שיטה נוספת לתפעול הצופרים הייתה דרך פרוטוקול DTMF, פרוטוקול טלפוניה המשדר בצורה אלחוטית (או עם קו טלפון) מספר חיוג סודי הדומה לחיוג מספר טלפון אשר מכיל גם אותיות כדי להקשות על פיצוח הצופן. בצופרים היה מקלט אשר שימש כמכשיר טלפון, וכך על ידי חיוג למספר מסוים והקשת קוד מסוים אחר, היה ניתן להפעיל את הצופר לסימון רגיעה ולסימון סכנה. לאחר מכן הפעלת הצופרים עברה לפרוטוקול INTRAC. כאשר פורקו הצופרים הישנים הפסיקו להשתמש בפרוטוקול INTRAC.
החל מסוף שנות ה-90 מחליפים את הצופרים הישנים צופרים אלקטרונים המיובאים ומתוחזקים על ידי קבלני משנה של צה"ל, הצופרים האלקטרוניים הראשונים מתוצרת החברות מוטורולה, Altec, Federal signal, Whelen וטלקול החליפו את הצופרים המכניים בעיקר במגזר הכפרי ולקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 גם במרכזי הערים הגדולות, דוגמת דגם ECN3000 של חברת HÖRMANN. הצופרים האלקטרוניים קטנים בהרבה: צופר מדגם ECN3000 מורכב מ-20 רמקולים קטנים וגובהו כ-3 וחצי מטרים; וצופר מדגם חדש וקטן עוד יותר, של חברת ATI Systems מדגם מורכב מ-8 רמקולים קטנים וגובהו כשני מטרים
צופרים אלו ממוקמים בדרך כלל על גגות מבני ציבור, בתי ספר, גני ילדים ולעיתים על מבני תעשייה ומשרדים. טון הצפירה מורכב מסינתזה של אותות חשמליים המוגברים ומושמעים דרך הרמקולים של הצופר, כך שהצופר האלקטרוני הוא מערכת כריזה לכל דבר וכן ניתן להשתמש בו גם לצרכים אחרים.
במקרים בהם אין מבנים שניתן להרכיב עליהם את הצופר, הוא מותקן על עמוד גבוה מהקרקע. יתרונם הגדול של הצופרים האלקטרוניים הוא בפשטות התקנתם היחסית, אמינותם ויכולת הכריזה שלהם. ישנם בישראל קרוב לשלושת אלפים צופרים המשרתים הן את המגזר העירוני והן את הכפרי. הצופרים האלקטרוניים מאפשרים גם כריזה מילולית חופשית על ידי פיקוד העורף ובשעת הצורך גם שידור הודעות מוקלטות כדוגמת הנחיות לציבור או מידע במקרה חירום.
הפעלת האזעקה נעשית מרחוק באמצעות תקשורת אלחוטית ומערכת שליטה אשר מתקשרת עם כל הצופרים ואף יכולה לקבל דיווח על תקלות.
כמו כן קיימת כיום אפשרות להפעיל את האזעקה באזורים שונים בארץ באופן חלקי, כך שבזמן אמת מערכת ההתרעה מאתרת בעצמה את הטיל או הרקטה, מחשבת את אזור נפילתו, ומפעילה את הצופרים רק באזור הנדרש: בזמן מלחמת המפרץ, בזמן שיגורו של טיל הופעלה האזעקה בכל המדינה, בזמן מלחמת לבנון השנייה היו בישראל 25 אזורי צפירה, ובמבצע צוק איתן (2014) היו 255 אזורי צפירה, בשנת 2019 היו 1,800 אזורי צפירה.
צפירות זיכרון.
מאז התקנתם ועד היום, משמשים צופרי האזעקה בישראל לתכלית נוספת - צפירות הדומייה השנתיות הקבועות: ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. צפירות אלו נשמעות ברחבי המדינה כצפירת הרגעה (טון רציף) לזמן קצוב. צפירות כאלו נשמעו מהצופרים גם לאחר אסון צור הראשון ובמהלך הלווייתו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לאחר הירצחו.
פריסה ותחזוקה.
צופרי האזעקה פרושים ברחבי המדינה בכל המקומות המיושבים, אך בדרכים ובמקומות שאינם סמוכים ליישוב לא ניתן לשמוע אותם. לשם כך מתקיימות פריצות לשידורי הרדיו בזמן אזעקת אמת לתדרים אזוריים שהוקצו מראש, שבזמן רגיעה משדרים כרגיל ובזמן אזעקה מתקיימת פריצה מיידית לשידור על ידי פיקוד העורף ומשודרת אזעקה. כמו כן בימי הזיכרון מושמעות צפירות הדומייה ברובם המוחלט של ערוצי הרדיו בישראל.
