ד"ר הוי-ג'ה לי, דובר הארגון הרפואי "רופאים נגד קצירת איברים בכפייה" (Doctors Against Forced Organ Harvesting), חזר על נקודה זו בעדותו בפני הפרלמנט האירופי ב-2015. על פי חישוביו של ד"ר לי, מעיר שגודלה כגודל ג'ין-ג'ואו ניתן לצפות לבערך 14 הוצאות חוקיות להורג בתקופת הזמן שמדובר עליה, מה שאומר שמקור האיברים באלפי ניתוחי ההשתלות במתקן ההשתלות איננו מיושב באמצעות הסבר כזה. בנוסף להשתלות שנעשו בג'ין-ג'ואו, גוטמן מציין שסוכני ביטחון [רשמיים] בעיר דא-ליאן נהגו לספק גופות אנושיות לשני מפעלי פלסטינציה גדולים, שבהם מילאו את הגופות בחומר פלסטי ושלחו אותן לכל העולם כתערוכות של גופות. על פי מודיע שרואיין בתוכנית 20/20 [של הטלוויזיה האמריקנית ABC], הגופות ששומרו באמצעות פלסטינציה הגיעו מאסירים שהוצאו להורג. גם במקרה זה, מציין איתן גוטמן שיש פער לא מוסבר מבחינה מספרית: מפעלי הפלסטינציה הפועלים בדא-ליאן עיבדו אלפי גופות – יותר ממה שניתן לצפות שיגיע מהוצאות חוקיות להורג או מתרומות. הזמן בו הוקמו מפעלי הפלסטינציה חופף לזמן שבו החלה רדיפת הפאלון גונג.
טריבונל: בית דין אזרחי בינלאומי בלונדון.
הטריבונל הבינלאומי בלונדון הוא בית דין אזרחי עצמאי שהוקם בשנת 2018 במטרה לבחון את נושא קצירת איברים בכפייה מאסירי מצפון בסין. באב בית הדין היה פרופסור סר ג'פרי נייס, ( QC ) יועץ המלכה. סר ג'פרי נייס הוביל להעמדתו לדין של נשיא יוגוסלביה לשעבר, סלובודן מילושביץ' בבית משפט בינלאומי הדומה לנוכחי כעשרים שנה קודם לכן. חבר השופטים בטריבונל כלל גם שישה חברים ממדינות שונות.
בית הדין שמע עדויות מ-50 עדים, קיבל שלל עדויות כתובות וסרטי וידאו עם ראיות שאותן בדק במהלך שנה שלמה. העדים שהעידו בפני בית הדין היו מומחים לזכויות אדם בין-לאומיות, מומחים לרפואה ולהשתלת איברים, מומחים ליחסים בינלאומיים, להיסטוריה סינית ועוד. עד מועד קיומו של בית הדין האזרחי, לא נדרש שום בית דין בינלאומי לשאלה האם הפשעים המזעזעים הללו אכן מתרחשים, ואם כן באיזה היקף, האם מדובר ברצח-עם, והאם מדובר בפשע נגד האנושות.
במשך 12 חודשים עבד בית הדין כדי לזהות את מהות הפשעים, לבדוק האם בכלל התרחשו, האם הם עונים להגדרה של פשע נגד האנושות או להגדרה של רצח עם, האם הם קיבלו תמיכה מהמדינה, או מגופים פרטיים בסין שנאלצו להשתתף בקצירת איברים בכפייה. הטריבונל עבר על כל העדויות וערך 2 שימועים, בדצמבר 2018 ובאפריל 2019.
העדויות.
כמו כן נטען כי תעשיית השתלת האיברים הניבה לכלכלה הסינית יותר ממיליארד דולר בשנה. למשל, על השתלת כבד גבו כ-160,000 דולר.
מספר ההשתלות העצום המתרחש בסין עורר את החשד שמקור האיברים לא מגיע מתרומות חוקיות או מנדונים למוות כפי שסין הצהירה באותה תקופה.
נטען כי ניתוחי קצירת האיברים מתבצעים בעוד הקורבנות עדיין בחיים, דבר המבטיח איכות טובה לאיבר המושתל.
