בל הופיעה בעיבוד המוזיקלי של ברודוויי ל"היפה והחיה". את התפקיד גילמה השחקנית סוזן איגן. הופעתה של איגן זיכתה אותה במועמדות לפרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר בטקס פרסי הטוני ה-48 . בסך הכל שבע שחקניות גילמו את בל במחזמר בברודוויי, ביניהן הזמרות דבי גיבסון וטוני ברקסטון, ג'יימי-לין סיגלר מהסופרנוס וכוכבות ערוץ דיסני כריסטי קרלסון רומנו ואנליס ואן דר פול, האחרונה הפכה לבל האחרונה של ברודוויי כאשר המחזמר סיים את הפקתו לאחר שלוש עשרה שנים בשנת 2007.
זמרת ה- R&amp;B המצליחה, ברקסטון עשתה את הופעת הבכורה שלה בברודוויי כשהיא לוהקה לתפקיד בל בשנת 1998, וסירבה לתפקיד אותו גילמה האלי ברי בסרט "למה טיפשים מתאהבים?" (1998). הרצון של ברקסטון להמשיך בקריירת משחק נבע מסדרה של סכסוכים עם חברת התקליטים של הזמרת באותה תקופה, והפכה אותה לאפרו-אמריקאית היחידה שגילמה את בל בתולדות המופע. הבלדה של בל "A Change in Me " נכתב על ידי כותבי השירים אלן מנקן וטים רייס במיוחד עבור ברקסטון. עם זאת, בסופו של דבר השיר התקבל כל כך טוב שהוא נכלל במחזמר מאז.
שונות.
בל יחד עם החיה ועם צ'יפ הופיעה בטקס פרסי אוסקר ה-64 כמגישת פרס עבור הסרט האנימציה הקצר הטוב ביותר. כמו כן היא הופיעה בהופעת קמע קצרה בסרט האנימציה ה-34 של דיסני "הגיבן מנוטרדאם" (1996) במהלך השיר "שם בחוץ".
היא הוצגה כאחת משבע נסיכות הלב בסדרת משחקי הווידאו של Kingdom Hearts.
בל הייתה גם הדמות הראשית בספרי קומיקס שונים המבוססים על הסרט, כולל אחד שתיר את מהלך שהותה של בל במצודה בהוצאת מארוול קומיקס, וכן הוצאת פריקוול שהתרחשה מספר שנים לפני הקומיקס שהופץ על ידי דיסני קומיקס.
בל ושאר הדמויות מהסרט הראשון מופיעות במחזות, היפה והחיה בשידור חי על הבמה באולפני הוליווד של דיסני, דיסניוורלד . בל יחד עם החיה מופיעה באטרקציה של מפגש וברכה בארץ הפנטזיה של ממלכת הקסם בשם אגדות מכושפות עם בל, יחד עם מפגשים וברכות בכל הפארקים האחרים ברחבי העולם. בעונה 18 של "רוקדים עם כוכבים", דניקה מק'קלאר גילמה את בל בזמן שביצעה קוויקסטפ בפרק בנושא דיסני. ג'ינג'ר זי ואדיטה סלווינסקה גם גילמו את בל בזמן שהן ביצעו פוקסטרוט וואלס בהתאמה במהלך הפרק בנוש דיסני בעונה ה-22 של רוקדים עם כוכבים. אמה סלייטר גילמה את בל בזמן שרקדה פוקסטרוט במהלך תוכנית בנושא דיסני בעונה ה-24 של התוכנית.
בל, לצד נסיכות דיסני אחרות, הופיע בסרט "ראלף שובר את האינטרנט" כשפייג' או'הרה חזרה לתפקיד לאחר שבע שנים.
לוזון (אי)
פרס פוליה (החברה המתמטית של לונדון)
פרס פוליה (באנגלית: The Pólya Prize) הוא פרס המוענק על ידי החברה המתמטית של לונדון (LMS) כ"הוקרה על הסבר יצירתי בעל מעוף או עבור תרומה יוצאת מן הכלל למתמטיקה בממלכה המאוחדת". הפרס הוענק לראשונה בשנת 1987 ונקרא על שמו של המתמטיקאי ההונגרי ג'ורג' פוליה, שהיה חבר (ובהמשך חבר כבוד) בחברה למעלה מ־60 שנה. הוא מוענק באותן שנים, שלא ממוספרות על ידי מכפלה של שלוש, בהן מדליית דה מורגן אינה זמינה לפרס. בנוסף לא ניתן להעניק את הפרס לאף אדם שקיבל בעבר את מדליית דה מורגן. הפרס נחשב שני ביוקרתו רק למדליית דה מורגן מבין כל הפרסים והמדליות שהחברה מעניקה.
