על פי הערכות כ-300 חוקרים יוצאים מדי שנה להכשרת פוסט דוקטורט בחו"ל, כ-2,000 חוקרים ישראלים פעילים עובדים במוסדות ההשכלה הגבוהה בחו"ל, בעיקר בארצות הברית ואירופה.
היציאה לפוסט דוקטורט מהווה לא פעם תקרת זכוכית לנשים והנתונים מראים אחוז נמוך של נשים המשתלבות כחברות סגל במשרה קבועה באקדמיה.
המעבר לחו"ל רווי אתגרים מקצועיים ואישיים – הצורך להתקבל למעבדה נחשבת, ניתוק בן/בת הזוג מהקריירה, הבדלים תרבותיים, התמודדות עם שפה זרה והסתגלות הילדים.
במהלך השהות מתרופפים הקשרים של החוקרים עם ישראל והזהות הישראלית של ילדיהם לעיתים נשחקת.
מנתוני המועצה להשכלה גבוהה עולה כי ב 2016 היו כ-550 חוקרים במשרה קבועה באקדמיה במקצועות מדעי החיים. רק 7% מבוגרי דוקטורט במדעי החיים מצליחים למצוא עבודה באקדמיה, אף שזו לרוב כוונתם. עוד 9% משתלבים בתעשיית הביוטק, כולל האגרו-טק (חדשנות בחקלאות). במערכת הבריאות (לרוב כעובדי ומנהלי מעבדות) משתלבים עוד כ-14.5%. כלומר, רק כ-30% עובדים ממש במקצוע.
אחת הסיבות לפער זה היא שבוגרי דוקטורט במדעי החיים, כולל מסיימי לימודי בתר- דוקטורט בישראל ומחוצה לה, חסרים את ההכשרה הנדרשת לתעשייה הישראלית.
היסטוריה.
הארגון הוקם בבוסטון בשנת 2006 על ידי ד"ר שמוליק הס, ד"ר גיל בלנדר (שניהם היו בתקופת פוסט דוקטורט) ורמי לוטם, והחל כקבוצה מקומית שבאה לתת מענה ותמיכה לפוסט דוקטורנטים במדעי החיים בתקופת השהות בחו"ל ולסייע להם בחזרה לישראל.
עם הזמן החלו לקום קבוצות דומות במקומות נוספים בצפון אמריקה וב-27 במרץ 2008 נרשם הארגון בישראל כעמותה בשם BioAbroad- לעידוד חזרה וקליטה של מדענים ישראלים.
ב 2016 החליטה האספה הכללית של הארגון על שינוי שם הארגון מ-BioAbroad ל-ScienceAbroad – ארגון המדענים הישראלים בחו"ל, על מנת שהשם ישקף את קהל היעד הרחב אליו פונה הארגון – חוקרים ישראלים מכל תחומי הדעת. ההחלטה אושרה על ידי רשם העמותות.
יו"ר הארגון מאז הקמתו הוא ד"ר שמוליק הס, מייסד שותף של הארגון. מנכ״ל הארגון הוא נדב דואני.
חזון ומטרות.
חזון.
"ישראל תהא אבן שואבת לחוקרים והמחקר בה ימונף באמצעות קהילת חוקרים ישראלים גלובלית פעילה ומחוברת לישראל".
ססמת הארגון.
בעברית: "מחברים את מיטב המוחות לישראל" - הססמא מבטאת זו לצד זו את השאיפה מחד להשיב את המוחות של החוקרים לישראל ומאידך לשמר את הקשר עם אלו שנשארים בחו"ל כך שיקיימו שיתופי פעולה מדעיים, מסחריים ויסייעו להסברה הישראלית.
באנגלית הססמה היא: "Great Minds Think Israel" - גם כאן יש עמימות לנושא השבת מוחות, יש כאן גם רמיזה לפעילות ההסברתית למען ישראל בה מעורב לעיתים הארגון.
קהל היעד.
על מנת להתקבל כחבר/ה ב ScienceAbroad צריכים להתקיים התנאים הבאים:
רב החברים בארגון הם פוסט דוקטורנטים מתחומי מדעי החיים, סטטיסטית הם מהווים מסה עיקרית בקרב החוקרים הישראלים היוצאים לפוסט דוקטורט בחו"ל. מאז שינוי שם הארגון מ- BioAbroad ל- ScienceAbroad מושקע מאמץ בהגעה לחוקרים בדיסיפלינות נוספות.
