הווידאו קליפ של השיר הוקרן לראשונה בערוץ היוטיוב של ביבר באותו יום לצאת השיר. הקליפ בוים על ידי מייקל ד. רטנר והוא מציג בתוכו את ביבר (יחד עם קוואבו), תוך שהוא מפנה את תשומת הלב לקשיים של נשים וילדים נזקקים, תוך גיוס מודעות וכספים לבית אלכסנדריה, שמשימתו לעזור להם לעבור ממשבר ליציבות. ביבר הצהיר כי הוא רוצה להאיר אור על נושאים חברתיים המתרחשים בעולם, שאנשים לעיתים קרובות משקיפים עליהם וכי הוא רוצה לגרום לאנשים להיות מודעים לאנשים הכואבים והשבורים שסובלים מהם.
ב-12 בפברואר 2020, פורסמה גרסה קצרה של הקליפ, רק עם החלקים בהם מתנגן השיר.
מרכז ג'אווה
מרכז ג'אווה (באינדונזית: Jawa Tengah) הוא אחד ממחוזות אינדונזיה, הממוקם במרכז האי ג'אווה. המחוז הוקם באוקטובר 1945 עם עצמאות המדינה. המחוז מחולק ל-29 נפות ו-6 ערים ובירתו היא העיר סמראנג.
היסטוריה.
אזור מרכז ג'אווה היה מיושב עוד מהתקופה הפרהיסטורית. עד סוף המאה ה-16 הדתות הדומיננטיות במרכז ג'אווה היו ההינדואיזם והבודהיזם, אך מצב זה השתנה עם הגעת האסלאם שהפך לדת הדומיננטית.
במקום שכנו גם השלטונות ההולנדיים אשר ביססו את שלטונם באמצעות חברת הודו המזרחית ההולנדית. במהלך המלחמות הנפוליאוניות בתחילת המאה ה-19 האיים היו באופן זמני תחת שלטון האימפריה הבריטית. בסופו של דבר השלטון ההולנדי חזר לאינדונזיה בעקבות קונגרס וינה.
במרץ 1942 האימפריה היפנית כבשה את ג'אווה. רבים מן התושבים המקומיים נעצרו, עונו ואף הוצאו להורג בשרירותיות על ידי השלטון היפני, ונשים רבות הפכו לשפחות מין. כ-2.4 מיליון בני אדם מתו בג'אווה מרעב בשנים 1944–1945. לאחר המלחמה ג'אווה הפכה למוקד לחימת גרילה של בדלנים אינדונזיים.
דמוגרפיה.
ע"פ מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2020 אוכלוסיית המחוז מנתה כ-36.5 מיליון תושבים, כ-98% מהם ג'אווניסים.
החלוקה הדתית של המחוז:
Elementor
Elementor (אלמנטור) היא חברת תוכנה ישראלית, העוסקת במתן שירותי פיתוח אתרים. בונה האתרים של החברה נמנה בין חמשת תוספי ה-WordPress הפופולריים בעולם, עם למעלה מ-10 מיליון התקנות פעילות. פלטפורמת אלמנטור מפעילה מעל ל-7% ממיליון האתרים המובילים בעולם.
בסבב הגיוס המוסדי הראשון שלה, גייסה החברה 15 מיליון דולר מקרן ההון-סיכון Lightspeed Venture Partners . לפני כן רכש עשרות אחוזים מהבעלות בחברה, איש עסקים יהודי אמריקאי בשם פול פקר, תמורת 850,000 דולר.
בונה האתרים (Elementor ו-Elementor pro).
בונה האתרים של אלמנטור נבנה בפלטפורמת קוד פתוח, ברישיון GPLv3, והוא מאפשר למשתמשים בפלטפורמת WordPress ליצור ולעצב את האתרים באמצעות שימוש בטכניקות אינטואיטיביות כמו 'גרור-שחרר'. מלבד הגרסה החופשית שלה, מציעה אלמנטור גם גרסת פרימיום, 'אלמנטור פרו', שבה תכונות רבות נוספות ולמעלה מ-700 תוספים.
פעילות.
אלמנטור הוכרה על ידי מגזין כלכליסט כאחד מ-50 הסטרטאפים הישראלים המבטיחים לשנת 2019.
בשנת 2019, אלמנטור רכשה את Layers WP, מותג תבניות לוורדפרס. באותה שנה אלמנטור שיתפה פעולה עם החברה A2 Hosting כדי לספק חשבונות אחסון למשתמשים שלה.
