נולד במדינת קרוליינה הצפונית שבארצות הברית. סיים לימודיו באוניברסיטת אריזונה והודות למלגת רודס בה זכה הוא נסע לאוניברסיטת אוקספורד בה למד גאולוגיה. את חודשי הקיץ בלה בגרמניה בה למד ייעור. עם שובו לארצות הברית ב-1915 הוא התקבל לעבודה כמפקח במחלקת היערות בארצות הברית. עם הצטרפות ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה הוא התנדב לצבא ושרת כקצין ב"חטיבת חוטבי העצים" (The Lumberjack Brigade). לאחר המלחמה הוא שמש כקצין מחקר אזורי במונטנה. בהשפעת אשתו אינז מרקס לאודרמילק עברו בני הזוג לסין שם הוא לימד באוניברסיטת נאנג'ינג וערך מחקרים על השפעת כריתת היערות על הסחף. הוא חזר לקליפורניה ולמד לתואר דוקטור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ועסק במחקר. בשנת 1933 הוא מונה לעוזר מנהל המחלקה לשימור הקרקע (Soil Conservation Service) של ממשלת ארצות הברית. בשנת 1938 נשלח למסע חקר בנושא שמור הקרקע באירופה, בצפון אפריקה ובמזרח התיכון. במסגרת מסע זה, הגיע לאודרמילק, שלא היה יהודי והיו לו ידיעות מועטות על הציונות, לארץ ישראל. לאחר שראה את מפעל ההתיישבות היהודי בארץ ואת תרומתו לשימור הקרקע ולטיובה, הפך לחסיד התנועה הציונית.
בשנת 1944 פרסם ספר בשם "ארץ ישראל הארץ היעודה" (Palestine, Land of Promise), בו הוא סוקר ב-14 פרקים את בואו לארץ, את הרקע הגאוגרפי וההיסטורי של ארץ ישראל, את ההתיישבות היהודית בארץ, את פיתוח התעשייה, את בניית הבית הלאומי היהודי ואת הכלכלה הערבית והיהודית בארץ. בפרק 11 הוא מציע להקים "רשות לעמק הירדן" (בדומה לרשות עמק טנסי בארצות הברית). הוא מציע להשתמש במי הירדן להשקית עמק הירדן (ובעודפים - להשקית עמק יזרעאל), תוך ניצול הפרש הגבהים בין הים התיכון לים המלח לייצור חשמל (בדומה לרעיונות שהועלו אף קודם לכן, גם על ידי ד"ר הרצל בספרו אלטנוילנד). כמו כן, הוא מציין בספרו כי "עודפי מי הגאות של הירקון יוכלו לשמש להשקיית הנגב".
ספרו של ד"ר לאודרמילק, נכתב בעידודו של ד"ר עמנואל ניומן (מראשי ארגון ציוני אמריקה). ד"ר ניומן הביא, בתמיכת ד"ר חיים ויצמן, להכנת תוכנית על ידי מהנדס אמריקני ידוע, ג'יימס בנימין הייס, לפיתוח מי הירדן, הירמוך והליטני. תוכניתו של הייס פורסמה בספר בשם "רשות עמק טנסי על הירדן" (T.V.A ON THE JORDAN), בשנת 1948. בספר הקדמה מאת ד"ר לאודרמילק ומבוא מאת ד"ר ניומן. ספרו של לאודרמילק ותוכניתו של הייס, בהיותם מומחים בינלאומיים מוכרים, שחוות דעתם המקצועית אינה נתונה לעירעור, שימשו מכשיר רב ערך במאבק התנועה הציונית למען הכרה בינלאומית ביכולת לקלוט בארץ-ישראל יהודים רבים - יעד חקירתה של ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל, בפניה העיד לאודרמילק. מזרחה של בקעת בית נטופה תוכנן להיכלל בתוכנית החלוקה כדי לשמש כמאגר מים להשקיה וחקלאות ע"פ ספר זה.
לאודרמילק הגיע לישראל בתחילת 1950 לביקור קצר כיועץ למשרד החקלאות. הוא שב לישראל במאי 1951 כיועץ מטעם ארגון המזון והחקלאות ובמקביל הרצה בטכניון.
בשנת 1953 עזר בהקמת המחלקה להנדסה חקלאית והועמד בראשה. ביוני 1957 פרש מההוראה בטכניון ועזב את ישראל. בשנת 1959 נקראה המחלקה להנדסה חקלאית על שמו של לאודרמילק.
