השדרה קרויה על שם מיכאיל קוטוזוב, מנהיג צבא השדה הרוסי במהלך הפלישה הצרפתית לרוסיה.
ריפוי ברטימאי
ריפוי ברטימאי הוא אחד מניסי הריפוי של ישו. כל אחת משלוש הבשורות הסינופטיות מספרת על ישו שריפא את העיוורים ליד יריחו, כשעבר בעיר זו זמן קצר לפני צליבתו.
בשורת מרקוס מספרת על ריפויו של אדם בשם ברטימאי שנרפא על-ידי ישו בעת שעזב את יריחו. בשורת מתי ובשורת לוקאס מתארות גרסאות שונות לסיפור זה.
התפתחות הגרסאות.
הגרסה המוקדמת ביותר מצויה בבשורת מרקוס (י: 52-46), מסופר שם על ריפויו של קבצן עיוור בשם ברטימאי (מילולית "בנו של טימאי"). ברטימאי הוא אחד מהבודדים שבין הללו שנרפאו על ידי ישו, ששמם ידוע לנו מהבשורות. התאולוג אולג מולנקו (אורופין) מייחס פרט זה לעובדה שאנשים אלה בהחלט נושעו ושירתו את האמונה עוד במהלך חייהם, בניגוד אולי לאותם שנרפאו, ששמותיהם לא נחשפו בבשורות. למשל, במקרה אחר של אדם שהיה נכה במשך 38 שנה שציפה בכיליון עיניים לתנועת המים בברכת בית חסדא שבירושלים בבשורת יוחנן ( ה: 15-2) ואשר שמו לא ידוע (תנועת המים נחשבה על ידי הבאים להירפא בברכה כתנועה שמלאך אלוהים גרם לה מדי זמן, וכל מי שקפץ ראשון למים בזמן תנועת המים היה נרפא באופן נסי). ישו ריפא משותק זה והזהיר אותו מפני ההשלכות למקרה שהוא ישוב לעשות אותם מעשים (חטאים) שהביאו אותו למצב החולי שממנו נרפא זה עתה (יוחנן ה: 14), ייתכן שהוא עדיין נותר עם נטייתו לחטוא. שלא כמוהו, ברטימאי, מצטרף מיד למאמינים וההולכים אחרי ישו לאחר ריפויו, מה שאולי גרם למרקוס לכלול את שמו בבשורתו. מאותו ברטימאי אנו גם לומדים אחת מהתחינות לישו, "ישוע בן דוד, רחם עלי!". וכתוצאה מאותה תחינה - בקשת רחמים באמונה, הוא רכש ראייה רוחנית מחודשת, שהביטוי שלה הייתה יכולתו לראות מחדש באופן פיזי.
בזמן שישו עוזב את יריחו עם חסידיו, קורא לו ברטימאי : "'בן דוד, רחם עלי!" ומתמיד בכך על אף שהקהל מנסה להסות אותו. ישו מבקש מהם להביא אליו את האיש ושואל אותו מה מבוקשו; ברטימאי משיב שבקשתו היא להיות מסוגל לראות שוב. ישו אומר לו כי אמונתו ריפאה אותו. הוא נרפא וחוזר מיד לראות וכתוצאה מכך הוא הולך בעקבות ישו.
מלבד המטרה לספר את סיפור הנס המדגים את כוח גבורתו של יש בריפוי נסי, משתמש מחבר הבשורה בסיפור נס זה על מנת לקדם מטרה תאולוגית בעליל. מה שמצביע על דמות שמבינה מיהו ישו ואת הדרך הנכונה כיצד יש להתייחס אליו - באמונה. אותו קבצן עיוור, משליך את גלימתו מעליו, כאשר הוא נקרא לבוא לישו, מה שמסמל השארת כל קנייניו מאחור. השימוש בכינוי "בן דוד" - זו הפעם היחידה שבה צוין בבשורת מרקוס זיהוי מסוג כזה לישו כמשיח.
בבשורת מתי מופיעים שני עיוורים ללא שם, שיושבים לצד הדרך; ישו "מתמלא בחמלה כלפיהם" ומרפא אותם, תוך שהוא ונוגע בעיניהם (מתי כ: 34-29). גרסה דומה, מוקדמת יותר, מתוארת במהלך בשורתו של ישו במסעו בגליל. בהזדמנות זו, הוא שואל את העיוורים האם הם מאמינים שהוא יכול לרפא אותם, וכאשר הם מבטיחים לו שהם אכן מאמינים בכך, הוא משבח את אמונתם, נוגע בעיניהם, ומשיב להם את מאור עיניהם. הוא מזהיר אותם לבל יספר על כך לאיש, אך הם לא מצייתים ומפיצים את עדותם על הנס שאירע להם ברחבי אותו אזור (מתי ט: 31-27).