מדי פעם, כדי לבדוק את תקינותם של צופרי האזעקה באזור צפירה מסוים - עורך פיקוד העורף ניסוי צופרים בכך שבשעה ובתאריך שנקבע מראש הוא מפעיל צפירה עולה ויורדת או אזעקת "צבע אדום" בכל הצופרים באזור הצפירה לזמן קצוב. הניסויים ידועים מראש, ועל מנת למנוע בהלה בקרב הציבור בכך שיחשוב שמדובר באזעקת אמת - פיקוד העורף מפרסם הודעה מראש על קיום הניסוי באמצעי התקשורת. נוהל ניסוי הצופרים הוא חלק מהפקת הלקחים של צה"ל לאחר כשלים במלחמת לבנון השנייה, בה בין השאר חלו תקלות רבות במערכות האזעקה, ורבים לא שמעו את האזעקה בזמן מטחי הטילים שנורו לאזור, דבר שגרם לנפגעים בנפש.
סוגי התרעות מפני סכנות בישראל.
התפתחות דרכי ההתרעה.
עד לשנת 2014, התרעות פיקוד העורף היו זמינות כאזעקה ובביפר בלבד (לכבדי שמיעה).
התרעות בטלוויזיה.
מספר ימים אחרי תחילת מבצע צוק איתן, החל פיקוד העורף בשידורי התרעות על גבי מסך הטלוויזיה, תחת הכותרת "פיקוד העורף התרעה במרחב". ההתרעה כללה את סמליל פיקוד העורף ואת שמות המרחבים אליהם היא כוונה באותו רגע נתון (למשל: שפלה 175 - ראשון לציון, דן 157 - תל אביב). הודעות אלה החלו להופיע לראשונה ב, ערוץ 2, ערוץ 10, וגם בערוץ HOT3 בכבלים, והמשיכו, עם שינוי מפת הערוצים לאפיקים החדשים, לכאן 11, קשת 12 ורשת 13. בהמשך, התרעות פיקוד העורף הפכו לזמינות גם באתרי אינטרנט וביישומונים שונים, באמצעות API והתעדכן בכל פעם שנשמעה אזעקה. כמו כן, ההתרעות החלו להיות מוצגות על המסך גם בעת ניסויי צופרים, במרחבים שבהם נקבעו ניסויים כאלו.
בעבר, הזכיינית "רשת", ערוץ 10 והערוץ הראשון עיצבו את התרעות פיקוד העורף לפי בחירתן, ואילו "קשת" השאירה את התרעות פיקוד העורף בעיצובן ובהנפשתן המקוריות. בערוץ הראשון נעשה שימוש בפונט "הצבי" לטקסטים, בערוץ עשר נעשה שימוש ב"נרקיס בלוק" ואילו ב"רשת" - שידורי ערוץ 2 הפונט נשאר אריאל (הספרות הוחלפו בספרות של הגופן ), אך המכנה המשותף לכולם הוא שהוחלף האפקט המקורי של פיקוד העורף בהנפשות מותאמות אישית.
כמו כן, הערוץ הראשון ובהמשך "כאן 11" היו מציגים גם בתחתית המסך פירוט של היישובים בכל אזור התרעה.
ב-14 במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות ערוץ 20 החל להציג את התרעות פיקוד העורף.
עם התרבות שידורי טלוויזה על גבי האינטרנט, עולה קושי בקבלת התרעות בזמן אמת וזאת בשל השיהוי במספר שניות שיש בשידור על גבי האינטרנט, בחלק מהמקרים כאשר צופים בתוכניות מוקלטות לדוגמה עלולה שלא להופיע התרעה כלל.
התרעות בסלולר ובאינטרנט.
בשנת 2014 במהלך מבצע צוק איתן, הופעלה לראשונה מערכת "מסר אישי" המבוססת על טכונולוגיית שידור תאי. המערכת עבדה כך שהאזרחים קיבלו הודעת SMS עם התרעה להיכנס למרחב מוגן על סמך מיקומם, בהתבסס על האנטנות הסלולריות אליהם הם מחוברים. בשנת 2016 הכריז פיקוד העורף כי יפסיק לעשות שימוש במערכת לאור קשיים טכני שהתגלו. במקום זאת פותחה אפליקציה לסלולר שהושקה באותה שנה.