ארכיונו האישי שמור במחלקת הארכיונים של הספרייה הלאומית בירושלים.
מצפור לאודרמילק.
בתחילת דרך נוף יער טורען, ליד הכניסה לקיבוץ בית רימון, הוקם מצפור על שמו הצופה על בקעת בית נטופה אותה ייעד בתוכניתו לשמש כמאגר מים שיובלו מנהר הירדן. מהמצפור יש תצפית מרהיבה על הבקעה ועל התעלה הפתוחה של המוביל הארצי שחוצה אותה.
צוואר הרחם
צוואר הרחם (בלועזית: Cervix) הוא החלק הצר והתחתון ביותר של הרחם. צוואר הרחם מחבר בין גוף הרחם לבין הנרתיק.
חלקו התחתון של צוואר הרחם בולט לתוך הנרתיק, ולכן גם ניתן לצפות בו בבדיקה גינקולוגית מכשירנית.
אנטומיה.
Ectocervix.
חלק צוואר הרחם הבולט לתוך הנרתיק מכונה גם portio vaginalis. אורכו הממוצע של חלק זה עומד על 3 ס"מ ורוחבו עומד על 2.5 ס"מ. הוא בעל שטח פנים קמור ואליפטי, אשר מורכב משפה קדמית (אנטריורית) ושפה אחורית (פוסטריורית).
External oss (הפתח החיצוני).
הפתח של ה-ectocervix לחלל הנרתיק מכונה external oss. הגודל והצורה של חלק זה תלויים באופן משמעותי בגיל האישה, מצבה ההורמונאלי והאם היא ילדה בעבר לידה נרתיקית. באישה שלא ילדה בעבר דרך הנרתיק ה-external oss הוא בעל צורה קטנה ועגולה. זאת לעומת, נשים שילדו בעבר לידה נרתיקית, או שעברו הפסקת הריון בשלב מתקדם - הפתח אצלן הוא רחב יותר ובעל צורה הדומה לחריץ.
Endocervical canal.
המעבר שבין ה-external oss לבין חלל הרחם מכונה
ה-endocervical canal. התעלה היא בעלת צורה שטוחה, ורוחבה המרבי מושג בגיל הפוריות, אז רוחבה עומד על 7-8 מ"מ בחלקה הרחב ביותר.
Internal oss.
הפתח של צוואר הרחם לתוך חלל הרחם מכונה ה-Internal oss.
ריר צוואר הרחם.
במצב תקין חסום הפתח החיצוני של צוואר הרחם על ידי ריר צמיגי שמונע מעבר של זיהומים אל חלל הרחם. צמיגותו של ריר זה יורדת כשהביצית מוכנה להפריה והוא הופך לנוזלי יותר, וזאת על מנת לאפשר לזרעונים לעבור דרך צוואר הרחם אל הרחם והחצוצרות.
במהלך ההיריון, חסום צוואר הרחם לחלוטין על ידי פקק (plug) מיוחד בעל תכונות אנטי-בקטריאליות (נוגדות חיידקים). פקק רירי זה נושר דרך הנרתיק בזמן שצוואר הרחם מתרחב בלידה או זמן קצר קודם לכן.
תפקידי צוואר הרחם.
במהלך אורגזמה צוואר הרחם מתנענע והפתח החיצוני שלו מתרחב. מחקרים ראשונים הציעו שצוואר הרחם פועל באופן שכזה על מנת למשוך את נוזל הזרע שנמצא בנרתיק אל תוך הרחם, ועל ידי כך הוא מעלה את הסיכוי להפריה. מחקרים חדשים בתחום מעלים ספקות בנוגע לאמיתות תאוריה זאת.
במהלך המחזור החודשי פתחו של צוואר הרחם מתרחב מעט על מנת לאפשר לרירית הרחם (endometrium) לנשור החוצה בצורה של וסת. יש הסוברים כי הכאב בצורה של התכווצויות בזמן המחזור החודשי נובע בחלקו מהתרחבות זאת. כתמיכה בטענה זו, ניתן לראות כי אותו כאב בצורה של התכווצות בזמן המחזור החודשי יורד בדרגתו ואף נעלם לאחר הלידה הראשונה, כנראה מכיוון שפתח צוואר הרחם מתרחב.
במהלך הלידה, ההתכווצויות של הרחם מביאות להתרחבותו של צוואר הרחם עד לקוטר של כ-10 ס"מ, על מנת לאפשר ליילוד לעבור דרכו.
מומים מולדים של צוואר הרחם.
