לצד הקשחת המדיניות עם השנים זיהו האמריקאים בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת עיוות דמוגרפי הנובע משיטת ההקצאות הכללית הקובעת מספר מרבי של ויזות שיוקצו למהגרים על פי קטגוריות שונות: משפחה, עבודה, לימודים וכדומה. שיטה זו מקבעת את מדינות ההגירה הגדולות (מדינות בעלות מספר אזרחים גדול ומספר תושבים ואזרחים אמריקאים שמוצאם באותה מדינה) כצרכני ההקצאות ולא מאפשרת למדינות הגירה קטנות ליהנות ממדיניות ההגירה הליבראלית של ארצות הברית.
כדי להתגבר על העיוות ולתת הזדמנות שווה לתושבי כל העולם החליטו האמריקאים להנהיג את הגרלת הגרין קארד שבסיסה הוא השתתפות למדינות הגירה קטנות בלבד. מתוך כך נולד הכלל שעוגן בחוק הגורס שמדינות מהן הגיעו לארצות הברית למעלה מ-50,000 מהגרים בחמש שנים שקדמו לשנת ההגרלה לא יוכלו להשתתף בהגרלה.
שם ושנה.
שם התוכנית השנתית של הגרלת הגרין קארד נגזר מהשנה בה יוקצו בפועל הוויזות לזוכים. מכיוון שיש פער זמן משמעותי בין תקופת פרסום התוכנית ותקופת ההגשה לבין מועד קבלת הויזות (הזמן מיועד לתהליך הקונסולארי אותו חייבים לעבור הזוכים) נוצר לעיתים בלבול.
תוכניות הגרלת הגרין קארד מסומנות באותיות DV ולאחריהן שנת ההקצאה. לדוגמה, בתוכנית DV2013 יוקצו וויזות בשנת 2013. התוכנית עצמה תחל שנתיים קודם, בשנת 2011, בה יפורסמו תנאי ופרטי התוכנית ובה תתרחש תקופת ההגשה.
המעבר לאינטרנט.
תוכנית DV2004 שנערכה בשנת 2002 הייתה האחרונה בה בוצעה הגשת נתוני המשתתפים באמצעות הדואר על גבי נייר. ההגשה בוצעה בהתאם להנחיות הכתובות מבלי שהיה טופס מסוים בו היה המשתתף אמור למלא את פרטיו. כתוצאה מכך, נגרם בלבול רב בקרב המעוניינים להשתתף בהגרלה, ונפסלו מיליוני טפסים בכל שנה.
החל מתוכנית DV2005 שנערכה בשנת 2003 עבר הממשל להשתמש באתר אינטרנט לצורך הגשת האפליקציות. האתר נפתח לתקופה של חודשיים בשנה בהתאם למועדים המתפרסמים מספר חודשים לפני כן.
מדינות משתתפות.
בכל שנה מתפרסם עדכון לרשימת המדינות המשתתפות בהגרלה של אותה שנה. בדרך כלל הרשימה מתעדכנת בהוספה של מדינה או יותר לרשימת המדינות האסורות להשתתף וזאת על פי הכלל שנקבע בחוק הקובע שלא ישתתפו בהגרלה מדינות שתושביהן קיבלו יותר מ-50,000 ויזות גרין קארד בחמש שנים שקדמו להגרלה.
באופן מסורתי לא משתתפות בהגרלה מדינות גדולות כגון סין, הודו, מקסיקו, קנדה ואנגליה וכן מדינות קטנות יותר מהן יש הגירה רבה לארצות הברית כגון הפיליפינים. בשנים האחרונות התווספו מדינות מהן גדלה ההגירה החוקית לארצות הברית מעבר לסף שנקבע כגון פולין, רוסיה וברזיל.
מצב חוקתי.
מאז פרסום החוק המאפשר את ההגרלה נערך שינוי אחד ובו קוצצה מכסת הוויזות מ-55,000 ל-50,000 (5,000 לטובת ניקרגואה במסגרת חוק שחוקק בשנת 1997). מעבר לכך לא בוצע בחוק כל שינוי והוא בתוקף מאז ועד היום.
נכון לעכשיו אין בתוכניות הממשל האמריקני לערוך שינויים חוקתיים הנוגעים להגרלת הגרין קארד ואין הצעות חוק הקוראות לכך. הרוב הדמוקראטי בסנאט ובבית הנבחרים דוגל במדיניות הגירה ליבראלית והזדמנות שווה לכל אדם להגשים את החלום האמריקני.
