ועדת הקוד האתי שהוקמה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל בעקבות פרשת נערות הליווי, פרסמה את מסקנותיה, ובראשן המלצה להדיח ארבעה שחקנים עקב התנהגות לא נאותה. לא הוזכרו שמות המעורבים בפרשה. לפי דו"ח הוועדה, ארבעה שחקנים ניהלו קשר עם נערות ליווי במהלך מחנה האימונים לפני המשחק מול דנמרק, ואינם ראויים ללבוש את מדי הנבחרת הלאומית. עוד עולה מהדו"ח כי שני גופי החקירה, "מודיעין אזרחי" ו"ש.ח.מ.ט", הגיעו למסקנות דומות במהלך חקירתם את הפרשה. הוועדה קבעה כי לא נתגלו עדויות למעשים פליליים או שימוש בסמים. הוועדה. מסרה בדו"ח כי סביר להניח כי אירועים דומים קרו גם בעבר, במהלך מחנות האימונים של הנבחרת. שחקני הנבחרת בתגובה הכחישו את מעורבותם.
אברהם גרנט, שהחליף מאוחר יותר את נילסון בתפקיד, טען שלא היה מדובר במקרה יחיד, אלא חלק מדפוס התנהגות של שחקני נבחרת ישראל.
שמות השחקנים המעורבים בפרשה לא פורסמו מעולם.
יעקב אבוחצירא
רבי יעקב אבוחצירא (השני, מכונה אביר יעקב; ה'תקס"ו, 1806 – כ' בטבת ה'תר"ם, 4 בינואר 1880), היה רבה של תאפילאלת שבמרוקו, מקובל, פוסק, מחבר, דרשן ופייטן, סבו של הבבא סאלי, מאבות משפחת אבוחצירא ומגדולי רבני מרוקו. נחשב לבעל מופת ולמי שזכה לגילוי אליהו.
קורות חיים.
נולד בשנת ה'תקס"ו (1806), בתאפילאלת שבמזרח מרוקו, לרבי מסעוד, צאצא לרבי שמואל אבוחצירא, בן למשפחת אלבז, משפחה רמת יחס (לימים תכונה "אבוחצירא"). בצעירותו למד אצל אביו תנ"ך וטעמי המקרא ולאחר מכן משנה ותלמוד.
בידי צאצאיו ישנה מסורת שכבר בגיל שש עשרה היה מלא וגדוש בפרד"ס התורה, וזכה לדברי שבח מפי רבו הרב מרדכי בן שאול, אשר חיבר שיר לכבודו. לאחר שנסמך לרבנות על ידי הרב ישועה דנינו, החל לשמש כמנהיג הקהילה בתאפילאלת, ושימש בה כרב, מנהיג ודרשן עשרות שנים.
כבר בשנות השלושים לחייו, נחשב לאחד מגדולי רבני ופוסקי דורו, ועדות למעמדו הן שאלות שנשלחו אליו מכל גדולי מרוקו בדורו, שחלקן מובאות בספרי השו"ת של חכמי זמנו.
בנו ותלמידו, רבי אהרן, בהקדמה לספרו "דורש טוב", מעיד שאביו היה לומד בכל לילה 18 פרקי משנה בעל פה, וחוזר ולומד בפסוקים ובגמרא, ולא ישן אלא שנת ארעי, ומתעורר וקורא תיקון חצות, ולומד ספרי קבלה עד שעלה האור, ומשם הולך לבית הכנסת לתפילת שחרית, הוא ראש העשרה, ושם היה יושב ועוסק בתורה.
בנו ותלמידו, הרב יצחק, בהקדמה לספרו "מחשוף הלבן", מעיד שאביו מעולם לא שח שיחת חולין, וכשהיה ער לא שכב בפאת המיטה ומעולם לא חטפתו שינה, וכל אכילתו ושתייתו היו במידה, במשקל ובמשורה, ורוב ימיו היו בתעניות לכפר על ישראל.
הרב שלמה חיון, תלמידו המובהק, ששהה תדיר במחיצתו, וכדבריו בהקדמה לספרו "פתוחי חותם" - "שלא זזה ידו מתוך ידו", מתאר את אורח חייו בזו הלשון: "בהבלי העולם הזה מאס, ובמעשה הצדקה פזר ונתן לאביונים ולחכמים עמלי תורה".
