אליזבת קארנה (Elizabeth Carne; 1817–1873) הייתה סופרת בריטית, גאולוגית, אספנית מינרלים ופילנתרופית. בשנים מאוחרות יותר, לאחר מות אביה, היא גם הפכה לבנקאית. בהווה היו משייכים את תרומתה למדע בתחום אקולוגיה אנושית.
חיים אישיים.
אליזבת בשמה המלא Elizabeth Catherine Thomas Carne, הייתה הילדה החמישית מבין שמונה ילדים (שלושה בנים וחמש בנות) שנולדה לג'וזף קארנה, ואשתו מרי תומאס מגלמורגן. אליזבת נולדה בסמוך להייל בקורנוול, והוטבלה בכנסיית פילק ב־15 במאי 1820. הבית בו נולדה היה בבעלות "חברת הנחושת קורניש", ואביה היה מנהל החברה. מרתפי הבניין הותאמו למעבדות בהן נבדקו תהליכי התכה של נחושת ופח, ונבדקו מינרלים וסלעים על מרכיביהם. למעבדה ההיא הגיע, לפני שנולדה, דייוויס גילברט והביא עימו את האמפרי דייווי הצעיר לראות את הפעילות שנעשית שם.
אליזבת נולדה למשפחה מתודיסטית חשובה ועשירה של אנשי תעשייה וסוחרים. היא הייתה מודעת לכל אורך חייה לעוני ולמחסור המלווים את אזורי המיכרות, ואת הצורך החשוב בחינוך ובתמיכה חברתית לאנשים שאינם בני מזל כמוה. היא קראה הרבה, למדה מתמטיקה, ולימודים קלאסיים, וכן לדבר ולכתוב בכמה שפות.
סבה הוגדר לעיתים קרובות כאבי המתודיזם של קורניש, גם אביה היה מנהיג כיתת מתודיסטים נמרץ ופעיל בכנסייה האנגלית. חדר הספרים המתודיסטי המקומי הוצב בביתם. היא התחנכה עם אחיותיה בביתם. היא סייעה לאביה באוספי המינרלים הנרחבים שלו, והייתה שותפה להתעניינותו העזה בתצורות הגאולוגיות ותופעותיהם.
עבודות צדקה.
עם מות אביה בשנת 1858, היא קיבלה ירושה גדולה, והשתמשה בה בהתאם למורשת משפחתה - לצורכי צדקה. היא העבירה סכומי כסף גדולים למטרות חינוכיות ופילנתרופיות אחרות. היא קנתה את האתר לבית הספר של סנט פול שנפתח, לאחר מותה, בפנזנס (Penzance) ב־2 בפברואר 1876, והקימה בתי ספר בשלושה מחוזות דלי אוכלוסייה בפנזנס. היא נתנה תרומה שאיפשרה את רכישת האדמה שעליה נבנה בניין סנט ג'ון (בית העירייה) ובנתה בנפרד מוזיאון בסמוך לביתה, בו הציגה את אוסף המינרלים העשיר שלה ושל אביה.
גאולוגית וסופרת.
היא מילאה את מקומו של אביה משנת 1858 ועד מותה, כראש בנק פנזנס שהקים סבה, ויליאם קארנה, בשנת 1795. היא גם ירשה את אהבתו של אביה לגאולוגיה, וכתבה ארבעה מאמרים בכתב העת של החברה הגאולוגית המלכותית של קורנוול. היא הייתה האישה הראשונה שנבחרה כחברה של החברה המלכותית הגאולוגית של קורנוול. היא גם הייתה עם חברותיה קרוליין פוקס ואנה מריה פוקס, בחברה המלכותית הפוליטכנית של קורנוול בפלימות', קורנוול. מאמרים נוספים היא תרמה לכתבי עת מדעיים בלונדון, וכן חיברה מספר ספרים.
מותה.
אליזבת קארנה, נפטרה בפנזנס ב־7 בספטמבר 1873, ונקברה בפילק, חמישה ימים לאחר מכן, ב־12 בספטמבר.
לתה
נהר לתה (ביוונית: λήθη) הוא נהר במיתולוגיה היוונית, אחד מחמשת נהרות השאול שנמצאים בעולם התחתון בממלכתו של האדס. ידוע גם בתור נהר השכחה.
הנהר זרם סביב המערה של היפנוס ודרך השאול, כל מי ששתה מהמים של הנהר שכח את כל זכרונותיו. לתה היה גם שמו של הרוח היוונית של השכחה, שאיתה הנהר היה מזוהה לעיתים קרובות.
