אף על פי שכניסתה של סין העממית לאו"ם נתמכה על ידי רוב מדינות העולם השלישי, תוך ציפייה לכך שסין העממית תהיה תומכת פעילה של קבוצת המדינות הבלתי-מזדהות, סין העממית הייתה בעיקרה שחקן פסיבי בתוך האו"ם מאז 1971. רק לעיתים נדירות הייתה ממש גורם פעיל ויוזם בתוך האומות המאוחדות, מה שהתרחש בעיקר כאשר ראתה כיצד יחזק הדבר את האינטרסים הלאומיים שלה. הדוגמה הראויה ביותר לציון בעניין זה הייתה כאשר בשנות ה-90 של המאה ה-20 הצביעה סין העממית בעד שליחת כוחות השלום למקדוניה וגואטמלה, בתמורה למניעת הכרתן ברפובליקה הסינית.
סין העממית לא הרבתה להשתמש בזכות הווטו שלה במועצת הביטחון. היו רק 4 מקרים בהן השתמשה בזכות זו: ב־1972 הטילה וטו על קבלת בנגלדש לאומות המאוחדות, באותה שנה גם עשתה יד אחת עם ברית המועצות להטלת וטו על הפסקת האש שמאז מלחמת ששת הימים, ב־1997 הטילה וטו על שליחת משקיפים לשמירת הפסקת האש בגואטמלה, וב־1999 הטילה וטו על מתן ארכה נוספת לכוחות שמירת השלום במקדוניה.
מאז השיגור הראשון ב־1990 של משקיפים צבאיים לכוחות שמירת השלום של האו"ם, שלחה סין העממית 3,362 אנשי צבא ל־13 פעולות של כוחות או"ם. ב־1998 שלחה למזרח טימור משטרה אזרחית, כחלק מכוחות האו"ם שם. כמו כן, שלחה סין קבוצה של אנשי צבא בלתי מזוינים אל הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
באופן בולט, מאז סיום המלחמה הקרה סין העממית אינה מנסה להשתמש בארגון האו"ם ככלי ליצירת איזון מול ארצות הברית, זאת בניגוד למה שעושות מדי פעם צרפת ורוסיה. בקבלת החלטה על מלחמת המפרץ ב־1991 סין נמנעה, וכן הצביעה סין בעד הצבת אולטימטום לעיראק בתקופה שקדמה למלחמת עיראק.
התפתחויות בנוגע לטאיוואן.
מאז 1991, הרפובליקה הסינית עומדת על רצונה להשתלב בארגון האו"ם. אלא שבגלל התנגדותה הבלתי מתפשרת של סין לכך, אין שאיפה זו נראית כיום בת-השגה. מדי שנה מאז 1991 עלתה שאלת ייצוגה של הרפובליקה הסינית על סדר היום של האו"ם באמצעות בעלות ברית דיפלומטיות, אלא שהצעה זו נופלת כל פעם מחדש בשל היעדר מספר קולות מספיק בעד הצעה זו.
תומכי עצמאות טאיוואן טוענים, כי אם הממשלה בטאיוואן הייתה מוותרת באופן רשמי על טענתה לשלטון גם על סין היבשתית, ומונגוליה החיצונית, והייתה קוראת לעצמה "רפובליקת טאיוואן", הייתה מדינה זו יכולה להתקבל לאו"ם. הללו אומרים, כי אם טאיוואן הייתה נוקטת בצעד זה, אזי הייתה הקהיליה הבינלאומית במצב קשה של קרע בין זכותם של הטאיוואנים להגדרה עצמית לבין טענת סין העממית, כי טאיוואן היא חלק מזרחי של סין. הצעות שהועלו מאז 1991 לגבי ייצוג של הרפובליקה הסינית מראות בבירור, כי שאיפתה של הרפובליקה הסינית היא לייצג רק את 23 מיליון תושביה ולא את סין כולה. תחת שלטון לי טנג הוי, קראה לעצמה הרפובליקה הסינית, בהצעותיה להצטרף לאו"ם, בשם "הרפובליקה הסינית בטאיוואן". תחת שלטון צ'ן שואי ביאן, ייעדו את השם "הרפובליקה הסינית (טאיוואן)", ויש הקוראים להכניס רק את השם "טאיוואן". ב־15 בנובמבר 2004 הכריז צ'ן כי יפעל לקבלת הרפובליקה הסינית לאומות המאוחדות תחת השם "טאיוואן". הוא צוטט באומרו, כי "טאיוואן היא מדינה ריבונית ועליה להצטרף לאומות המאוחדות תחת השם 'טאיוואן'".
