לאחר הקדמת הבחירות לכנסת העשרים בדצמבר 2014, הודיע שטרן על פרישתו ממפלגת "התנועה", ולאחר כחודש הודיע על הצטרפותו ל"יש עתיד", והוצב במקום ה-12 ברשימת המפלגה לכנסת. בבחירות זכתה המפלגה ב-11 מושבים בלבד, ושטרן נשאר בתחילה מחוץ לכנסת, אולם עם פרישתו של שי פירון חזר לכהן כחבר הכנסת. בכנסת ה-20 מכהן שטרן כחבר בוועדת החוץ והביטחון, בוועדת חוקה, חוק ומשפט ובוועדת הכנסת.
ב-20 ביולי 2017 חייבה ועדת האתיקה של הכנסת את שטרן להתנצל בפני ארגון חותם בעקבות אמירות בוטות ופוגעניות כלפי יו"ר הארגון, הרב עמיטל בראלי, שכללו רמיזות מיניות.
ביולי 2018 אישרה הכנסת חוק שיזמו שטרן ואבי דיכטר, המקזז מהכספים שישראל מעבירה לרשות הפלסטינית את המשכורות שהיא משלמת למחבלים.
בנובמבר 2018, במהלך נאום של שטרן מעל דוכן הכנסת הוא החליף האשמות עם שרת התרבות מירי רגב בעניין שירותם הצבאי, ובין היתר אמר לה "את יודעת שאני יודע איך התקדמת, לא כדאי". פוליטיקאים מימין ומשמאל הציגו את הדברים כרמיזה סקסיסטית וגינו אותה. שטרן הכחיש הקשר סקסיסטי וטען שהתכוון לכך שרגב קודמה בגלל התנהלות מתחנפת לבכירים ממנה. יאיר לפיד, ראש מפלגתו של שטרן, כתב שהוא מאמין לשטרן וגיבה אותו. רגב ואחרים קבלו על האמירה לוועדת האתיקה של הכנסת, שמסרה לשטרן כי מן הראוי שיתנצל. שטרן אכן כתב שהוא מצטער על כך שרגב ורבים אחרים הבינו את דבריו בהקשר מיני.
בבחירות לכנסת ה-21 הוצב במקום ה-8 ברשימת יש עתיד לכנסת ולאחר שזו התאחדה עם המפלגות חוסן לישראל ותל"ם, הוצב במקום ה-21 ברשימת כחול לבן לכנסת ונכנס שוב לכנסת. בעקבות המשבר הפוליטי בישראל ובחירות הבזק, שובץ באותו מקום גם בבחירות לכנסת ה-22 וה-23.
בבחירות לכנסת ה-24, שובץ במקום ה-7 ברשימת יש עתיד לכנסת ונבחר לכהונה נוספת לכנסת. ביוני 2021 ועם השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש מונה שטרן לתפקיד שר המודיעין. ב-22 ביולי 2021 הוחלט כי שטרן ישמש כמועמד הממשלה לתפקיד יו"ר הסוכנות היהודית ובמקומו יכנס אלי אבידר לתפקיד שר המודיעין.
באוקטובר 2021 סיפר בריאיון כי כראש אכ"א נהג לגרוס תלונות שהגיעו אליו באנונימיות, כולל תלונות מחיילות על הטרדות מיניות. דבריו גררו גינוי גם מחברותיו לקואליציה, ובהמשך לכך פורסמה עדות של חיילת שטענה שבעת שהתלוננה בגלוי על הטרדה מינית איים עליה שטרן שלא תוציא את הדברים החוצה. יו"ר מפלגת "יש עתיד", יאיר לפיד, גיבה את שטרן. בהמשך פורסמה עדות נוספת על מקרה בו שטרן התעלם מתלונה על הטרדה מינית. יומיים לאחר התלונות הודיע שטרן כי הוא פורש מהתמודדות לראשות הסוכנות היהודית, וטען כי נערך לו "ציד מכשפות".
חיים אישיים.
נישא במאי 1980 לדורית מנס, אחותו של חברו ללימודים וקשרו בצבא, שנהרג בתאונת אימונים, אשר שירתה תחת שטרן כפקידה פלוגתית. דורית עובדת כמרצה ב"מרכז שורשים" הפועל תחת ארגון צהר, לזוג חמישה ילדים. שטרן נמנה עם מייסדי היישוב הדתי הושעיה בגליל, שם הוא גר.
קואורדינטות
קוֹאוֹרְדִּינָטוֹת (בעברית: שיעורים) הן קבוצת מספרים המציינת את מיקומו של גוף במרחב כלשהו. מערכת הקואורדינטות (או מערכת הצירים) שנקבעת כדי לתאר את המרחב היא שרירותית לחלוטין, אם כי בדרך כלל יש מספר מערכות קואורדינטות טבעיות שבהן נוח במיוחד לתאר מרחבים מסוימים.