רבי יעקב נהג להתבודד בלימודו שרובו היה בתורת הקבלה. נודע בגינוני קדושה, והתפרסם כבעל מופת ונס בערי המערב, במצרים, ובארץ ישראל. סופר שזכה ונגלה אליו אליהו הנביא. רבים היו באים אליו ממקומות שונים להתברך מפיו, והוא היה נערץ גם על ההמון המוסלמי בארצו ונכבדיו, והשתמש במעמדו לטובת היהודים. כן עסק בצרכי עדתו, בתיקון צורכי דת, שלום בית, והיה מכתת רגליו לאסוף כסף לחלקו לעניים.
מסעו לארץ ישראל ופטירתו.
רבי יעקב אהב מאוד את ארץ ישראל ושאף לעלות אליה, אך בני קהילתו בתאפילאלת התנגדו, עיכבו ומנעו ממנו לעזוב אותם. הוא ניסה לעלות לארץ שש פעמים, ורק בפעם השישית, בשנת ה'תר"ם (1879), הצליח לשכנע את בני קהילתו, שבנו רבי מסעוד, יכול לשמש כרב הקהילה במקומו, והם הניחו לו לצאת לדרכו.
בדרכו לארץ ישראל עבר דרך אלג'יריה, תוניסיה, לוב ומצרים. בט"ו בטבת הוא הגיע לאלכסנדריה ושהה בה מעט, ובי"ז בטבת הגיע לעיר דמנהור הסמוכה, והתארח אצל משה סרוסי, שם חלה לפתע קשות, ונפטר בכ' בטבת ה'תר"ם (4 בינואר 1880) ונקבר בדמנהור.
יום פטירתו נקבע ליום הילולא, והמון מיהודי מצרים ומחוצה לה נהרו בו להשתטח ולהתפלל על קברו, אך ברבות השנים והתמעטות היהודים במצרים פחת מספר העולים לקברו. כיום מגיעות מפעם לפעם קבוצות יהודים מהארץ ומהתפוצות, חלקם בראשות בני משפחתו וצאצאיו, לאוהל קברו.
אחרי מותו.
צאצאיו המשיכו לכהן ברבנות בתאפילאלת, עד עלותם ארצה. רבים מהם שימשו ומשמשים כרבנים ואדמורי"ם במדינת ישראל, הבולט שבהם היה נכדו רבי ישראל אבוחצירא המכונה "באבא סאלי".
על שמו היישוב כוכב יעקב שבמועצה אזורית מטה בנימין.
נכד נכדו, רבי דוד חי אבוחצירא הקים בנהריה את מוסדות "אביר יעקב" על שמו. כמו כן מוסדות תורה ובתי כנסת רבים נקראים על שמו.
משפחתו.
רבי יעקב השאיר אחריו ארבעה בנים ושתי בנות:
משנתו.
במשנתו התורנית התמקד רבי יעקב ועסק רבות בעיקר בתורת הקבלה והנסתר. אך על אף החשיבות הרבה שראה בלימוד זה, התנגד ללימוד הקבלה בלא לימוד הפשט והתלמוד קודם, וכך כתב בהקדמתו לספרו "אלף בינה": . כן המליץ על סדר הלימוד אותו למד:
שיריו.
רבי יעקב חיבר עשרות שירים לכל מועדי השנה, אשר קובצו יחד לספר יגל יעקב. הוא היה הראשון במשפחת אבוחצירא אשר חיבר שירים (או לכל הפחות פרסמם), ושאר צאצאיו הלכו בדרכו.
ספריו.
חלק מחיבוריו אבדו ביניהם:
בשנת 2013 יצאו לאור כל הספרים במהדורה חדשה בתוספת ביאורים והערות, על ידי מכון אור לישרים בשיתוף מכון עוז והדר, ביוזמת נכד נכדו רבי דוד חי אבוחצירא מנהריה, ובתמיכתו של המיליארדר החרדי הערשי פרידמן. העריכה התבצעה על ידי צוות עורכים בראשות הרב מנחם מנדל פומרנץ.
מאראדונה
נמל התעופה הבין-לאומי שיקגו או'הייר
נמל התעופה הבין-לאומי שיקגו או'הייר (באנגלית: O'Hare International Airport) הוא נמל תעופה הממוקם סמוך לשיקגו, במדינת אילינוי שבארצות הברית. או'הייר הוא נמל הבית של חברת התעופה יונייטד איירליינס (United Airlines), שמשרדי המטה שלה נמצאים בסמיכות אליו, והמרכז השני בגודלו של חברת התעופה אמריקן איירליינס (American Airlines), אחרי נמל התעופה דאלאס - פורט וורת'. הנמל נקרא על שמו של טייס הקרב אדוארד או'הייר, שנפל במלחמת העולם השנייה.