ספקנים מצביעים על כך שלסין העממית יש זכות וטו במועצות הביטחון, והיא נכונה להתנגדות חזקה לאיזושהי הכרה בינלאומית במדינה הטאיוואנית. הם מצביעים גם על כך שארגון האו"ם מסרב לצרף אליו מדינות אשר ריבונותן שנויה במחלוקת. סין העממית מגנה כל צעד לקבלת הרפובליקה הסינית לאומות המאוחדות תחת השם "טאיוואן", כניסיון מתוחכם לקדם את עצמאות טאיוואן, גם אם השם "הרפובליקה הסינית" אינו נשמע ערב יותר לאוזן מבחינת סין העממית.
על אף שבפועל אין ממשלת הרפובליקה הסינית טוענת לשלטון על סין כולה, היא גם לא נסוגה באופן רשמי מטיעון זה. לאור עמדתה של סין העממית, גם קבלת טאיוואן על ידי העצרת הכללית במעמד של משקיפה (בדומה לרשות הפלסטינית) עשויה להיות בעייתית. העצרת הכללית נשלטת על ידי מדינות מתפתחות, רבות מהן בעלות קשרים היסטוריים עם סין העממית, ואחרות מעורבות בעצמן בסכסוכי גבול וריבונות.
בכל זאת, לאורך שנות ה־90 של המאה ה־20, נראה היה כי הרפובליקה הסינית משיגה ייצוג באומות המאוחדות בעזרת סבסוד מדינות מתפתחות, כגון מדינת האי הזעיר טובלו באוקיינוס השקט. אסטרטגיה זו החלה להיתקל בקשיים הולכים וגדלים משהחלה סין העממית לצבור כוח כלכלי, אשר איפשר לה להתנגד לצעדיה של טאיוואן.
גיא עזורי
גיא עזורי (נולד ב-2 ביוני 1963) הוא מאמן כדורגל ישראלי.
קריירה.
עזורי נולד בתל אביב. הוא הצטרף למחלקת הנוער של מכבי תל אביב כשהיה בן 8, ושיחק שם ברציפות עד גיל 18, כאשר התגייס לצה"ל. לאחר שסיים את שירותו הצבאי בשנת 1985, עזורי נסע לארצות הברית כדי לעשות תואר בלימודי כושר גופני ופיזיולוגיה באוניברסיטת לונג איילנד. בעת שהותו הוא קיבל מלגה בקמפוס פוסט פיונירס בארצות הברית שם שיחק ארבע שנים כקשר עד אשר פציעה קשה במפשעה גרמה לו לפרוש ממשחק פעיל בשנת 1989. עזורי גם אימן מספר קבוצות נוער בתקופה זו. לאחר הפציעה, עזורי חזר לארץ ופנה לאימון.
בשנת 1994 חזר עזורי לישראל, ומונה לתפקיד עוזר המאמן במכבי תל אביב, תחת אברהם גרנט, במקביל להיותו מאמן הכושר של הקבוצה. ביוני 1999, בזמן ששימש כמאמן הכושר של מכבי תל אביב, נתן עזורי לשחקן מכבי תל אביב דאז, כפיר אדרי, תוסף מזון המכיל את סם האפדרין, אשר אסור לשימוש בענף הכדורגל. כעונש, הורחק גיא עזורי לשנתיים ממגרשי הכדורגל (בהמשך העונש הופחת לשנה), כפיר אדרי הורחק לשישה משחקים, ואילו הקבוצה קיבלה עונש כבד של הפחתת 4 נקודות וקנס של 100 אלף ש"ח. פרשה זו זכתה לכינוי "פרשת האפדרין".
בשנת 2000, לאחר חזרתו מההשעיה, שימש כמאמן הכושר של קבוצת בני יהודה תל אביב. לאחר שהמאמן הראשי של הקבוצה, אלי אוחנה, עבר לבית"ר ירושלים, עזורי עבר יחד איתו.
בספטמבר 2005 מונה עזורי למאמנה הזמני של בית"ר ירושלים, בעקבות התפטרותו של אלי אוחנה מהתפקיד. מאחר שלא הייתה בידיו תעודת מאמן, הוא נזקק לחסדי ארגון המאמנים, שנתן לבית"ר אישור זמני לכך, עד שיימצא מאמן חדש. לאחר שנגמרה הארכה, בית"ר החתימה את ההולנדי טון קאנן כמאמנה, וגיא עזורי הועבר לתפקיד עוזר המאמן. עזורי שימש כעוזר המאמן בבית"ר גם תחת לואיס פרננדז אשר התפטר בסיום אותה עונה. באותו קיץ הוחתם המאמן הארגנטינאי אוסבלדו ארדילס אשר לא היה מעוניין בעזורי כעוזר מאמן ועזורי החליט לאמן את הנוער של בית"ר, מספר מחזורים לאחר תחילת עונת . במחלקת הנוער של בית"ר, זכה בעונה זו בדאבל (אליפות וגביע המדינה לנוער) לראשונה בתולדותיה. עונה לאחר מכן הקבוצה זכתה באליפות נוספת תחת הדרכתו.