בשורת לוקס י"ח: 43-35, מטפלת באירוע זה בצורה שונה; מדובר שם על עיוור אחד, מבלי להזכיר את שמו, והמבשר מספר את שהתרחש כאשר ישו מתקרב ליריחו, כמבוא לסיפור על זכאי .
בן דוד.
ורנון ק. רובינס מדגיש כי ריפויו של ברטימאי הוא האחרון מבין נסי הריפוי של ישו בבשורת מרקוס, וקושר את הלימוד הקודם של ישו על סבלו ומותו של "בן האדם" (הכינוי העצמי המועדף של ישו בבקשו להגדיר עצמו כבן אדם המבקש להחזיר לאדם את צלם האלוהים כמו בן האדם הראשון) עם פעילותו כ"בן דוד" (הכינוי המקובל ביהדות לגבי משיח בן דוד) בירושלים. הסיפור משלב את הדגש של מרקן על "העיוורון" של התלמידים - חוסר יכולתם להבין את טיב משיחתו של ישו - עם הצורך ללכת בעקבות ישוע לירושלים, שם סבלו ומותו הופכים אותו לזיהוי לגויים. כבן האלוהים (ראו מרקוס טו 39 שם, בעת הצליבה, המאה הרומית אומרת "בוודאי שאיש זה היה בן האלוהים").
פאולה פרדרסן, הסבורה כי תארים כמו "בן דוד" הוחלו על ישו רק לאחר שנצלב וקם לתחייה, היא טענה שמרקוס ומתי הציבו את נס הריפוי הזה יחד עם ההכרזה "בן דוד!" רגע לפני "עזיבתו של ישו לכיוון ירושלים, למקום שחזה מראש שייהפך למקום סבלו. התואר "בן דוד" הוא ללא ספק אחד מתאריו של המשיח (כפי נבואתו של ישעיהו יא: 10-2) לפיכך, קריאתו של ברטימאי לפי המבשר מרקוס הייתה, ההכרה "הציבורית" הראשונה על ישו, לאחר הודאתוו האישי של שמעון כיפא (פטרוס) השליח (מרקוס ח: 30-27, שם הצהיר "וַיִּשְׁאַל אֹתָם לֵאמֹר וְאַתֶּם מַה־תֹּאמְרוּ לִי מִי־אָנִי וַיַּעַן פֶּטְרוֹס וַיֹּאמֶר אֵלָיו אַתָּה הוּא הַמָּשִׁיחַ׃").
הבשורות של מתי ( פרק א: 17-1) ולוקס (פרק ג: 38-17) מייחסות חשיבות רבה לציון שושלת היוחסין של ישו בהקשר למוצאו מזרע המלוכה, שושלת דוד, משורש ישי.
ברטימאי.
הופעת שמו של ברטימאי אינו שגרתי מכמה בחינות:
(א) ראשית מעצם העובדה ששמו הוזכר בכלל,
(ב) תרגום השם הוא "בנו של טימאי." יש מלומדים הרואים בכך אישור להתייחסות לאדם שהיה קיים באמת מבחינה היסטורית ;
לעומתם, מלומדים אחרים רואים משמעות מיוחדת של הסיפור בהתייחסות המטפורית לטימאוס של אפלטון המביא את הניסוח הקוסמולוגי והתאולוגי החשוב ביותר של אפלטון, הכולל את ראייה כבסיס לידע.
And Tango Makes Three
And Tango Makes Three (בתרגום חופשי לעברית: וטנגו יוצרת שלושה) הוא ספר ילדים להט"בי-אמריקאי, שנכתב ב-2005 על ידי ו, ואויר על ידי הנרי קול . הספר מספר על 2 פינגוויניים רצועת-הסנטר זכריים, רוי וסילו, שמקימים ביחד משפחה. עם עזרה משומר גן החיות, מר גראמסי, 2 הפינגוויניים קיבלו ביצה שהם עוזרים לה לבקוע. האפרוחה שבוקעת מהביצה נקראה טנגו על ידי שומרי גן החיות. הסיפור מבוסס על הסיפור של זוג הפינגוויניים מ.
הספר הוזכר בדיונים רבים על צנזורה ומלחמת תרבות על נישואים, אימוץ והומוסקסואליות בבעלי חיים. התאחדות הספריות האמריקאית (ALA) דיווחה כי הספר נאסר לקריאה בארצות הברית ב-2006–2010. בנוסף, הספר זכה בפרסים מרובים, ביניהם המועמדות לספר הילדים הבולט ביותר של ה-ALA, פרס הנרי ברג של ה-ASPCA , ונבחר לספר הילדים הטוב ביותר של מכללת החינוך בנק סטריט .
