ב-16 בנובמבר 1907 מת רוברטו בביתו בפירנצה, והוא בן 59 שנים. 4 חודשים לאחר מותו הכריז הגרנד-מרשל של בית המשפט האוסטרי, על פי בקשת אלמנתו מריה אנטוניה, נסיכת פורטוגל, על 6 מבניו מנישואיו הראשונים, שאינם כשירים לרשת אותו, ומשום כך ירש אותו בנו אליא, דוכס פארמה, שאף הפך לאפוטרופוס על אחיו הגדולים. בהמשך בניו מנישואיו השניים סיסטו, נסיך בורבון-פארמה וסאווריו, נסיך בורבון-פארמה תבעו את אחיהם אליא בבית משפט צרפתי, על שנטל לעצמו את מרבית הירושה, אולם הפסידו במשפט, ונאלצו להתחלק בחלק קטן של הירושה.
משפחתו.
בשנת 1869 התחתן רוברטו עם מריה פיה, נסיכת בורבון-שתי הסיציליות, בתם של פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות ומריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה, ממנה נולדו לו 12 ילדים:
בשנת 1884 התחתן רוברטו עם מריה אנטוניה, נסיכת פורטוגל, בתם של מיגל הראשון, מלך פורטוגל ואדליידה מלוינשטיין-ורטהיים-רוזנברג, ממנה נולדו לו 12 ילדים:
מסרקן ביראו
מסרקן ביראו (שם מדעי: "Beroe") הוא סוג של יצורים ימיים ממחלקת "Nuda" שבמערכת המסרקניות הקרובים למדוזות.
מאפיינים.
מסרקים אלה יכולים להגיע לאורך 30 ס"מ אך רובם יותר קרובים ל-10 ס"מ. הם בעלי גוף שקוף המפעיל אורות ביולוגיים. המסרקנים יכולים לנוע על ידי כנפיים דמויי רשת עדינות וזוהרות המניעים את הגוף החרוטי. למסרקנים אין כמעט איברים וגופם דחוס ומלא במים. בקדמת הגוף מצויה לוע ענקית היכולה להתרחב כדי לצוד טרף.
אלו מסרקנים טורפים הניזונים בעיקר ממסרקנים אחרים. הם משתמשים בצידיים שלהם כדי לבלוע מסרקנים אחרים שחלקם גדולים גם מהם עצמם. לחלק מהמינים ישנם לסתות הקורעות חתיכות מגוף הטרף.
מוחמד עלי אל-ג'עברי
מוחמד עלי ג'עברי (בערבית: محمد علي الجعبري; 1900 – 1980) היה מנהיג ופוליטיקאי פלסטיני, ראש עיריית חברון במשך עשרות שנים, וחבר הבית העליון של הממשלה הירדנית בשנות ה-50 של המאה ה-20.
ביוגרפיה.
בשנת 1939 נבחר לראשונה לראש עיריית חברון והחזיק בתפקיד זה גם אחרי מלחמת ששת הימים וכיבוש חברון בידי ישראל, עד 1976. ב-1948 הוא היה מתומכי סיפוח ערביי ארץ ישראל לממלכת ירדן ועמד בראש קונגרס יריחו שקיבל את החלטות יריחו, תמיכה פלסטינית בשלטונו של עבדאללה הראשון, מלך ירדן נגד חאג' אמין אל-חוסייני. באוקטובר 1948 עמד ג'עברי בראש משלחת של אנשי חברון שהגישה לעבדאללה את מפתחות מערת המכפלה בהבעת נאמנות למלך.
בשנת 1950 מונה לחבר הסנאט הירדני ובדצמבר 1955 מונה לשר המשפטים והחקלאות בממשלה קצרת הימים של היזאע אל-מג'אלי. הוא מונה שוב לשר המשפטים בממשלה הירדנית שנתמנתה עם יצירת האיחוד עם עיראק במאי 1958. ג'עברי המשיך לכהן כשר המשפטים עד יוני 1961. ב-1964 הוכנס למועצת עיריית חברון במינוי מיוחד של הממשלה הירדנית שהייתה זכאית לשני תקנים ייחודיים, וכך שינה את הרוב במועצת העיר וזכה במינוי נוסף לראשות העירייה.
