במהלך אסטרטגי העתיקו סטודנטים את חייהם ללוד: עברו להתגורר בה, לעבוד בה וליזום בתוכה. כל זאת מתוך שאיפה שבהמשך יקשרו את גורלם בגורל העיר ויבחרו בה כמקום המועדף לבנות בו את חייהם. המטרה המרכזית היא לשנות את תדמיתה של העיר לוד ולהצליח למשוך סטודנטים וצעירים רבים לגור ולפעול בלוד.
העמותה היא אחת מהעמותות הגדולות שפועלות בלוד ומתעסקות ביצירת חיי קהילה במרכז הארץ עם ציבור הסטודנטים.
מארגני הפרויקט בחרו בלוד משתי סיבות עיקריות. לדבריהם, האתגר והפוטנציאל הטמון בעיר הוא אדיר, אף על פי שהיא מזוהה כיישוב עם אתגרים ובעיות רבות ומעמדה נפגע בשל כך. הסיבה השנייה היא מיקומה של העיר במרכז הארץ ובקרבת אמצעי תחבורה רבים כל כך, יחד עם ההיסטוריה והמורשת של העיר.
לפי מארגני הפרויקט, לוד מזמנת הזדמנויות רבות בתחום הדיור, התרבות וההגשמה הקהילתית וניתן לגשר על הפער בין מצבה כיום למימוש הפוטנציאל שלה
העמותה מגייסת סטודנטים וסטודנטיות מ-23 מוסדות לימוד להשכלה גבוהה במרכז הארץ שעוברים ללוד, שוכרים דירה באחת משכונות העיר ומתחילים בפעילות קהילתית. מודל העמותה משלב בין מגורי הסטודנטים בעיר ובין בין עשייה חברתית משמעותית בתחומי החינוך, התרבות והרווחה.
במקביל, פועלת העמותה בשיתוף עיריית לוד לספק מענה הוליסטי לצורכי הסטודנטים (כגון תחבורה ותעסוקה) ותעודד את עשיית הסטודנטים בתחומי היזמות, התרבות והאמנות. המודל יאפשר גמישות לסטודנטים המעוניינים לגור בעיר, וכן לאלו המעוניינים להשתלב בעשייה החברתית, ולהשתלב בה באופן הדרגתי.
הסטודנטים הפועלים בעמותה מגיעים מכל קצוות הקשת החברתית הישראלית- יהודים וערבים, דתיים וחילוניים, ימניים ושמאלניים, וכולם יחד יוצרים פסיפס מגוון של עשייה משותפת.
כל סטודנט המצטרף לעמותה מקבל מלגת לימודים על סה”כ של 10,000 ₪ בשנה והשתתפות בשכר הדירה על סה”כ של 250 ₪ לחודש, סה”כ מלגה של 13,000 ₪ בשנה.
בתמורה הסטודנט משקיע כ-7 שעות שבועיות בפעילות חברתית וקהילתית.
בשנים האחרונות פעלו במסגרת העמותה בלוד למעלה מ-350 סטודנטים. כ-50% מהסטודנטים הם בני העיר לוד, יהודים וערבים, שנשארו להתגורר בעיר ולצאת כנגד מגמת ההגירה השלילית שאפיינה את העיר והצטרפו גם כן לתוכנית. נכון לשנת 2015 פזורות בעיר 13 קהילות סטודנטים, אשר 3 מתוכן הן קהילות בוגרות אשר סיימו את המודל הסטודנטיאלי ונשארו להתגורר ולפעול בעיר ללא מלגה.
כמו כן במקביל לפעילות העמותה, קיימת בלוד פעילות נרחבת של קהילות צעירים כמו הגרעין התורני בלוד, עמותת איילים, מרכז הצעירים וגופים נוספים.
למעלה מ-500 סטודנטים וסטודנטיות פועלים בלוד בכל הגופים.
גופים ממשלתיים וארגונים פרטיים וציבוריים מהארץ ומחו"ל תומכים ברעיון העמותה כלכלית ופדגוגית, בראשם עומדים התאחדות הסטודנטים בישראל, משרד החינוך, מפעל הפיס, חברת בזק, עמותת שח"ף וגופים רבים נוספים.
מדיניות מוניטארית
אולפנת בני עקיבא כפר פינס
רי&quot;ב 63
נחלת צדוק
נחלת צדוק היא שכונה קטנה בירושלים, הממוקמת בדרום גוש הנחלאות בין שכונת שערי חסד לשכונת נחלת אחים. גבולה הדרומי הוא רחוב הגר״א, וגבולה הצפוני רחוב ישראלס. רחובה הראשי הוא רחוב נחלת צדוק.
