ב-22 בנובמבר 2006 חזר רקדאל כמאמן למועדון בו כיכב כשחקן, ליירסה מליגת העל הבלגית. הוא קיבל את הקבוצה כשהיא במקום האחרון עם שתי נקודות בלבד לאחר 12 מחזורי ליגה. עד לסיום העונה צבר רקדאל 24 נקודות נוספות עם הקבוצה, שהצליחה לסיים להימנע מירידה ישירה לליגת המשנה כשסיימה במקום ה-17, מקום אחד מעל למקום האחרון בפער של נקודה. עם זאת, היא נאלצה לשחק בפלייאוף כנגד הירידה, שם סיימה עם ניצחון אחד משישה משחקים ונשרה לליגת המשנה. לאחר ירידת הליגה, סיים רקדאל את דרכו במועדון.
לקראת עונת התמנה רקדאל לתפקיד מאמן פ.צ. קייזרסלאוטרן מהבונדסליגה השנייה בגרמניה. רקדאל התקשה להשיג תוצאות טובות עם הקבוצה, שהשיגה שלושה ניצחונות בלבד ב-19 מחזורים, עד לפיטוריו של רקדאל בפברואר 2008. בעת פיטוריו, הייתה קייזרסלאוטרן במקום ה-16 המוביל לירידת ליגה, אך בסיום העונה הצליחה להישאר בליגת המשנה.
לקראת עונת התמנה רקדאל לתפקיד מאמן אלסונד מהליגה הנורווגית. בעונת הבכורה שלו על הקווים הצליח להשאיר את הקבוצה בליגה בזכות ניצחון כפול על סוגנדל בפלייאוף ההישארות. עונה אחר כך שוב נלחמה הקבוצה בתחתית, אך הצליחה לסיים מקום אחד מעל המקום ההולך לפלייאוף ההישארות. במקביל, הוביל רקדאל את אלסונד לזכייה מפתיעה בגביע הנורווגי. אלסונד, שלא זכתה עד אז מעולם באף תואר, פגשה בגמר את סגנית האלופה באותה העונה וקבוצת האם של רקדאל, מולדה. במהלך המחצית השנייה, כשהקבוצה בפיגור 1-0, נותר אלסונד בעשרה שחקנים. עם זאת, היא הצליחה לחזור למשחק ולהשוות ל-1-1. בהארכה שוב נקלעה אלסונד לפיגור, אך חזרה והשוותה שש דקות לסיום. המשחק הלך להכרעה בדו-קרב בעיטות עונשין, בו ניצחה אלסונד 5-4 בדרך לזכייה בגביע.
בעונת נמנעה הקבוצה מקרבות התחתית, וסיימה רביעית בטבלה. עונה אחר כך, בעונת , הוביל רקדאל את אלסונד לגביע השני בתולדותיה, עם ניצחון 2-1 בגמר על בראן. בסיום עונת , בה לא הצליחה הקבוצה לשחזר את הישגיה וסיימה במקום ה-11, פוטר רקדאל מתפקידו לאחר חמש עונות.
ב-8 בינואר 2013, לקראת עונת בליגה הנורווגית, התמנה רקדאל לקדנציה שנייה כמאמן ואלרנגה. הוא הוביל את הקבוצה כמאמן ראשי שלוש שנים, עד שבינואר 2017 עבר לתפקיד המנהל הספורטיבי. לאחר חודש בלבד בתפקיד החליט רקדאל לעזוב את תפקידו.
המופע של רד ודביר
המופע של רד ודביר היא תוכנית אירוח ששודרה בערוץ 2, תחת הזכיינית רשת. בכל תוכנית, המנחים, רד אורבך ודביר בנדק, מארחים ידוענים, זמרים ושחקנים. התוכנית מבוססת על הומור ועל אופיו של רד אורבך, בובה המגלמת כוכב רוק פופולרי, אגוצנטרי וגס רוח.
איצטדיון אצטקה
עונת 1985/1986 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1985/1986 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-32 של הליגה. הליגה כללה 11 קבוצות (הפועל עפולה ביטלה את השתתפותה). מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. שמונה הראשונות התמודדו זו מול זו (מקום ראשון מול שמיני, שני מול שביעי וכך הלאה) בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות רבע הגמר (מנצחת מקום ראשון-שמיני נגד מנצחת מקום רביעי-חמישי וכך הלאה) וחצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב משלוש כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו אליצור נתניה (שזכתה למקום השני לאחר הפלייאוף) והפועל קריית אונו.
העונה הסדירה החלה ב-9 בספטמבר 1985 הסתיימה ב-20 בינואר 1986. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-17 ברציפות.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל קריית אונו ירדה ליגה. הפועל עפולה/העמק התפרקה עקב כישלון האיחוד, לא שיחקה בעונה זו, ולא נכנסה קבוצה במקומה.
האגודה היהודית לתרבות
האגודה היהודית לתרבות (בגרמנית: kulturbund deutscher juden; ביידיש: יידישער קולטורבונד) הייתה גוף שפעל בקרב יהודי גרמניה, תחת המשטר הנאצי, בשנים 1933-1941, בתחומי התרבות והאומנות.
רקע.
בעקבות עליית הנאצים לשלטון בגרמניה בשנת 1933, ופיטוריהם של אלפי אמני במה ומוזיקאים יהודים החל מ-1 באפריל 1933, התפתחה יוזמה להקמת אגודה יהודית שתפעל בתחומי התרבות והאומנות. הוגי הרעיון היו הבמאי קורט באומן וקורט זינגר (1885-1944), מוזיקאי ורופא אשר כיהן בין היתר גם כמנהל האופרה של ברלין. לאחר התדיינות עם מנהיגי הקהילה היהודית פנו זינגר ובאומן אל השלטונות הגרמניים, אשר ב-16 ביולי 1933 העניקו אישור להקמת התיאטרון, בתנאי שהמופעים יהיו פתוחים ליהודים בלבד. הנאצים מינו את הנס הינקל, עסקן תרבות נאצי ותיק, למפקח על האגודה מטעם הממשל הגרמני.