מעל מיליון אנשים כלואים במחנות בסין. הניצולים העידו שעברו בדיקות רפואיות מקיפות כמו בדיקות דם, צילומי רנטגן ואולטרסאונד. ההסבר ההגיוני היחיד לבדיקות הללו באסירים הוא כדי ליצור מאגר מידע, להבטיח את איכות האיברים ואת התאמתם להשתלה. נטען כי עיקר הקורבנות שבאיבריהם נעשה שימוש בתעשיית ההשתלות הם מתרגלי פאלון-גונג שנכלאו בלא משפט בשל אמונתם במחנות אלו.
למרות העדויות המצטברות, רבים בקהילה הבינלאומית הפנו עורף לקצירת האיברים בכפייה המתרחשת בסין. לפי הדו"ח של הטריבונל גם מוסדות רפואיים ואוניברסיטאות ברחבי העולם משתפים פעולה עם רפואת השתלות האיברים של סין הן במחקר והן בהדרכה.
פסק הדין.
ב-1 במרץ 2020, פרסם הטריבונל את מסקנותיו הסופיות לגבי הרדיפה של מתרגלי הפאלון גונג בסין כולל קצירת האיברים. פסק הדין של הטריבונל והדו"ח שפורסם ב-17 ביוני 2019, הגיעו למסקנה חד משמעית ובלתי נמנעת בוויכוח המתקיים כבר 20 שנה לגבי השאלה האם אכן מתבצעת בסין קצירת איברים בכפייה מאסירי מצפון. הטריבונל קבע בוודאות כי זהו פשע המתרחש עד עצם היום הזה.
מסקנות המשפט הציבורי שבפניו העידו עשרות עדים היא שקצירת האיברים בסין נמשכת ביתר שאת. אואן בוקוט (Owen Bowcott) כתב הגרדיאן מציין שמרבית העדויות עוסקות בתקופה שאחרי שנת 2000.
קריאה לפעולה.
הדוח מאשר שקצירת איברים בכפייה מתרחשת בסין ומזים את כל הספקות לגביה. לפיכך טוען הדוח כי על הקהילה הבינלאומית לנקוט מספר צעדים במטרה לעצור את המתרחש בסין:
בהקשר זה אמרה סוזי היוז, מנהלת ומייסדת הקואליציה הבינלאומית למען הפסקת פשעי השתלות האיברים בסין: "זה מזעזע לחשוב שהאוניברסיטאות ובתי החולים שלנו משתפים פעולה, אולי מבלי דעת, עם הפשעים הנוראים האלו."
תגובת הממשלה הסינית.
הממשלה הסינית הכחישה שוב ושוב ובאופן גורף שמתרגלי פאלון גונג נרצחו בעבור איבריהם, והיא מתעקשת שהיא דבקה בסטנדרטים של ארגון הבריאות העולמי. יחד עם זה, הממשלה לא הפריכה את הראיות והטענות הספציפיות שהחוקרים ציינו, ולא סיפקה כל הסבר חלופי למקור האיברים בניתוחי ההשתלות.
בתגובה להחלטה מ-2014 בבית הנבחרים של ארצות הברית, דובר השגרירות הסינית אמר שסין דורשת הסכמה בכתב מתורמי האיברים, והצהיר ש"קצירת האיברים כביכול מאסירים שנידונו למוות היא שקר גמור שהומצא על ידי הפאלון גונג". נציג השגרירות דחק אז במחוקקים האמריקנים להפסיק "לתמוך בפאלון גונג ולזמום ביחד איתם".
דייוויד קילגור ודייוויד מטאס אומרים שתגובת הממשלה הסינית למחקרם ב-2006 הכילה "גינוי חריף, אבל שום מידע עובדתי הסותר או מערער את מסקנותינו או את הניתוח שלנו". תגובת הממשלה הסינית התרכזה במיוחד בהאשמת הפאלון גונג בהיותם כת מסוכנת, בהטלת ספק במניעים או באי-תלות של החוקרים ובטעויות קטנות נוספות (דוגמת שגיאה בכתוביות שציינו את המיקום של שתי ערים בסין). התגובה הממשלתית גם הצהירה שסין אוסרת מכירה של איברים אנושיים ודורשת הסכמה כתובה של התורם – טענות שקילגור ומטאס טוענים שהראיות מפריכות אותן.
