בבחירות לכנסת ה-19 הוצבה במקום ה-10 ברשימת הבית היהודי מטעם מפלגת תקומה. במסגרת תעמולת הבחירות הותקפה סטרוק על ידי "הליכוד" שהציגה כתומכת בפעולות תג מחיר, בציטוט אמירתה "אנחנו הולכים לגבות תג מחיר משפטי מכל השוטרים שפעלו באלימות ושלא כדין במסגרת אירוע עמונה, שהסתיימו עם מאות אזרחים פצועים במקום", בעקבות כך הבהירה סטרוק כי "באותה עת לא הייתה קיימת משמעותו הוונדליסטית של המושג 'תג מחיר'. עוד לא המציאו את הפעולות הוונדליסטיות, שלהן אני מתנגדת".
בכנסת ה-19 כיהנה סטרוק כיושבת-ראש "השדולה לחזית ארץ-ישראל בכנסת" וכחברה בשדולת חברות הכנסת, בשדולה למען שילוב ילדים עם מוגבלויות במערכת החינוך, בשדולה לעידוד, חיזוק וטיפוח החיילים המשוחררים ובשדולה למען עולי אתיופיה.
בפעילותה כחברת הכנסת המשיכה סטרוק לעסוק בנושאי זכויות אדם, בהצעות חוק שחלק מהן מתמקדות בזכויות אדם ביהודה ושומרון וחלק מהן נוגעות לכלל תושבי ישראל. אחדות מהצעות חוק אלה:
חקיקה שבצעה סטרוק בשתוףעם חברי כנסת אחרים:
בעקבות הגידול במספר אירועי יידוי אבנים ובקבוקי תבערה על כלי רכב ביהודה ושומרון בשנת ה'תשע"ד (החל מספטמבר 2013) סטרוק, יחד עם חברי כנסת נוספים מהבית היהודי, הסדירו תיקצוב בן מיליון ורבע שקלים למיגון כלי רכב ביהודה ושומרון.
בעקבות חטיפת שלושת הנערים ב-12 ביוני 2014 דחפה סטרוק לכך שמבצע שובו אחים יכלול את מעצר בכירי חמאס ביהודה ושומרון ומעצר של מחבלים ששוחררו בעסקת שליט. הצעתה אומצה בקבינט המדיני-ביטחוני וכוחות צה"ל והשב"כ עצרו כ-50 ממשוחררי עסקת שליט.
סטרוק גם הביאה נתונים לגבי המשכורות שמשלמת הרשות הפלסטינית למחבלים של החמאס ושל הפת"ח, ובלחצו של נפתלי בנט החליט הקבינט לפעול לעצירת העברות אלה.
ב-2014 פעלה סטרוק, בסיוע שר השיכון אורי אריאל, על מנת לאפשר חפירות ארכאולוגיות בתל חברון. בחפירות נתגלו שרידי עיר יהודית מבוצרת ומתוכננת היטב מתקופת בית שני, שבה גם שרידים לתקופת האבות. הממצאים כללו ביצורים ובהם חומה גדולה וממצאים נוספים.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים בחר מרכז תקומה את סטרוק למועמדת השלישית מטעמו, ובעקבות כך היא הוצבה במקום ה-13 ברשימה המשותפת עם הבית היהודי. המפלגה קיבלה 8 מנדטים וסטרוק לא נכנסה לכנסת. עם זאת, המשיכה סטרוק לרכז את שדולת ארץ ישראל בכנסת.
גם לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת באפריל 2019, בחר מרכז תקומה את סטרוק למועמדת השלישית מטעמו. היא הוצבה במקום השישי ברשימת איחוד מפלגות הימין ולא נכנסה לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים בנובמבר 2019 התמודדה סטרוק במסגרת רשימת ימינה במקום העשירי ולא נבחרה לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש במרץ 2020 הוצבה שוב במקום העשירי ברשימת ימינה ולא נבחרה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במרץ 2021 הוצבה סטרוק במקום החמישי ברשימת הציונות הדתית כנציגה רביעית של מפלגת האיחוד הלאומי-תקומה. בבחירות אלו זכתה הרשימה ב-6 מנדטים והיא נבחרה לכנסת. בתחילת כיהון הכנסת נבחרה סטרוק לשמש כיו"ר הסיעה, וחזרה לכהן כיו"ר שדולת ארץ ישראל בכנסת.
בבחירות המקדימות במפלגת הציונות הדתית סטרוק זכתה במקום השני.
