בתחומי ספורט אחרים הושאל המונח לתיאור "שלבי נוקאאוט" - שלבים בטורניר או מפעל ספורט בהם המפסיד בהתמודדות בודדת מודח מיידית מהתחרות כולה.
פטומה רובה
פטומה רובה (באנגלית: Fatuma Roba; נולדה ב-18 בדצמבר 1973) היא אתלטית אתיופית בעבר. היא אלופה אולימפית בריצת מרתון (אטלנטה 1996).
ביוגרפיה.
רובה נולדה באדיס אבבה.
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1995 סיימה רובה במקום 19 בריצת מרתון בתוצאה של 2:39:27 שעות.
אלופה אולימפית.
בשנת 1996 זכתה רובה במרתון רומא בתוצאה של 2:29:05 שעות. לאחר מכן באולימפיאדת אטלנטה (1996) היא זכתה במדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:26:05 שעות, לפני ולנטינה יגורובה מרוסיה (2:28:05 שעות) ויוקו ארימורי מיפן (2:28:39 שעות).
במרתון בוסטון שנערך בשנת 1997 ניצחה רובה בתוצאה של 2:26:23 שעות. באליפות העולם שנערכה באתונה, יוון אותה שנה היא לא סיימה את ריצת המרתון. שנה לאחר מכן, היא ניצחה שוב במרתון בוסטון בתוצאה של 2:23:21 שעות.
במרתון בוסטון שנערך בשנת 1999 ניצחה רובה פעם שלישית ברציפות, בתוצאה של 2:23:25 שעות. באליפות העולם שנערכה בסביליה, ספרד, אותה שנה היא סיימה במקום רביעי בריצת מרתון בתוצאה של 2:28:04 שעות.
במרתון בוסטון שנערך בשנת 2000 סיימה רובה במקום שלישי בתוצאה של 2:26:27 שעות. באולימפיאדת סידני (2000), היא סיימה במקום תשיעי בריצת המרתון בתוצאה של 2:27:38 שעות ולא הצליחה להגן על תוארה.
באליפות העולם שנערכה באדמונטון, קנדה, בשנת 2001 סיימה רובה במקום 13 בריצת מרתון בתוצאה של 2:31:10 שעות.
במרתון נאגנו, יפן שנערך בשנת 2004 זכתה רובה בתוצאה של 2:28:05 שעות.
דינה קסטור
דינה מישל דרוסין-קסטור (באנגלית: Deena Michelle Drossin-Kastor; נולדה ב-14 בפברואר 1973) היא אתלטית אמריקאית-יהודיה, בעלת מדליית ארד אולימפית בריצת מרתון ושיאנית ארצות הברית בריצת מרתון ובחצי מרתון. שיאה האישי בריצה זו, 2:19:36 שעות שעות, מהווה את התוצאה התשיעית בכל הזמנים (2012).
ביוגרפיה.
קסטור נולדה בוולת'הם, מסצ'וסטס וגדלה באגורה הילס, קליפורניה. היא למדה באוניברסיטת ארקנסו.
באוניברסיאדה שנערכה בסיציליה, איטליה בשנת 1997 זכתה קסטור במדליית זהב בריצת 10000 מטר בתוצאה של 33:45.31 דקות.
באליפות העולם אתלטיקה שנערכה בסביליה, ספרד בשנת 1999 סיימה קסטור במקום 11 בריצת 10000 מטר בתוצאה של 32:11.14 דקות.
באולימפיאדת סידני (2000) סיימה קסטור במקום 36 בריצת 10000 מטר בתוצאה של 34:40.86 דקות.
באליפות העולם אתלטיקה שנערכה באדמונטון, קנדה בשנת 2001 סיימה קסטור במקום 11 בריצת 10000 מטר בתוצאה של 32:18.65 דקות.
באליפות העולם אתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 סיימה קסטור במקום 12 בריצת 10000 מטר בתוצאה של 31:17.86 דקות.
זכייה במדליית ארד אולימפית.
באולימפיאדת אתונה (2004) זכתה קסטור במדליית ארד בריצת מרתון, בתוצאה של 2:27:20 שעות, אחרי מיזוקי נוגוצ'י מיפן (2:26:20 שעות) וקתרין נדרבה מקניה (2:26:32 שעות).
בשנת 2005, זכתה קסטור במרתון שיקגו, ובשנת 2006 היא זכתה במרתון לונדון בשיא אישי ובתוצאת השנה בעולם 2:19:36 שעות.
באליפות העולם אתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 סיימה קסטור במקום שישי בריצת 10000 מטר בתוצאה של 32:24.58 דקות.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) לא הצליחה קסטור לסיים את ריצת המרתון.
באליפות העולם שנערכה במוסקבה שברוסיה בשנת 2013 סיימה קסטור במקום תשיעי בריצת מרתון בתוצאה של 2:36:12 שעות.
מאיר בן מרגי
מאיר בן מרגי (נולד ב-15 ביולי 1973) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי. רוב הקריירה לבש בן מרגי את מדי הפועל חיפה. כיום משמש כעוזר מאמן במועדון, ואף שימש לזמן מסוים כמאמן ראשי.
קריירת משחק.
בן מרגי החל את הקריירה בקבוצת הפועל חיפה, כאשר במשחק הבכורה שלו בבוגרים הבקיע שער ניצחון שהבטיח את הישארות הפועל חיפה בליגה הארצית (בעבר הליגה השנייה בישראל). רוב קריירת המשחק של בן מרגי הייתה בקבוצה זו, מלבד עונת 1996/1997 בה הושאל לקבוצת בני יהודה תל אביב, ועונה נוספת בהפועל קריית שמונה. השחקן הוותיק, שהיה שותף לעונת האליפות של הפועל חיפה (1998/1999), זכה להערכה רבה בקרב השחקנים והאוהדים, נחשב לסמל הקבוצה, ושימש כקפטן לקראת סוף קריירת המשחק.
בסיום עונת 2006/2007 פרש בן מרגי ממשחק פעיל.
קריירת אימון.
לאחר הפרישה מונה בן מרגי לעוזרו של שלומי דורה, מאמן הפועל חיפה. בעונת 2011/2012 שימש עוזרו של דורה בהפועל רמת-גן גבעתיים, ולאחר מכן מונה למאמן קבוצת הנוער של הפועל חיפה. בעונת 2012/2013 מונה לעוזרו של מאמן מכבי נתניה, טל בנין, וסיים את תפקידו בעקבות פיטוריו של בנין לקראת סיום העונה.
ביולי 2014 מונה למאמן בית"ר נהריה מליגה א', וכעבור חודש מונה בשנית לעוזר מאמן הפועל חיפה לצדו של ראובן עטר. לאחר פיטוריו של עטר נשאר בן מרגי בתפקידו לצד טל בנין, וכשזה פוטר בדצמבר 2015 מונה בן מרגי לראשונה למאמן ראשי בליגת העל, עד אשר הוחלף על ידי אלי כהן בפברואר 2016. בדצמבר 2016 שימש שוב בן מרגי כמאמן זמני לתקופה של כשבוע.
מאז שנת 2016 משמש כעוזר מאמן בהפועל חיפה.
אימונוהיסטוכימיה
אימונוהיסטוכימיה (Immunohistochemistry) היא שיטה בביולוגיה לאיתור ולמיקום חלבונים בחתך של רקמה. איתור החלבון נעשה על ידי קישור של נוגדנים ספציפיים, והצפייה בו תחת מיקרוסקופ אור מתאפשרת על ידי אנזימים הגורמים לתגובת צבע.
אימונוהיסטוכימיה משמשת כאמצעי לאבחון מחלות סרטניות וגם כשיטת מחקר המאפשרת איתור חלבונים שונים ברקמות שונות ובחינת השפעתם על הפתוגנזה של מחלות שונות.
שיטות צביעה.
הגורמים המקובלים ליצירת תגובת הצבע הם האנזימים פרוקסידאז של חזרת (Horseradish peroxidase או HRP) או אלקליין פוספטאז (alklaline phosphatase). תגובה בין האנזימים לסובסטרט מסיס וחסר צבע יוצרת צבע בלתי מסיס הצובע את האזורים שבהם מצוי החלבון הנבדק.
שני נוגדנים.
השיטה המקובלת ביותר ברפואה ובמחקר הרפואי מבוססת על צביעה בעזרת שני נוגדנים: נוגדן ספציפי לחלבון הנבדק (נוגדן ראשוני) ונוגדן ספציפי לנוגדן הראשוני, המצומד כימית לאנזים (נוגדן שניוני). השלבים הם כדלהלן:
אימונוהיסטוכימיה פלואורסצנטית.