בשנת 2022 רכשה אלמנטור את Strattic, סטארטאפ המפתח פתרון אחסון לאתרי וורדפרס ומציע אתר מהיר ומאובטח יותר עם פחות עומסים על השרת.
אלמנטור
האירוסים - זמרי בית אלפא
האירוסים זמרי בית אלפא היא להקת הזמר של קיבוץ בית אלפא, המתמקדת בשירים ישראלים לדורותיהם. הלהקה הוקמה ב-1977, והיא מונה 16 חברות וחברים. המנהל המוזיקלי והמעבד עוזי אסנר.
היסטוריה.
האירוסים, חבורת הזמר של קיבוץ בית אלפא, הוקמה בשנת 1977, לאחר פנייתם של החברים למעבד והמנצח רפי פסחזון. הרפרטואר של הלהקה מגוון, וכולל שירים מתקופת החלוצים ועד ימינו. לאירוסים צבע שניתן להשוותו לזמרי ריי קוניף, הרמוניה קולית עם מעט קטעי סולו. בעיבוד יש הקפדה על הצליל הייחודי של ההרכב כך שכל שיר מקבל חתימה מוזיקלית מאפיינת.
האירוסים מרבים לשתף פעולה לאורך השנים עם יוצרים ואמנים מובילים.
הפרויקט הראשון של האירוסים היה ב-1980 כשליוו את נעמי שמר באלבום הסולו שלה, על כל אלה (על הדבש ועל העוקץ).
ב-1983 יצא לאור אלבומה הראשון של הלהקה, "האירוסים זמרי בית-אלפא", שכלל שירים חדשים, ביניהם, "פרדס חנה בשבת", שנכתב על ידי שמר, "בית אלפא ביתי", שנכתב על ידי תלמה אליגון והולחן על ידי פסחזון, ו"הביתה", אותו הלחין נחום היימן, בעברו חבר בית אלפא. פרט לשירים החדשים הופיעו באלבום גם שירים מוכרים דוגמת "דצמבר". תלמה אליגון גם הפיקה אם האלבום מטעם חברת CBS והעניקה ללהקה את שמה "האירוסים - זמרי בית אלפא".
האירוסים המשיכו להופיע באירועים רבים לקהל הרחב, למשל הופיעה הלהקה באירוע שהתקיים בהיכל התרבות לציון חמש שנים לתיאטרון בית ליסין. ב-1986 זכתה הלהקה במקום הראשון עם השיר "לך אל הטבע", בתחרות הזמר "ציפורי שיר", שיר אותו כתבה אליגון. בתחרות, שהתקיימה במסגרת פסטיבל ערד, השתתפו חבורות הזמר הטובות בארץ, שהופיעו בשירים חדשים שנכתבו להן במיוחד.
ב-1987 יצא לאור אלבומה השני של הלהקה בניהולו וניצוחו של פסחזון הכולל 13 שירים, ביניהם, "שיר קטן" ו"רוח צפונית רוח דרומית" אותם כתב אהוד מנור והלחינה נורית הירש, ושיר ישן של דוד זהבי שלא הופיע עד אז בשום תקליט, "עכשיו אפשר לומר". בשני התקליטים הראשונים, המעבד לשירים רבים היה גיל אלדמע, עימו שיתפה הלהקה פעולה גם במופעים ובתוכניות טלוויזיה רבות, כגון: ימי כסלו (1979) – סדרת תוכניות בערוץ הראשון בהנחיית נעמי שמר.
האירוסים השתתפו בפסטיבל הזמר הישראלי 1987, עם השיר "קצה של התחלה" אותו כתבה עידית חכמוביץ'.
רפי פסחזון, מנהלה המוזיקלי והמנצח של הלהקה נפטר באופן פתאומי ב-1991. לזכרו, כתבה אליגון את השיר "שירים עד שנמות", שבוצע על ידי האירוסים בערב שנערך לזכרו יחד עם כל חבורות הזמר שאיתן עבד.
אחרי מותו של פסחזון המשיכה הלהקה לפעול עם תמי כספי, ומשנת 1994 פועל ההרכב תחת ניהולו המוזיקלי של עוזי אסנר.
בנובמבר 1995 הופיעה הלהקה בעצרת השלום בכיכר מלכי ישראל, שבסיומה נרצח ראש הממשלה יצחק רבין.
ב-1996 הוציאה הלהקה לאור אלבום נוסף, "האירוסים שרים" בעיבודו וניצוחו של עוזי אסנר.