ביוונית עתיקה, המילה לתה (λήθη) אומרת פשוטו כמשמעו "שכחה" או "העלמה".
מיתולוגיה.
הנהר הוא אחד מחמשת נהרות השאול; ארבעת האחרים הם אכרון (נהר הכאב), קוקיטוס (נהר הקינה), פלגתון (נהר האש), וסטיקס (נהר השנאה, הנהר שמפריד בין הארץ לעולם התחתון). רוחות הרפאים של המתים היו מחויבות לשתות מהמים של נהר לתה כדי לשכוח את חיי התמותה שלהן.
לתה היה גם שמה של ההתגלמות של השכחה, שאיתה הנהר היה מזוהה לעיתים קרובות. בסדרת הספרים גיבורי האולימפוס מוזכר נהר לתה, הוא הנהר שהביא לכך שיפטוס הטיטאן יאבד את זכרנו ויפוך לבוב, שעובד בתור מנקה בארמון האדס.
בטי מקולום
בטי לואיז מקולום (באנגלית: Betty Louise McCollum; נולדה ב-12 ביולי 1954) היא פוליטיקאית אמריקאית חברת המפלגה הדמוקרטית ותנועת הסוציאליסטים הדמוקרטים של אמריקה. בשנת 2001 החלה לכהן בבית הנבחרים של ארצות הברית כנציגת מחוז סיינט פול, עיר הבירה של מדינת מינסוטה. היא האישה השנייה שנבחרה לקונגרס ממינסוטה.
ביוגרפיה.
מקולום נולדה במיניאפוליס, מינסוטה. סיימה תואר ראשון בהוראה בשנת 1976 ועבדה כמורה בתיכון ולאחר מכן כמנהלת מכירות.
נבחרה למועצת העיר צפון סיינט פול בשנת 1986. בשנת 1992 נבחרה לבית הנבחרים של מינסוטה. בשנת 2000 נבחרה לקונגרס של ארצות הברית. היא האישה השנייה שנבחרה לקונגרס ממינסוטה, לאחר קויה נוטסון שהייתה חברת קונגרס בשנות החמישים.
מקולום הייתה פעילה בוועדות רבות של הקונגרס, בין השאר בנושאי פנים ואיכות הסביבה, חינוך, רפורמה בממשל ותכנון תקציבי.
עמדות פוליטיות.
מקולום תומכת בזכות להפלה מלאכותית וחברה במספר ארגונים הפעילים בנושא זה.
היא תומכת בעקביות בזכויות להט"ב, וזכתה לשבחים מפעילים בקהילת הלהט"ב בארצות הברית על פעילותה. תמכה, בין השאר, בנישואים של בני-זוג מאותו המין.
תמכה בזכויות הקשישים מול הביטוח הלאומי האמריקאי, וכן בנושאי איכות הסביבה, בהם עידוד מקורות אנרגיה שאינם מבוססי פחמן. יזמה חוק לזיכוי נקודות מס עבור שימוש באנרגיה מתחדשת.
בשנים 2011 ו-2012 הכניסה תיקונים לתקציב הביטחון שגרמו לקיצוץ המימון ללהקות צבאיות בסך 125 מיליון דולר. לפעילות זו התנגד האיגוד הלאומי האמריקאי לחינוך מוזיקלי.
תמכה במספר חוקים להגבלת שימוש פרטי בכלי נשק.
בשנת 2015 קראה לחקור את הצייד וולטר פאלמר בפרשת האריה ססיל.
לאורך כהונתה בבית המחוקקים היא גילתה עניין מיוחד במדיניות שמטרתה להגן על ילדים. היא פעלה להגדלת הסיוע לילדים חולי איידס, מניעת נישואי קטינים ושיפוץ בתי ספר של ילידים אמריקאים.
יחסה לישראל.
מקולום מגדירה את עצמה פרו-ישראלית, ולדבריה מדינת ישראל היא בעלת ברית מרכזית של ארצות הברית. היא תמכה בעקביות בהענקת סיוע צבאי משמעותי לישראל. עם זאת בשנות כהונתה בבית הנבחרים התייחסה מקולום למקרים רבים של הפרת זכויות אדם ברחבי העולם, חלקם קשורים לכיבוש הישראלי.
היא הצהירה שהיא תומכת בפתרון שתי המדינות והביעה תמיכה בג'יי סטריט. בשנת 2006 התנגדה לחוק שנועד להגביל את הסיוע הכספי של ארצות הברית לרשות הפלסטינית. התנגדות זו גרמה לסכסוך ארוך בינה לבין איפא"ק.