במשך השנים היו ניסיונות של גורמים בבית הנבחרים ובסנאט לבטל את ההגרלה או לערוך בה שינויים. ניסיונות אלה לא צלחו ואין כיום כל פעילות חקיקה הקוראת לבטל או לבצע שינוי בהגרלה.
ניסיונות הביטול נבעו מרצונם של נבחרי ציבור לצמצם את ההגירה החוקית והבלתי חוקית לארצות הברית, כאשר טיעוני הביטול התבססו על פרצות שהיו בעבר כשהגשת האפליקציות נעשתה באופן ידני. כמו כן טענו חברי קונגרס ואחרים שההגרלה מאפשרת לטרוריסטים לחדור לארצות הברית. טענה זו חוזקה כשמחבל ממוצא מצרי שנכנס לארצות הברית תוך זכייה בהגרלה ביצע את הפיגוע בנמל התעופה של לוס אנג'לס. הטענות נשמעו היטב לאחר פיגועי 11 בספטמבר וקיבלו גושפנקא במסדרונות בית הנבחרים והסנאט שנשלטו על ידי הרוב הרפובליקני.
ניסיונות הביטול ככל שהיו נשארו במסגרת בית הנבחרים בהצעות חוק שהתגלגלו משנה לשנה מבלי שהן מובאות להצבעה ולתהליך מקביל בסנאט (כל הצעת חוק בקונגרס צריכה לעבור מסלול מקביל בבית הנבחרים ובסנאט ורק לאחר שאושרה בשניהם היא תעבור לוועדה משותפת לשני הבתים ואם עברה את הוועדה לאישור הנשיא).
אזהרות הממשל.
גורמי ממשל אמריקאים פרסמו אזהרות הנוגעות לאתרים המתחזים לאתרי הממשל ומציעים השתתפות בהגרלה תמורת תשלום. בעבר הוגשה תביעה נגד מפעילי אתר קיקיוני שעסק ברישום להגרלת הגרין קארד, התחזה לאתר של הממשל וגבה כספים מלקוחות ממדינות שממילא לא יכלו להשתתף בהגרלה. האתר נסגר ומפעיליו נעצרו.
Red Hat
Red Hat, Inc היא אחת מהחברות הגדולות והמוכרות ביותר בעולם הקוד הפתוח ובין המפיצות הגדולות בעולם של מערכת הפעלה מבוססת לינוקס. Red Hat נוסדה ב-1993. המשרדים הראשיים של החברה ממוקמים בראלי שבקרוליינה הצפונית.
Red Hat מוכרת היטב בגלל מערכת ההפעלה הארגונית שלה Red Hat Enterprise Linux ולאחרונה גם תוכנת התווכה הארגונית בקוד פתוח JBoss.
החברה מספקת מערכת הפעלה יחד עם תווכה, תכונות, פתרונות ניהול יחד עם תמיכה, הכשרה ושרותי ייעוץ.
רד האט נחשבת לספקית הגדולה ביותר של מערכות לינוקס לתחום הארגוני. כמו כן היא תורמת גם תרומה חשובה לפיתוח מערכות לינוקס, בין השאר דרך ההפצה הנסיונית פדורה.
היסטוריה.
בשנת 1993 פתח בוב יאנג את החברה "ACC Corporation", קטלוג של עסקים המוכרים תוכנות לינוקס ו-UNIX. לאחר מכן, בשנת 1994 יצר מארק יואינג (Ewing) הפצת לינוקס משלו והוא קרא לה Red Hat Linux. יאנג קנה את העסק של יואינג בשנת 1995, השניים מיזגו את העסקים שלהם והפכו לחברת התכנה Red Hat עם יאנג המשמש כמנכ"ל.
ב-11 באוגוסט 1999 הפכה Red Hat לחברה ציבורית ומתיו סזוליק התמנה למנכ"ל החברה בנובמבר באותה שנה. ב-15 בנובמבר 1999 רכשה Red Hat את Cygnus Solutions, החברה הזו סיפקה תמיכה מסחרית לתוכנות חופשיות ואירחה מתחזקים של תוכנות גנו לדוגמה GNU Debugger ו-GNU Binutils. בפברואר 2000 קיבלו Red Hat את התואר “Operating System Product of the Year” (מערכת ההפעלה של השנה) עבור גרסה 6.1 של Red Hat Linux.
