בין השנים 1923 - 1943 היה העיירה תחת המנדט הצרפתי על סוריה ולבנון במסגרתו הוקמה מדינת לבנון הגדולה שלאחריו קיבלה לבנון עצמאות.
בין אוקטובר 1982 ליוני 1985 היה הכפר בשליטת מדינת ישראל, בעקבות מלחמת לבנון הראשונה.
בדצמבר 1988 התרחש בעיירה קרב בין חזבאללה לתנועת אמל, כחלק מ"מלחמת האחים" , שלאחריו בינואר 1989 נכנסו כוחות קומנדו סורים לעיירה לכפות הפסקת אש.
טבח סוחמור.
ב־19 בספטמבר 1984, חייל צד"ל שיעי מסוחמור דיווח למפקדיו שחוליית טרור שחיפשו אחריה מתחבאת בכפרו. אם יבואו לקחתו בסביבות חצות, יובילם למקום המסתור של החוליה. באותו לילה יצאו מגדוד ראשייה של צד"ל קומנדקר וג'יפ כדי לקחת את המודיע. הג'יפ נשאר במבואות הכפר בעוד תשעה החיילים שנסעו בקומנדקר המשיכו לעבר העיירה. הם הגיעו לביתו של המודיע ודפקו על הדלת. נאמר להם שהוא לא בבית. הם עלו חזרה על הקומנדקר והתחילו לחזור לכיוון הג'יפ. ואז נורה והתפוצץ טיל אר פי ג'י על מכל הדלק של הרכב. ארבעה חיילים, שלושה מהם דרוזים, נשרפו למוות תוך שניות. חמשת האחרים יצאו בכוויות קשות. ככל הנראה האירוע היה מלכודת מתוכננת לחיילי צד"ל.
בבוקר 20 בספטמבר 1984 אישר צה"ל למפקד צד"ל, הגנרל אנטואן לחד, להטיל מיד סגר על הכפר ולחפש חשודים. קציני צה"ל, שחששו מנקמת דם, אסרו על לחד לשתף דרוזים מרשאיא, אבל התירו לו להפעיל יחידה דרוזית מחאצביא. כאשר רוכזו גברי סוחמור לחקירה במרכז הכפר, פרצו לכפר שבעה דרוזים חמושים, קצתם במדי צד"ל, וירו בעצורים. 13 נהרגו ו-25 נפצעו לפני שהגנרל לחד וקציני צה"ל, שנכחו במקום, הצליחו לעצור את מרחץ הדמים.
שבעת הרוצחים נעצרו בידי צד"ל, ובעקבות שאילתה של חבר הכנסת יוסי שריד, שר הביטחון יצחק רבין הבטיח שהם יועמדו לדין. למרות זאת, הם שוחררו כעבור זמן קצר, לאחר שהגנרל לחד יזם סולחה בין השיעים של סוחמור לדרוזים של ראשיא.
בעקבות הטבח מפקד יחידת הקישור ללבנון, שלמה אליה, מינה ועדת בדיקה. האירוע התרחש כחצי שני לאחר הקמת צד"ל ומינוי אנטואן לחד למפקדו. הוחלט להדק את הפיקוח על צד"ל, לבצע סיורים בשעות הלילה רק בשיתוף צה"ל ולהגדיל את מספר הקצינים החונכים שצה"ל מינה לכל פלוגה.
אריה קוץ
אריה קוץ (באנגלית: Arie Kutz; נולד ב-9 במרץ 1953) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי. משמש יו"ר האגודה לידידות ישראל-יפן. זכה בשנת 2016 ב"עיטור מסדר השמש העולה", מטעם קיסר יפן "על תרומתו לקידום היחסים וההבנה ההדדית בין יפן וישראל". באותה שנה (2016), נבחר על ידי מגזין "בניין דיור", כאחד מ-30 פורצי הדרך באדריכלות הישראלית. בנוסף, בחר המגזין ("בניין דיור") במשרד האדריכלים "ניר-קוץ אדריכלים", כאחד מתוך 100 האדריכלים המשפיעים בעשור האחרון במציאות הישראלית. משרד האדריכלים שבבעלותו נחשב אחד ממשרדי האדריכלים החשובים בארץ.
ביוגרפיה.