בשנת 2019 נעשו שינויים במערכת ההתרעות של פיקוד העורף, כאשר, בין היתר, שונתה הכותרת מ"פיקוד העורף התרעה במרחב" ל"התרעות פיקוד העורף" ונחסמה הגישה ל-API, כך שרק אתרים ואפליקציות מורשים מטעם פיקוד העורף יוכלו לקבל ולהציג את ההתרעות. אזורי ההתרעה שונו כך שמאז יוני באותה שנה, הם מציגים את שמות הערים או האזורים המסוימים בהם נשמעת אזעקה (וערים גדולות מחולקות לאזורים מסוימים, כגון "רובע דרום" בירושלים, במקום ציון "ירושלים" בלבד).
חומצה ג'סמונית
יסמונט
ג'סמונט
ג'אסמונט
יסמונאט
דגש (פירושונים)
רכס האגודה המלכותית
עשרים אלף מיל מתחת למים
20 אלף מיל מתחת למים
העננות
הפרשים (מחזה)
הפרשים הוא מחזה של המחזאי היווני אריסטופאנס שהוצג באתונה במסגרת פסטיבל הדיוניסיה. המחזה שימש כלי לנגח את קליאון - אחד האתונאים החשובים והחזקים ביותר של אותה תקופה.
המחזה נכתב כתגובה למעשיו של קליאון שהגיש קודם לכן תביעה נגד אריסטופאנס על כך שהוא "מביך את העיר בפני זרים" במחזותיו הקומיים (גם אזרחים זרים הורשו לצפות בקומדיות שהוצגו בפסטיבל).
תקציר העלילה.
הדמות המרכזית במחזה הוא "דמוס" (ביוונית: אזרחי המדינה), שאינו חכם במיוחד, ועבדיו ניקיאס ודמוסתנס (שמותיהם של שני מנהיגי הצבא האתונאים במהלך המלחמה הפלופונזית). העבדים כועסים על הדרך שבה משרתו הראשי של דמוס, פאפלוגוניאן (המגלם למעשה את דמותו של קלאון) מתייחס לשאר העבדים ברשעות רבה, ומחליטים להביא לפיטוריו. העבדים מוצאים את מוכר הנקניקים שמסכים לסייע להם.
מוכר הנקניקים מספר לדמוס כי יעשה לעבדיו את כל הדברים הרעים שעשה פפלוגוניאן במצוותו, ואף יותר מכך, ודמוס מסכים לשכור אותו כראש המשרתים. אולם, מוכר הנקניקים רק אמר שיעשה דברים אלה, ובעצם מצליח להביא שלום (המגולם על ידי אישה יפה). עונשו של פפלוגוניאן הוא לקבל את עבודתו הקודמת של מוכר הנקניקים ולמכור נקניקים עשויות מחמורים וכלבים לזונות.
מחזה זה מציג את קלאון בצורה שלילית, אך גם לועג לעם האתונאי ומציג אותו כהפכפך, טיפש, וללא עמוד שידרה. אולם בסוף המחזה שב דמוס לנעוריו, דבר המשקף את התקווה האתונאית שעם סיום המלחמה הפלופונזית ישוב תור הזהב של אתונה.
פלוטוס
פלוטוס (ביוונית: Πλοῦτος) הוא אל העושר והכסף במיתולוגיה היוונית.
דמותו.
פלוטוס הוא בנם של דמטר ויאסיון. עיניו של פלוטוס נעקרו על ידי זאוס על מנת שיוכל לחלק את מתנותיו (העושר) בלא דעה קדומה. פלוטוס מתואר כנכה, ובשל כך לוקח לו זמן רב להגיע למחוז חפצו, אולם יש לו גם כנפיים, כך שאם הוא רוצה הוא עוזב מהר מכפי שהוא הגיע.
על פי חלק מסיפורי המיתולוגיה, הוא מתגורר בשאול, מחוזו של אל המוות האדס (הגיהנום היווני) ומתואר כמחזיק בידו את קרן השפע. היפונקס היה הראשון שתיאר אותו כעיוור.
בספרות היוונית מוזכר פלוטוס במחזה "פלוטוס" מאת אריסטופאנס עיוורונו של פלוטוס מתואר באופן אירוני כגורם לחוסר הצדק בחלוקת העושר, במהלך המחזה הושבה לו ראייתו לאחר שביקר במקדש אסקלפיוס וזה מאפשר לו לחלק את העושר בצורה צודקת, דבר שגורם לפגיעה בסדרי האלים והחברה.
בדיאלוג הסאטירי "טימון" של לוקיאנוס מסאמוסאטה מציין פלוטוס להרמס כי: