בדצמבר 2015 זכה ברבש בפרס איינשטיין ליוצרים ותיקים מטעם משרד התרבות והספורט. מנימוקי חבר השופטים: ״במאי המשלב בהצלחה ובמשך שנים רמה מקצועית גבוהה עם יושרה אינטלקטואלית ומוסרית. עיקשותו ועקביותו של אורי ברבש הביאה אותו ואת סרטיו להצלחה משמעותית בישראל ומחוצה לה, בעוד הוא ממשיך בדרכו, מלטש את אופני הביטוי שלו ומתפרש על כמעט כל קשת הביטוי האפשרית בקולנוע ובטלוויזיה. בין אם זהו סרט עלילתי באורך מלא, בין אם זו דרמה טלוויזיונית ובין אם זהו סרט או סדרה דוקומנטרית יימצא בכל אחת מהיצירות הללו כתב היד של אורי ברבש והערכים המצפוניים המכוונים אותו כקול אותו הוא ממשיך לשמוע ולהשמיע.״
באוגוסט 2018 זכה בפרס אבנר שלו יו"ר יד ושם לסרט העוסק במורשת יהודית במסגרת פסטיבל הקולנוע ירושלים עבור הסרט "דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר". מתוך נימוקי השופטים: "חשיבותו של הסרט בחשיפת דמותו של משורר היידיש אברהם סוּצְקֵבֵר בכלים קולנועיים לקהל הרחב. ברבש מצליח לשרטט את דמותו ושירתו של סוצקבר, גדול משוררי היידיש בדורות האחרונים ומשורר גדול בקנה מידה עולמי, תוך הדגשת מרכזיות חוויית השואה ביצירתו, ואת דבקותו ליצור ביידיש מתוך ראייה קיומית גם במדינת ישראל שבה האמין אך שלא זכה בה להכרה הראויה".
בספטמבר אותה שנה זכה בפרס לנדאו. השופטים, ניר ברגמן, רונית ויס-ברקוביץ' וטלי שמש נימקו: "מבכירי הקולנוענים שלנו. יוצר פורה של סרטים עלילתיים ודוקומנטריים, דרמות וסדרות טלוויזיה שסימנו אבני דרך בתרבות הישראלית... בסרטיו הוא משלב יכולת וירטואוזית לספר סיפור מתוך רגישות חברתית עמוקה, עוסק באומץ ב'אחר' ובנשכח, בעודו ממשיך לרענן ולפתח בעקביות את סגנונו הקולנועי".
בשנת 2020 ביים את דרמת המתח הטלוויזיונית ״אזהרת מסע״ (באנגלית "The Girl from Oslo"), קופרודוקציה של נטפליקס, HOT ו-TV 2 הנורווגית. הסדרה, בת 10 פרקים, נקראה תחילה ״מה שקרה באוסלו״ ועוסקת במפגש מחודש בין דמויות ישראליות, פלסטיניות ונורווגיות שלקחו חלק בשיחות סביב הסכמי אוסלו. לצד ברבש ביים את הסדרה סטיאן כריסטיאנסן – ברבש את החלקים העיקריים שצולמו בישראל וכריסטיאנסן את החלקים שצולמו בנורווגיה. הסדרה נכתבה על ידי רונית ויס ברקוביץ יחד עם קירה הולם יוהאנסן ומככבים בה עמוס תמם, אנקה פון דר ליפה, ראידה אדון, רותם אבוהב, דניאל ליטמן, אנדראה ברנצן ושירה יוסף.
נושאים מרכזיים ביצירתו.
צה"ל והסכסוך הישראלי-ערבי מהווים נושאים מרכזיים ביצירתו של ברבש. הם הנושאים ראשיים של "מאחורי הסורגים", "החולמים", "אחד משלנו", "זמן אמת", "מאחורי הסורגים 2", "ללקק ת'תות", "מלח הארץ", "קו 300", "טירונות", "במצפון נקי", "מילואים", "כוונות טובות" ו"אזהרת מסע". מבין אלו, "אחד משלנו", "ללקק ת'תות", "מלח הארץ", "טירונות" ו"מילואים" מתרחשים במרחבים צבאיים, בעיקר בסיסים. רבות מן הדמויות לבושות מדי צה"ל לאורך חלקים נרחבים מן החומר המצולם. בסדרה "טירונות" בוחן ברבש, דרך המציאות הצבאית, סוגיות בחברה הישראלית כגון: אלימות במשפחה, קשיים בקליטה של עולים חדשים, בעיות במפגש בין חרדים לעולם החילוני.
