הנחה נוספת של השוק המשוכלל שזוכה לביקורת היא הנחת ההתנהגות הרציונלית. המונח רציונליות מוגבלת, שנטבע על ידי הרברט א. סיימון, מתאר את ההתנהגות האנושית שהיא רציונלית לעיתים אבל מושפעת מהטיות שונות. בין החוקרים שהניחו את היסודות לתחום זה של כלכלת התנהגות היו הישראלים דניאל כהנמן ועמוס טברסקי, אשר יצרו את תורת הערך .
תורת המימון.
במרבית השווקים הנחות השוק המשוכלל אינן מתקיימות או מתקיימות באופן חלקי ביותר במציאות. יוצא דופן הוא שוק ההון, כלומר השוק שבו נסחרים כסף וניירות ערך. למרות רמת השכלול הרבה שלו, גם בשוק זה שוררת אי-ודאות. תורת המימון, שנחשבת לפעמים לענף של המיקרו-כלכלה, עוסקת בתחום זה. הרעיונות המיקרו-כלכליים משמשים שם לבדיקת נושאים כמו בחירת תיקי השקעות, קביעת ערך פירמה, מנופים פיננסיים ותמחור אופציות.
יישומים בתחומים חדשים.
תחום כלכלת המשפט חוקר בכלים מיקרו-כלכליים את התהליכים המתרחשים במערכת המשפט. הכלכלה הפוליטית החדשה משתמשת בכלים כאלה בתחומים של מדע המדינה. המשותף לשתיהן, ולתחומים נוספים, הוא הניסיון להפעיל את תורת המיקרו-כלכלה מחוץ לתחומים הקלסיים של החשיבה הכלכלית.
נושאים במיקרו כלכלה.
מושגים בסיסיים.
שוק (כלכלה) - ביקוש והיצע - גמישות - ערך עודף של יצרן - תחרות משוכללת - כלכלה מודרנית - מונחים
תורת הצרכן.
תועלת שולית - העדפות - עקומת אדישות - תועלת - הכנסה
התארגנות ענפית.
תחרות משוכללת - מונופול - דואופול - אוליגופול - מונופסון - קרטל
ייצור ותמחור.
גורמי ייצור - עקומת התמורה - פונקציית הייצור - יתרון לגודל - אפליית מחירים - עלות אלטרנטיבית
כלכלת רווחה.
יעילות פארטו - מדד ג'יני - קו העוני
כשלי שוק.
כשל שוק - השפעה חיצונית - מוצר ציבורי - מסים
כלכלה פיננסית.
תאוריית השוק היעיל - מימון - סיכון
סחר בינלאומי.
סחר בינלאומי - מכס
מתודולוגיה.
תורת המשחקים - כלכלה מוסדית - כלכלה נאו-קלאסית - האסכולה האוסטרית
עליה ב'
עמי איילון
מנחם בן-ששון
מנחם בן-ששון (נולד בירושלים ב-7 ביולי 1951) הוא פרופסור אמריטוס להיסטוריה של עם ישראל, נגיד האוניברסיטה העברית בירושלים
ובעבר הנשיא והרקטור שלה. כיהן כחבר הכנסת ויושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת ה-17, מטעם סיעת קדימה. במהלך כהונתו בכנסת עמד בראש ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת סוגיית האזנות הסתר בישראל, שהוקמה בעקבות האזנות הסתר בתיק רמון.
ביוגרפיה.
בן ששון נולד בירושלים לשרה ולפרופ' יונה בן ששון (דרצ'ינסקי), שעלה מוולוז'ין והיה מרצה לפילוסופיה יהודית, ומנהל המחלקה לתרבות תורנית במשרד החינוך. אמו של אביו יונה, פריידל (שעל שמה המעוברת קבעו הוא ואחיו חיים הלל את שם משפחתם בישראל), הייתה בתו של רבי חיים הלל פריד, משנה ראש ישיבת וולוז'ין ומצאצאי ראשיה, ואביו של יונה היה הרב שמואל אביגדור הלוי דרצ'ינסקי, ר"מ בישיבת וולוז'ין בליטא. התגורר בשכונת קריית משה, בדירה שאותה חלקה משפחתו עם נחמה ליבוביץ. למד בילדותו בבית הספר דוגמה, ובישיבת בני עקיבא נתיב מאיר. שירת בצה"ל בגרעין נח"ל לקיבוץ עין צורים, ובחיל התותחנים כשליש בגדוד איכון. שימש כמדריך, מורה ומחנך בחברת הנוער בקיבוץ עין צורים, בפנימיות האגודה לקידום החינוך העל יסודי בירושלים, בתיכון הימלפרב, ובמכללת ליפשיץ. למד באוניברסיטה העברית והתמנה לפרופסור חבר. בשנת 1983 זכה במלגת רוטשילד לחוקרים צעירים מצטיינים.
