הטכניון רצה להקים קמפוס חדש על שפת הים של חיפה (טירת כרמל של ימינו), אבל בהרב התנגד בתוקף למיקום הזה. במסגרת המאבק כתב בהרב מכתב למערכת עיתון הארץ באפריל 1952, וטען שאתר טירה לא מתאים להקמת קמפוס אקדמאי גדול, שכן הוא רחוק כ-15 ק"מ ממרכז העיר. תחת זאת, בהרב הציע להקים את קריית הטכניון בשטח הררי מיוער מזרחית לשכונת נווה שאנן. לאחר שהוועדה המחוזית אישרה להקים את הקמפוס החדש בטירה, בניגוד לדעתו, פעל בהרב לשכנע את מכרו, ראש הממשלה דוד בן-גוריון, שנחשב בעת ההיא לכל יכול, בעת שהתארח במלון "גלי כנרת" בטבריה. בעקבות שיחתו עם בהרב, כאשר בן-גוריון ביקר בחיפה ביולי 1952, הוא סייר בשני המקומות שמיועדים להקמת הטכניון וחיווה דעתו, שאזור נווה שאנן הוא המקום המתאים ביותר. כך נפתחה הדרך להקמת הטכנין במקום שבהרב רצה להקימו.
נפטר ב-30 בינואר 1980.
הגל (ביטאון)
הַגָל הוא ביטאונה של אגודת חובבי הרדיו בישראל. הוא יוצא פעם בחודשיים, החל משנת 1949, ונערך על ידי מיכאל ברק. מטרתו של הביטאון, היא להעלות את הנושאים המעניינים והחשובים ביותר לחובבי הרדיו בישראל.
"הגל" עבר גלגולים רבים לאורך הזמן. בראשיתו של הביטאון, הוא היה עמוד קצר שנשלח לכל מנויי האגודה. בהמשך דרכו, הפך למוסף בביטאונים אחרים. נכון לעכשיו, הוא ביטאון העומד בזכות עצמו. הביטאון מכיל מאמרים בנושאים טכניים, סיפורים המעניינים חובבים בישראל, עדכונים מאגודת החובבים, רישומים של פגישות ודיונים שערכה האגודה.
הגל המשודר.
הגל המשודר, היא מעין תוכנית רדיו, המשודרת בתדרי החובבים. התוכנית משודרת כל שבוע ביום שלישי, בשעה 19:30. היא נערכת על ידי פבלו רמי שטרנפלד, ומשודרת דרך ממסר תל אביב בתדר 145.775MHz. מבנהו של הגל המשודר, הוא קבוע ולא ממש אופייני לתוכניות רדיו.
קרדן נדל&quot;ן
קרדן נדל"ן ייזום ופיתוח בע"מ המוכרת בשם המקוצר קרדן היא חברה ציבורית העוסקת בנדל"ן, תקשורת וטכנולוגיה מקבוצת "קרדן ישראל".
היסטוריה.
חברת קרדן נדל"ן הוקמה בשנת 1988. החברה מתמקדת ביזמות ובבנייה של יחידות דיור ברחבי הארץ, פעילה בתחום הנדל"ן המניב, עוסקת בניהול ותחזוקת נדל"ן, ובביצוע עבודות קבלניות באמצעות חברת הביצוע "אל הר" שבבעלותה. חברה הייתה מעורבת עד היום בהקמתן של למעלה מ-2,800 יחידות דיור, נכון לשנת 2016 מעורבת בהקמת 1,750 יחידות דיור המצויות בשלבי ביצוע שונים. משנת 2019, מנכ"ל החברה הוא עמוס דאבוש.
בעלות ומסחר בבורסה.
קרדן נדל"ן היא חברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב החל משנת 2010. באוקטובר 2014 נמכרו 50% ממניות החברה לחברת מגדל ולהנפקת איגרות חוב. זאת לשם הגדלת ההון הנזיל שנדרש לצורך הרחבת פעילותה. בספטמבר 2014 חילקה החברה דיבידנד לבעלי מניותיה בהיקף של 58 מיליוני ש"ח. במרץ 2016 החליט דירקטוריון החברה על אימוץ מדיניות חלוקת דיבידנדים, לשלוש השנים הקרובות, בהיקף של 10–20 מיליון שקלים בשנה, מהרווח הנקי לאותה שנה. בהתאם לכך, אישר הדירקטוריון במרץ 2016 חלוקת דיבידנד בסך של 19 מיליון שקלים ובמרץ 2017 חלוקת דיבידנד בסך של 17.5 מיליון שקלים.