היסטוריה.
השכונה נוסדה בשנת 1906 ביוזמת חברת יק"א ומנהלה בירושלים אברהם אלברט ענתבי, ונבנתה החל מ-1908 בעזרת חברת כי"ח של יהדות צרפת והברון רוטשילד. השכונה נקראה על שם הרב צדוק כהן, הרב הראשי של יהדות צרפת ומראשי תנועת חיבת ציון, שהלך לעולמו חודשים ספורים טרם ייסוד השכונה.
התוכנית המקורית הייתה להקים 40 בתים בשכונה עבור פועלים ובעלי מלאכה עניים מעובדי מוסדות כי"ח, על שטח של 30,000 אמות מרובעות. עד שנת 1911 נבנו 22 בתים בשכונה. את יתרת החלקות שלא נמכרו למשתכנים מכרה יק"א לאחר שנים אחדות לאגודת נווה בצלאל, שהקימה בסמוך שכונה שנועדה לאמנים ואנשי בצלאל.
הבתים נבנו כבתים טוריים בני שני חדרים כל אחד, כשבחזית כל בית חצר לגידול עופות או לנוי. בחצר גם היו המטבח והשירותים. משתכני נחלת צדוק כללו מורים, פקידים, בעלי מלאכה וסוחרים, שהגיעו מהשכונות החדשות שמחוץ לעיר העתיקה, ובניגוד לתוכנית המקורית, היו אמידים יחסית. נחלת צדוק התפתחה כשכונה חילונית, בשכנות צמודה לשערי חסד הסמוכה שהייתה חרדית ומתיישביה היו אנשי היישוב הישן.
נחלת צדוק גדלה בתקופת המנדט, ובמפקד אוכלוסין בשנת 1939 נמנו בה 265 תושבים. החל מ-1939 התאחדו ועדי השכונות נחלת צדוק ונווה בצלאל, כדי להתמודד במשותף עם קשיים ביטחוניים ומנהליים, והפכו בפועל לשכונה אחת. בעת מאורעות מלחמת העצמאות עמדו נחלת צדוק ושערי חסד בקו החזית מול התקפות מהכפר שייח' באדר הסמוך. הבית המערבי ביותר בנחלת צדוק שימש כעמדה של ההגנה.
לקראת סוף המאה ה-20 חל בשכונה תהליך התחרדות. בדומה לשערי חסד הסמוכה, נרכשו נכסים בנחלת צדוק בידי עולים חרדים מארצות הרווחה, והבתים שופצו והורחבו. כיום אופי השכונה הוא של שכונת רווחה חרדית.
יצחק בכר דוד
רבי יצחק בכר דוד (קרוב לשנת ה'ת"ן, 1690 - ה'תקט"ו, 1755) היה רב בקושטא, מחבר הספר "דברי אמת". נודע כאחד מגדולי דורו.
ביוגרפיה.
לא ידועים פרטים ביוגרפיים רבים אודותיו, מלבד שם אביו דוד. הוא נולד בקושטא וכנראה גם נפטר בה. למד כנראה בישיבתו של הרב שמואל הלוי. הוא נחשב לאחד הדרשנים המצוינים בעירו, ופסק בשאלות הלכתיות סבוכות.
בשנת ה'תק"ב התמנה כדיין בבית הדין של קושטא, לצד הדיינים רבי אליהו גלמידי ורבי חיים אבן שנג'י. רוב תשובותיו אבדו וחלקן נדפסו לאחר מותו בספר "דברי אמת".
הוא התפרסם כאחד מגדולי הדור בכל רחבי אירופה. רבי יחזקאל לנדא, רבה הנודע של פראג, מתאר אותו בשבחים מופלגים בספר השו"ת שלו "נודע ביהודה": (נודע ביהודה, אבן העזר, סימן עד).
פסיקה אחת מפורסמת שלו היא ביטול המנהג לתקוע בשופר בשעת הנץ החמה בבוקר ראש השנה.
ספרו "דברי אמת" נעשה לספר למדני קלאסי, לפי עדות מאיר בניהו, חלק של הספר בשם "מערכות דברי אמת" שלא נדפס אז, "לא ירד מעל שולחנם שלחכמי קושטא ונעשו ממנו העתקות הרבה". חלקם אף הדפיסו חיבורים שעיקרם הערות ודיונים בספרו. חיבורו של "הסבא קדישא" רבי שלמה אליעזר אלפנדרי על דברי אמת, הודפס בירושלים (מכון ירושלים תשל"ז) בצמוד למהדורה הראשונה של "מערכות דברי אמת" בשם "אשא עיני".
