוציו אקונומי נמוך, התיישבות בפריפריה, פעילות ניווט ושדאות עם חוגי סיירות, סיוע להקמת מכינות בפריפריה.
כחלק משיתוף פעולה זו הוקמה עמותת "בארצנו" שמטרתה ליישב בוגרי/ות מכינות קדם צבאיות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של מדינת ישראל, במסגרת קבוצות חדשות או כמצטרפים לקבוצות קיימות.
רצח אנדריי קרלוב
טום וסטון-ג'ונס
טום וסטון-ג'ונס (באנגלית: Tom Weston-Jones; נולד ב-29 ביוני 1987) הוא שחקן אנגלי. הוא מוכר מהופעתו בתפקיד המהגר האירי הבלש קווין קורקורן בסדרת הטלוויזיה "קופר" משנת 2012 של ערוץ BBC America.
ביוגרפיה.
וסטון-ג'ונס נולד בבורטון אפון טרנט , וגדל בעיר דובאי, שם למד בבית הספר דובאי קולג'. הוא סיים תואר בדרמה ותיאטרון ברויאל הולוויי של אוניברסיטת לונדון , ולמד משחק בבית הספר של תיאטרון בריסטול אולד ויק.
ב-2011 שיחק וסטון-ג'ונס בתפקיד סשה גאווריק בעונה העשירית של סדרת הריגול "ספוקס". הוא גילם את הבלש קווין "קורקי" קורקורן בסדרת הדרמה "קופר". ב-2015 כיכב בסדרה "עלילות דיקנס" בתפקיד קומפייסון.
טום וסטון ג'ונס
עב-ראש מנומר
עב-ראש מנומר (שם מדעי: "Rhagologus leucostigma") היא ציפור שיר קונה והמין היחיד במשפחה רגולוגיים (Rhagologidae). היא אנדמית ליערות גינאה החדשה וקרובה למשפחת מעובי הראש החיים באותם אזורים. קרובה ודומה גם לבני משפחת הארטמיים ולמקורי סירה שגם חיים ביערות גינאה ההרריים.
מאפיינים.
זוהי ציפור באורך 24 ס"מ ומשקל עד 29 גרם. היא בעלת נוצות אפורות עם זנב וכנפיים חומות ואזור השת חום. הראש גדול ועבה כשמו, העיניים גדולות והמקור מזכיר מקור של חנקן עם עיקול בקצהו. הנוצות שסביב העיניים יותר חומות משאר הראש.
זוהי ציפור יער נחבאת הניזונה מחרקים שהיא חוטפת מהאוויר. היא מצויה בעיקר ביערות ההרריים ביערות טרופיים או סובטרופיים.
רגולוגיים
הרעלת חמצן
הרעלת חמצן או תסמונת הרעלת חמצן (באנגלית: oxygen toxicity או oxygen intoxication) היא פגיעה במערכות שונות בגוף האדם, בדרך-כלל במערכת העצבים המרכזית, בריאות או בעיניים, עקב טיפול בחמצן (O2) הניתן בתוך תא לחץ. הכשל נובע מההשפעות המזיקות של נשימת חמצן בריכוז גבוה בלחץ חלקי מוגבר. זוהי תופעת לוואי מוכרת ומסוכנת של טיפול כזה, אך היא אינה שכיחה. התסמונת עלולה לגרום למותם של תאים רבים במערכות חיוניות של הגוף, ולפיכך להשבית אותן ולגרום מומים ואף מוות.
הרעלת חמצן מתרחשת רק כשלחץ החמצן מגיע לרמה של 0.3 בר או יותר. נשימת יתר (היפרוונטילציה) של אוויר אטמוספירי בלחץ אטמוספירי רגיל אינה גורמת להרעלת חמצן, כיוון שלחץ החמצן באוויר בגובה פני-הים מגיע לרמה של 0.21 בר בלבד (לחץ האוויר כולו הוא בר אחד בערך, ושיעור החמצן בו הוא כ-21%).
הרעלת חמצן פוגעת בעיקר בצוללנים, בפגים המטופלים באינקובטורים ובחולים הזקוקים לטיפול בחמצן בריכוז גבוה ובלחץ גבוה. מסיבות היסטוריות, מקובל לכנות את התסמינים במערכת העצבים המרכזית בשם "אפקט פאול ברט", ואת התסמינים בריאות בשם "אפקט לוריין סמית'", כיוון ששני החוקרים האלה היו הראשונים שהבחינו בתסמונת ותיארו אותה בסוף המאה ה-19.
