בספטמבר 2011 וו-יון הצטרף כחבר קבוע בתוכנית "Immortal Song 2". הופעתו הראשונה בתוכנית שודרה ב-1 באוקטובר. ב-1 בנובמבר, נודע כי וו-יון יעזוב את התוכנית בשל הופעות הקידום של הלהקה ביפן. הפרק האחרון שבו הוא מופיע שודר ב-5 בנובמבר.
בדצמבר 2012, וו-יון נבחר לקחת חלק בפרויקט הקבוצתי של מופע סוף השנה של ערוץ SBS. הוא נבחר להיות בקבוצה, Dramtic Blue, לצד חברים נוספים כמו יוסוב מBeast, ג'וקוון מ 2AM, ג'י.או מMBLAQ וניל מTeen Top. תחת הכותרת "הצבע של קיי-פופ", הקבוצה הוציאה לאור וביצעה בהופעה חיה בטקס את השיר "Tearfully Beautiful" שהופק על ידי Sweetune.
בתחילת 2013 הוא לקח חלק בפרויקט דואט, תחת השם Re;code, שהוא ביצע עם הזמרת פופ האינדית, לוסיה, כשהם עושים גרסה חדשה לשיר "Cactus" של Epitone Project.
שיר הפסקול שלו, "When Love Comes" עבור הדרמה "Modern Farmer" יצא לאור באופן דיגיטלי ב-24 באוקטובר 2014.
הוא ביצע את הופעת הבכורה שלו כשחקן במחזמר, יחד עם סונג-קיו במחזמר "גוואנגהוואם הסונטה" בתפקיד ג'יונג, שהוא הבן של הדמות הנשית הראשית במחזה. המחזה הוצג מה -3 בינואר ועד 11 במרץ 2012. הוא שיחק באותו תפקיד במחזמר שהועלה ביפן מ-4 בינואר עד 6 בינואר ב-2013.
פאטום אטרנום
פרוטליקס
פרוטליקס ביות'רפיוטיקס אינק (באנגלית: .Protalix BioTherapeutics, Inc) היא חברה ישראלית העוסקת בפיתוח תרופות. החברה ידועה במיוחד בזכות תרופה שפיתחה עבור מחלת הגושה.
מניית החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בניו יורק ובבורסת תל אביב, שם היא כלולה בת"א טק-עילית.
היסטוריה.
פרוטליקס בע"מ נוסדה בשנת 1993 על ידי יוסף שאלתיאל, בעל תואר ד"ר בביוכימיה צמחית ממכון ויצמן ששירת ביחידה הביולוגית של מרכז אב"כ בצה"ל. אחד מגדולי המשקיעים הראשוניים בחברה היה פיליפ פרוסט. בימיה הראשונים פעלה החברה במחסן בקריית שמונה.
בשנת 2006 נכנסה החברה להסכם שותפות עם חברת טבע לפיתוח של שני חלבונים למטרות רפואיות, תוך שימוש בפלטפורמת גידול תאי הצמחים שבידי פרוטליקס. בשנת 2009 חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת פייזר לפיתוח ולשיווק של המוצר שהיה למוצר הדגל של פרוטליקס, ELELYSO.
בדצמבר 2006, הפכה החברה לחברה ציבורית, בעקבות מיזוג משולש הופכי עם חברת Orthodontix, שנסחרה בבורסה באותה עת. לאחר המיזוג שינתה החברה הממוזגת את שמה לשם הנוכחי, פרוטליקס ביות'רפיוטיקס אינק.. במרץ 2007 החלה החברה החדשה שנוצרה בעקבות המיזוג להיסחר בבורסה.
בספטמבר 2010 החלה החברה להיסחר בבורסה בתל אביב כמניה דואלית, במקביל להמשך המסחר בה בבורסה בניו יורק. החברה כלולה במדד ת"א טק-עילית החל מיום היווסדו.
בינואר 2015 הכריזה החברה על אסטרטגיה עסקית חדשה. לפי האסטרטגיה החדשה, החברה תשקיע בעיקר בתרופות משופרות לתרופות קיימות (Bio-better), להן פוטנציאל ליתרון משמעותי על התרופות הקיימות, וכך תוכל להשיג יתרון אסטרטגי.
מוצרים.