ביוני 2015 התלוננה בפני מזכיר המדינה ג'ון קרי על יחסה של ישראל כלפי ילדים פלסטינים: "מעצר ילדים פלסטינים בידי צה"ל הוא פגיעה בלתי מוצדקת בזכויות אדם. אני מקווה שמכתב זה יביא ללחץ מצד מחלקת המדינה כלפי ממשלת ישראל ויסיים את ההתעללות המערכתית הזו באופן מיידי." באוגוסט 2015 שלחה מכתב נוסף למזכיר המדינה, בו התייחסה למותם של שני צעירים פלסטינים בני 16 ו-17 מירי כוחות צה"ל במאי 2014, במהלך הפגנות יום הנכבה ליד רמאללה. היא ביקשה לבדוק האם אירוע זה יכול למנוע מישראל לקבל סיוע צבאי מכוח חוק לייהי האוסר על ארצות הברית להעניק סיוע צבאי לממשלות המפרות זכויות אדם. על בסיס חוק זה נשלל בעבר סיוע צבאי למדינות רבות, בהן טורקיה, מקסיקו וניגריה.
במרץ 2016 הייתה בין החותמים על מכתב של הסנאטור הדמוקרטי פטריק לייהי ובו דרישה לחקור הפרות של זכויות אדם בידי ישראל ולבדוק חשדות לפיהן כוחות הביטחון "הוציאו להורג" פלסטינים בשטחים ללא משפט.
בדצמבר 2016 תמכה בהימנעות ממשל אובמה מהטלת וטו בהחלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם. בנובמבר 2017 הגישה מקולום הצעת חוק לפיה ייאסר מימון אמריקאי של פעילויות הכרוכות במעצר צבאי של ילדים בכל מדינה שהיא, כולל ישראל. ההצעה לא הגיעה לשלב הדיון בבית הנבחרים.
בספטמבר 2018 האשימה את ישראל בהיותה מדינת אפרטהייד, בעקבות אישור בכנסת.
במאי 2019 הגישה שוב הצעת חוק לפיה ייאסר על מדינות המקבלות סיוע צבאי מארצות הברית (בהן ישראל) להשתמש בכספי הסיוע למימון מעצרים, חקירות או עינויים של ילדים. בהקדמה להצעת החוק נאמר כי בין 500 ל-700 ילדים פלסטינים בגילאי 12 עד 17 נעצרים ונחקרים מדי שנה על ידי צה"ל. ביולי 2019 העלה בראד שניידר הצעת חוק בבית הנבחרים נגד פעילות ה-BDS. ההצעה עברה ברוב של 398 נגד 17. מקולום הייתה בין המתנגדים הבודדים להצעה.
בפברואר 2020 פרסמה איפא"ק מודעת בה נטען כי "רדיקלים בקונגרס מאיימים על יחסי ישראל-ארצות הברית" ובה תמונה של מקולום לצד חברות הסקווד, אילהאן עומאר ורשידה טליב. בתגובה כתבה מקולום: "לפי איפא"ק, הצעת החוק שלי להגן על ילדים פלסטינים מפני חקירות, התעללות ועינויים בבתי כלא צבאיים היא זדונית יותר מדאעש. זו לא רטוריקה פוליטית ריקה, זאת הסתה".
DONT היא מוסכמה (קונבנציה ) בברידג' להתערבות בהכרזה אחרי פתיחה של 1NT של היריב. DONT הם ראשי תיבות של: Disturbing the Opponent’s No Trump. את הקונבנציה הגה מרטי ברגן, בעת שהיה שותפו של לארי כהן. הוא הצביע עליה כמוסכמה המועדפת עליו.
אופן ההכרזה.
תנאים להכרזה.
המוסכמה מגדירה שלושה מצבים של התערבות: יד עם סדרה ארוכה של שישה קלפים או שבעה קלפים לפחות, יד עם שתי סדרות ארוכות שבאחת לפחות חמישה קלפים ובשנייה לפחות ארבעה קלפים וידיים חזקות וחלוקתיות עם שתי סדרות ארוכות.
ההחלטה האם להתערב עם סדרה אחת ארוכה או שתי סדרות ארוכות היא לרוב עם עד 14 נקודות. היא תלויה בגורמים הבאים:
הכרזה.
מתארת יד עם שישה קלפים בסדרה לא ידועה.
מתארת יד דו סדרתית עם לפחות חמישה קלפים באחת הסדרות, ולפחות ארבעה קלפים בסדרה השנייה. אחת הסדרות הארוכות היא סדרת ה-. השנייה וסדרה לא ידועה גבוהה יותר.