לאחר שישראל כבשה את יהודה ושומרון מירדן במלחמת ששת הימים, כונן אל ג'עברי קשרים טובים עם הרשויות במדינת ישראל ועם פוליטיקאים ישראלים הוא ניהל מגעים עם הצד הישראלי, והציע שישראל תישאר בשלטון רק חמש שנים, שלאחריהן ישמרו הפלסטינים על זכות ההגדרה העצמית. למרות זאת כאשר הוצע להקים ממשלה גולה של אש"ף במחצית השנייה של שנות ה-70, התנגד אל ג'עברי למהלך ובינואר 1977 נפגש עם ראש ממשלת ישראל יצחק רבין כדי לקדם עמדה פרו-ירדנית לפתרון הסכסוך.
ג'עברי היה קרוב משפחתו של סולימאן ג'עברי, המופתי של ירושלים (1993–1994) הוא נפטר במאי 1980.
מדוזת אוהל
מדוזת אוהל (שם מדעי: "Periphylla periphylla"), היא מין של מדוזה בעלת צבע אדום המצויה בעומק האוקיינוס. היא נפוצה בכל האוקיינוס וכן בפיורדים בנורווגיה ובים התיכון. מדוזה זו יחידה בסוגה ושייכת למשפחה Periphyllidae.
מדוזות אלה בוקעות מהביצים במצב בוגר ללא שלבי בניים. היא מצויה במצולות האוקיינוס עד לעומק 7,000 מ' וצריכה לעמוד בלחץ עצום - עד טון לסמ"ר. המדוזה עושה זאת על ידי זה שהיא כמעט כולה עשויה ממים. היא מגיעה לאורך 30 ס"מ ובעל תצורה כדורית המזכירה קסדה. המדוזה נעה בלילות לעומקים רדודים יותר כדי לאכול פלנקטון ויצורים קטנים אחרים ולשם כך היא נעה הפוך עם הבטן כלפי מעלה.
היא מאירה את עצמה באדום והזרועות בעלות אור רגיל. המדוזה יכולה לכבות את עצמה לעיתים.
תאקו גצ'צ'ילדזה
גולם במעגל
גולם במעגל (ספר)
גולם במעגל הוא ספר הפרוזה השני פרי עטה של לילי פרי.
הספר ראה אור לראשונה בשנת 1986 בסדרה "קו התפר" בעריכתו של פרופ' יגאל שוורץ בהוצאת כתר ופורסם בחמש מהדורות. "גולם במעגל" יצא לאור בשנית בהוצאת ידיעות אחרונות, ספרי חמד, בשנת 2007, עם הקדמה מאת דן מירון.
הספר עובד להצגת יחיד והוצג ב"תיאטרונטו" ב"צוותא" וב"אמנות לעם".
מ"גולם במעגל" הופק סרט זוכה פרסים בשם זה, בהם הפרס הראשון בפסטיבל הקולנוע ירושלים.
תקציר העלילה.
מיקי סתיו היא בת לאמא וסבתא ניצולות שואה ילידות פולין. היא רווקה בת 26 המתגוררת ברחוב הרא"ה ברמת גן, דירה שסבתה המנוחה חנה הורישה לה.
מיקי היא בוגרת האקדמיה למוזיקה, שיועדה על ידי אמה לגדולות ובינתיים מלמדת נגינה בגני ילדים; בהמשך היא מתקדמת ונעשית עורכת תוכניות מוזיקה ברדיו. היא מתאמנת מדי יום במשך ארבע שעות בנגינה בפסנתר, מתוך תקווה שיגיע הטלפון המיוחל מזובין מהטה שיבקש ממנה להחליף פסנתרן שנפטר, אולם הטלפון מבושש לצלצל.
הוריה מעניקים לה את החינוך הטוב ביותר, אולם גם מאוד לוחצים עליה להצליח בקריירה ויודעים על כל מהלך המתרחש בחייה, וכתוצאה מכך היא אומללה וגדלה בתחושת אשם על שאינה מצליחה להגשים את ציפיותיהם.
מיקי סתיו היא אדם בודד, חסר חברים ולמודת כישלונות רומנטיים. היא מנסה לפלס את דרכה לנישואים, אולם דרכה לחתונה רצופת כישלונות. לדעת יגאל שוורץ: "גיבורת הספר תופסת את העולם דרך מטפוריקה של מלחמה. היא מתנהגת כאילו כל רגע עומדת לנחות עליה המכה הבאה."
תימות מרכזיות.
דן מירון כתב בהקדמה לספר ב-2007 שהספר נותר רענן, חריף ורהוט, שני עשורים לאחר יציאתו לאור, זאת לעומת יצירות הסיפורת הישראלית הקאנונית של התקופה שריגשו באותה עת, אולם כיום נס לכן. לדעתו הדבר נובע לא מתוכן הסיפור, כי אם "מן הגיבורה מיקי סתיו ומן הדרך בה היא מספרת את סיפורה; לא מתוכן הסיפור אלא מן הטונליות שלו, המערבת פיקחות עם תמימות, חוש הומור עם תחושת ייאוש וחוסר ערך, אבחנות חדות עם איזו אטימות עיקשת, ראייה ריאליסטית 'קשוחה' ומפוכחת של דברים כהווייתם עם פרצי סנטימנטליות (כגון ביחסה של מיקי ליצאנית החולה מרגלית), רגעים של מודעות עצמית חריפה עם נטייה לבריחה מהירה ממודעות כזו לעבר פנטזיות ילדותיות, תנופת שנינה בדיאלוג עם נטייה להיבלמות מחשבתית, להיקטעות הרצף ההגיוני והסיפורי."
מירון כותב כי גולם במעגל הוא "minor classic של הספרות הישראלית של התקופה, תוך הפרה בוטה של כל הכללים והנורמות של הסיפורת הישראלית התקנית, ה'קאנונית', שאנו משתבחים בה."
לדעת מירון, הדבר מתאפיין בכמה היבטים: הראשון, הספרות העברית בת התקופה ראתה את האישיות האנושית כמורכבת ואף כנזילה ולא מקובעת, הנתונה במשבר זהות, ולעומת זאת פרי הציגה דמויות שטוחות וסטריאוטיפיות.
השני, הספרות הקאנונית שלטה היטב במסירת מצבי תודעה מורכבים וסותרים. לעומת זאת גיבורתה של פרי חיה חיים תודעתיים בנאליים. השלישי, הספרות הישראלית בת התקופה התאפיינה במסירת סיפור מזוויות שונות על ידי גיבורים שונים. פרי לעומת זאת סיפרה את הסיפור מפיה של מספרת אחת, מיקי סתיו, הניחנה ביושר ואינטליגנציה.
התימטיקה של הספר שעוסק ביומיומי ואין לו זכר לבעיות אקטואליות ולבעיותיו הלאומיות של עם ישראל, הייתה יוצאת דופן בספרות הישראלית בעת שנכתב.
המספרת רצתה להראות שגם בעולם של מציאות פוליטית וחברתית קשה, צעירים וצעירות ממשיכים בחייהם, במירוץ הקריירה ובחיי האהבה.
הספר מתאפיין בכתיבה רזה, הקמצנית בתיאורים ובתעלולים לשוניים, ועלילתו בהירה.
הנושא היחידי שהיה מרכזי בסיפורת העברית בת אותה העת ומצוי גם ב"גולם במעגל" הוא המום הנפשי המורש שלוקים בו בני הדור השני לניצולי השואה.
הרומן כתוב בגוף ראשון מפיה של מיקי סתיו, גיבורת הספר, אולם למרות זאת סתיו מקפידה על אובייקטיביות ואינה מנסה להראות את עצמה על הצד הטוב ביותר ואת הדמויות האחרות בצורה שלילית, נראטיב הגורם לקורא לאמפתיה.
ייתכן שזהו הרומן העברי הראשון שמתבונן ביחסים הקשים בין אם לבת. גברת סתיו מעניקה לבתה חינוך מצוין ויש לה ממנה ציפיות גבוהות ביותר.
המספרת שמה בפיה של גב' סתיו האם את לשון הדיבור של עולה מפולין משכבר הימים, המתקשה לבטא עיצורים גרוניים והיא מחליפה בין האותיות אלף להא.
לדעת יגאל שוורץ: "'גולם במעגל' הוא הספר הראשון שמנציח את תופעת ה'ג'ואיש-יזראלי-פרינסס', על משקל ה'ג'ואיש-אמריקן-פרינסס'." הכוונה למערכת הציפיות הגבוהה מאוד של הורים מזרח אירופאים מילדיהם.
ביקורות.
בנימין אדר:
"אם עד עכשיו קראתי ספרים בעברית, זאת הפעם הראשונה שאני קורא ספר בישראלית".
אריק גלסנר:
"ואחרי עשרים, אולי שלושים, לא שנים כי אם עמודים, יש סיכוי סביר שתתחילו להתאהב בגיבורה הזאת. וכשתסיימו את הרומן, ההתאהבות תהיה עזה כבראשונה, עזה מכבראשונה.
זה מאורע לא כל כך שכיח, להתאהב בגיבורה של רומן...