בנובמבר 2014, ממשלת ארגנטינה השעתה את פעילות פרוקטר אנד גמבל במדינה, והאשימה את החברה בהונאת מס שבמסגרתה הבריחה מטבע חוץ.
תיאום מחירים.
בשנת 2008 פתח המפקח על התחרות בבריטניה בחקירה של פרוקטר אנד גמבל ויוניליוור בחשד לתיאום מחירים בין היצרניות לקמעונאיות בבריטניה. החקירה התרחבה לכל רחבי אירופה ובאפריל 2011 קנסה הנציבות האירופית את פרוקטר אנד גמבל ב-211 מיליון יורו על יצירת קרטל בענף אבקות הכביסה באירופה.
בישראל נטען ביחס לחברה כי היא מינתה יבואן רשמי יחיד לרוב המותגים שלה, "דיפלומט מפיצים", המנצלת לרעה את הדומיננטיות שלה בשוק הייבוא, חוסמת ייבוא מקביל, ומונעת מחירים נמוכים מהקמעונאים אם הם לא יעניקו לה בלעדיות בתחומי הייבוא האחרים שלה.
ניסויים בבעלי חיים.
במשך שנים רבות פיחתה החברה את מוצריה על ידי ניסויים בבעלי חיים.
ב-30 ביוני 1999 הודיעה פרוקטר אנד גמבל כי תגביל את שיטות הניסוי בבעלי חיים למוצרי המזון והתרופות שלה, המהווים פחות מ -20% מתיק המוצרים שלה. החברה טוענת שהשקיעה יותר מ 275 מיליון דולר בפיתוח שיטות בדיקה חלופיות.
פרוקטר אנד גמבל ישראל.
בישראל נמכרים מוצרי החברה מאז שנות ה-60 של המאה ה-20 והם משווקים על ידי היבואן דיפלומט. החל משנות ה-90 החלה החברה להשקיע בתקציבי פרסום גבוהים והחדרת מותגים חדשים לשוק הישראלי.
משרדי פרוקטר אנד גמבל בישראל נפתחו בשנת 2001 ומהווים את זרוע השיווק המקומית של החברה. מתוך הכרה בישראל כחממה לחדשנות טכנולוגית, הקימה החברה בארץ בשנת 2007 דסק לאיתור חדשנות, הנקרא "Israel house of innovation". הפרויקט נובע מהחלטת החברה לפיה על מנת לעמוד בקצב החדשנות הדרוש על מנת להוביל את השוק, לפחות 50% מכלל החידושים הטכנולוגיים יגיעו מחוץ לחברה. הדסק מהווה גשר בין החדשנות הישראלית המקומית לבין פרוקטר אנד גמבל העולמית אשר מאתרת ורוכשת טכנולוגיות רלוונטיות של יזמים, ממציאים, חברות וארגונים ברחבי העולם. בשנת 2011 חתמה פרוקטר אנד גמבל הסכם שיתוף פעולה עם חברת פאוורמט הישראלית, להשקת מיזם משותף לפיתוח הטענה אלחוטית והפצתה בעולם, תחת מותג דורסל.
שלושת הקופים
צמח גרין
הרב צמח גרין (1905–1961) היה מרבני הציונות הדתית. נשיא ועד הרבנים בוושינגטון וממייסדי גבעת וושינגטון.
תולדות חייו.
הולדתו ועלייתו לארץ.
גרין נולד בעיירה קטנה בשם סומי לא רחוק מחרקוב, למינה לבית וולק שמתייחסת למהר"ל מפראג ולרב שלמה יצחק רב העיירה, במשפחה שמנתה שישה ילדים. לאחר המהפכה הקומוניסטית ברוסיה, נכלא אביו עם רבנים רבים אחרים, ונפטר לאחר שחרורו מהכלא בגיל 44. אמו ואחיותיו לובה וטובה עלו לארץ ישראל בעקבות פטירת האב. גרין, אז תלמיד ישיבת סלובודקה, עלה בעקבותיהן בתחילת שנות ה–20. הוא הגיע באוניה לנמל יפו כנוסע סמוי, יחד עם החברותא שלו מסלובודקה.
לימודיו ונישואיו.
לאחר עלייתו החל גרין ללמוד בישיבת חברון שהייתה אז הגרעין של ישיבת סלובודקה ביישוב החדש. אחרי זמן מה, עבר לירושלים לישיבת מרכז הרב (היה מהעשרה תלמידים הראשונים בישיבה). למד אצל הרב קוק ואצל "הנזיר", הרב דוד כהן.
