ב-1 בינואר 1836 התחתן פרדיננד עם מריה השנייה, מלכת פורטוגל, ובשנת 1837 נולד בנם הראשון, מה שעל פי החוק הפורטוגזי זיכה את פרדיננד בתואר "מלך פורטוגל". לשם הוא כך הוא שינה את שמו מ"פרדיננד" ל"פרננדו". למרות שרשמית מריה הייתה המלכה, הרי שהזוג הוכיח את עצמו כצוות יעיל שפעל בשיתוף פעולה הדוק. פרננדו היה שליט יחיד בכל הפעמים שאשתו הייתה בהריון. ב-15 בנובמבר 1853 מתה מריה במהלך לידת הבן ה-11 שלהם, מה ששלל מפרננדו את התואר מלך פורטוגל. עם זאת, הוא המשיך לשלוט כעוצר עבור בנו פדרו החמישי, מלך פורטוגל במשך שנתיים נוספות.
בשנת 1869 הציע לו חואן פרים את כתר ספרד, אולם פרננדו דחה את ההצעה, והמליץ לפרים במקום זה על חתנו, לאופולד פון הוהנצולרן. האירוע גרם בסופו של דבר לפריצת מלחמת צרפת–פרוסיה, ולהקמת הרייך השני. פרננדו נחשב לאדם אינטליגנטי, רחב אופקים, חובב אומנות ובעל רעיונות מודרניים וליברליים. הוא מת בליסבון ב-15 בדצמבר 1885.
משפחתו.
ב-1 בינואר 1836 התחתן פרננדו עם מריה השנייה, מלכת פורטוגל, והיא ילדה לו 11 ילדים:
ב-10 ביוני 1869 נישא בליסבון לשחקנית אליזה הנסלר, שלה העניק תואר רוזנת. היא לא ילדה לו ילדים.
המשרות הגדולות של המדינה
הארמייה התשיעית (צרפת)
הארמייה התשיעית הייתה ארמייה צרפתית שפעלה במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה.
מלחמת העולם הראשונה.
הקמה ראשונה.
ב-29 באוגוסט 1914 במהלך המערכה על הגבולות, הוקמה הארמייה התשיעית בפיקוד גנרל פרדיננד פוש, על מנת למלא את הפער בין הארמייה הרביעית לארמייה החמישית. הארמייה השתתפה בקרב על המארן, ולאחר מכן פורקה הארמייה, ופוש מונה למפקד קבוצת הארמיות הצפונית.
הקמה שנייה.
ב-6 ביולי 1918 הוקמה הארמייה התשיעית מחדש בפיקוד אנטואן דה מיטרי, ולחמה בקרב השני על המארן, ולאחר מכן פורקה שוב.
מלחמת העולם השנייה.
במלחמת העולם השנייה, הייתה הארמייה התשיעית בפיקוד גנרל אנדרה קוראפ פרוסה בין נאמור לסדאן. הארמייה התשיעית לא הייתה ארמיית עילית, והרכבה האנושי כלל חיילי מילואים וחיילים טריטוריאליים מהמושבות, שסבלו מחסרון בחימוש ובאימון. צבאות אלו הותקפו על ידי עיקר הכוח התוקף של הצבא הגרמני, יחידות עילית משוריינות, החמושות במיטב הנשק החדיש. לזאת יש להוסיף את הכשל העיקרי בטקטיקה הצרפתית, והוא האמונה שהמתקפה אינה יכולה לבוא בגזרת קוראפ, שכן יער הארדנים כביכול אינו עביר לרכב קרבי משוריין.
כאשר החלה המתקפה, ב-10 במאי 1940, עמדו יחידות הארמייה תחת מתקפה כבדה, וקרסו. קוראפ עצמו התמוטט והודח ב-15 במאי 1940. הוא הוחלף בגנרל אנרי ז'ירו. התמוטטות הארמייה של קוראפ, והארמייה השנייה בפיקוד שארל הונציגר שלחמה דרומית ומזרחית לו באזור סדאן פתחה את הדרך למבקע גרמני מערבה אל תעלת למאנש ולכיתור עיקר הצבא הצרפתי וחיל המשלוח הבריטי על אדמת בלגיה, ובסופו של דבר לתבוסה הצרפתית.
כאשר קיבל ז'ירו את הפיקוד על הארמייה התשיעית, כבר לא היה מדובר בגוף צבאי הכשיר ללחימה, אלא בשרידי דיוויזיות מנותקים ומותשים ללא פיקוד מרכזי, הנעים בחוסר תיאום לאורך חזית בת 80 קילומטר, בין שלושת הנהרות העיקריים של צפון צרפת המז, הסאמבר והאן, כאשר כוח המחץ של המתקפה הגרמנית עובר דרך החזית ללא מעצור של ממש.