זוכים.
להלן רשימת הזוכים:
קרלוס וידאל
קרלוס וידאל (בספרדית: Carlos Vidal; 24 בפברואר 1902 – 7 ביוני 1982) היה כדורגלן צ'יליאני, ששיחק בעמדת החלוץ בנבחרת צ'ילה במונדיאל 1930.
ביוגרפיה.
וידאל נולד בואלדיביה שבצ'ילה ב-24 בפברואר 1902. הוא התחיל את קריירת הכדורגל בקולו-קולו וב-1933 עשה סיבוב הופעות ארוך ברחבי אמריקה עם אאודקס איטליאנו. הסיבוב התחיל ב-29 בינואר 1933 והסתיים עם חזרת הצוות מניו יורק ב-25 באוקטובר אותה שנה. מאוחר יותר ב-1934 וידאל עבר למגאיאנס, תמורת סכום יוצא דופן לאותה תקופה של 17,000 פזו, וזכה עימה פעמיים ברציפות באליפות צ'ילה מאז שהגיעה ועזב אותה.
במדי נבחרת צ'ילה השתתף לראשונה במונדיאל 1930. וידאל עשה היסטוריה כשכבש את השער הראשון לזכות הנבחרת בטורניר המונדיאל, בניצחון 0–3 על מקסיקו אותו סיים עם צמד. במשחק הבא הוא החמיץ פנדל בניצחון 0–1 נגד צרפת וצ'ילה סיימה את הטורניר בשלב הבתים עם הפסד במשחק העלייה לארגנטינה. וידאל נקרא שוב לשחק בקופה אמריקה 1935 בו צ'ילה הפסידה את כל המשחקים.
חוק ביטוח נפגעי חיסון
חוק ביטוח נפגעי חיסון, תש"ן-1989, אושר בכנסת ב-5 בדצמבר 1989, והוא נועד להעניק פיצוי לפי שנפגע כתוצאה מקבלת חיסון. תנאי לקבלת פיצוי הוא הוכחת קשר סיבתי בין החיסון ובין הפגיעה, אך בניגוד לתביעת נזיקין לא נדרשת הוכחה לקיום רשלנות רפואית של גורם המעורב במתן החיסון. במשך 26 השנים הראשונות לקיום החוק אושר מתן פיצוי רק בעשר תביעות שהוגשו לפיו.
היסטוריה חקיקתית.
החוק נחקק ביוזמתו של חבר הכנסת חיים רמון. דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:
החוק אושר בכנסת השתים עשרה ב-5 בדצמבר 1989 והוא חל על חיסונים שנתנו מיום אישורו ואילך.
מאז אישורו השינויים היחידים בחוק הם הוספת שני חיסונים לרשימת החיסונים שהוא חל עליהם, בצווים שהוציא שר הבריאות, בהתאם לסמכותו לפי . בשנת 2020 פרסם משרד הבריאות הצעה להוספת שבעה חיסונים לרשימת החיסונים שעליהם חל החוק, ובהם חיסון נגד קורונה.
פרטים הנוגעים למימוש חוק זה נקבעו בתקנות ביטוח נפגעי חיסון, התשנ"ג–1992.
הוראות החוק.
החוק קובע שהמדינה תבטח את כל מי שמקבל חיסון, הנכלל ברשימת החיסונים שבתוספת לחוק, וכל אדם אחר שבא עמו במגע, מפני פגיעה (נכות או מוות) כתוצאה מחיסון (החוק אינו מקנה פיצוי על סבל חולף, שאינו גורם לנכות). הזכאות לתגמולי הביטוח מתקיימת בין אם היה או לא היה אשם מצד מי שנתן את החיסון או מצד אחר.
בתביעה לפי חוק זה דנה ועדת מומחים בראשות שופט, ובה שני רופאים בעלי תואר מומחה בתחומים הנוגעים לעניין העומד לדיון. הוועדה קובעת האם קיים קשר סיבתי בין החיסון לבין הפגיעה, ואת דרגת הנכות לנפגע. המבטח מחויב בתשלום הנובע מקביעה זו בהתאם לתנאי הפוליסה. על קביעות הוועדה ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי.
הגיש אדם תביעה לפי חוק זה, לא יהיה רשאי להגיש תביעה לפי פקודת הנזיקין בשל אותה פגיעה, וכן להפך. על כך העיר בפסק דינו אלדד נבו, שופט בית משפט השלום בכפר סבא: "המדובר בסנקציה קשה כנגד מי שסבר כי הוא זכאי לפיצוי מעבר לקבוע בחוק הנ"ל ובסופו של דבר לא הצליח להוכיח את תביעתו".