השואה גם היא נושא חוזר ביצירתו של ברבש ב"משפט קסטנר", "מיי פירסט סוני", "אביב 1941", "קאפו בירושלים" ו"דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר".
נושא האשמה מופיע בכל היצירות שהוזכרו, כמו גם ב"חתום לכל החיים", "הילד של דיאנה" ו"האמת העירומה".
רבים מגיבוריו של ברבש נאבקים נגד גורלם במציאות חברתית ואישית רומסת. דוגמאות לכך הם ברונו ב"קאפו בירושלים", ארתור ב"אביב 1941", הסרבנים ב"במצפון נקי", רפא ב"אחד משלנו", אורי ועיסאם ב"מאחורי הסורגים" וגבי בן יקר בסרט בשם זה.
בנוסף, עוסק ברבש באמנויות עצמן, תוך שימת דגש על ההקשר החברתי והערכי שלהן. דוגמאות לכך ניתן למצוא ב"מוזיקת נשמה יהודית", "גן עדן", "אהובה עוזרי", "באר חלב באמצע עיר", "תפילת האדם: סיפורה של נולה צ'לטון" ו"דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר" העוסקים במוזיקה, שירה ותיאטרון.
משפחת הזיפניים
בני ברבש
בני ברבש (נולד ב-8 באוגוסט 1951) הוא תסריטאי, במאי וסופר ישראלי.
ביוגרפיה.
ברבש, נצר למשפחת שניאורסון, הוא בנם של רות (לבית הבר) ומנחם ברבש. הוא נולד בבאר שבע, לשם עברה משפחתו מתל אביב. אביו היה איש הש"י ולאחר מכן איש השירות הציבורי. אמו הייתה מורה, מנהלת בית ספר ומדריכת מורים. בנעוריו גר שנתיים בארגנטינה, בעקבות שליחויותיו של אביו. אחיו הוא הבמאי אורי ברבש, איתו הוא משתף פעולה ביצירתו.
בשנת 1969 התגייס לצה"ל והתנדב לשייטת 13. הוא עבר טירונות צנחנים והכשרה כלוחם, אולם נאלץ לפרוש מן המסלול ושובץ בחטיבת גולני בגדוד 51 (הבוקעים הראשון). בגולני עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבת גולני ושימש כמפקד מחלקה בגדוד. בהמשך היה מפקד פלוגה בגולני. ברבש לחם במלחמת ההתשה ובמבצעים שונים כנגד ארגוני המחבלים בלבנון, והשתחרר סמוך למלחמת יום הכיפורים בשנת 1973. במלחמה הצטרף ברבש לכוחות חטיבת גולני ולחם ברמת הגולן כקצין בגדוד 51. שלושה ימים לפני שהיה אמור להשתתף במבצע קינוח לחם ברבש בהיתקלות עם חיילי הקומנדו הסורי ונפצע משני כדורים, בחזה ובברך. לאחר המלחמה נענה ברבש לבקשתו של מח"ט גולני, אל"ם אמיר דרורי, ושב לשירות בצה"ל. השלים את לימודיו במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ושימש כקצין אג"ם חטיבתי וכסמג"ד. ברבש השתחרר מצה"ל בדרגת סא"ל לאחר ששימש כמג"ד בגולני. כמפקד גדוד במילואים לחם ברבש במלחמת לבנון. עם שחרורו מצה"ל הצטרף ברבש לתנועת שלום עכשיו ובמהלך שנות ה-80 היה ממובילי התנועה.
ב-11 במאי 1982 כינסו שישה קציני מילואים של צה"ל, וביניהם יובל נריה וברבש שהיה אז מג"ד בדרגת רס"ן, מסיבת עיתונאים. השישה מחו על הפגיעה בטוהר הנשק בשטחים, תוך שהם מבססים את דבריהם על ניסיונם האישי.
בשנת 1984, לאחר שחרורו מהצבא, שיתף פעולה לראשונה עם אחיו, אורי ברבש, כאשר כתב עם ערן פרייס, את התסריט לסרט "מאחורי הסורגים" העוקב אחר מאבקם המאוחד של אסירים יהודים וערבים בהנהלת הכלא בו הם נמצאים. שיתוף הפעולה הצליח והסרט זכה לשבחים רבים ולהתמודדות בפרס האוסקר בקטגוריית הסרט הזר.
