אוכלוסיית העיר מונה 1,302,910 נפש, נכון לשנת 2011. מתוכם: 80% מוסלמים, 15% נוצרים ו5% אחרים. עקב הגירה בתקופות בצורת במהלך השנים גדלה אוכלוסיית העיר בהתמדה : 3,000 תושבים בשנת 1930, 30,000 בשנת 1960, 250,000 בשנת 1980 ו-674,950 בשנת 2002.
אקלים.
האקלים בעיר ניאמיי יבש וצחיח. בחורף יורדים בממוצע 540 מ"מ של גשם, באביב מגיעות הטמפרטורות ל-36 מעלות צלזיוס, בקיץ ניתן למדוד 45 מעלות ובסתיו 21 מעלות.
מכבי נס ציונה
המאה ה-3 לפנה&quot;ס
המאה ה-3 לפנה"ס היא התקופה שהחלה בשנת 300 לפני הספירה והסתיימה בשנת 201 לפני הספירה. זוהי המאה השלישית לפני תחילת הספירה הנוצרית.
במהלכה הופצה התרבות היוונית ברחבי העולם ההלניסטי, שצמח על האימפריה האדירה שכבש אלכסנדר הגדול, ונוסדו אסכולות מובילות בפילוסופיה.
מאבקים רבים התרחשו בעולם ההלניסטי המפולג, כשמקביל התגבשה רומא ככוח החזק באיטליה וכמעצמה אזורית אימפריאליסטית.
איגור מיטרסקי
איגור מיטרסקי (במקדונית: Игор Митрески; ) הוא כדורגלן עבר מקדוני ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה.
מיטרסקי החל את הקריירה בשנת 1998 במועדון המקדוני סילקס קארטובו שבו שיחק עד עונת 2000/2001. בעונת 2001/2002 עבר לספרטק מוסקבה הרוסית ושיחק בליגת האלופות שבה הציג יכולת טובה שגרמה להתעניינות מצד מספר מועדונים בכירים באירופה. הוא המשיך לשחק בספרטק עד עונת 2004/2005. לאחר שסיים את חוזהו בספרטק, חתם מיטרסקי בפורטסמות' מהפרמייר ליג, אך העסקה נכשלה והוא נאלץ לחפש קבוצה אחרת.
בעונת 2005/2006 עבר לשחק בקבוצת מטאלורג זפוריז'יה האוקראינית במשך חצי עונה, ומשם עבר לבית"ר ירושלים. את שער הבכורה שלו בישראל כבש בנגיחה בניצחון 0-4 על עירוני קריית אתא במסגרת משחקי שמינית גמר גביע המדינה. מיטרסקי לא זכה להצלחה רבה בבית"ר ועזב אותה בתום העונה. לאחר מכן הצטרף לאנרגי קוטבוס הגרמנית, שם זכה ליותר הזדמנויות משחק. מיטרסקי שיחק בקוטבוס ברציפות עד שנת 2010, למעט תקופת השאלה בבירשחוט הבלגית.
בינואר 2010 חתם לשנתיים בצסק"א סופיה הבולגרית, אולם חוזהו הותר בטרם הסתיים, דבר שאיפשר לו לחתום בנפטצ'י באקו האזרית. בהיותו ב"נפט'י" הוא זכה באליפות הליגה שלוש פעמים. בסוף עונת עזב את המועדון.
מיטרסקי הוא שחקנה לשעבר של נבחרת מקדוניה הצפונית. בשנת 2001 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת צ'כיה. בשנת 2011 הודיע על פרישה מהנבחרת, לאחר ששיחק במדיה עשר שנים ורשם 70 הופעות ושער אחד.
כוונת טלסקופית
כוונת טלסקופית (המכונה גם טלסקופ כיוון) היא כוונת אופטית שנועדה להקל על קליעה וצליפה לטווחים ארוכים באמצעות הגדלת המטרה וסיוע בחישובי ירי בליסטיים.
מבנה.
כוונת טלסקופית טיפוסית כוללת:
ישנם טלסקופים בהם לוח השנתות הוכן באמצעות מתיחת שני חוטי מתכת דקים (שיטה זולה ופופולרית בטלסקופים פשוטים). כיום תהליך ייצור לוח השנתות מתבצע בשיטות מתקדמות יותר - שרטוט או צריבה על לוח זכוכית. שיטות מסוג זה יקרות יותר אך באמצעותן ניתן להאיר את לוח השנתות בתאורת לילה וכן הן מאפשרות תווי מכוון שונים מלבד כוונת צלב.