עיקר מחקריו מוקדשים לתולדות עם ישראל בארצות האסלאם בימי הביניים.
בשנים 2001-1997 כיהן כרקטור האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 2004–2006 עמד בראש מכון בן-צבי.
נשיא האיגוד העולמי למדעי היהדות, ראש הוועדה הפדגוגית ביד ושם וחבר המועצה המנהלת שם.
כיהן כחבר הכנסת ה-17 מטעם מפלגת קדימה, אך לקראת הבחירות לכנסת ה-18 שובץ במקום בלתי ריאלי ברשימת המפלגה ופרש מהרשימה.
כיהן כנשיא האוניברסיטה העברית בירושלים בין השנים 2017-2009.
ב-25 בנובמבר 2012 נבחר ליו"ר ועד ראשי האוניברסיטאות (ור"ה).
מונה לנגיד האוניברסיטה העברית בשנת 2017.
מנחם בן-ששון נשוי לד"ר עדה בן-ששון, בתו של השר ד"ר יוסף בורג, ואחותו של יו"ר הכנסת לשעבר אברהם בורג, ואב לשלושה. הוא אחיו של פרופ' מולי בן ששון ואחיין של חיים הלל בן-ששון והוא מתגורר בירושלים.
2025 לפנה&quot;ס
כביש 65
כביש 65 הוא כביש בצפון ישראל, המשמש כעורק תחבורתי חשוב בין מישור החוף לגליל. הוא מוביל מדרום-מערב לצפון-מזרח, ועל כן הוא איננו כביש רוחב ואף לא כביש אורך.
בכביש נרשמו מספר שיא של דו"חות משטרה על מהירות מופרזת בין השנים 2014-2018.
תוואי הכביש.
הכביש, שאורכו הכולל כ-90 קילומטרים, מתחיל בקצהו המערבי במחלף קיסריה על כביש 2 וחולף בחלקו הדרומי מערבי בנחל עירון, ועל כן הוא ידוע גם כ"כביש ואדי עארה". סמוך למגידו מגיח הכביש אל עמק יזרעאל, וקטע ישר בן שבעה קילומטרים בין צומת מגידו ועפולה מכונה "כביש הסרגל". הכביש מקיף את מרכזה של עפולה מצפון ("עוקף עפולה") וממשיך לכיוון צפון-מזרח, עד שבכפר תבור הוא פונה לכיוון צפון. הוא חוצה את כביש 77 במחלף גולני ומסתיים בצומת נחל עמוד (המכונה גם צומת קדרים) כשהוא נפגש עם כביש 85. צפון-מזרחית לעפולה מתבצעות עבודות לסלילת המשכו של כביש עוקף עפולה, שיקיף גם את עפולה עילית מצפון.
היסטוריה.
עוקף חדרה.
עד סוף שנות ה-60 של המאה ה-20 הסתיים כביש 65 בצומת גן שמואל ומשם נכנס הכביש לתוך חדרה. לקראת סיום חידוש הכביש בשנת 1965 הוחל בסלילת כביש עוקף חדרה שחיבר את צומת גן שמואל עם כביש 4 וכביש 2 שהוחל אז בסלילתו. בין מע"צ לעיריית חדרה נתגלעה מחלוקת לגבי נחיצות הכביש העוקף. עיריית חדרה ביקשה ממע"צ להשתתף בשיפוץ הכבישים בתוך העיר באופן שיאפשר את המשך מעבר התנועה בתוך העיר וידחה את הצורך בסלילת הכביש העוקף. כביש עוקף חדרה נפתח לתנועה בנובמבר 1970. בסוף שנות ה-90 הוסט מערבה צומת חדרה מזרח.
חדרה - עפולה.