שיתוף הפעולה בין שני האחים המשיך גם בסרטיהם הבאים, בהם "אחד משלנו" ו"דרך הנשר" כשבני כתב את התסריט ואורי ביים. מאמצע שנות התשעים החל בני ברבש לכתוב סדרות טלוויזיה המשודרות ברשת בערוץ 2 בבימוי אחיו, בהם "טירונות" ו"מילואים" העוסקות בהווי הצבאי. עיבד לסדרת-טלוויזיה גם את ספרו המצליח "מיי פירסט סוני", המספר על ילד המתעד את משפחתו השסועה.
ברבש מלמד בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב תסריטאות, קולנוע וטלוויזיה.
חיים פרטיים.
ברבש נשוי לאדריכלית סיגל סרוסי ואב לשלושה בנים. מתגורר בהרצליה.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
אירוסיים
אירוסיים (שם מדעי: Iridaceae) היא משפחה של צמחים עשבוניים בעלי פרחים, שכולם גאופיטים. הם בעלי איבר אגירה תת-קרקעי (קנה שורש, פקעת או בצל), המפותח היטב. מבחינה אבולוציונית, הם התפתחו לפני 55 מיליון שנה, בתקופת האאוקן. המשפחה מונה כ-80 סוגים שונים, הכוללים 1500 מינים. תפוצתם באקלים טרופי ובאקלים ממוזג, באזורים בהם יש עונות ברורות, השונות זו מזו. במרבית המינים יש עונת פעילות ועונת תרדמה, בהתאם לעונות.
מאפיינים.
העלים סרגליים, מקופלים על פי רוב לאורכם ונדניים בבסיסם. בדרך כלל הפרחים גדולים, ססגוניים, נכונים (בעלי סימטריה מעגלית) או בעלי סימטריה דו- צדדית. כולם דו מיניים, בעלי 3 אבקנים, בעלי זירים מעורים בעטיף או בעמוד העלי. לעמוד העלי שלוש צלקות. השחלה תחתית, בת 3 עלי שחלה מאוחים, היוצרים 3 מגורות. הפרי הוא הלקט קרומי או גלדני, הנפתח ב-3 קשוות. הזרעים מרובים.
ברוב המינים אשר להם פרחים בעלי סימטריה דו צדדית, נחוצה הפריה הדדית להבשלת זרעים. במינים שפרחיהם נכונים, במקרה של היעדר הפריה הדדית, ייווצרו זרעים גם בהפריה עצמית.
על השם.
לעיתים קרויה איריסיים, כשמה של אלת הקשת בענן איריס, במיתולוגיה היוונית.
סוגים.
משפחת האירוסיים כוללת כ-80 סוגים. בצמחיית ארץ ישראל מצויים חמישה סוגים, אשר הגדול מביניהם הוא הסוג אירוס, בו 18 מינים:
סוגים נוספים, משתמשים כצמחי נוי:
חשיבות כלכלית.
הסוגים אירוס, סייפן, פרזיה, כרכום ואיקסיה משמשים מזה כ- 300 שנה כפרחי נוי. בני כלאיים רבים משווקים ברחבי העולם, עקב יופיים וקלות גידולם.
משורשיהם של חלק מהצמחים מפיקים חומרים לצרכים רפואיים ולייצור בשמים. במשפחה זו מקורו של אחד התבלינים היקרים ביותר, והוא הזעפרן. התבלין מופיע לפעמים באבקה, אך ניתן גם למוצאו בצורה הטבעית, כצלקות מיובשות של אחד ממיני הכרכום - Crocus sativus. מחירו הגבוה נובע מהצורך לאיסוף ידני של החומר הצמחי. כמו כן, צלקות מ־75000 פרחים, אחרי יבוש, מהווים רק מחצית הקילוגרם של תבלין זעפרן.
סכנת הכחדה.
בארץ ישראל, רוב המינים נדירים יחסית. הם יוצרים אוכלוסיות קטנות ומבודדות, בכיסים בעלי תנאי קרקע מיוחדים. מינים רבים עומדים על סף הכחדה עקב הרס בתי הגידול הטבעיים עם התרחבות ההתיישבות העירונית.
דיג בישראל
דב קואלה
הענק הירוק
"הענק הירוק" (באנגלית: The Incredible Hulk, מוכר גם בשמות: "הענק המדהים", "האלק האיום" או בקיצור: "האלק") הוא דמות בדיונית של גיבור-על, המופיעה בסדרת חוברות קומיקס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת "The Incredible Hulk #1" ממאי 1962 ונוצרה על ידי הכותב סטן לי והמאייר ג'ק קירבי.