חוקרי ספרות ומחנכים מאמינים כי הספר הוא דרך טובה לתת לילדים להכיר את רעיון המשפחות המגוונות. הספר אינו נוקט עמדה על נישואים חד מיניים, אלא מציג ונותן לגיטימיות לקיומן של משפחות גאות.
גביע ליברטדורס 2020
מערכת האיכות הרוסית
מלכ"ר "מערכת האיכות הרוסית" (ברוסית: «Росси́йская систе́ма ка́чества», בראשי תיבות: Роска́чество) היא מערכת פיקוח לאומית על איכות, העוסקת במחקרים עצמאיים על איכות הסחורות על מדפי החנויות הרוסיות ומעניקה "סימן האיכות" למוצרים הרוסיים הטובים ביותר, מאז 2015.
הארגון הוקם על ידי ממשלת הפדרציה הרוסית והוא ממומן מהתקציב הפדרלי. מטרתו לקדם מוצרים מקומיים בשוק המקומי והחוץ ולהגביר את האמון בו. לשם כך, המערכת מבצעת מחקר על מוצרי צריכה ומפרסמת את תוצאותיו בפורטל האינטרנט שלה. סחורות איכותיות מתוצרת רוסית מקבלות מהמערכת את סימן האיכות הרוסי.
תוצאות הבדיקה מסתמכות על בדיקות באמצעות גופים ממלכתיים (כמו שירותי המס והמכס, רוסאקרדיטציה, רוסדראבנאדזור, רוספוטרבנאדזור, רוססלחוזנאדזור (שירות הפיקוח על החקלאות) וסוכנות התקן רוססטנדרט). ההנחה היא כי יצרני טובין איכותיים פחות ייבדקו על ידי רשויות הרגולציה, ויצרני טובין עם הפרות חוזרות ייבדקו לעיתים קרובות יותר.
היסטוריה.
הארגון הוקם כעמותה אוטונומית ללא כוונת רווח בשם "מערכת איכות רוסית" בהוראת ממשלת הפדרציה הרוסית מיום 30 באפריל 2015 לצורך מחקר עצמאי של איכות הסחורות על מדפי החנויות הרוסיות והנפקת מיטב המוצרים הרוסים עם סימן תו האיכות הרוסי.
במרץ 2019 הופיע מידע כי הארגון מתכנן להשיק יישומון לטלפונים החכמים איתו ניתן יהיה לקבל מידע על יינות.
שיתוף פעולה בינלאומי.
מאז תחילת 2016, המערכת היא נציגת רוסיה באיגוד הבינלאומי לבדיקת צרכנים ומחקר איכות מוצרים (ICRT). זה איפשר להציג מוצרים רוסיים במחקר בינלאומי, כמו גם להעביר לצרכנים הרוסים את תוצאות הבדיקה העולמית של סוגים שונים של מוצרים.
ארגונים דומים במדינות אחרות: Stiftung Warentest (גרמניה), Which? (בריטניה), Que Choisir (צרפת), Consumer Reports (ארצות הברית), Choice (אוסטרליה) ואחרים.
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1988
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1988 היא המהדורה השישית של אליפות אירופה לנבחרות צעירות שמארגנת אופ"א. הטורניר התקיים בין ה-16 בפברואר ל-12 באוקטובר 1988. שמונה הנבחרות המעפילות התמודדו, החל משלב רבע הגמר ועד לשלב הגמר, במתכונת בית-חוץ, ללא מארחת וללא משחק על מקום שלישי.
נבחרות יוון והולנד העפילו לטורניר הגמר לראשונה בתולדותיהן. נבחרת צרפת זכתה בטורניר בפעם הראשונה בתולדותיה, לאחר שגברה בשלב הגמר 0–3 על יוון בסיכום שני המפגשים.
מוקדמות.
שלב המוקדמות החל בשנת 1986, והשתתפו בו שלושים נבחרות צעירות. הנבחרות שהשתתפו בטורניר חולקו לשמונה בתים, בני שלוש או ארבע נבחרות כל אחד. הבתים התבססו בעיקרם על בתי מוקדמות יורו 1988, עם מספר שינויים בשל נבחרות שהשתתפו במוקדמות היורו ולא שלחו נציגות צעירות, ולהפך. שמונה הנבחרות שסיימו כראשי בתיהן העפילו לשלב רבע הגמר.
הנבחרת שהעפילו.