פרוטליקס משתמשת בתאי צמחים מתורבתים על מנת לייצר תרופות. מוצרים שהחברה פיתחה או מפתחת:
הדד
הׇדַד (מוכר גם בשמות הׇדַה, הׇדוּ ורַמׇן, וחַדַד בשפה הארמית הסורית) הוא אל הסער ובכיר האלים בתרבויות הארמיות והאמוריות הקדומות שבצפון הלבנט. מקורות ומוקד פולחנו של הדד היה בעיר חַלַבּ (בסוריה של ימינו) לפחות מהאלף השלישי לפנה"ס, ומשם התפשט במהלך האלף השני לפנה"ס לתרבויות המסופוטמיות – הבבלית והאשורית (בשם אדד), לתרבות הכנענית (בשם בעל) ולתרבויות החורית והחִתִית (בשמות אל הסער האנטולי, תֶשוּבּ ותַרְחֻנְת). במישור המקומי התקיים פולחן הדד בשמו עם תוספת שמות אחרים, כגון בעל-הדד והדד-רמן.
רמזים בתעודות מהאלף השני לפנה"ס מצביעים על מקורות הבסיס המיתולוגי של הדד, ונראה שאלה דומים בקו הסיפורי שלהם ובמשמעותם לסיפורי המיתולוגיה של בעל הכנעני, המוכרים מתעודות העיר אוגרית. בחלק מהמקורות נטען, שמיתוסים אלה התפתחו ראשית לגבי הדד ורק בשלב מאוחר יותר עברו והתקבעו במיתולוגיה הכנענית.
ייצוגו האמנותי של הדד הוא על פי רוב דמות אדם מזוקן, לבוש גלימה, בעל כתר קרניים לראשו, אלה או גרזן מונף בידו, חנית דמוית ברק בידו השנייה, רוכב על שור. בפולחן בעל הקשרים מלחמתיים, הוצג הדד רוכב על מרכבת מלחמה.
אטימולוגיה.
חוקרים מעריכים שמקורו של השם "הדד" בשורש לשוני שהיה קיים בשפות צפון-הלבנט הקדומות ונשמר בין היתר בערבית – פעולתו של הרעם – "הרועם" (בדומה למילה "מהדהד" בעברית). שם זה ביטא את התגלמותו הבולטת ביותר של פעולת אל הסער – הרעמת השמים במהלך הסערות.
ממשמעות לשונית זו התפתח מאוחר יותר בדרום סוריה גם בכינוי רַמַן או רַעַמַן – "המרעים". זהו כנראה מקור השילוב של השם הדד-רמן המוכר בממלכת ארם דמשק באלף הראשון לפנה"ס. יש הרואים בגרסה זו השפעה לשונית מסופוטמית שחזרה למרחב שמי המערבי לאחר התפשטות פולחן אדד מזרחה.
בשל היעדרן של תנועות בשיטות הכתב האלפבית שֵׁמִי, השם "הדד" מופיע בכתובות כנעניות וארמיות בכתיב הד, והתנועות הנגזרות משמו התגלו בכתיבת שמו בכתב יתדות, הכולל תנועות בסימני ההברות. סיומת התנועה "וּ" בשמו המקוצר, שזוהתה בכתב היתדות, היא סיומת מקובלת בכתיבה בשפות השמיות המזרחיות, שעל פי רוב לא נהגתה.
בכתב היתדות, ששימש שפות רבות במרחב, הופיע שמו של הדד גם במקבילה האידאוגרמית של אל הסער בשפה השומרית (השומרוגרמה), אִשְכֻר, dIM וכן בהופעה כפולה של האידאוגרמה האשורית ששימשה לייצג את האל המקביל לו, אדד - dU dU.
קשרי משפחה.
בתרבויות הצפון-סוריות נחשב הדד לבנו של אבי האלים המקומי, דגן (דגון), או אבי האלים הכנעני, אל. מבחינה זו, הדד אמנם עמד בשורה אחת אחרי אביו (שלדוגמה, היה בכיר האלים בממלכת אמר), אולם בפועל שימש מלך האלים. במקומות שונים אף הוצג הדד ברשימות אלים לפני אביו, אל.
לא ידוע על צאצאיו של האל הדד בתרבויות הצפון-סוריות. בתרבויות אחרות (כגון החורית) נודעו לו בנים שהפכו לאלים משמעותיים במיתולוגיה.
בנות זוג.
בת זוגו המקורית של הדד בחלב נקראה חַלַבְתֻ ("הגבירה של חלב") והיא שימשה אלת פריון. בהמשך, בעקבות תהליכי הסינקרטיזם עם אלי סער בתרבויות השכנות, זוהו בנות זוגו כחבת החורית/חתית, עשתורת הפיניקית, עשתר המסופוטמית, ובתקופות ההלניסטית והרומית –עַתַרְעַתַה, שייתכן כי הייתה חיבור אטימולוגי בין עשתורת לענת הפיניקיות – מלוותיו של האל בעל.