צוואר הרחם מתפתח מתעלות פרה-מזונפריות אצל העוברה בשבוע השישי להתפתחותה. בעיות בתהליך זה עלולות להביא לחוסר היווצרות של צוואר הרחם או אנומליות אחרות.
זיהומים בצוואר הרחם.
צוואר הרחם מצוי בקשר אנטומי ישיר עם הנרתיק ועל כן חשוף למזהמים שונים, כגון גונוריאה, כלמידיה, הרפס, נגיף הפפילומה האנושי ומיקופלסמה.
בדיקת משטח צווארי או פאפ סמיר לרוב מייצגת את השינויים הפתולוגיים המתרחשים בצוואר הרחם כתוצאה מזיהום. תהליכים זיהומיים מתאפיינים באודם ובצקת של צוואר הרחם וכן הפרשות רבות, בעיקר בשלב האקוטי, כאשר לאחר התהליך החריף קיימת לעיתים דלקת כרונית המאופיינת בריבוי של תאי רקמת חיבור המביאים אף להיפרטרופיה ולהארכת צוואר הרחם עצמו. התלונה השכיחה ביותר במצבים של דלקת כרונית של צוואר הרחם היא לויקוריאה (leukorrhea)- הפרשה לבנה אשר מביאה לחוסר נוחות בנרתיק. סיבוכים נוספים של דלקת כרונית כוללים היצרות הצוואר (סטנוזיס) וכן בעיות פריון.
סרטן צוואר הרחם.
סרטן צוואר הרחם (cervical cancer) הוא הסרטן השישי בשכיחותו אצל נשים. הוא אחראי ל-4% מהגידולים הממאירים בנשים עם סיכויי הישרדות ל-5 שנים של 58%.
סרטן זה נדיר לפני גיל 20, ושיא הופעתו הוא בגילאים 45-55, אך מופיע גם בגילאים נמוכים יותר בנשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך יותר.
שכיחותו של סרטן זה ירדה באופן משמעותי בעולם המערבי עם הכנסתן של שיטות סקר מוקדמות. השיטה הידועה ביותר מכונה בדיקת משטח צוואר הרחם. זוהי בדיקה ציטולוגית של תאים אפידרמליים, המוסרים מצוואר הרחם.
כיום ידוע כי קיים קשר הדוק בין חשיפה לנגיף הפפילומה האנושי ה-Human papilloma virus המכונה HPV לסיכון ללקות בסרטן צוואר הרחם. קבוצת נגיפים זאת גם אחראית ליצירה של יבלות באברי המין.
אחד הטיפולים בסרטן צוואר הרחם, במקרה שהוא מאובחן מספיק מוקדם, הוא כריתת צוואר הרחם (היסטרקטומיה). כאשר האבחון מתעכב, נדרשת לעיתים כריתת הרחם כולו. הדעות חלוקות לגבי השפעת כריתת צוואר הרחם על הסיכויים להביא הריון לסיום מוצלח, בעוד ישנם הטוענים שלכריתת צוואר הרחם השפעה של אחוזים בודדים על סיכויי ההריון, אחרים טוענים שכריתת צוואר הרחם מורידה לשליש את סיכויי ההצלחה של הריון.
היטלר יונגד
האביר הלא משוח
מיס מיוזיק
מיס מיוזיק הוא אלבומה ה-13 של הזמרת שרית חדד, שיצא לאור ב-20 בדצמבר 2005. האלבום כולל בלדות כמו השיר "חתיכה מחיי" ושירים קצביים - "מיס מיוזיק", "כל האנשים השמחים", "בושם צרפתי" ועוד. הסינגל הראשון מתוך האלבום הוא "כל האנשים השמחים" שכתב והלחין הנרי המעבד והמפיק המוזיקלי, בנוסף לשיר הזה הוא כתב והלחין עוד שלושה שירים. אמנים נוספים אשר תרמו את חלקם לאלבום: צביקה פיק, יואב גינאי, קובי אוז, יעקב למאי, ארז ברזוליק, ועוד.
שדות לונדון
שדות לונדון או לונדון פילדס (באנגלית: London Fields) הוא פארק ברובע האקני במזרח העיר לונדון.
היסטוריה.
הפארק תועד לראשונה בשנת 1540 כשטח ציבורי ששימש מובילי בקר לרעות את עדריהם לפני הובלתם לשוק.
מסמך בספריית האקני מתעד משחק קריקט משנת 1802. מגרש הקריקט עדיין מארח תחרויות מסוף אפריל עד אמצע ספטמבר מדי שנה.
הפארק כיום.