גרין נישא לרבקה ווינשטיין בת הרב אהרון, שנולדה בסוואלקה שפולין. היא עלתה ארצה בתחילת שנות ה–20 כחלוצה יחד עם אחותה חנה, ולמדה סיעוד. הם נפגשו כאשר במסגרת מקצועה כאחות נשלחה לרחובות לבית הבראה היהודי – הישן והיחיד ביישוב החדש, לעזור בהחלמתו של הרב קוק שהיה מאושפז שם, וגרין הגיע לביקור חולים אצל רבו. תפקידה האחרון של רבקה היה בטיפול יוצאי חברון בשנת תרפ"ט. על מידת הקרבה שלו לרב קוק, מעידה אביבה, בתם, שזוכרת שירה בכתב ידו של הרב קוק, שנכתבה לכבוד האירוסין של הוריה, בסגנון אקרוסטיכון – כל שורה של השיר התחילה עם אות משמם.
הרבנות בוושינגטון.
כעבור זמן קצר, עקב קשיי פרנסה, קיבלו בני הזוג את רשות הרב קוק לנסוע לארצות הברית. אחרי כמה שנים, מונה לרב הקהילה של בית הכנסת הישן "אוהב שלום" בוושינגטון הבירה. אורחים רבים התארחו בביתם.
הרב גרין היה נשיא ועד הרבנים בוושינגטון, וחבר הוועד הפועל של הפועל המזרחי בארצות הברית. הוא הקים את "חברותא", ארגון לקידום הלשון העברית, הספרותית והמדוברת. הוא ארגן תלמוד תורה אחרי בית הספר (After School Talmud Torah) וייסד יחד עם הרב יהושע קלעוואן את 'האקדמיה העברית של וושינגטון' (Hebrew Academy of Washington), שבה למדו בנים ובנות יחד. נאומיו של גרין שודרו ברדיו בשנות מלחמת העולם השנייה.
הקמת גבעת וושינגטון בישראל.
גרין ייסד בישראל את גבעת וושינגטון. המוסד, שיועד בתחילתו לשמש כמקלט לילדים יתומים ניצולי השואה, משמש כיום מכללה להכשרת מורים. בשנת ה'תש"ו (1946) התקיים טקס הנחת אבן הפינה של המוסד. הרב גרין גייס את הכסף למקום שנקרא על שמו של ג'ורג' וושינגטון, הנשיא הראשון של ארצות הברית, והביא עמו לטקס אבנים מהבית הלבן, שסימלו את הקשר בין המוסד לקהילה היהודית בארצות הברית.
קודם לכן, בתקופת המנדט הבריטי, הפקיעו הבריטים את האדמה שעליה גבעת וושינגטון הייתה אמורה להיבנות. בניסיון להציל את המקום, התקבל הרב גרין על ידי האפיפיור פיוס השנים עשר בשנת 1945 על מנת לבקש את תיווכו בעניין. האפיפיור אמר שיתפלל למען הילדים. הרב גרין השיב לאפיפיור שלא הגיע כדי לקבל תפילה, אלא ביקש את התערבותו המעשית.
ילדיו.
גרין נפטר בשנת 1961 בגיל 56. הוא הותיר אחריו שלושה ילדים. הבכור הרב איתן (ג'יסון) כיהן כראש ישיבה בירושלים (נפטר ב-2019), בן נוסף ד"ר עמנואל היה פסיכולוג קליני ומרצה לפסיכולוגיה (נפטר ה'תשע"ד) ובתו אביבה גרין היא אמנית בעלת שם בניו יורק.
המוסד ללימודים קטלאניים
המוסד ללימודים קטלאניים (בקטלאנית: Institut d'Estudis Catalans) הוא מוסד אקדמי בברצלונה שבספרד, העוסק במחקר מדעי בכל התחומים הקשורים בתרבות הקטלאנית. המחלקה לחקר הלשון במוסד מקדמת את התקינה הרשמית של השפה הקטלאנית בקטלוניה ובאיים הבלאריים. המוסד ללימודים קטלאניים הוא אחד משני הגופים האמונים על פיתוחה והכוונתה של הלשון הקטלאנית. הגוף האחר הוא האקדמיה הוולנסיינית ללשון (Acadèmia Valenciana de la Llengua) העושה כן בקהילה האוטונומית של ולנסיה.