מניעת הרעלת חמצן נעשית באמצעות הפחתת החשיפה לרמות חמצן גבוהות. מחקרים מראים כי בטווח הארוך, יש אפשרות להתאושש ולהבריא מרוב הסוגים של הרעלת חמצן, כלומר לפחות חלק מהנזק הוא הפיך במקרים שאינם חמורים במיוחד.
רקע.
התוצאה של נשימת חמצן בלחצים חלקיים גבוהים היא היפראוקסיה, עודף של חמצן ברקמות הגוף. הגוף מושפע בדרכים שונות בהתאם לסוג החשיפה. הרעילות במערכת העצבים המרכזית נגרמת על ידי חשיפה קצרה לחמצן בלחץ חלקי גבוה יותר מאשר הלחץ האטמוספירי. רעילות בריאות ובעינים נגרמת עקב זמן חשיפה ארוך לכמויות חמצן גדולות בלחץ רגיל. הסימפטומים עשויים לכלול בלבול, בעיות נשימה ושינויים בראייה, כגון קוצר ראייה. חשיפה ממושכת לחמצן בלחץ חלקי רגיל או חשיפות קצרות ללחצים חלקיים גבוהים, יכולים לגרום נזק חמצוני לקרום התא, התמוטטות של נאדיות הריאה, היפרדות הרשתית, והתקפי פרכוסים.
תסמינים ונזק.
התסמונת עלולה לפגוע בכל תא בגוף, אך הרקמות הרגישות ביותר לפגיעה מסוג זה הן במערכת העצבים המרכזית, בריאות ובעיניים. פגיעה בריאות או בעיניים נפוצה יותר כאשר חמצן בריכוז גבוה ובלחץ גבוה ניתן במסגרת של טיפול בפגים, אך היא קורית גם במהלך טיפול דומה במבוגרים. בנוסף לפגיעות באיברים אלה, התסמונת עלולה לפגוע גם בתאי הדם האדומים (תמס), בכבד, בלב, בכליות, בבלוטות האנדוקריניות (בלוטת יותרת הכליה, האשכים, ובלוטת התריס), או להתבטא בנזק כללי לתאים. פגיעות לא-צפויות ברקמות עלולות לקרות בתנאים יוצאי-דופן - יש חשד כי במהלך טיסות לחלל, ריכוז חמצן גבוה עשוי לתרום לנזק בעצם. כמו כן, חולים עם מחלות ריאה כגון מחלת ריאות חסימתית כרונית או עם בעיות במרכז הנשימה עלולים לסבול מאצירת פחמן דו-חמצני (היפרקפניה) שנגרמת בעקיפין מהיפראוקסיה.
פגיעה במערכת העצבים המרכזית.
הרעלת חמצן במערכת העצבים המרכזית באה לידי ביטוי בסימפטומים כגון הפרעות בראייה ושינויים חזותיים (במיוחד ראיית מנהרה), צלצולים באוזניים (טינטון), בחילות, עוויתות (במיוחד של הפנים), שינויים התנהגותיים (עצבנות, חרדה, בלבול), וסחרחורת. הדבר עשוי להיות מלווה בפרכוס טוני-קלוני המורכב משני שלבים: התכווצות שרירים אינטנסיבית המתרחשת במשך כמה שניות (השלב הטוני), ולאחריו סדרה מהירה של התכווצויות והרפיות חלופיות של השרירים, הגורמים לטלטולים וזעזועים עזים (שלב הקלונוס).ההתקף מסתיים בפרק זמן של חוסר הכרה (שלב הפוסט-התקף). התפרצות ההתקף תלויה בלחץ החלקי של החמצן בתערובת הגזים הניתנת לנשימה ובמשך החשיפה. עם זאת, זמן החשיפה לפני ההתפרצות הוא בלתי צפוי: ממצאים שעלו בבדיקות הראו מנעד רחב הן בקרב אנשים שונים והן אצל אותו אדם עצמו מיום ליום. בנוסף, גורמים חיצוניים רבים, כגון צלילה, חשיפה לקור ופעילות גופנית, יקטינו את הזמן עד להתפרצות של התסמינים במערכת העצבים המרכזית. ירידה ברף הסיבולת קשורה קשר הדוק לאצירה של פחמן דו-חמצני בגוף.גורמים אחרים, כגון חושך וקפאין, הגדילו את הסיבולת בניסויים שבוצעו על בע"ח, אך תופעות אלו עדיין לא הוכחו בבני אדם.
פגיעה בריאות.