בית קרדן.
"בית קרדן" הוא מגדל משרדים בן 20 קומות הבנוי על שטח של כ-23,000 מ"ר בנוי, בו שותפה החברה עם חברת הביטוח "מגדל". הבניין ממוקם ברחוב דרך בגין 154 בתל אביב בקרבה לצירי תנועה ראשיים ועל תוואי הרכבת הקלה. תכנונו האדריכלי יוצר קומות בגדלים משתנים ובהן מרפסות וחדרי מנהלים הפונים ל-3 כיווני אוויר ומבט לנוף פנורמי. בית קרדן הוא חלק מתוכנית המע"ר הצפוני המתוכנן ובו מגדלי משרדים ומגורים.
הפיגוע בארנה במנצ'סטר (2017)
תקרית הארנה במנצ'סטר (2017)
קרן קימת לישראל
אוגוסטה ויקטוריה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג
אג'נד (Edgend)
אייר הונג קונג
אייר הונג קונג (במנדרינית תקנית: 香港華民航空) היא חברת תעופה לשינוע מטענים, בסיס החברה ממוקם בנמל התעופה הבינלאומי של הונג קונג. חברת התעופה מפעילה שירות משלוחי אקספרס של מטענים  לכ-12 יעדים בתשע מדינות, ביניהן סין, יפן, מלזיה, הפיליפינים, טאיוואן, סינגפור, דרום קוריאה, תאילנד ו - וייטנאם.
אייר הונג קונג נוסדה בנובמבר 1986 על ידי שלושה אנשי העסקים מקומיים והחלה את פעילותה עם מטוס בואינג 707-320C , ב 4-בפברואר 1988. ביוני 1994, חברת התעופה הגדולה ביותר של הונג קונג, קתאי פסיפיק, רכשה 75% מהאחזקות של חברת התעופה; ואת יתרת 25%  רכשה בפברואר 2002. באוקטובר, קתאי פסיפיק החלה במיזם משותף עם DHL ברחבי העולם אקספרס (DHL), שבו הוחלט כי DHL תרכוש 40% ממניות אייר הונג קונג, וקתאי פסיפיק תישאר עם 60% מבעלות חברת התעופה.
תורת ישראל
פרידריך השמיני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג
פרידריך השמיני כריסטיאן אוגוסט, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (בגרמנית: Friedrich VIII Christian August von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg; 6 ביולי 1829 – 14 בינואר 1880) היה דוכס שלזוויג-הולשטיין בין השנים 1863–1880 בחסות פרוסית, ואביה של אוגוסטה ויקטוריה, קיסרית גרמניה ומלכת פרוסיה.
ביוגרפיה.
פרידריך נולד ב-6 ביולי 1829 באוגוסטנבורג, לכריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג וללואיזה סופיה אף דנסקאולד-סמסו, בתם של כריסטיאן קונרד, רוזן דנסקאולד-סמסו ויוהנה קאס אף מור.
משפחתו של פרידריך הייתה מיוחסת למשפחת המלוכה הדנית, ומשפחתו טיפחה אותו על מנת שיהא בעתיד מלך דנמרק. אולם, מכיוון שמשפחתו הייתה גם ממוצא גרמני, העדיפו הדנים על פניו את כריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג בתור היורש. מאידך, בשלזוויג-הולשטיין הגרמנית הוכרה תביעתו של פרידריך, משום שנהג בהם החוק הסאלי. בשנת 1848 פרצה מלחמת שלזוויג הראשונה, שבה קיבל אביו כריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג תמיכה מפרוסיה וממדינות הקונפדרציה הגרמנית, אולם בשנת 1851 חתמה פרוסיה על הסכם שלום עם דנמרק, ומיד לאחר מכן כבשו הדנים את הדוכסויות.
ב-8 במאי 1852 נחתם חוזה לונדון, שעל פיו נבחר כריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג להיות היורש בכוח לכתר לאחר פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ובנוסף נקבע פיצוי כספי לאביו כריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג בתמורה לויתור על תביעותיו לשליטה בדוכסויות. אולם, פרידריך והלאומנים הגרמנים טענו שאביו לא היה יכול לוותר על טענתו לדוכסויות, ופרידריך הפך לסמל תנועת העצמאות הלאומית הגרמנית בשלזוויג-הולשטיין.
