מאחר שבין הר המוריה, שבו נמצא הר הבית, להר הזיתים נמצא עמק יהושפט, נבנה גשר מיוחד המגשר בין שני ההרים על מנת להקל על הולכת השעיר והפרה אל הר הזיתים. על מנת לחמוק מחשש לקבר התהום בתוואי ההליכה שמהר המוריה להר הזיתים, נבנה גשר זה בצורה של 'כיפין על גבי כיפין' על מנת ליצור חציצה הלכתית בין טומאת הקבר להולכים על הגשר.
זיהוי השער בשנות האלפיים.
רבי אשתורי הפרחי בספרו "כפתור ופרח", מתאר את הכותל המזרחי של הר הבית ממבט ממזרח למערב, ובין היתר כותב ששער שושן ממוקם בשליש הדרומי של הכותל:
דבריו של רבי אשתורי עוררו דיון הן בקרב החוקרים והן בקרב הפוסקים שעסקו בשאלת מיקום בית המקדש בתוך הר הבית, שנגזרת שלה היא שאלת ההיתר לעלות להר הבית במצב כיום בו אנו טמאי מת בשל אי אפשרות להיטהר מטומאה זו ללא אפר פרה אדומה. סיבת חשיבות זיהוי מיקומו של שער שושן בכותל המזרחי נובעת מעובדת היותו מקביל, על ציר מזרח-מערב, לקודש הקודשים, כך שזיהוי נכון של השער מביא לזיהוי מיקומה של אבן השתייה שבקודש הקדשים על ציר צפון-דרום. דבר שיש לו חשיבות מכרעת בשאלת מיקום השטח האסור בכניסת טמאי מת בתוך הר הבית.
הדעה הרווחת בפסיקה ההלכתית ובמחקר היא שאבן השתייה שבתוך קדש הקדשים ממוקמת תחת כיפת הסלע, זיהוי שלכאורה אינו עולה בקנה אחד עם דבריו של הכפתור ופרח. בעקבות זאת תואמה עדותו של ר' אשתורי עם השיטה המזהה את אבן השתייה תחת המקום המכונה "אל כאס" ("הכוס").
אמנם יש המפרשים שכוונת ר' אשתורי באומרו "זה הכותל" לכותל המזרחי של חומת ירושלים, וממדידת אורך החומה עולה שכשתחולק חומה זו לשלושה חלקים, סוף החלק הדרום מזרחי יהיה מול מקום כיפת הסלע.
בפועל, כיום מלבד שער הרחמים לא ניכר שום שער בכותל המזרחי של הר הבית. יש הטוענים כי השער אותו ראה ר' אשתורי הפרחי הוסתר במכוּון עם השנים באמצעות קברים מוסלמיים המהווים חלק מבית הקברות המוסלמי הצמוד לכותל המזרחי, כדי לטשטש את הקשר של העם היהודי להר הבית.
רם שפע
רם שפע (נולד ב-15 בפברואר 1985, כ"ד בשבט ה'תשמ"ה) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה המכהן כיו"ר הסיעה וכיו"ר הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל. בעבר כיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת "חוסן לישראל" בסיעת "כחול לבן", ושימש כיושב ראש ועדת החינוך ויושב ראש התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
ביוגרפיה.
שפע נולד וגדל בקיבוץ גבעת חיים איחוד, בנם של תמר, גננת, וגרשון שפע, שחיין אולימפי, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה.
שפע הוא בוגר בית הספר "מעיין שחר" ותנועת המחנות העולים. כבוגר התנועה, התנדב עם תום לימודיו לשנת שירות בפנימיית "בית הילד" בתל אביב, ולאחר מכן, התגייס לצה"ל ושירת כתומך לחימה באחת מהמחלקות המבצעיות של יחידת שלדג.
עם סיום שירותו הצבאי, עבר להתגורר במושב עין יהב בערבה, שם עבד בחקלאות במשך כשנה. לאחר מכן, טס לטיול במזרח, במסגרתו התנדב במשך כחצי שנה בעמותת "תבל בצדק", ארגון יהודי הפועל ברחבי העולם בסוגיות מרכזיות בנושאי עוני עולמי, פערים חברתיים והרס סביבתי ושימש גם כחונך ומנטור לאוכלוסיות מצוקה. עם שובו לישראל החל לעבוד בעמותת "אחריי!". במסגרת פעילות הכנה לקראת שירות משמעותי בצה"ל, שפע ריכז את תוכנית בתי הספר בירושלים במשך שנתיים והיה מעורב בתהליכי פיתוח ארוך טווח בארגון. בתקופה זו הוענק לו פרס מתנדב מצטיין מטעם מנכ"ל העמותה.
בשנת 2012 החל את לימודיו לתואר ראשון במסגרת החממה ליזמות חינוכית במכללת סמינר הקיבוצים. במקביל למד לתעודת הוראה בהיסטוריה ומקרא.
פעילות סטודנטיאלית.
בסוף שנת 2012 נבחר לעמוד בראשות אגודת הסטודנטים במכללת סמינר הקיבוצים. במהלך כהונתו כיו"ר האגודה הוביל מספר מהלכים ומאבקים: מאבק בתשלום של 7,500 ש"ח נוסף לשכר הלימוד לכל הגננות במכללה, לאחר מאבק שכלל הפגנות במכללה ואף השבתת לימודי הסטודנטיות, הדרישה בוטלה; מאבק תקציבי עבור כלל הסטודנטים לחינוך בישראל לעצירת תשלום עבור קורסים רוחביים (עזרה ראשונה, זהירות בדרכים ועוד), שעליהם נאלצו לשלם תוספת מעבר לשכר הלימוד; במהלך כהונתו הכניסה האגודה נציגות סטודנטיאלית להנהלה האקדמית של המכללה; במסגרת הכניסה להנהלה האקדמית יזם מהלך שבו נוסח תקנון אקדמי לסגל המכללה, ובנוסף הסכימה המכללה להאריך את תקופת המבחנים.
בסוף שנת 2014 נבחר לסגן יושב ראש התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל. שפע התמודד ביחד עם גלעד ארדיטי, אשר נבחר באותה העת ליושב ראש ההתאחדות. במהלך כהונתם תוקן חוק זכויות הסטודנט ולראשונה נכללה בו הכרה בהתאחדות הסטודנטים הארצית כארגון היציג של הסטודנטים בישראל.
בנובמבר 2016 נבחר לתפקיד יו"ר ההתאחדות, כלשצידו התמודדה ענבר הוכברג (כיום חברת מועצת העיר רעננה), אשר נבחרה במקביל לכהן כסגנית היו"ר. מתוקף תפקידו זה כיהן גם כחבר במועצה להשכלה גבוהה, כנציג הסטודנטים במועצת ההנדסאים והטכנאים וכדירקטור בחברת איסתא ליינס, הנמצאת בבעלות חלקית של התאחדות הסטודנטים. אחת מפעולותיו הראשונות כיו"ר הייתה לפתוח תקן רשמי בהתאחדות לנציגות עבור הסטודנטים מהמגזר החרדי.
במהלך כהונתו הוציאה ההתאחדות בפעם הראשונה את דו"ח מצב הצעירים שבעקבותיו הודיעה השרה לשוויון חברתי, גילה גמליאל, על החלטת ממשלה בדבר הקמת רשות צעירים שתפעל לקידום סוגיות הנוגעות לצעירים בישראל. בשנת 2018 ביוזמת התאחדות הסטודנטים הסכים משרד התחבורה להקצות תקציב לשיפור התחבורה הציבורית למוסדות להשכלה גבוהה.
בספטמבר 2018 נבחר לקדנציה נוספת כיו"ר ההתאחדות, יחד עם שלומי יחיאב שנבחר לכהן כסגן יו"ר. בקדנציה זו הצליחו להשלים את הסדרת התקנות להתאמות עבור סטודנטים לקויי למידה, זאת לאחר עשור של מאבק בנושא.
פעילות כחבר הכנסת.
ב-3 בפברואר 2019 הודיע על התפטרותו מתפקיד יו"ר התאחדות הסטודנטים ועל הצטרפותו למפלגת חוסן לישראל, בהובלת בני גנץ. לאחר השתלבות המפלגה ברשימת כחול לבן, הוצב במקום ה-29, נבחר לכנסת ה-21, ה-22 וה-23 ובאחרונה היה יו"ר ועדת החינוך.