חיים אישיים.
סטרוק נשואה לאברהם ולה 11 ילדים ומעל ל-20 נכדים. היא תושבת שכונת אברהם אבינו בחברון.
שנים מבניה נפצעו מירי במהלך האינתיפאדה השנייה. בנה דוד נפצע בשנת 2001 בהיותו בן שבע, מירי שבוצע משכונת אבו סנינה לעבר בית המשפחה. בנה מרדכי נפצע בפיגוע ירי מרכב נוסע ב-25 בפברואר 2002 בעת שנסע כטרמפיסט סמוך לצומת זיף הסמוכה ליישוב כרמל. מרדכי נפצע גם הוא בחזה והוגדר כפצוע בינוני.
בנה הבכור, צבי, הוא חקלאי המתגורר באש קודש. ב-2007 הורשע בעבירות של חבלה בנסיבות מחמירות, חטיפה לשם חבלה חמורה, תקיפה והיזק לבעלי חיים, ונידון ל-30 חודשי מאסר. בתגובה לפסק הדין אמרה סטרוק: "בשונה מבית המשפט, שהעדיף להאמין לעדים הערבים, אנחנו מאמינים ובטוחים בחפותו של צביקי, כואבים את הצלחתם של מבקשי רעתו ונשתדל לסייע לו לעמוד בגזר הדין הקשה שהוטל עליו".
ב-9 בדצמבר 2015 נפצע בנה יצחק בפיגוע דקירה בחברון, לאחר שהסתער בידיים חשופות על מחבל שדקר חייל. ב-24 במאי 2022 נפצע בנה ידידיה כתוצאה מיידוי אבנים בכפר חווארה דרומית לשכם.
ארגון זכויות אדם
יין אורז
יין אורז הוא קטגוריה רחבה של משקאות אלכוהולים המיוצרים מאורז ונצרכים באופן מסורתי במזרח אסיה, דרום מזרח אסיה ודרום אסיה. בדומה למשקאות אלכוהולים לא מזוקקים אחרים, יין אורז מיוצר על ידי התססה באמצעות שמרים של עמילן האורז שהומר לסוכרים. שמרים מהווים מקור לאנזימים ההופכים את העמילנים לסוכר.
נפח האלכוהול ביין אורז נע על פי רוב בטווחים של 18-25%. יינות אורז מקובלים במטבחים במזרח אסיה, דרום מזרח אסיה ודרום אסיה כמשקה האלכוהולי המרכזי ומשמשים לשתייה יום יומים בבישול ובאירועים מרכזיים.
פרמוט
שושלת שוורץ
שושלת שוורץ הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של שמואל הספרי, שיצא לאקרנים בשנת 2005.
עלילה.
אנה, עולה חדשה מרוסיה, מגיעה לישראל במטרה לקבור את אביה. את אפרו הביאה בכד מזהב, לפי בקשתו להיקבר בארץ הקודש. היא מתגוררת עם אחיו של אביה ואשתו הצברית שלא מעוניינת בנוכחותה, ונפגשת עם מרים שוורץ שרוצה לקבל את חלקת הקבר ליד בעלה המנוח שהתאבד אחרי שערורייה כספית בה הוא הואשם בלקיחת שוחד.
מרים שוורץ עוזרת לאנה במאבקה להביא את אביה לקבר ישראל, וזאת לאחר שלא ניתן בבירור להוכיח את יהדותו של האב. בביתה של מרים אנה פוגשת באבישי, הנכד של מרים, צעיר שמתפרנס מחזנות ושירה בישראל ובחו"ל, ובין השניים מתפתח קשר רומנטי.
טרומבוציטוזיס
בלוטת השקד
מועאוויה (כפר)
מועאוויה (בערבית: معاوية) הוא כפר ערבי השוכן ברמות מנשה, בערך 6 קילומטר מזרחית לנחל עירון. הכפר ממוקם בגובה 225 מטר מעל לפני הים והוא שייך החל משנת 1996 למועצה המקומית בסמ"ה, הכוללת את היישובים ברטעה, עין א-סהלה ומועאוויה. מספר תושבי הכפר מוערך בכ-3,000.
מקור השם.