קואורדינטות גאוגרפיות.
בגאוגרפיה, ובפרט בטופוגרפיה, קואורדינטה היא מיקומה המדויק של נקודה על מפה שמורכבת מקווי אורך ורוחב. יש לציין שאף על פי שקווי האורך והרוחב יוצרים רשת שהיא שתי וערב (מערכת אורתוגונלית) לא מדובר בקואורדינטות קרטזיות בגלל העקמומיות של פני כדור הארץ.
הנקודה (a,b) מורכבת משני חלקים:
באמצעות הקואורדינטות a ו-b ניתן למצוא נקודה כלשהי על המפה (הנקודה שמחפשים מייצגת בדרך כלל מיקום של מקום שאותו אנו רוצים למצוא).
קואורדינטות יכולות להיות גם ביותר משני ממדים.
לדוגמה, בשלושה ממדים, הנקודה (a,b,c), מורכבת משלושה חלקים:
לעיתים משתמשים במפות טופוגרפיות ברשת קואורדינטות שתי-וערב שרירותית, שלא מבוססת על קווי אורך ורוחב.
קואורדינטות במתמטיקה.
במתמטיקה, ובייחוד בגאומטריה יישומית, וכן בפיזיקה ובהנדסה, קואורדינטות או מערכת צירים היא מערכת בה לכל נקודה במרחב n-ממדי מותאמת קבוצה (סדורה) של מספרים (ברוב המקרים מדובר במספרים ממשיים, אך זה תלוי בהקשר). באופן פורמלי יותר, מערכת קואורדינטות על תחום X היא קבוצה (סדורה) של n פונקציות חלקות (כאשר n הוא ממד המרחב) מ-X אל הממשיים, כלומר:
או מנקודת מבט של אנליזה וקטורית,
כך שהתאמה זו מהווה דיפאומורפיזם בין X לתת-תחום ב-formula_3.
אם המרחב הוא יריעה, ובפרט יריעה עקומה, לא תמיד ניתן למצוא מערכת קואורדינטות שתכסה באופן חלק את כל המרחב (אולם ניתן למצוא קבוצת מערכות קואורדינטות המכסות חלקים מהיריעה, שאפשר להדביק אותן באופן חלק באזורי החפיפה ביניהם). חבורות לי עוסקות, בין השאר, בקשר שבין מערכות הקואורדינטות בנקודות שונות של אותה יריעה.
במרחב אוקלידי, מערכת הקואורדינטות הבסיסית והטבעית ביותר היא קואורדינטות קרטזיות שמהווה גם בסיס ליניארי אורתונורמלי. זוהי מערכת הצירים הפשוטה והשימושית ביותר. במרחב אוקלידי מממד n, כל נקודה מתוארת באמצעות וקטור בעל n-רכיבים (במונחי תורת הקבוצות מדובר ב n-יה סדורה של n מספרים ממשיים), כאשר החיבור והכפל בסקלר מתבצעים רכיב-רכיב,
והמכפלה הפנימית היא המכפלה הסקלרית הסטנדרטית:
במערכת זו, וקטורי הבסיס הם מערכת אורתונורמלית קבועה שאיננה תלויה במיקום הנקודה במרחב. לכן אפשר להעתיק במערכת זו כל וקטור בצורה מקבילה לראשית. במרחבים כלליים יותר (ובפרט במרחבים עקומים) תכונה זו לא בהכרח נכונה.
התמרת קואורדינטות.
אף על פי שכל מערכת קואורדינטות תקנית היא שימושית עבור חישובים נומריים במרחב נתון, המרחב עצמו קיים בנפרד מהקואורדינטות. למעשה, הקואורדינטות מהוות רק תיאור מסוים (ובמידה מסוימת, שרירותי) של המרחב, וישנן תכונות של המרחב שאינן תלויות במערכת הקואורדינטות שנבחרה לתאר אותו, תכונות אלה נקראות אינווריאנטים של המרחב והדרישה לשימורן במשוואות המערבות וקטורים וגדלים הקשורים למרחב מוליכה לעקרון הקו-ואריאנטיות ולפיתוחו של חשבון הטנזורים. בגישה המקובלת, מתייחסים להתמרת קואורדינטות כאל טרנספורמציה פסיבית. כלומר: איננו משנים את העצמים עצמם, אלא רק את הצורה (או הבסיס) שבה מתארים אותם.