תפקידים ותכונות.
תפקידו של הדד כאל הסער אינו נוגע לסערות בלבד, אלא באחריות כללית לתופעות מזג האוויר על השפעותיהן השונות על האדם:
התפתחות ופולחן.
אין בממצאים הארכאולוגיים מידע על מקורות הפולחן של האל הדד. הדרך המרכזית לחיפוש אחר סימנים לפולחן אל סער היא איתור ייצוגים חזותיים, אשר מוכרים לגביו מתקופות מאוחרות יותר כגון תיאורי שור ותיאורי ברקים. אלה נתגלו בחותמות גליל ובאמנות קיר וסלע רק בשכבות מאוחרות להופעתו של הדד בממצאים טקסטואליים. תיאורי שור וקרני שור מוכרים באמנות התקופות הנאוליתית והכלקוליתית, אולם כפי שניכר בטקסטים מאוחרים יותר, אלה לא בהכרח שיקפו את אל הסערה, אלא אלים בכירים באופן כללי (כגון אב האלים הכנעני, אל, ואל התבואה הבכיר, דגון, שנפוץ בצפון הלבנט). תיאורים של אל בעל כתר קרניים, עומד על שור ומחזיק במה שנראה כמו ברק, נמצאו בצפון הלבנט ובאנטוליה, כנראה רק לאחר שהתפתחו לפני כן בתרבויות המסופוטמיות שממזרחה להן ונדדו עם תנועת עמים ובעיקר במסחר בין-תרבותי.
הדעה המקובלת היא שמקורו של פולחן אל הסערה בכלל, והדד בפרט, הוא בתקופה הפרה-היסטורית ובעיקר באזורים שבהם היו גשמים וסערות מלוות בברקים ורעמים דבר שבשגרה, כגון אזור הלבנט. מוטיב זה הפך למשמעותי יותר עם תחילת החקלאות בתקופה הנאוליתית באזורים אלה. משקעים היו משתנה הטבע המרכזי שהשפיע על גידולים חקלאיים בחברה האנושית, וסערות מלוות ברוחות חזקות, רעמים וברקים – ויכולות ההרס שלהם – בוודאי הציתו את דמיון האדם. אין תימה, אם כן, מדוע התפתחה דמות אל הסערה כגורם מרכזי בפנתאון האלים דווקא באזורים אלה.
הטקסטים הקדומים ביותר שבהם מוזכר אל בשם הׇדַה או הׇדוּ נמצאו בעיר-המדינה הקדומה אֶבְּלָה (בצפון-מערב סוריה המודרנית) בתקופת הברונזה ומתוארכים למחצית האלף השלישי לפנה"ס, בעידן הפרה-סרגוני (כלומר, לפני תקופת סרגון והתבססותם של העמים השמיים המערביים בדרום מסופוטמיה). בטקסטים פולחניים שנמצאו בעיר אבלה הוזכר אל הסער הדו, אולם ניכר שמוקד הפולחן שלו לא היה באבלה (שבכיר האלים בפנתאון שלה היה דגון), אלא בעיר חלב שמצפון-מזרח לה. על פי הערכות החוקרים, בתקופה זו הייתה אבלה בשיא השפעתה וחלב הייתה בתחום שליטתה. בכיר האלים בחלב היה אל הסער "הדה", ומקדשו העיקרי שכן בעיר זו. העיר עצמה לעיתים נקראה "עירו של הדד" ושם התקיים גם פולחן זוגתו, שכונתה חַלׇבְתַה ("הגבירה של חלב").
נדידת שבטים אמוריים מזרחה לכל המרחב המסופוטמי, מהעיר מארי דרך אשור לבבל, בסוף האלף השלישי לפנה"ס, הביאו לתפוצה רחבה של פולחן האל הדד. בתקופה זו התפתחה גרסה מסופוטמית לאל, בכינוי אׇדַד או אׇדוּ, שספגה אליה מוטיבים מהמיתולוגיה השוּמֵרית. בתחילת האלף השני לפנה"ס כבר התבסס פולחן אדד באופן עצמאי במרחב המסופוטמי של אשור ובבל. המעבר למסופוטמיה נעשה במידה רבה בתיווך מרחב הביניים שבין שני אזורים גאוגרפיים אלה – צפון החבור, אזור גוזן ובעיקר העיר מארי. שם קיבל הדד את הביטוי הלשוני המסופוטמי (אדד, אדו או האידאוגרמות dIM ו-dUבכתב היתדות), אך את טקסי הפולחן והבסיס המיתולוגי המערב-שמי.