קוץ למד בתיכון עירוני "אוהל שם" ברמת גן. לאחר השירות הצבאי, המשיך ללמוד בטכניון וסיים בשנת 1979 תואר ראשון
באדריכלות (B.Sc), במקצוע - אדריכל ובונה ערים. בשנים 1981–1984, שהה ביפן במסגרת מלגת לימודים לתואר שני, שקיבל ממשרד החינוך היפני. הוא למד לתואר השני במכון הטכנולוגי של טוקיו (Tokyo Institute of Technology. M.Sc), במחלקה להיסטוריה של האדריכלות היפנית, בהנחיית פרופסור היראי קיושי (שימור מבנים ושיקום עירוני) ובהנחיית פרופסור קאזואו שינוהרה (אדריכלות מבנים). נושא התזה שלו: The Approach - way to the Japanese Traditional House - a case study in time conscious architecture.
בתחילת דרכו המקצועית (1981-1975; 1988-1984), עבד במשרד האדריכלים יסקי-גיל-סיון (אברהם יסקי, יעקב גיל ויוסי סיון), על פרויקטים שונים. הפרויקט האחרון שלו במסגרת זו, היה תכנון מרכז קניות "קניון השרון" בנתניה, מִשְׁלָב התכנון הרעיוני ועד לגמר אכלוס הקניון; עם סיום עבודתו במשרד זה, (1988), החליטו אשתו האדריכלית רָנִּי ניר והוא לצאת לדרך עצמאית, והקימו את משרד האדריכלים ניר – קוץ אדריכלים בע"מ; בשנת 1991, נבחר לשמש כחבר צוות תכנון מרכז תל אביב, תפקיד שכיהן בו כשש שנים (1997-1991); לאחר סיום עבודתו בעיריית תל אביב, בשנת 1997, הקים את חברת תא מתכננים בע"מ (חברה לתכנון עירוני), ובשנת 1999, הקים יחד עם אדריכלי הנוף פול פרידברג ("Paul Friedberg)" ודורית שחר את "סטודיו אדריכלות נוף בע"מ". מספר שנים לאחר מכן (2003), מונה ראש צוות התוכנית להתחדשות וציפוף מרכז ירושלים. בין שאר תפקידיו, הכין תוכנית אב לשכונת מאה שערים, שיקום מרכז שפרעם ועוד.
לאור החלטת הממשלה לפנות את בסיסי צה"ל ממרכז הארץ, (שלישות, צריפין וכו'), ולהעתיקם לנגב, ערך אריה קוץ בשנת 2013, את התוכנית לבניית מגדלי מגורים בני 33–47 קומות. מגדלי המגורים, יוקמו לאחר פינוי הבסיס (בסיס "מחנה גנים" - בסיס "השלישות" - מחנה "מקלף") ברמת גן. כמו כן, יוקם פארק רחב היקף על השטח שיפונה ויועבר לרשות עיריית רמת גן. מינהל מקרקעי ישראל יקבל לשיווק את מתחמי המגורים; פעילותו המקצועית, המקיפה את כל תחומי מקצוע האדריכלות, תכנון הערים ותכנון הנוף, הובילו אותו בשנת 2015, למינוי כראש צוות שדרוג אזור תעשייה רמת החייל עבור עיריית תל אביב, בתפקיד זה כיהן במשך שלוש שנים (2018-2015). משרד האדריכלים שבבעלותו, עוסק גם בהקמת שכונה חדשה בנצרת עלית, כאשר 300 דירות תיועדנה לזוגות צעירים. תוכנית נוספת, לשכונה חדשה בשם "מ5", תוכננה במועצה המקומית ג'ש (גוש חלב).
לאחד השיאים החשובים במאמציו לשלב צמחייה בבניינים, הגיע עם הזכייה בתחרות לתכנון אגף חדש לחברת "צ'ק פוינט", בשנת 2011. בשנת 2018 הסתיימה הקמתו של האגף החדש ובו קירות ענק מחופי צמחייה.
קוץ עוסק גם בליווי והדרכת סיורים מקצועיים ביפן. בשנת 1984, לאחר שובו מהלימודים ביפן, פנה אליו האדריכל אברהם יסקי, שהיה יו"ר "אגודת הארכיטקטים והאינג'נרים בישראל", וביקש ממנו לתכנן, ללוות ולהדריך סיור מקצועי לאדריכלים ביפן. אריה קוץ עבר לצורך זה הכשרה כמלווה קבוצות, והסיור המקצועי הראשון "יצא לדרך", בסתיו 1985. מאז אותה שנה, מלווה קוץ כל שנה, פעם או פעמיים, קבוצות אדריכלים ישראליים לסיור מקצועי ביפן, להיכרות עומק עם תרבות יפן, ובדגש על האדריכלות היפנית. בדרך זו, חשף אריה קוץ, להשפעה של האדריכלות היפנית, למעלה מאלף אדריכלים ואדריכליות ישראליים. על כך, בין השאר, זיכה אותו מגזין "בניין ודיור" בתואר "פורץ דרך".