ב-21 באוגוסט 2008, לאחר התפטרותו של ניצן שירזי, התמנה עזורי למאמן מכבי פתח תקווה. לאחר חילוקי דעות בין עזורי להנהלה בנוגע לבניית הסגל ולתפקוד הקבוצה, פורסמו בתקשורת דבריו של נשיא מכבי פתח תקווה עמוס לוזון, שאמר: "אם היה לי את הכוח להתמודד שוב עם פיטורי מאמן ועם חיפושים אחרי מאמן מתאים וכל העלייהום של התקשורת, הייתי נפטר עכשיו מגיא עזורי". על רקע זה התפטר עזורי מתפקידו. לאחר ההתפטרות הכחיש לוזון כי אמר את הדברים שיוחסו לו.
ב-28 במאי 2009 מונה עזורי למאמנה של הפועל באר שבע והחליף בתפקיד את גיא לוי. לאחר פתיחת עונה בינונית ורצף תוצאות לא מוצלחות בקבוצה במהלך עונת 2010/2009 החלו אוהדי באר שבע למחות כנגד תפקודו כמאמן. המחאות הגיעו לשיא באלימות מילולית ופיזית כלפי המאמן. זמן קצר לאחר מכן התפטר עזורי ממשרת המאמן.
ב-14 ביוני 2010 מונה עזורי למאמנה של הפועל אשקלון. לאחר חילוקי דעות בינו לבין נשיא הקבוצה, כאשר הנשיא מינה את אלי מחפוד למשרת המאמן, התפטר עזורי מתפקידו.
ב- 22 במאי 2011 חתם על חוזה לאמן את הפועל כפר סבא וארבעה חודשים לאחר מכן התפטר מתפקידו.
בספטמבר 2013 מונה עזורי לעמוד בראש המערכת המקצועית באקדמיה לכדורגל לנערות שהקימה ההתאחדות לכדורגל בישראל ושימש כמאמן נבחרת ישראל לנשים עד גיל 19, אותה הוביל בטורניר הראשון בתולדותיה בשנת 2015. לאחר מכן מונה למאמן נבחרת הנשים הבוגרת, ובאפריל 2017 הוביל אותה למוקדמות גביע העולם. במהלך 2019 סיים את עבודתו בנבחרת הנשים, ומונה למאמן נבחרת הנוער של ישראל (גברים, עד גיל 19). לאחר מכן המשיך בעבודתו כמנהל הטכני של הנבחרות הצעירות לנשים.
חיים אישיים.
עזורי נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בהרצליה.
קישורים חיצוניים.
תרנגול כפרות
מכבי פתח-תקווה
ביופידבק
בִּיּוֹפִידְבֵּק או מָשׁוֹב בִּיּוֹלוֹגִי הוא שיטת טיפול באמצעות מערכת ממוחשבת המנטרת מדדי גוף, שנועדה לאפשר למטופל שליטה טובה יותר על גופו ועל תגובות פיזיולוגיות ורגשיות במצבים של כאב, לחץ וחרדה, ובמצבי גיוס משאבים משמעותי, פעילות ספורטיבית או חשיבתית.
הטיפול בביופידבק מבוסס על הרעיון שמערכת העצבים האוטונומית יכולה להיות נשלטת מבחינה רצונית על ידי התניה אופרנטית.
השיטה פותחה החל משנות ה-40 של המאה ה-20 והיא נמנית עם שיטות הרפואה האלטרנטיבית והטיפול הקוגניטיבי-התנהגותי.
מהלך הטיפול.
הביופידבק פועל על עקרון הלמידה דרך משוב (פידבק) מיידי.
הוא כולל שלושה תהליכים שונים המנוהלים על ידי המכשור האלקטרוני המשמש לטיפול:
הטיפול בביופידבק לרוב נמשך מספר שבועות או חודשים (10-15 מפגשים או יותר), לאחריהם המטופל אמור להיות מסוגל ליישם את מה שלמד גם מחוץ למסגרת הטיפול, בכל עת שהדבר נדרש.