זינגר, עמד בראש האגודה בשנותיה הראשונות, צירף לצוות ההקמה של האגודה את יוליוס באב כמומחה לתיאטרון ואת ורנר לוי כאיש לוגיסטיקה ומנהל.
פעילות האגודה.
באוקטובר 1933, החלה האגודה את פעילותה התרבותית בהעלאת המחזה "נתן החכם" על בימת התיאטרון של האגודה. במקביל החלו להופיע תזמורת סימפונית, להקת אופרה ולהקת בידור והועלה מערך הרצאות בנושאים שונים בתחום התרבות. בשנה זו עמד מספר החברים באגודה על 18,000 אנשים, מתוך 180,000 אלף חברי הקהילה היהודית בברלין.
במקביל לייסוד האגודה בברלין, החלו לקום ברחבי גרמניה אגודות תרבות אזוריות ומקומיות. מבין האגודות הבולטות שהקימו ניתן למצוא את האגודה של קלן, שקיימה בימת תיאטרון קבועה, ואגודת פרנקפורט, שהתזמורת הסימפונית שלה הופיעה באזורים שונים ברחבי גרמניה.
באפריל 1935, עמד מספר החברים על 70,000 שלקחו חלק פעיל בכ-36 אגודות תרבות ברחבי המדינה. האגודות השונות התאגדו תחת ארגון גג אחד שנקרא "האיגוד הארצי של אגודות התרבות" (Reichsverband der Jüdischen Kulturbünde). התארגנות האגודות במסגרת מאוחדת, איפשרה ניהול אפקטיבי יותר של המשאבים הקיימים ועלתה בקנה אחד עם האינטרסים של הממשל הגרמני. בשנה זו, לאור דרישה של הגסטפו, הוסר הכינוי "יהודים גרמנים" משם האגודה.
לאחר פרעות נובמבר 1938 ואירועי ליל הבדולח, נמסרה לארגון הגג האחריות על כל פעילויות היהודים בתחום התרבות, לרבות הוצאות הספרים המעטות שלא נסגרו ומערכת העיתון היחיד שעדיין הותר פרסומו על ידי השלטונות.
ב-11 בספטמבר 1941, הורה הגסטפו על סגירת האגודה, למעט מחלקת ההוצאה לאור אשר הוטמעה בהתאחדות הארצית של היהודים בגרמניה.
בסך הכל, היו לאגודות התרבות השונות ארבע בימות תיאטרון (הבימה הראשית בברלין, בימת תיאטרון נוער בעיר והבימות בערים קלן והמבורג), ארבע תזמורות סימפוניות, שתי להקות אופרה (שתיהן בברלין), מקהלות שונות, שהבולטת ביניהן הייתה מקהלת מנהיים אשר כללה למעלה מ-1000 זמרים.
שינוי בגישה התרבותית.
החל מראשיתה, התלבטו ראשי האגודה בנוגע לשאלת התוכן היהודי של הפעילות התרבותית. מחד, עלתה הטענה כי יש לתת ביטוי בולט לתרבות הגרמנית. מנגד, ובמיוחד עם ההחרפה בעוינות כלפי היהודים והצורך להתגונן מפני השחיקה הנפשית שנגרמה, ראו אחרים את פעילות האגודה כמכשיר להעמקת המודעות והמורשת היהודית ולשידוד מערכות רוחני. גישה זו הפכה רלוונטית יותר במרוצת השנים, עם הטלת איסור על יהודים בשימוש באוצרות התרבות הגרמנית ובמשאביה.
החל משנת 1936 ועד הפסקת הפעילות של האגודה בשנת 1941, נעשו מאמצים לשילוב תכנים ויצירות של יהודים בהצגות התיאטרון, במיוחד ממזרח אירופה ומארץ ישראל וגם להמשיך לעלות יצירות של מלחינים יהודים שפעלו בגרמניה כמו יעקב שנברג.
הארמייה ה-11
הארמייה ה-12
הארמייה ה-17
עונת 1986/1987 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1986/1987 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-33 של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. שמונה הראשונות התמודדו זו מול זו (מקום ראשון מול שמיני, שני מול שביעי וכך הלאה) בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות רבע הגמר (מנצחת מקום ראשון-שמיני נגד מנצחת מקום רביעי-חמישי וכך הלאה) וחצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב משלוש כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל ירושלים והפועל גבת.
העונה הסדירה החלה ב-22 בספטמבר 1986 הסתיימה ב-9 בפברואר 1987. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-18 ברציפות.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל רמת גן והפועל קריית אונו ירדו ליגה.
הארמייה ה-18
הארמייה ה-19
הארמייה ה-21
הארמייה ה-24
יורן אנדרסן
יורן אנדרסן (בנורווגית: Jørn Andersen, לעיתים נכתב Jörn, נולד ב-3 בפברואר 1963 בפרדריקסטאד שבנורווגיה) הוא כדורגלן עבר נורווגי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצות שונות בליגת העל הנורווגית, הבונדסליגה וליגת העל השווייצרית. אנדרסן הוא מלך השערים של ליגת העל הנורווגית לעונת 1984/85, ושל הבונדסליגה לעונת 1989/90. לאנדרסן 27 הופעות וחמישה שערים במדי נבחרת נורווגיה. כיום אנדרסן הוא מאמן נבחרת קוריאה הצפונית.
קריירת מועדונים.