בפברואר 2002 עבר המשרד הראשי של החברה מדורהאם לקמפוס המרכזי של אוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית בראלי. במרץ של אותה שנה הציגה Red Hat לראשונה את מערכת ההפעלה המסחרית "Red Hat Advanced Server" שמאוחר יותר קיבלה את השם "Red Hat Enterprise Linux". החברות דל ,IBM ,HP ואורקל הכריזו על תמיכה בה.
ב-5 ביוני 2006 רכשה Red Hat ספקית תווכה בקוד פתוח בשם JBoss ו-JBoss נהייתה מחלקה ב-Red Hat.
עם השנים התבססה רד־האט כחברת טכנולוגיה מצליחה. ב-19 בדצמבר 2005 היא נוספה למדד NASDAQ-100 (100 החברות המובילות בבורסת נאסד"ק). ב-12 בדצמבר 2006 עברה Red Hat מהמסחר בנאסד"ק אל הבורסה לניירות ערך בניו יורק. החל מה-20 ביולי 2009 הוכללה מניית החברה במדד המניות S&amp;P 500.
בשנת 2011 יצרה החברה שפת תכנון Ceylon.
ב־28 באוקטובר 2018 הודיעה חברת IBM על רכישת רד האט לפי שווי של כ־34 מיליארד דולר. החברה אמורה להישאר חטיבה עצמאית בתוך IBM.
בישראל.
בשנת 2008 רכשה חברת רד־האט את חברת קומראנט הישראלית. בכך הפך מרכז הפיתוח של החברה לשלוחה הישראלית של רד־האט.
חברת Qumranet הוקמה בשנת 2005 ונקראה על שם קומראן. היא פיתחה את מערכת הווירטואליזציה KVM וכן מערכת קניינית של שולחן עבודה מרוחק בשם SPICE. כשנה לאחר מכן הודיעה רד־האט על שחרור התוכנה של SPICE והמשיכה לפתח ולתחזק אותה.
הנציגה והמפיצה הרשמית של פתרונות רד־האט בישראל היא חברת מטריקס. בשנת 2018 רכשה חברת רד־האט את חברת NooBaa הישראלית
פרויקט פדורה.
פרויקט פדורה הוא פרויקט קוד פתוח, נתמך על ידי הקהילה וממומן על ידי Red Hat. המטרה של הפרויקט היא לקדם התפתחות תוכן חינמי בקוד פתוח, ולהראות שחדשנות אפשרית בעזרת שימוש בתהליכים פתוחים ופורומים ציבוריים.
הנהלת פרויקט פדורה מניעה את הפרויקט קדימה, ההנהלה מורכבת ממנהלי הקהילה וחברי Red Hat, וקבוצה זו מנווטת את כיוון הפרויקט ופדורה (הפצת הלינוקס שפרויקט פדורה מפתח). עובדי Red Hat עובדים על הקוד יחד עם חברי הקהילה והרבה מהחידושים של פרויקט פדורה מוצאים את דרכם לגרסות חדשות של Red Hat Enterprise Linux.
תוכניות ופרויקטים.
One Laptop per Child.
המפתחים של Red Hat עובדים יחד עם מוסד ללא כוונת רווח בשם One Laptop per Child. מטרת המוסד הזה היא ליצור מחשב נייד זול ולספק עבור כל ילד בעולם גישה לתקשורת פתוחה, מקורות מידע פתוחים ולימודים פתוחים. הפיתוח האחרון בטכנולוגיה נקרא The Children's Machine או 2B1.
מערכת ההפעלה שרצה על המחשבים האלה היא גרסה מיוחדת של פדורה המפותחת על ידי עובדי החברה.
דוגטייל.
דוגטייל (באנגלית:"Dogtail") הוא כלי בקוד פתוח מכוון לבדיקת ממשקים גרפיים. תחילה הוא פותח בידי Red Hat, והוא מהווה תוכנה חופשית המופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו. הוא כתוב בפייתון ומאפשר למפתחים ליצור ולבדוק את התכנות שלהם. Red Hat הכריזו על דוגטייל בכנס שלהם בנאשוויל בשנת 2006.
Red Hat Magazine.
Red Hat Magazine (העיתון של רד הט) הוא עיתון המופץ דרך הרשת על ידי Red Hat. העיתון מציג את הבעיות מחוץ לחברה, מבפנים והדגשה על הפיתוח בעזרת טכנולוגיות בקוד פתוח. העיתון מכסה את החדשות מפרויקט פדורה, עדכונים על רישיונות ציבוריים ו-Creative Commons וראיונות עם מנהלי תעשייה ואנשים בעלי השפעה בעולם הקוד הפתוח.
טקסונום
יחידת מגורים