בשנת 2003 חגגו האירוסים 25 שנות פעילות בהופעות ברחבי הארץ ומחוצה לה (במסגרת המופע "הלב פותח שער" המוקדש לשירי החלוצים והעמק, בבימויה והפקתה של חגית לירון).
האלבום הרביעי, "סוד הגעגוע", יצא לאור בשנת 2012 והוא כולל 13 שירים ממיטב הרפרטואר של הלהקה, בהם 2 שירים מקוריים, "שרידי העצב" אותו כתבה רחל שפירא והלחין תומר הדדי, ו"מנגינה של התחלה" שכתבה והלחינה אליגון.
האירוסים הופיעו לאורך השנים בתוכניות טלוויזיה רבות ובמופעים בארץ ומחוצה לה, למשל הופיעו במופע "אסיף" בבימויה של גבי אלדור, המופע "שירים שעלו לארץ" עם להקת קולן, והמופע "שירת יחיד שירת רבים" עם נעמי שמר עמה הופיעו בכל רחבי הארץ ובמסע הופעות בצפון אמריקה, ובתוכניות טלוויזיה דוגמת מועדון החתול שמיל, המעגל עם דן שילון, משחקי השף, זהו זה, ועוד.
בנוסף, הלהקה ייצגה את המדינה במספר מסעות ברחבי העולם, ביניהן השתתפות הלהקה בפסטיבל שהוקדש לישראל במרכז האמנויות ברביקן שבלונדון.
ב-2010 הופיעו האירוסים בכנסת ישראל בטקס בו הצדיעה הכנסת לתנועה הקיבוצית שחגגה 100 שנים.
האירוסים הופיעו עם יורם טהרלב בתוכנית משותפת "תוצרת הארץ", ב-2019 בתוכניתם "אולי אהבה", שיתפו פעולה עם נתן דטנר.
האלבום החמישי, "השיר שנשאר", יצא לאור ב-2021, עם עיבודים והפקה המוזיקלית של עוזי אסנר. באלבום 11 שירים, בהם שיר חדש, "השיר שנשאר", יחד עם עינת שרוף, למילים של עוזי אסנר ולחן של קובי אשרת.
צפון קאלימנטן
צפון קאלימנטן (באינדונזית: Kalimantan Utara) הוא אחד ממחוזות אינדונזיה, הממוקם בצפון האי בורנאו. המחוז מכיל כעיר אחת ו-6 נפות שונות. המחוז הוקם באוקטובר 2012. ברית המחוז היא העיר טנג'ונג סלור. צפון קאלימנטן הוא המחוז החדש ביותר והכי פחות מאוכלס באינדונזיה, והוא הוקם על מנת לזרז את פיתוח האזור ולמנוע את השפעת מלזיה הסמוכה אליו.
דמוגרפיה.
החלוקה הדתית של המחוז:
אוכף טובוגאן
אוכף טובוגאן, או מעבר טובוגאן או אוכף טובוגן או טובוגן גאפ (באנגלית: Toboggan Gap) הוא מעבר הרים ברכס מילן שבהרי ויקטורי, באזור חוף פנל בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
המעבר חוצה את רכס מילן, בסמוך מצפון לפסגת טורט.
המעבר מאפשר מעבר מזחלות בין רמת הקוטב לבין הנווה של קרחון פרל הארבור.
גובהו של מעבר ההרים 2,456 מטרים מעל פני הים; ועקב זאת הוא האתר ה-854 בגובהו באנטארקטיקה.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של המעבר ניתן לו על ידי המחלקה הדרומית (Southern Party) של משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד (NZFMCAE), אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1962–1963.
לקריאה נוספת.
• Edmund Stump, The Ross Orogen of the Transantarctic Mountains, P 71
פסגת ניו ייר (אנטארקטיקה)
פסגת ניו ייר (באנגלית: New Year Peak - מילולית: פסגה ראש השנה או פסגת השנה החדשה) היא פסגה גבוהה בהרי ויקטורי, באזור חוף בורכגרווינק, בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
הפסגה ממוקמת בצידו הצפון-מערבי של אוכף טובוגאן, שברכס מילן.
גובהה של הפסגה 2,600 מטרים מעל פני הים; הפסגה היא ההר ה-632 בגובהו באנטארקטיקה.
היסטוריה.
מקור השם.
שמה של הפסגה הוצע על ידי ברדלי פילד (Bradley Field), שהיה גאולוג של משלחת הסקר הגאולוגית של ניו זילנד, אשר הקימה מחנה למרגלות הפסגה, בתקופת ראש השנה האזרחית בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1981–1982.
פסגת ניו ייר
קולדיגה