תוואי נחל עירון שימש כמעבר עיקרי בין מישור החוף של ארץ ישראל לגליל מימי קדם. לצד ואדי מילק הצפוני לו חיבר הנתיב את דרך הים לתוך הארץ, לכיוון סוריה ומסופוטמיה. ידוע שכבר בימיו של מלך מצרים, פרעה תחותמס השלישי, השתמשו בנתיב זה כנתיב מעבר לצבאות ומסחר. תחותמס עצמו השתמש במעבר זה כדי להעביר את צבאו מעזה למגידו על מנת להילחם בכנענים. גם פרעה נכה השתמש בתוואי נחל עירון בדרכו להילחם באשור ובדרך הרג את יאשיהו בקרב מגידו.
סלילת כביש בין חדרה ועפולה עלתה על הפרק בשנת 1935 כהמשך לסלילת כביש 71 מעפולה לשאטה, בראש ובראשונה כדי לשרת את הצבא הבריטי ובהמשך כדרך אלטרנטיבית לנסיעה דרך ג'נין שהייתה מסוכנת בעת המרד הערבי הגדול. אז כבר היה קיים כביש מחדרה לתחנת הרכבת חדרה מזרח ומשם היה כביש לכרכור שהעבודות עליו התקיימו בשנת 1935 ובשנת 1937 היה סלול ברובו. בשנת 1938 בוצעו עבודות ליישור הדרך מכרכור מזרחה דרך גן השומרון לתחנת המשטרה בוואדי עארה ומתחנת המשטרה לעפולה ככביש צבאי. ב-1940 נמשכו עבודות סלילת הכביש והם הסתיימו ביולי 1941.
כביש ואדי עארה.
בתוכנית החלוקה נכלל הכביש במדינה הערבית. טענת הסוכנות היהודית שהכביש חיוני לישראל ועובר דרך שטחים ריקים מערבים נדחתה, בטענה שהכביש חיוני לא פחות למדינה הערבית. כן נטען ששיתוף הפעולה בין המדינות יאפשר נסיעה של יהודים על הכביש דרך המדינה הערבית.
בסוף מלחמת העצמאות הוחזק קטע הכביש בוואדי עארה בידי הצבא העיראקי. אחת הדרישות המרכזיות של ישראל במסגרת השיחות על הסכם שביתת הנשק עם ירדן הייתה לקבל חזקה על הכביש, שהיווה ציר מרכזי לחיבור הגליל המזרחי עם מישור החוף. ירדן נענתה לדרישת ישראל בגלל חולשתה, והמשולש על כל אוכלוסייתו עבר לידי ישראל. הכביש נפתח מחדש לתנועה בטקס רב רושם במאי 1949.
בשנים 1963-1965 חודש הכביש, הורחב ויושר באופן שהסיר ממנו עיקולים רבים. רוחב הכביש הוגדל מ-5 ל-7 מטר והוספו לו שולי חצץ ברוחב 3 מטר מכל צד. בשלב ראשון הורחב הקטע מצומת מגידו למי עמי, בשלב שני הושלם הכביש ממי עמי לברקאי ובשלב השלישי הורחב הכביש עד לגן השומרון ולגן שמואל. בספטמבר 1965 הושלם חידושו של כל הכביש. בתחילת שנות ה-70 עברה בכביש תנועה רבה והרכבים השתרכו לאורכו באיטיות.
במשך השנים חששה ישראל מפני האפשרות שבעת מלחמה ייחסם הציר על ידי ערביי ישראל המתגוררים לאורך הציר משני צדיו, ועל כן קודם כביש ואדי מילק כתחליף לו. באירועי אוקטובר 2000 הפך כביש 65 למוקד אירועים ונחסם ברוב ימי האירועים, בין אם על ידי המפגינים בצומת אום אל-פחם ובין אם על ידי המשטרה בצומת מגידו ובצומת משמר הגבול.
כביש הסרגל.
קטע הכביש מצומת מגידו לכניסה לעפולה מכונה כביש הסרגל בגלל התוואי הישר שלו. קטע זה של הכביש שוקם בשנת 1971. בשנים 2011-2012 שוקם "כביש הסרגל", בשל שקיעות וסדקים שהופיעו בכביש עם השנים, עקב קרקע חרסיתית שתפחה והתכווצה. במסגרת השיקום פורק הכביש עד ליסודותיו ונסלל תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות שפותחו עם הטכניון למניעת שקיעתו בעתיד.
עפולה - מחלף גולני.
קטע הכביש מעפולה למסחה נסלל ברובו ב-1930, אך נשלם רק באפריל 1933. בינואר 1938 פנו איכרי הגליל לממשלה בבקשה להמשיך את הכביש מכפר תבור לסג'רה.
מחלף גולני - מחלף נחל עמוד.