קיימים יצרנים רבים ודגמי טלסקופים רבים בהם עשרות צורות שונות של תווי מכוון, שנתות לאומדן טווח או "משפכי טווחים".
כל "נקישה" שמתקבלת בהזזת התופים מציינת תזוזה בזווית מסוימת של הנפ"מ (נקודת פגיעה משוערת).
בחלק מהכוונות הטלסקופיות ישנם גם:
כוונות טלסקופיות ומתאמים.
ברוב המקרים, על מנת לאפשר את הצמדתן לכלי נשק שונים, כוונות טלסקופיות מיוצרות ללא מתאמים או תושבות (או עם מתאמים נפרדים). כך יכול המשתמש בהן לבחור את המתאם המתאים לכלי הנשק אליו הוא מעוניין להצמיד את הכוונת. עם זאת, ישנם רובים שצוידו בכוונת אופטית כחלק בלתי נפרד מהנשק (כך למשל הגרסה הראשונה של רובה הסער AUG A1 של חברת שטייר).
על אף שהמתאמים נדרשים להצמיד היטב את הכוונת לכלי הנשק כך שמגע בכוונת לא ישנה את איפוס הנשק, ישנה מגמה לייצר מתאמים (או תושבות למתאמים) המתנתקים בקושי לא רב מהרובה, וזאת במטרה להקל על צלף העומד ליפול בשבי להיפטר מסימנים המעידים על היותו צלף.
בחלק מן המתאמים קיימים אמצעים לאיפוס גס, הנעשה לפני שימוש בתופי האיפוס של הכוונת עצמה.
סוגי כוונות.
נהוג לחשוב כי כוונות טלסקופיות משמשות למטרות צבאיות בלבד, אך הן משמשות גם לשם קליעה ספורטיבית או ציד. בעוד שעד קליבר 5.56x45 מ"מ נאט"ו עוד ניתן להשתמש בכוונות טלסקופיות בסטנדרטים נמוכים לקליעה וציד, בקליברים גבוהים יותר אין ברירה אלא להשתמש בכוונות שיוצרו לפי סטנדרטים צבאיים. הסיבה לכך היא שכוונות מסחריות פשוטות אינן עמידות לאורך זמן ברתע החזק של כלי נשק בעלי קליבר גבוה.
הכוונות הטלסקופיות מתחלקות לכוונות בעלות הגדלה קבועה וכוונות בעלות הגדלה משתנה. לעיתים ידוע מראש מה הנשק והתחמושת בהם ייעשה שימוש בכוונת, ולכן היצרן עושה התאמות מיוחדות לכוונת, כך שליורה הרבה יותר קל להשתמש ברובה - הטווחים רשומים לו על תוף הטווחים. התהליך עוד יותר פשוט בטלסקופ המתכוונן לטווח (ART - Adjustable Ranging Telescope).
ניתן לחלק את הכוונות הטלסקופיות שנעשה בהן שימוש צבאי לשתי קטגוריות עיקריות: כוונות לטווחים קצרים וכוונות לטווחים ארוכים.
כוונות לטווח קצר.
אלו כוונות אופטיות המורכבות על נשקי סער (כגון רובה סער או מקלע), בעלות כושר הגדלה של פי 2 או 4.
דוגמה לכוונת מסוג זה היא כוונת ה"טריג'יקון" בה משתמשים קלעי הסער של צה"ל. כוונת זו היא בעלת כושר הגדלה של פי 4, בדגם החדש של כוונת זו יש סיב אופטי המציג ליורה נקודה אדומה במרכז לוח השנתות - יש הטוענים כי אמצעי זה מקל על מלאכת הכיוון.
כוונות מסוג זה מתאימות לירי בטווחים שבין 250–500 מטר ונועדו לירי מבצעי, או במילים אחרות, ירי שבו ליורה אין שהות או יכולת לבצע ירי איכותי על פי עקרונות הקליעה הטובה.
כוונות לטווחים ארוכים.
כוונות אלו מותקנות על רובי צלפים ומהוות חלק ממערכת נשק צלפים: מערכות נשק המותאמות לירי מדויק לטווחים גדולים.
כוונות אלו הן בעלות כושר הגדלה רב יותר, שכן צלפים נדרשים לזהות מטרות מוסוות וגלויות בטווחים של 300 מטר ומעלה. בהשוואה לדרישות מקלע סער, פעילות הצלף (ירי בתנאים משתנים ולטווחים רחוקים) תובענית יותר - הצלף נדרש לחישובי היסט והגבהה ואומדן טווח לפי ממדי מטרה. לכן טלסקופים שצלפים עושים בהם שימוש מורכבים ומתוחכמים יותר וכוללים לא מעט מהתכונות שהוזכרו עד כה.
דוגמה לכוונת טלסקופית ארוכת טווח: כוונת לאופולד Mark 4 3M שבה משתמשים צלפי צה"ל (על־גבי רמינגטון M24), בעלת כושר הגדלה של פי 10. ב־2017 רכש צה"ל מאות כוונות לאופולד Mark 6 עם הגדלה משתנה של פי 3–18, עבור מערך הצליפה שלו.
ג' ק' רולינג
רוזנת הדמים
כלבי השמש
כלבי השמש, או בשמה המדעי, פרהליה (לצד לשמש), הם תופעה אופטית אטמוספירית בה נצפים שני כתמים בהירים משני צדי השמש, המלווים לרוב בהילה הנקראת "הילת 22 המעלות" . שני הכתמים נמצאים באותה זווית עילוי כמו השמש.
כלבי השמש הם חלק ממשפחת ההילות הנוצרות בידי אור שבא במגע עם גבישי קרח באטמוספירה. כלבי השמש יכולים להיראות בכל מקום בעולם ובכל עונות השנה, אך לא תמיד באופן ברור. כלבי השמש נראים בבהירות כאשר השמש נמוכה בשמיים.
היווצרות התופעה ומאפייניה.
כלבי השמש לרוב נוצרים על ידי השתקפות אור מגבישי קרח משושים דמויי צלחת הנמצאים בענני צירוס או במהלך מזג אוויר קר, הנעים באוויר בגבהים נמוכים (במקרה זה, הם נקראים אבק יהלומים). הגבישים מתנהגים כמו מנסרה, ומכופפים את קרני האור העוברות דרכם בהטיה מינימלית של 22 מעלות. אם הגבישים מסודרים בצורה רנדומלית, נוצרת טבעת מלאה מסביב לשמש, היא ההילה המדוברת. לרוב הגבישים שוקעים באוויר, ונהיים מסודרים בצורה אנכית, ולכן אור השמש מוחזר בצורה אופקית, וכך נוצרים שני כלבי השמש.
כאשר השמש עולה בשמיים, הקרניים העוברות דרך הגבישים מוטות יותר ויותר מהמישור האופקי. זווית הסטייה שלהם עולה, בעוד כלבי השמש מתרחקים מהשמש. בכל זאת, הם שומרים על זווית עילוי הזהה לזווית השמש.
כלבי השמש נצבעים באדום בצד הקרוב לשמש. בצד היותר רחוק, הגונים נעים מכתום לכחול, אך בגלל חפיפה רבה של צבעים, ניתן להבחין לרוב רק בצבעי האדום והכחול בקצוות, ובצבע לבן במרכז.
אטימולוגיה.
האטימולוגיה המדויקת של "כלב השמש" נשארת תעלומה. מילון אוקספורד האנגלי מכנה זאת כ"מוצא מעורפל" (obscure origin).
בספרו של אברהם פלמר "Folk-Etimology: A Dictionary of Verbal Corruptions Or Words Perverted in Form Or Meaning, by False Derivation Or Mistaken Analogy" משנת 1882, הוא מזכיר את המונח כלבי השמש:
' התופעה [כך במקור] של שמשות שווא שלפעמים מופיעות, או כלבים אמיתיים, נראים מבעד לערפל ("Parhelions"). בנורפוק "כלב שמש" הוא כתם שמש הנמצא ליד השמש, ו"כלבי מים" הם עננים מימיים מוארים. משמעות המילה "כלב" כאן היא ללא ספק "עטין". '
לחלופין, ג'ונס פרסון הציע שהמונח מגיע מן המיתולוגיה הנורדית ושמות ארכאיים בשפה הסקנדינבית, כקבוצת כוכבים של שני זאבים הצדים את השמש ואת הירח: אחד אחריה, ואחד לפניה.
המונח פרהליון מגיע מיוונית (παρήλιον), ומשמעו "לצד השמש".
הבזק ירוק
הבזק ירוק הוא תופעה אופטית אטמוספירית המתרחשת במקרים נדירים זמן קצר אחרי שקיעת השמש, או לפני זריחתה, ואשר בה קצה השמש נראה בצבע ירוק במשך שנייה או שתיים.