קידום לגליזציה: ב-21 ביוני 2020 אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה בראשות שר המשפטים אבי ניסנקורן את הצעות החוק של ח"כ רם שפע וח"כ שרן השכל לאי-הפללה של צרכני קנאביס לשימוש עצמי. על פי הצעת החוק, שמהותה היא למעשה לגליזציה, תתאפשר החזקה חוקית של קנאביס בכמות של עד 15 גרם לשימוש עצמי, כשהרכישה תותר מגיל 21. בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר כי נהיגה תחת השפעת קנאביס תהיה אסורה, תותר הקמת חנויות ייעודיות לממכר קנאביס בהגבלות שיקבע שר הבריאות, ההגבלות בחוק איסור פרסומות והגבלת השיווק של מוצרי טבק יחולו גם על קנאביס, ותוקם קרן הסברה שתפעל במסגרות חינוכיות ובזירה האזרחית לשם הצגת הסכנות ומניעת התמכרויות.
פעילות כיו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט:
ביוני 2020 מונה ליו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט כיו"ר הוועדה פעל במספר נושאים:
פיזור הכנסת ה-23: ב־21 בדצמבר 2020 הצביע שפע נגד המשך קיום ממשלת ישראל השלושים וחמש, בניגוד לעמדת מפלגתו וכך היה בין המובילים לפיזור הכנסת ה-23. בהצבעה שנועדה להאריך את חיי הכנסת לכל הפחות בשבועיים, ובמה שכונה "ליל החניונים", התחבא שפע ברכבו וגרם לחברי הכנסת מטעם הליכוד לחשוב שהוא אינו נוכח בהצבעה. אולם ברגע האמת הופיע במליאה והצביע נגד יחד עם שלושה חברי כנסת נוספים מהקואליציה (אסף זמיר, מיקי חיימוביץ' ומיכל שיר) ובהיעדרותה של שרן השכל ההצבעה נפלה והכנסת התפזרה יומיים לאחר מכן. ב-31 בדצמבר 2020 הודיע שפע לגנץ כי עזב את מפלגת חוסן לישראל.
ב-31 בינואר 2021 התפטר מהכנסת ה-23, כדי להתמודד בבחירות הפנימיות לרשימת מפלגת העבודה שבראשות מרב מיכאלי, לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע. בפריימריז הגיע למקום הרביעי, אך שובץ במקום השישי ברשימה לאחר הבטחת הייצוג המגדרי. יומיים לפני השבעת הכנסת, יו"ר מפלגתו מרב מיכאלי מינתה אותו ליו"ר הסיעה בכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25, התמודד בבחירות המקדימות של מפלגת העבודה, קיבל 11748 קולות ובזכות שיטת השריון המגדרי שהופעלה במפלגה העבודה בבניית הרשימה לכנסת, צפוי להיות משובץ במקום ה-5 ברשימה המפלגה לכנסת.
באוגוסט 2021 מונה ליו"ר הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל.
חיים אישיים.
שפע נשוי לאפרת רסנר-שפע ואב לשניים. מתגורר בקיבוץ גבעת חיים איחוד.
נמל מספנות ישראל
נמל מספנות ישראל פועל מאז 2003 במתחם מספנות ישראל הוא הנמל הפרטי הראשון במדינת ישראל.
היסטוריה.
בזמן השביתה הגדולה בנמלים ב-2003 התירו שר התחבורה, אביגדור ליברמן, ושר האוצר, בנימין נתניהו, להפעיל את מספנות ישראל כנמל סחורות כדי שלא לפגוע בייצוא הישראלי ובייבוא חומרי גלם עבור התעשייה. ב-ֳ11 בינואר 2005 בג"ץ דחה את עתירת מספנות ישראל להפעיל נמל פרטי בנימוק שהעניין נדון בפני בית הדין הארצי לעבודה.
ב-22 באוגוסט 2007 אישרו שר התחבורה שאול מופז ושר האוצר רוני בר-און לחברת מספנות ישראל להתחיל לספק שירותי נמל לאוניות שייבאו מטעני סוכר גולמי. בכך הפכה מספנות ישראל לנמל הפרטי הראשון במדינה. החברה תשתמש בשלב הראשון רק ברציף אחד באורך של 200 מטרים ובשטח אחסון של ארבעה דונמים, זהו חלק קטן מהשטח אותו היא חוכרת. החברה תהיה חייבת לספק שירותי פריקה ואחסון של הסוכר ותיקון ותחזוקה של כלי שיט באמצעות מבדוק שכושר נשיאתו עד 1,500 טון. ההיתר שניתן למספנות לפעול כנמל תקף ל-50 שנה.