ז'ירו דרש תגבורות, וקיבל לפיקודו חלקים מן הארמייה השביעית, שלאחר כניעת הולנד לא היה עוד תועלת בהישארותה בגזרה כה צפונית, והיא פורקה לחלקים שנשלחו לסתום "חורים" בחזיתות השונות. כן נשלחו אליו כוחות מגזרות אחרות, מהלוחמים שהחזיקו בקו מז'ינו (אשר לא הותקף), וכן את דיוויזיית השריון הרביעית בפיקודו של הגנרל שארל דה גול. יחידות אלו הובהלו אל קו החזית, אך בימים הראשונים לפיקוד שקיבל על עצמו ז'ירו, רוב היחידות הללו לא היו פרוסות בגזרתו, אלא בתנועה לכיוונו ממקומות שונים. ז'ירו היה זקוק לשבוע נוסף על מנת לארגן את הכוחות. במציאות שנוצרה במהלך פלישת הבזק הגרמנית, הדבר היה בלתי אפשרי.
במהלך הימים הקרובים נאבק ז'ירו כנגד כוחות עדיפים, והשליך את כל כוחותיו אל המערכה, לרבות מתקפת נגד הרואית שביצע שארל דה גול. כל אלו לא היה בהם כדי לעזור. ב־18 במאי נראה היה כי הארמייה התשיעית חדלה מלהתקיים למעשה.
בלילה שבין ה־18 במאי ל־19 במאי נתקלה מכוניתו של ז'ירו תוך כדי תנועה בחיילי משמר גרמנים (על פי הגרסה הצרפתית מיחידת שריון, בעוד שלפי הגרסה הגרמנית היה מדובר ביחידת מטבח נייד) אשר עסקו בכיוון תנועת הצבא הגרמני על מנת להימנע משדה מוקשים שהונח במקום. המכונית נעצרה, וניסתה להימלט, אולם החיילים ירו בגלגליה, והצליחו לשבות את ז'ירו. הוא נלקח אל טירת קניגשטיין, ליד דרזדן כשבוי מלחמה. עקב שבייתו של ז'ירו התפרקה הארמייה התשיעית, וחדלה להילחם.
בירקיר סבארסון
ריכרד מולר נילסן
הארמייה השלישית (האימפריה האוסטרו-הונגרית)
הארמייה השלישית של הצבא האוסטרו-הונגרי, הייתה ארמייה אוסטרו-הונגרית שפעלה במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה.
הארמייה השלישית הוקמה בפרוץ מלחמת העולם הראשונה, ולמפקדה מונה רודולף פון ברודרמן. הארמייה נפרסה בחזית המזרחית, ותפקדה בצורה כושלת בקרב גליציה. עקב כך הוחלף פון ברודרמן בסבטוזר בורוייביץ'. הארמייה נכשלה בניסיונה לחלץ את הכוחות הנצורים במהלך המצור על פשמישל. הארמייה הועברה לבלקן במהלך שנת 1915, ולקחה חלק פעיל בפלישה השנייה לסרביה ומונטנגרו. לאחר הניצחון הועברה הארמייה לחזית האיטלקית ולקחה חלק בקרב אסיאגו בשנת 1916. לקראת סוף השנה הוחזרה הארמייה לחזית הרוסית ולחמה שם עד שפורקה ב-1918.
מדד יעילות (NBA)
מדד היעילות המשמש בליגת ה-NBA (נקרא באנגלית: Player efficiency rating או בקיצור PER) הוא מדד לניתוח ביצועי כדורסל שפיתח ג'ון הולינג'ר, המנסה לכמת את התרומה של כל שחקן לקבוצתו לתוך מספר יחיד. באמצעות נוסחה מפורטת, הולינג'ר פיתח מערכת דירוג סטטיסטי של ביצועי כל שחקן. ישנה נוסחה פחות מסובכת, מדד היעילות האירופי, אשר מחברת את סך כל הפעולות החיוביות ומחסרת מסכומן את סכום הפעולות השליליות, והיא הנפוצה יותר בישראל ובאירופה.
ייעוד ודרך פעולה.
המדד משקלל את הביצועים של שחקן לדקה, תוך התאמתם לקצב המשחק. המדד הממוצע של הליגה הוא תמיד 15.00, מה שמאפשר השוואה של ביצועי השחקן לתקופות ועונות שונות.