המוסד נוסד ב-18 ביוני 1907 על ידי אנריק פרט דה לה ריבה (Enric Prat de la Riba), הנשיא הראשון של חבר העמים של קטלוניה (Mancomunitat de Catalunya), במקביל להקמתם של מוסדות תרבותיים ומדעיים אחרים שהתמקדו בשפה ובתרבות הקטלאנית, כמו הספרייה של קטלוניה (Biblioteca de Catalunya), בית הספר התעשייתי (Escola Industrial), בית הספר הגבוה לאומנויות יפות (Escola Superior de Belles Arts) ובית הספר לעבודה (Escola del Treball).
אחת ממטרותיו החשובות של המוסד הייתה להמשיך ולקדם את מפעלו של פומפאו פברה לתקינת השפה. המוסד שימש השראה להקמתו של המוסד ללימודים אוקסיטניים (Institut d'Estudis Occitans).
ב-1922 התקבל המוסד לאיחוד האקדמי הבינלאומי וב-1976 הוכר על ידי ממשלת ספרד. בין פרסומיו של המוסד "מילון השפה הקטלאנית של המוסד ללימודים קטלאניים" (Diccionari de la llengua Catalana de l'IEC).
האקדמיה הוולנסיינית ללשון
האקדמיה הוולנסיינית ללשון (בקטלאנית: Acadèmia Valenciana de la Llengua) נוסדה בוולנסיה שבספרד מכוח חוק של הקהילה האוטונומית של ולנסיה, מיום 16 בספטמבר 1998, ואשר תפקידה העיקרי לפתח ולנסח את תקינתה הרשמית של השפה הקטלאנית בתחומי הקהילה האוטונומית של ולנסיה, שפה הנקראת שם "ולנסית" (Valencià). האקדמיה היא אחד משני הגופים האמונים על פיתוחה והכוונתה של הלשון הקטלאנית. הגוף האחר הוא המוסד ללימודים קטלאניים בברצלונה המשמש בתפקיד דומה בקטלוניה ובאיים הבלאריים.
החלטותיה של האקדמיה בתחומי אחריותה מחייבות את כל מוסדות הקהילה האוטונומית, השירות הציבורי ומערכת החינוך בתחומיה, אמצעי התקשורת, הרשויות, החברות והגופים בעלי התפקיד הציבורי ואלה הנהנים ממימון ציבורי. מקום מושבה של האקדמיה הוא בעיר ולנסיה אך היא רשאית לקיים ישיבות בכל יישוב בתחומי הקהילה. האקדמיה מונה 21 חברים מקרב אנשי האקדמיה.
ארזורום
ארזורום (בטורקית: Erzurum; בארמנית: Կարին - קרין; בכורדית: Erzîrom/ئەرزیڕۆم - ארזירום) היא עיר במזרח טורקיה, בירת מחוז מזרח אנטוליה ונפת ארזורום. לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir - "עיר גדולה") ובשנת 2021 אוכלוסייתה נאמדה ב-756,893 בני אדם.
גאוגרפיה.
ארזורום שוכנת בגובה של 1,853 מטר במרכזו של מישור ארזורום, המוקף הרים מכל כיווניו, במרחק של כ-720 ק"מ מזרחית לבירה אנקרה. בשל כך ובשל גובהה של העיר שורר בה אקלים יבשתי קיצוני עם ממוצעי טמפרטורה של 11°C- בינואר, וערכי מינימום העשויים להגיע ל-30°C- ופחות מכך. שלג יורד בעיר לפחות 50 יום בשנה, ומכסה אותה במשך כ-120 יום בשנה בממוצע. העיר מהווה מוקד משיכה תיירותי במהלך חודשי החורף בזכות אתר הסקי הגדול בהר פלנדקן (Palandöken), הנישא לגובה של 3,271 מטר והנחשב לאתר הסקי הטוב במדינה. הקיץ קצר יחסית וממוזג, והטמפרטורה הממוצעת נעה סביב 20°C. העיר שוכנת באזור סייסמי פעיל ומספר רעידות אדמה פקדו אותה לאורך תולדותיה.
היסטוריה.
האזור היה מיושב בתקופת החתים במחצית השנייה של האלף השני לפנה"ס, ועבר מיד ליד פעמים רבות בדומה לחלקיה האחרים של מזרח אסיה הקטנה. ממלכת אוררטו שלטה במקום במחציתו הראשונה של האלף הראשון לפנה"ס, והוא עבר משליטתה לידי הכימרים, מדי, הממלכה האחמנית ונכבש בידי אלכסנדר הגדול. במאה ה-1 לפנה"ס ביססו הרומאים את השפעתם באזור, אשר נודע בשם "ארזן" (Arzen).