או'הייר נחשב לנמל התעופה השני העמוס ביותר בצפון אמריקה והרביעי בעולם כולו. בשנת 2018 היה הנמל העסוק ביותר בארצות הברית מבחינת טיסות נכנסות ויוצאות.
נמל התעופה מוזכר כדוגמה לאירוטרופוליס, צורה חדשה (או שלב התפתחות חדש) של יישוב עירוני שנסמך על נמל תעופה גדול כעוגן כלכלי ותעסוקתי מרכזי.
בבוקר יום שלישי ה-7 בנובמבר 2006 התרחש לכאורה אירוע נודע של מפגש מהסוג הראשון בנמל התעופה שיקגו או'הייר כאשר עשרות עובדי יונייטד איירליינס, בהם טייסים ומפקחים, בנוסף למספר עדים בלתי תלויים שעמדו מחוץ לנמל התעופה, צפו באובייקט בלתי מזוהה דמוי דיסק אשר ריחף לכאורה מעל לטרמינל C שבנמל התעופה במשך כשתי דקות.
טיסות לישראל וממנה.
בפברואר 2019 פורסם שאל על מתכוונת להפעיל קו ישיר מתל אביב לנמל החל מ-2020.
ב-11 בספטמבר 2020 החלה יונייטד איירליינס להפעיל 3 טיסות שבועיות בין הנמל לתל אביב במטוסי הבואינג 787-9.
איגוד ישיבות ההסדר
איגוד ישיבות ההסדר הוא ארגון ישראלי שנוסד בשנת תשל"ה (1975), ומאגד את כל ישיבות ההסדר מול צה"ל ומשרד הביטחון.
היסטוריה.
האיגוד הוקם בשנת תשל"ה (1975) על ידי מספר ראשי ישיבות ועל ידי יעקב דרורי, שהיה רמ"ט הארגון הראשון, במטרה להקים ארגון שיייצג את כל ישיבות ההסדר במגעים ודיונים על השירות הצבאי וזכויות החיילים הדתיים מול צה"ל ומשרד הביטחון, וייצג את הישיבות מול הציבור ובתקשורת.
הארגון שם לו למטרה להקים ישיבות רבות המשלבות לימוד תורה עם שירות צבאי משמעותי, לגדל בני תורה ותלמידי חכמים לתורה, יראת ה', ואהבת העם והארץ.
בשנת תשנ"ה (1995) קיבל הארגון פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. את הפרס קיבל בשם הארגון הרב חיים יעקב גולדוויכט, שהקים את ישיבת ההסדר הראשונה, ישיבת כרם ביבנה.
כיום רמ"ט האיגוד הוא אורי פינסקי, ולפניו רמ"טי האיגוד היו מולי יסלזון, איתן עוזרי ואליעזר דויטץ'. הרב דוד סתיו היה בעבר דובר הארגון, והרב זאב קרוב היה אחד מראשי הארגון בשנות הקמתו ודוברו בין השנים תשע"ג-תשע"ה.
יו"ר מועצת הארגון הוא הרב חיים דרוקמן, ובמועצת הארגון חברים גם הרבנים יהושע ויצמן, צבי קוסטינר, שמואל הבר, שלמה רוזנפלד, דוד פנדל, אייל גריינר, יואל מנוביץ ואריה הנדלר.
משרדי הארגון ממוקמים בבניין המזרחי העולמי בירושלים.
קריאות ציבוריות.
בשנת תשפ"א, לאחר תקיפת הרב אליהו מאלי ביפו, פרסם האיגוד מכתב לראש הממשלה בנימין נתניהו, לשר הביטחון בני גנץ ולשר לביטחון פנים אמיר אוחנה, בו הוא קרא לפעול להרתעה ביפו וברחבי הארץ.
בשנת 2021 פרסם הארגון מכתב לראש הממשלה נפתלי בנט, יחד עם איגוד הישיבות הגבוהות, נגד הפסקת הסבסוד לילדי אברכים.
גבולות 67
גבולות יוני 1967
ניתוח עלות-תועלת
ניתוח עלות-תועלת הוא תהליך בו בוחנים את סך העלויות הצפויות, את סך הרווחים הצפויים ומספר גורמים אחרים כדי לבחור את האפשרות הרווחית ביותר.
בניתוח עלות-תועלת לרוב מדובר בשיקולים כספיים בהשוואת הוצאות ראשוניות לתשואה המיוחלת. לדוגמה, מנהל מכירות יכול להשוות את הוצאות הייצור והשיווק למכירות הצפויות עבור מוצר מסוים, ולהחליט לייצר מוצר זה אם ההכנסות הצפויות ישלמו חזרה את העלויות, כולל עלויות המימון.