המדד לוקח בחשבון ביצועים "חיוביים", כגון קליעות מהשדה, זריקות מהקו, שלשות, אסיסטים, ריבאונדים, חסימות וחטיפות וביצועים "שליליים", כגון החטאת זריקות, איבודי כדור ועבירות. הנוסחה מוסיפה נתונים חיוביים ומפחיתה נתונים שליליים. ביצועי השחקן מחושבים על פי מספר הדקות ששיחק ולא על פי משחקים, וכך, למשל, ניתן להשוות שחקן ספסל עם שחקן פותח מבלי להתחשב בחלוקת הדקות, אלא בתרומה היחסית לקבוצה ביחס לזמן המשחק. המדד מותאם גם לקצב המשחק של הקבוצה. כאמור, חזונו של מדד הוא להציג מספר אחד שיסכם את ההישגים הסטטיסטיים של שחקן במשך העונה.
בעיות ביעילות המדד.
המדד מתמקד בעיקר בביצועים התקפיים. הולינג'ר מודה כי שני הנתונים ההגנתיים שהמדד משלב - חסימות וחטיפות (אשר לא נרשמו בסטטיסטיקות באופן רשמי עד עונת ) - יכולים לייצר תמונה מעוותת של ביצועי השחקן, וכן כי המדד איננו נתון אמין לגבי ביצועי ההגנה. ברוס בואן, אשר נחשב לאחד המגינים הטובים ביותר ב-NBA (לפחות במהלך עונת ), השיג באופן שגרתי נקודת מדד בת ספרה אחת. יש הטוענים כי המדד נותן משקל מיותר לתרומה של שחקן המשחק דקות מועטות, או נגד הרכב משני של הקבוצה היריבה, וממעיט בערכם של שחקנים שסגנונם מגוון מספיק כדי לשחק מספר דקות של שחקן פותח. כמו כן נטען כי המדד מתגמל על זריקות לא יעילות. דייב ברי, מחבר הספר "שכר הניצחונות", טען כך:
הולינג'ר הגיב, באמצעות הודעה בבלוג שלו ב-ESPN Truehoop:
מדריך עזר.
הולינג'ר הגדיר את המדד כך שתמיד ממוצע הליגה, בכל עונה, הוא 15.00, ואף הגדיר סוג של מדריך עזר שיכמת את התרומה בפרספקטיבה מעשית:
מובילי המדד.
רק 24 פעמים שחקן הגיע למדד של מעל 30.0 במהלך עונה אחת. המדד העונתי הגבוה ביותר הוא 31.87, והוא נקבע על ידי יאניס אדטוקומבו בעונת . לברון ג'יימס ומייקל ג'ורדן מובילים את רשימת המצטיינים העונתיים, עם ארבע עונות שבהן הגיעו ל-30 נקודות. לשאקיל אוניל ולווילט צ'מברלין ישנן שלוש עונות כאלה, בעוד אדטוקומבו ואנתוני דייוויס השיגו זאת פעמיים. היא העונה היחידה שבה יותר משני שחקנים (אדטוקומבו, דייוויס וג'יימס הארדן) השיגו מדד יעילות של למעלה מ-30.0.
נכון לסוף עונת , אלו הם מובילי המדד לקריירה שלמה:
חישוב.
כל חישובי המדד מתחילים עם "מדד לא מותאם" (באנגלית: unadjusted Performence Index Rating, או בקיצור uPER). הנוסחה שלו היא:
formula_1
כאשר מכפילים ומוסיפים התאמות, המשוואה הנ"ל הופכת להיות:
formula_2
לבסוף מכניסים את הנתונים למשוואה הבאה ומקבלים תוצאה סופית:
formula_3
כאשר ה-uPER מחושב, הוא חייב להיות מותאם לקצב הקבוצה ומנורמל לליגה כדי להפוך למדד. שלב סופי זה נותן יתרון לשחקנים שקבוצותיהם משחקות בסגנון של יציאה מהירה להתקפה (ולכן החזקת הכדור שלהן גבוהה ויש להן עוד הזדמנויות לעשות דברים בהתקפה), ולאחר מכן קובע את ממוצע הליגה על 15.00 נקודות PER.
כל זה כאשר:
מקרא:
יש לציין כי בלתי אפשרי לחשב את המדד (לפחות זה המקובל, באופן שתואר לעיל) עבור עונות ה-NBA לפני , שכן הליגה לא תיעדה איבודי כדור בסטטיסטיקות המתקדמות לפני אותה שנה.
סידור קידושין
נקודות מדד
קוני טורסטנסון