רשימת החיסונים הנכללים בביטוח לפי חוק זה:
כיוון שמדובר בפוליסת ביטוח, חל עליה לחוק חוזה הביטוח, הקובע כי "תקופת ההתיישנות של תביעה לתגמולי ביטוח היא שלוש שנים לאחר שקרה מקרה הביטוח", זאת לעומת תקופת התיישנות של שבע שנים בתביעת נזיקין.
מימוש החוק.
המבטחת לפי חוק זה היא הקרן הפנימית לביטוחי הממשלה בהנהלת חברת הביטוח הממשלתית "ענבל". מימון הביטוח נעשה באמצעות פרמיה בת שקלים מעטים (14 ש"ח בשנת 2016) שמשולמת בעת קבלת חיסון. במשך 26 השנים הראשונות לקיום החוק הוגשו 58 תביעות לפיו, 42 מתוכן נדחו, ועשר תביעות בלבד הביאו לפיצוי, שגובהו בין 27.5 אלף ש"ח ל-568 אלף ש"ח.
הפיצוי שבפוליסה לפי חוק זה מוגבל לכ-600 אלף ש"ח (נכון ל-2020) ותקרה זו צמודה למדד המחירים לצרכן. מי שסבור שהוא זכאי לפיצוי גבוה יותר יכול להגיש תביעה לפי פקודת הנזיקין, אולם צעד זה שולל את הזכות לפיצוי לפי חוק ביטוח נפגעי חיסון, גם כאשר התביעה לפי פקודת הנזיקין נדחית.
מספרן הזעום של התביעות שהוגשו לפי חוק זה הביא מומחים אחדים למסקנה שהחוק כשל בהגשמת מטרתו, עד כדי ראייתו כאות מתה בפועל. השופטת בדימוס ד"ר בלהה כהנא, יו"ר ועדת המומחים בשנים 2001–2005, ציינה פגמים אחדים בחוק ובאופן מימושו. בעקבות פגמים אלה הציע שופט בית המשפט העליון בדימוס, יצחק אנגלרד, תיקונים רחדים בחוק, לשם הגשמת מטרתו.
פרס פרויליך
פרס פרויליך (באנגלית: The Fröhlich Prize) הוא פרס המוענק על ידי החברה המתמטית של לונדון עבור עבודה מקורית וחדשנית ביותר בכל ענף במתמטיקה ונקרא לזכרו של המתמטיקאי אלברכט פרויליך (זוכה מדליית דה מורגן לשנת 1992). על פי התקנות הפרס מוענק "למתמטיקאי שיש לו פחות מ־25 שנים במעורבות במתמטיקה ברמה פוסט־דוקטורט, מה שמאפשר הפסקות ברציפות, או שלדעת ועדת הפרסים נמצא בשלב שווה ערך בקריירה שלהם".
הוא מוענק בשנים הזוגיות. פרס פרויליך לשנה X יכול להינתן רק למתמטיקאי, שהוא או (i) תושב בדרך כלל בממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד ב־1 בינואר של שנה X, או (ii) חבר בחברה ושאת עיקר השכלתו רכש בממלכה המאוחדת. לא ניתן להעניק את פרס פרויליך למי שקיבל את מדליית דה מורגן או את פרס פוליה.
זוכי הפרס.
להלן רשימת זוכי הפרס:
סירקולציה
בפיזיקה, סירקולציה (בעברית: הקפה) היא גודל סקלרי המוגדר כאינטגרל הקווי של שדה וקטורי לאורך מסילה סגורה. לסירקולציה יש חשיבות רבה במכניקת הזורמים כאשר השדה הווקטורי הוא שדה המהירות. באלקטרומגנטיות הסירקולציה של השדה החשמלי והשדה המגנטי מופיעות במשוואות מקסוול בצורתן האינטגרלית.
הגדרה מתמטית ותכונות.
יהי formula_1 שדה וקטורי ותהי formula_2 מסילה סגורה, האינטגרל הקווי מסוג שני formula_3 נקראה הסירקולציה של השדה formula_1 מסביב ל-formula_2.
אם השדה הוא שדה וקטורי משמר אזי הסירקולציה סביב כל לולאה תהיה שווה לאפס. מצב זה שקול לכך שהשדה יכול להירשם כגרדיאנט של שדה סקלרי.
משפט סטוקס מקשר בין הסירקולציה של שדה מסביב ללולאה לאינטגרל המשטחי של השטף של רוטור השדה דרך השטח הסגור על ידי הלולאה. כלומר מתקיים formula_6 כאשר formula_7 הוא משטח הנסגר על ידי formula_2.