בשל מיעוט התקנים באקדמיה פועל הארגון להרחבת הקשרים בתעשייה. האתגרים הם רבים, קהל היעד- החוקרים, לרב מעוניין לחזור לאקדמיה וחסר כלים וידע להשתלבות במחקר בתעשייה.
בתחילת 2017 היו חברים בארגון כ־2800 מדענים, מעל ל-700 מדענים ששבו עם משפחותיהם לישראל כאשר 60% השתלבו במחקר באקדמיה ו 40% בתעשייה.
פריסה.
לארגון פריסה בינלאומית ורישום חוקרים בלמעלה מ 300 קמפוסים ברחבי העולם. סיינסאברוד מפעיל 23 מרכזים בקמפוסים בארצות הברית, קנדה ואנגליה. כל מרכז מנוהל על ידי חוקר מתנדב שבנוסף לפעילות המחקר גם מנדב את זמנו לתפעול המרכז ונהול קהילת החוקרים המקומית.
במרכזים מתקיימים מפגשים חברתיים ומקצועיים באופן תדיר המנוהלים על ידי מטה סיינסאברוד היושב בישראל.
פעילות הארגון.
הארגון מספק מעטפת תמיכה לחוקר ומשפחתו החל מההחלטה לצאת לפוסט דוקטורט בחו"ל, לאורך השהות ולקראת חזרה באמצעות:
במהלך השנה מתקיימים אירועים שוטפים במרכזים בקמפוסים בחו"ל ובפעילות מקוונת (וובינרים). האירועים הקהילתיים מייצרים קשרים מקצועיים וחברתיים בין חברי הארגון ומשמרים את הזהות הישראלית שלהם ושל משפחותיהם. האירועים המקצועיים מאפשרים מפגשים עם אנשי מפתח באקדמיה והתעשייה בישראל ליצירת רישות (Networking) ומספקים לחוקרים כלים וידע לקראת חזרה לישראל.
מרכז התעסוקה של הארגון מחבר חוקרים עם מעסיקים ומציע אפשרות למנטורינג של בכירים. תוכנית מלגות הטיסה מאפשרת לחוקרים המבקשים להגיע לראיונות עבודה בישראל סבסוד של כרטיס הטיסה.
הארגון מבקש לפעול בקרב מקבלי ההחלטות בישראל להגדלת ההיצע התעסוקתי ולקליטה מוגברת של חוקרים מחו"ל.
חברי הארגון מתנדבים בפעילות למיתוג ישראל בשיתוף עם ארגונים פרו-ישראלים בקמפוסים בחו"ל ורואים בכך שליחות ציונית.
שותפים.
הארגון מהווה מזה שנים ספק של משרד העלייה והקליטה לנושא קשר עם מדענים ישראלים בחו"ל.
לארגון שותפות עם כל האוניברסיטאות בישראל וחלק מהמכללות, חברות תעשייה ( טבע, אורמד, תמרקין, ואלין) וארגונים פילנתרופיים (Israeli American Council)
קישורים חיצוניים.
מאמר של נדב דואני מנכ״ל הארגון ב-ynet
כתבה בחדשות 12 על סדנת החשיפה לתעשייה
פורד ורסאי
פורד ורסאי (באנגלית: Ford Versailles) היא מכונית משפחתית, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב Ford Motor Company Brasil Ltda, חברת בת של קונצרן הרכב פורד, בשיתוף פעולה עם "Autolatina", בין השנים 1991–1996.
תאוצת דגם "פורד ורסאי", בין 0–100 קמ"ש היא 11.2 שניות (מנוע 1,984 סמ"ק, המפיק 125 כ"ס).
שיתוף פעולה בין פורד לפולקסווגן, הקמת יצרן הרכב המשותף "Autolatina".
בברזיל, יוצר על ידי "Volkswagen do Brasil Ltda" מקונצרן הרכב הגרמני פולקסווגן, דגם ה"Volkswagen Santana", שהיה מאוד דומה במארז, ובחיצוניות, לדגם ה"פורד Versailles", וזאת לאחר שפולקסווגן ופורד הקימו בשיתוף פעולה, בין "Volkswagen do Brasil Ltda", ו"Ford Motor Company Brasil Ltda" את חברת יצרנית הרכב "Autolatina", שפעלה בברזיל ובארגנטינה.
אהרון שולוב
רם וינוגרד
רם וינוגרד (נולד בכ"א בשבט ה'תשכ"ז 1 בפברואר 1967) הוא שופט בית המשפט המחוזי בירושלים.