יהי V מרחב וקטורי (אזי הוא בפרט תחום או יריעה) ונניח שבנינו מעליו 2 מערכות קואורדינטות שונות: formula_6. למעשה, לכל נקודה (או וקטור) במרחב יש לנו שתי הצגות שונות. כל הצגה תלויה בבחירת הבסיס. נניח שאנו רוצים לעבור מהצגה אחת לשנייה. יהי v וקטור ב-V, אזי
כאשר formula_8 ו formula_9 הם שני בסיסים שונים למרחב הווקטורי. נרשום את מטריצת המעבר ביניהם, M ,באמצעות רכיביה:
נציב קשר זה בנוסחה הקודמת בה מתואר v על ידי הקואורדינטות המוגדרות לכל בסיס בהתאמה,
מאחר ש-f הוא בסיס נובע שבו יש ל-v הצגה יחידה ולכן נוכל להשוות את הסכומים איבר-איבר לפי מקדמים ולקבל ש
וזהו כלל ההתמרה של קואורדינטות של וקטורים. וקטורים שמותמרים לפי כלל זה נקראים "וקטורים קונטרה-וריאנטים" מאחר שהקואורדינטות מותמרות בצורה הפוכה לבסיס.
ראו גם.
בגאוגרפיה
במתמטיקה
יעקב מדן
הרב יעקב מדן (נולד בכ"א בתמוז ה'תש"י, 6 ביולי 1950) הוא ראש ישיבת ההסדר הר עציון שבאלון שבות, נודע גם בשל גישתו הייחודית בלימוד תנ"ך. ממחברי אמנת גביזון-מדן.
ביוגרפיה.
הרב יעקב מדן הוא בנו של מאיר מדן, חוקר השפה העברית וממתקיני הנוסח של תנ"ך קורן, ואחיו של הרב ברוך מדן, ששימש כרב בישיבת הנגב. למד בישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים, ובשנת ה'תשכ"ח (1968) הצטרף למחזור הראשון של ישיבת הר עציון. לאחר שירות במסגרת ההסדר בחיל השריון (במלחמת יום כיפור לחם ברמת הגולן, כטען-קשר בחטיבת יפתח), חזר לישיבה לשמש בה בתור ר"מ. תקופה קצרה למד בישיבת עזתה.
מוסמך לרבנות ובעל תואר B.Ed במכללה ירושלים ותואר MA בטורו קולג'. ב-2004 בחרה בו ועדה פנימית של הישיבה, להיות מי שיחליף את הרב יהודה עמיטל בתפקיד ראש הישיבה יחד עם הרב ברוך גיגי, בנוסף לראש הישיבה הוותיק הרב אהרון ליכטנשטיין. מאוחר יותר נבחר לתפקיד גם הרב משה ליכטנשטיין. הרב מדן החל לשמש בתפקיד בחנוכה ה'תשס"ו (ינואר 2006).
הרב מדן מלמד גמרא, תנ"ך ומחשבת ישראל, גם במוסדות נוספים, בהם במכללת הרצוג הסמוכה לישיבה. הוא כותב מאמרים, בעיקר בתחומי תנ"ך ופובליציסטיקה, אך גם בנושאים הלכתיים.
מאז חשון תש"פ מעביר ביחד עם הרב אמנון בזק סדרת שיעורים קצרים על פרשות השבוע בשם "חידוש מהגוש".
הרב מדן נשוי ואב לילדים. תושב אלון שבות. בנו אלישע ייסד את המאחז אביגיל.
הרב מדן שרת במילואים בתפקיד מט״ק עד שנפצע בפיגוע בצומת הגוש.
שיטתו בתנ"ך.
הרב מדן רואה עצמו כתלמיד-חבר של הרב יואל בן נון, שהוא מחלוצי לימוד התנ"ך בישיבות ההסדר. בוויכוח בין "רודפי הפשט" לבין המפרשים את המקרא על פי חז"ל, משלב הרב בין שני התחומים, מתוך בקיאות. לרוב הוא מנסה למצוא בפשוטו של מקרא קושיות שמתורצות על פי מדרשי חז"ל, וכך לקרב עד כדי חיבור את הפשט והדרש. הוא משתמש פעמים רבות באנלוגיה למקומות אחרים בתנ"ך, ופחות בניתוח מדוקדק של המקור עצמו. הרב מדן ידוע בפתרונותיו המקוריים לשאלות בפשט המקרא. הוא עוסק לא מעט בשאלת המוסריות במקרא, כגון ביחס לעמלק ולעקדת יצחק. על גישתו נמתחה ביקורת בידי חוגים שמרניים יותר בציבור הדתי-לאומי, בפרט בנושא חטא דוד ובת שבע.