בגרסה נדירה יותר של אימונוהיסטוכימיה, סימון הנוגדן נעשה בעזרת חומרים פלואורסצנטיים כגון FITC. לפי שיטה זו ניתן לסמן שני חלבונים שונים בעזרת שני צבעים שונים ובנוסף, על ידי שימוש במיקרוסקופ קונפוקלי ניתן לצפות באברוני תא קטנים (כגון גולג'י או וסיקולות שונות) שאינם נראים בעזרת מיקרוסקופ אור רגיל המשמש לאימונוהיסטוכימיה בצבע. לשם כך, במקום נוגדן שניוני מצומד לאנזים HRP, נעשה שימוש בנוגדן שניוני מצומד למולקולה פלואורסצנטית. צביעת ניגוד נעשית בדרך כלל על ידי שימוש ב-DAPI, חומר פלואורסצנטי המסמן DNA, ולכן גרעין התא מסומן על ידו בכחול.
ניתן להבחין בצביעה פלואורסצנטית על ידי מיקרוסקופ פלואורסצנטי או מיקרוסקופ קונפוקלי. מיקרוסקופים אלו מקרינים את הדוגמה באור מקוטב או בקרן לייזר מונוכרומטית. כתוצאה מכך פולטות המולקולות הפלואורסצנטיות אור באורך גל שונה מזה הנקלט בהן. על ידי סדרה של מסננים ניתן לראות רק את האור הנפלט מן המולקולות הפלואורסצנטיות וכך לסמן את התאים הנושאים את האנטיגן.
יתרון הצביעה הפלואורסצנטית הוא בכך שניתן לסמן מספר אנטיגנים על ידי שימוש במספר חומרים פלואורסצנטיים, בנוסף, בעזרת סימון פלואורסצנטי ניתן להבחין באברונים קטנים שאינם מובחנים בצביעה אימונוהיסטוכימית רגילה.
אימונוהיסטוכימיה כאמצעי אבחון.
אימונוהיסטוכימיה משמשת לאבחון מחלות סרטניות שונות כיוון שהמצאות חלבונים שונים אופיינית למחלות שונות. בנוסף, במחלות מסוימות אבחון רמת הביטוי של חלבונים ספציפיים ברקמת גידול מאפשר התאמת הטיפול האפקטיבי ביותר לחולה. לדוגמה, חולת סרטן השד שתאי הגידול הסרטני שלה מבטאים קולטנים לאסטרוגן יכולה להיות מטופלת בהורמונים אנלוגיים לאסטרוגן כמו טמוקסיפן.
כמעין המתגבר
הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים
הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים (בערבית: اتفاقية فك الاشتباك الأولى, באנגלית: The Agreement on Disengagement) הוא הסכם שנחתם בין ישראל למצרים ב-18 בינואר 1974, וסיים את מלחמת יום הכיפורים ואת תקופת ההתשה שלאחריה בחזית המצרית.
רקע להסכם.
הפסקת האש השנייה נכנסה לתוקפה בבוקר ה-25 באוקטובר 1973, על פי החלטה 339 של מועצת הביטחון של האו"ם.
לקראת הפסקת האש השלים צה"ל את כיתור הארמייה השלישית, כשכבש את נמל עדבייה במערב מפרץ סואץ, והתייצב על הקילומטר המאה ואחד מקהיר, על כביש קהיר-סואץ. בתום הלחימה החזיק צה"ל בשטח של 1,600 קמ"ר ממערב לתעלת סואץ (לעומת שטח של 1,200 קמ"ר, חלקו מכותר, שהחזיקו המצרים בסיני).
מיד בתום הקרבות הופעלו על ישראל לחצים כבדים (בעיקר אמריקאים) להסרת הכיתור מהארמייה השלישית. ישראל הסכימה להעברת אספקה לארמייה (מזון וציוד רפואי) בשיירות של האו"ם. בקילומטר המאה ואחד הוקם על ידי כוח החירום של האו"ם מתחם אוהלים שבו נפגשו נציגי צה"ל וצבא מצרים כדי להסדיר את הסידורים הטכניים של שיירות האספקה וכדי לייצב את הפסקת האש (תקריות אש מקומיות נמשכו גם לאחר הפסקת האש). השיחות נוהלו על ידי מפקד כוח האו"ם, לוטננט-גנרל אנסיו סילאסוואו, בראש הצוות הישראלי לשיחות עמד אהרן יריב, ואילו בראש הצוות המצרי עמד גנרל עבדל רני אל-גמאסי. השיחות החלו בליל 28 באוקטובר. שיחות אלה היו המגע הישיר הראשון בין ישראל ומצרים מאז שנחתם הסכם שביתת הנשק בין שתי המדינות ב-1949.
הסכם 6 הנקודות.