ב-11 בספטמבר 1856 התחתן פרידריך עם אדלהייד, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט הראשון, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ופאודורה, נסיכת ליינינגן, ממנה נולדו לו 7 ילדים.
בנובמבר 1863 מת פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ופרידריך תבע את השלטון בדוכסויות שלזוויג-הולשטיין. טענתו של פרידריך התבססה על החוק הסאלי, אולם הדנים דחו אותה וכריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק חתם תחת לחץ על חוקה, שהשאירה את שלזוויג תחת שלטון דני.
אוטו פון ביסמרק השתמש בסיבוך הפוליטי שנוצר, ופתח במלחמה יחד עם האימפריה האוסטרית, על מנת לכבוש את שלזוויג-הולשטיין. עד מהרה נכבשו הדוכסויות מידי הדנים, ופרידריך התקבל בתשואות בכניסתו לקיל. בהסכם וינה (אוקטובר 1864), סופחו הדוכסויות לפרוסיה ולאוסטריה, ופרוסיה אשר לא נטתה לאפשר את הקמתה של מדינה גרמנית חדשה, הטילה על פרידריך תנאים שלא אפשרו לו לקבל את השלטון בדוכסות. עד מהרה התגלע סכסוך בין אוסטריה לפרוסיה, ובשנת 1866 פרצה מלחמת אוסטריה–פרוסיה שהסתיימה בניצחון פרוסי, ובשלום פראג, אשר סיים את המלחמה, סופחו הדוכסויות לממלכת פרוסיה.
לאחר המלחמה התיישב פרידריך בעיר גותה, ובמהלך מלחמת צרפת–פרוסיה שירת פרידריך במטה של פרידריך, נסיך הכתר של פרוסיה. בהמשך הקים פרידריך מפעל לעיבוד ברזל, וב-14 בינואר 1880 מת פרידריך בויסבאדן, ובנו ארנסט גינתר, דוכס שלזוויג-הולשטיין ירש את תאריו.
משפחתו.
ב-11 בספטמבר 1856 התחתן פרידריך עם אדלהייד, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט הראשון, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ופאודורה, נסיכת ליינינגן, ממנה נולדו לו 7 ילדים:
בית הכנסת של ז'ולקבה
בית הכנסת של ז'ולקבה הוא בית הכנסת הגדול והעתיק בעיר ז'ובקבה שבאוקראינה שנבנה בסוף המאה ה-17, שירת את קהילת יהודי ז'ולקבה בתקופה שהייתה אחת הקהילות היהודיות החשובות בגליציה ושרד את הכיבוש הנאצי במלחמת העולם השנייה. המבנה ניצב על תלו גם במאה ה-21 אך הוא נטוש ומוזנח.
היסטוריה.
בית הכנסת הממוקם כיום ברחוב ז'אפוריז'יה (Запорізька) בז'ובקבה נבנה במקור באותו מקום בשנת 1625 כבית כנסת עשוי עץ, המבנה המקורי נשרף ובשנת 1635 התיר הוויווד של ז'ולקייב סטניסלב דנילוביץ לבנות במקום בניין לבנים. מבנה בית הכנסת שתכנונו מיוחס לפיוטר בבר נבנה בשנים 1692–1698 בתמיכה כספית של מלך פולין יאן סובייסקי שנפטר במהלך הבנייה. המבנה, אחד מבתי הכנסת הגדולים באירופה בשעתו, נבנה בסגנון הרנסאנס עם אלמנטים של הבארוק.
במאה ה-18 נוסף לבית הכנסת אגף בצדו המערבי שלא הותאם לסגנון המבנה המקורי. בתנועת החסידות היה מקובל שהבעל שם טוב התפלל בבית כנסת זה בעת ביקורו בעיר ובעקבותיו הגיעו להתפלל בו רבים מתלמידיו ומאדמו"רי החסידות בדורות הבאים. לפי אחת האגדות, נאלץ הבעל שם טוב להניח תפילין דרבנו תם באגף המערבי ולא בתוך בית הכנסת המרכזי בשל התנגדות הגבאים. ב-1833 נפגע בית הכנסת בשרפה גדולה, אך הושב במהרה לשימוש. לפי ש. אנ-סקי היו בבית הכנסת, לפחות עד מלחמת העולם הראשונה, תמונות מעשי ידי רובנס.