שלושת בניו כיהנו כולם כרבנים בקושטא: רבי יעקב, רבי דוד ורבי אברהם בכר יצחק. חתנו היה רבי אברהם בן אביגדור, ראב"ד קושטא, מחבר הספר "זכור לאברהם" (קושטא תקפ"ז) הכולל שאלות ותשובות, חידושים על התלמוד הבבלי וחידושים על משנה תורה לרמב"ם.
יצחק בן דוד (קושטא)
יצחק בכ&quot;ר דוד
ערוץ הקבוצות
ערוץ הקבוצות היה ערוץ ספורט ישראלי ששידר בכבלים ובלווין במסגרת חבילת הספורט בין השנים 2001–2004.
ערוץ הקבוצות הוקם בשנת 2001 על ידי יהודה טלית, בעליה של חברת "טלית תקשורת", בשיתוף עם בעלי מועדון הכדורגל מכבי חיפה יעקב שחר ועוזי מור.
הערוץ שידר כתבות צבע לפני משחקי הקבוצה ואחריהן, ראיונות אולפן נרחבים עם שחקני עבר והווה ותוכניות לסיקור הנעשה בקבוצה בהגשת ערן בן זאב, אהרון ברנע, ברק רום וירון זילברשטיין ורצועת שידור שמוקדשת לתוכניות דומות שהופקו על ידי ערוץ MUTV של קבוצת מנצ'סטר יונייטד. בשנת 2003 הצטרפו לערוץ בעלי מועדון הכדורגל הפועל תל אביב, רפי עגיב ומשה תאומים והערוץ החל לשדר רצועת שידור הכוללת כתבות צבע ותוכניות על אודות הפועל תל אביב בהגשת אורי בנאי, קובי מחט ואלי ישראלי. באותה שנה ליווה הערוץ מקרוב את העפלתה הראשונה של מכבי חיפה לליגת האלופות והסרט אודות המסע, "חלום ירוק", שודר לאחר מכן בערוץ 2. ב-2004 החל הערוץ לשדר רצועה יומית בהגשת שרון ניסים, המוקדשת להפועל באר שבע, והקבוצה אף אמורה הייתה להיכנס כשותפה בבעלות על הערוץ. צוות הערוץ היה אחראי על שידורם של כמה ממשחקי הקבוצות שהועברו בערוץ 10 וערוץ 2.
בשנת 2003 הוצע כי הערוץ יהפוך לערוץ בתשלום וישדר את משחקי ליגת העל בכדורגל אולם בסופו של דבר זכה גוף השידור "צ'רלטון" בזכויות השידור.
במאי 2004 נסגר הערוץ. ניסיון נוסף לפתיחת ערוץ במודל דומה נעשה בשנת 2006 כשארקדי גאידמק בעליה של קבוצת הכדורגל בית"ר ירושלים הקים ערוץ ייעודי לסיקור הקבוצה, אולם הוא נסגר כעבור חודשיים.
אליפות צרפת הפתוחה 2010
אליפות צרפת הפתוחה 2010 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-23 במאי והסתיימו ב-6 ביוני. זו הייתה האליפות ה-109 מאז ייסודה.
הפרסים.
משתתפי תחרויות קיבלו את הפרסים הבאים (באירו):
סה"כ הפרסים היה 9,939 אלף אירו.
התחרות.
תחרות הגברים.
בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו. להלן ה-16 הראשונים של הדירוג:
מנצח תחרות 2009 רוג'ר פדרר () הודח ברבע הגמר. במשחק הגמר רפאל נדאל () נפגש עם רובין סודרלינג () וניצח ב-3 מערכות. באותה שנה הוא ניצח גם באליפות וימבלדון ובאליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות הנשים.
בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
מנצחת תחרות 2009 סבטלנה קוזנצובה () הודחה בסיבוב השלישי. במשחק הגמר פרנצ'סקה סקיאבונה () שהייתה מדורגת במקום ה-17 נפגשה עם סמנתה סטוסור () וניצחה אותה בשתי מערכות. באותה שנה היא ניצחה גם באליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
מנצחי תחרות 2009 לוקאש דלוחי () ולאנדר פאיס () נפגשו במשחק הגמר עם דניאל נסטור () וננד זימוניץ' () והפסידו בשתי מערכות.
תחרות זוגות נשים.