ביוגרפיה.
נולד בארצות הברית ליוסף ורבקה, שהיו בשליחות חינוכית בארצות הברית וחזרו באותה השנה לישראל. למד בישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים ובמסלול הסדר בישיבת הר עציון. שירת ביחידת מגלן. בשנת 1992 הוסמך לרבנות.
בשנת 1994 סיים את לימודי המשפטים בהצטיינות באוניברסיטה העברית בירושלים. את ההתמחות עשה בבית המשפט העליון אצל השופט אליעזר גולדברג וכעבור שנתיים הוסמך לעריכת דין. בשנת 1996 סיים לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטת אוקספורד באנגליה. עבד כעורך דין במשרד העוסק בתחום האזרחי בירושלים ועם השנים נעשה שם לשותף. שימש כמורה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ובמכללה האקדמית למשפטים ברמת גן.
בשנת 2003 התמנה לשופט בבית משפט השלום בירושלים. בשנת 2012 התמנה לשופט בבית המשפט המחוזי בירושלים.
בשנת 2021 נכנס בשלישית לרשימת המועמדים לשיפוט בבית המשפט העליון לאחר שמועמדויותיו הקודמות בשנים 2017 ו-2018 לא צלחו.
נשוי לעו"ד תהלה וינוגרד, סגנית היועץ המשפטי במשרד מבקר המדינה, אב לארבעה וסב לנכדים. גר בירושלים.
מפסיקותיו.
בשנת 2012 הורה על פינוי שלוש משפחות יהודיות מבית מגורים בעיר חברון לאחר שקיבל את טענות הבעלות של העותרים הפלסטינים.
בדצמבר אותה שנה ישב בהרכב שופטים שהרשיע את הרב אליצור סגל בעבירת "העלבת עובד ציבור", בגין מאמר שפרסם ב-2004 נגד הרב הצבאי הראשי, תא"ל ישראל וייס. לימים בשנת 2017 הפך בית המשפט העליון את פסק הדין ובהרכב של תשעה שופטים, זיכה את סגל פה אחד.
בשנת 2014 פסק כי פעילות נגד התבוללות אינה מהווה בהכרח עבירה פלילית.
בשנת 2015 קיבל את ערעורו של פעיל הר הבית וחבר המחתרת היהודית יהודה עציון וביטל את הרחקתו מההר. בהחלטתו ביקר את התנהלות המשטרה בפרשה וקבע כי התנהגותה כלפי עציון מהווה "מדרון חלקלק".
בדצמבר 2017 דחה את תביעת העותרים הפלסטינים, תוך כדי גילוי שליטה בחוקי הקרקעות העות'מאניים, וקבע כי אדמות קיבוץ ראש צורים שבמרכז גוש עציון, שייכות לחברת הימנותא שבבעלות הקרן קיימת לישראל.
בשנת 2018 דחה את תביעת 130 מיליון הש"ח של עיריית ירושלים נגד יזם פרויקט הולילנד הלל צ'רני, והשית עליה הוצאות משפט של יותר ממיליון ש"ח.
בינואר 2019 ישב בהרכב שופטים שהחמיר את העונש שהשית בית משפט השלום על מהנדס הבטיחות אורן ורשבסקי, שהורשע בגרימת מותה ברשלנות של סגן הילה בצלאלי בטקס המשואות ב-2012. הרכב השופטים ווינוגרד ביניהם לא הסתפקו ב־400 שעות לתועלת הציבור שהשית בית משפט השלום על ורשבסקי, וגזרו עליו תשעה חודשי מאסר. זאת בשל קביעתם כי "אין ראיות התומכות בהחלטת בית משפט השלום להקל בעונשו של ורשבסקי בשל מצבו הבריאותי".
במרץ 2021 דן בעתירה שהוגשה נגד הנגשת מערת המכפלה לנכים באמצעות בניית מעלית באתר המקודש תוך הפקעת שטח מידי עיריית חברון, יוזמה של כמה ארגוני נכים וארגון בצלמו ביניהם. עתירה זו זכתה להד תקשורתי רב ואחרי כמה דיונים במסגרתם דחה בקשת נכים להצטרף למשיבים בעתירה, אישר וינוגרד את ההנגשה תוך דחיית טענת חוסר המידתיות עליה עמדו העותרים.
רועדיים
מקלע ShKAS