מ-2006 ועד 2008, שני שליחים מיוחדים של האו"ם הגישו שוב ושוב בקשה לממשלה הסינית להגיב על ההאשמות לגבי אסירים של פאלון גונג, ולהסביר מהו מקור האיברים שמשמשים בניתוחי ההשתלות. תגובות הממשלה הסינית לא נגעו בשאלות אלה ולא הסבירו את מקורות האיברים להשתלה. במקום זאת נכתב בהן שסין פועלת בהתאם לסטנדרטים של "ארגון הבריאות העולמי", ותיארו את המצבים שבהם החוקים והתקנות בסין מתירים ביצוע של השתלות איברים. כמו כן נכתב בתגובות שההאשמות לגבי קצירת האיברים "הן פשוט תוצר של הסתה של הפאלון גונג ... רובן כבר נמצאו כשמועות חסרות בסיס".
הממשלה הסינית גם ניסתה למנוע דיון ציבורי על הסוגיה הזאת מחוץ לגבולותיה, והענישה אזרחים מסין על כך שדיברו על הנושא של קצירת האיברים. במאי 2006 נסע סגן נשיא הפרלמנט האירופי, , במשימה לרדת לחקר העובדות ולחקור הפרות של זכויות אדם. המדריך שלו, צָאוֹ דוֹנְג (Cao Dong), אמר שהוא יודע על קצירת האיברים וגם ראה גופה של חבר שלו שהוא מתרגל של פאלון גונג "בחדר המתים, עם חורים היכן שהוסרו איברי גוף". כתגובה על שיתוף פעולה זה נשפט צאו דונג ונאסר לחמש שנים.
ב-2007, שגרירות סין בקנדה התערבה במטרה לבטל שידור של סרט תיעודי על פאלון גונג וקצירת איברים, שידור שתוכנן לעלות ב-CBC, רשת השידור הלאומית. באותה שנה השגרירות הסינית בישראל ניסתה, ללא הצלחה, לבטל נאום של העו"ד החוקר דייוויד מטאס בנושא קצירת האיברים, ואיימה שלעדותו תהיה השפעה שלילית על יחסי סין-ישראל.
תגובות ברחבי העולם.
איגודים רפואיים.
האשמות על קצירת איברים ממתרגלי פאלון גונג הובילו רשויות רפואיות בין-לאומיות ואיגודים מקצועיים להתמקד מחדש בפרקטיקות ההשתלה בסין. מקצוענים מתחום הרפואה העלו מספר דאגות הנובעות מהשימוש באיברי אסירים, וחלקו על האתיקה של שיתופי פעולה עם בתי חולים סינים להשתלות.
ב-2006 אימצה "ההסתדרות הרפואית העולמית" החלטה הדורשת שסין תפסיק להשתמש באסירים כתורמי איברים. "הקרן הלאומית להשתלות" בארצות הברית (), הצהירה כי היא "מודאגת ביותר משיטות הכפייה המשמשות להשגת איברים ורקמות כפי שתואר בהאשמות שהועלו לאחרונה".
מאז 2011 הצהירו מספר מגזינים רפואיים שהם יפסיקו לפרסם מאמרים המתייחסים לניתוחי השתלות בסין בשל הדאגה לגבי הפרות של האתיקה הרפואית. , מגזין בעל יוקרה בתחום המחקר הביו-רפואי, הצהיר שהשימוש שסין עושה באיברים מאסירים המוצאים להורג "מפר זכויות אדם בסיסיות. זה מפר תפיסות אתיות מרכזיות של רפואת ההשתלות ושל האתיקה של הרפואה. וחמור מכך, כמה מאלה המוצאים להורג יכולים להיות אסירים ש'פשעיהם' הם אך ורק אמונותיהם הפוליטיות או הרוחניות". המגזין החליט שלא יקבל יותר מאמרים על השתלות איברים אנושיים "אלא אם כן יסופק לנו אישור הולם מהתורם, שנלקח לא בכפייה ושניתן לאמת אותו". החלטה דומה התקבלה במגזין ההשתלות האמריקני .