קוץ מלמד בחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב.
נשוי לאדריכלית רָנִּי ניר.
סגנון.
בעבודותיו באדריכלות בניין או באדריכלות נוף, קיימת השפעה מהתרבות היפנית. תרבות שצילם, תיעד והפנים במשך שנים רבות. הוא למד את השפה היפנית ויודע אותה על בורייה, הוא מכיר ויודע את קוד ההתנהגות היפנית, אותו למד בדקדקנות בשהייתו בארץ זו. עולמו הפנימי הוא הגישה האסתטית היפנית, היחס לחומרים הפשוטים, לטבע.
לדבריו של אריה קוץ, כבר במאה ה-16, החלו היפנים להעריך ולכבד את הבית הפשוט, העשוי עץ, נייר ומחצלות הקש
(הטטאמי), לעומת האדריכלות והעיצוב המונומנטליים, הבנויים מחומרים פחות אורגניים אך חסינים ועמידים יותר, שקיבלו בירושה מהתרבות הסינית. היפנים שינו את התרבות הזו ושיכללו אותה. בתקופה זו עוצבה האדריכלות היפנית, אדריכלות המצטיינת באיפוק וטעונה משמעויות ושימוש בהפכים. קוץ טוען בדבריו, כי ה"עיצוב יפני" היה תמיד מורכב, מגוון ורב פנים.
אחד המרכיבים המופיע תדיר בעבודותיו, הוא האלכסון, המאופיין גם אצל היפנים, לדברי אריה קוץ, האלכסון נמצא בתוכו בנשמתו. הוא מביא כדוגמה את שבילי הגן היפני, שתמיד יהיו אלכסוניים - בזיגזג. לעומת הגישה המערבית המסורתית הגורסת, שבין שתי נקודות יחבר קו ישר אחד. וכך גם עבודותיו המשלבות בין הישן לחדש, כמו בניין הבנק הבנלאומי בתל אביב אשר תוכנן על ידי משרד האדריכלים האמריקאי פיי-קוב-פריד (Pei-Cobb-Freed) יחד עם משרדו של אריה קוץ, ושילב שני בניינים לשימור - בית ועד הקהילה ובית רבקה גרינוולד. בבניין הבנק הבנלאומי הראשון, אפשר להבחין באלכסון, כפי שמשתמע מדבריו, כי נמתח קו אלכסוני מהפינה הצפון מזרחית של בית ועד הקהילה, לפינה הדרום מערבית של בית לוין. המשולש, לדברי אריה קוץ, הוביל לרעיון העיצובי של המגדל כמערכת של מנסרות משולשות. דוגמה נוספת, ניתן לראות בחזית הבניין של תיאטרון הבובות בעיר חולון.
אריה קוץ נחשב כבר-סמכא בתחום הבנייה הירוקה. הוא מסביר, שהאדם צריך להתאים את עצמו לסביבה בה הוא חי, וכך ליצור מרקם אקלים נכון שהתוצאה תהיה מההתחלה, תכנון ביתו ובנייתו בהמשך עם מרקם אקלים נוח, בניין שיתאים לסביבה בה הוא מוקם. זה, לדעת קוץ, הדבר הבולט ביותר או החשוב ביותר. הוא מנמק זאת בכך, שהקידמה היא המפריעה לנו. האדריכלות השכילה לתת פתרונות מצוינים ליצירת מרקם אקלים ותכנון ירוק, אולם מערכות מיזוג האוויר גרמו להפרת האיזון הנכון. היום, כאשר הטמפרטורה והלחות בחוץ עולה, אתה מדליק מיד מזגן, והוא אינו מתנגד להפעלת מיזוג האוויר, אולם יש להפעיל אותו במינון נכון. לדבריו, לאורך ההיסטוריה, נבנה הבית המסורתי תמיד על פי חוקים ירוקים, בניית בית הסתמכה ונשענה על החומרים הזמינים שהיו במקום בנייתו. אלא, שהטכנולוגיה המתקדמת הביאה לכך שהאדריכלים איבדו את הידע הבסיסי והחשוב - השימוש בחומרים הזמינים והפשוטים, המגיעים מהטבע הקרוב. לכן, יש לדאוג לאוורור נכון בבית, כדי שלא יהיה צורך להדליק מזגן.