הכפר נקרא על שם השיח' מועאויה שהשתייך לזרם הסופיות ופעל באזור מנשה. בדומה לתפיסות ערביות סביב דמויות קדושות שרווחו ביישובים ערבים אחרים, נחשב השיח' מועאויה לרוח קדושה שיכולה להשפיע על חיי התושבים הן לטובה והן לרעה גם אם לא נראתה על ידי בני האדם. התושבים המקומיים ראו בשיח' מועאויה כמתווך בינם ובין האל, ובמיוחד מכיוון שנתפס כדמות על טבעית שיכולה לממש את הרצונות החברתיים והדתיים של התושבים. לשם כך נבנה מעל קברו מקאם, מבנה דתי המשמש לעריכת טקסי פולחן שונים. טקסי הפולחן נגעו לחיים היומיומיים של התושבים מעריכת טקסי לידה ועד לעריכת טקסי אֵבֶל כחלק מטקסי הזיארה.
בעקבות חדירת רעיונות התנועה האיסלאמית לכפר מועאויה, חדלו התושבים לקיים את הטקסים הפולחניים שנראו כפולחנים אסורים מבחינה דתית. עם זאת נשאר מקאם א-שיח' מועאויה כסמל עיקרי של הכפר.
היסטוריה של הכפר.
בתי המגורים נבנו סמוך לנחל ברקן, שנחשב למקור עיקרי לאספקת מים הן לתושבים והן לאדמות החקלאיות. את הכפר בנו משפחות עשירות מאום אל-פחם כחווה חקלאית בסוף המאה ה-19. לפיכך נועד הכפר בעיקרו כבית מגורים לאיכרים אשר עיבדו את האדמות החקלאיות ליד נחל ברקאן. בעקבות מלחמת העצמאות, בחרו פליטים רבים מאזור רמות מנשה להתיישב בכפר.
בשל קרבתו של הכפר למחנה אימונים של הצבא, שררה מתיחות רבה בין כוחות הצבא בין התושבים. מתיחות זאת הורגשה בשנת 1998, על רקע הוראת הרמטכ"ל, אמנון ליפקין-שחק, להפוך את מרבית אדמות הכפר לשטח צבאי סגור. חל איסור על התושבים להיכנס לאדמותיהם. כמו כן הוצאו צווי הריסה נגד בתים שנבנו סמוך לשטח הצבאי. דבר שהתפרש על ידי התושבים כניסיון מצד המדינה להפקיע את אדמות הכפר ולהגביל את התפתחות הכפר. התנועה האיסלאמית ארגנה הפגנות שונות באזור רמות מנשה כמחאה נגד מדיניות הממשלה וגייסה תושבים מהאזור. באירועי אוקטובר 2000 לקחו תושבים מהכפר חלק פעיל בהפגנות, ואחד התושבים אף נהרג במהלכן. במרכז הכפר הוקמה אנדרטה לציון האירוע, ותהלוכות מחאה מטעם התנועה האיסלאמית מתקיימות בו. בשנת 2004 אישר משרד הפנים להחזיר את האדמות שנועדו לצורכי צבא לתושבים.
המבנה החברתי.
בתי המגורים מחולקים לשתי שכונות לפי קבוצות משפחה. השכונה המזרחית נועדה למשפחת אע'באריה ואילו השכונה המערבית נועדה למשפחת מחאמיד. מקור החלוקה הוא מאום אל-פחם, עיר המוצא של התושבים. החלוקה נועדה כדי לשמור על מעמד המשפחות כמשפחות שולטות בניהול ענייני הכפר ולמנוע ממשפחות אחרות לערער על מעמדן החברתי של שתי המשפחות. לפיכך, משפחות שעברו להתגורר בכפר בעקבות מלחמת העצמאות, אולצו להשתייך לאחת משתי המשפחות. כמו כן, המשפחה החדשה שקיבלה על עצמה שם משפחה, הייתה חייבת להתגורר באותה שכונה שנועדה למשפחה אשר העדיפה להשתייך אליה. בכך מתחייבת המשפחה המאמצת לספק את ההגנה ואת הביטחון למשפחות החדשות ככל שהן מתגוררות באותה שכונה וככל שהמשפחות החדשות מקבלות על עצמן את מרותן של המשפחות הוותיקות.
קתדרלת נוטרדאם דה פארי
פלאי החיים (אפקוט)
ביתן פלאי החיים (באנגלית: The Wonders of Life Pavilion) הוא ביתן המצוי בפארק השעשועים אפקוט באתר הנופש דיסניוורלד שבפלורידה. המתקן נפתח לציבור ב-19 באוקטובר 1989. תמת המתקן היא גוף האדם ומלחמתו בחידקים ובוירוסים התוקפים אותו. המתקן ממוקם בין ביתן לבין עולם האנרגיה.
היסטוריה.