אנדרסון המשיך ללמוד בהרווארד - לדוקטורט בשפות גרמניות וסקנדינביות, ובמקביל עבד כנגן עוגב באוניברסיטה, ניצח על המקהלה ועל תזמורת אוניברסיטת הרווארד וכן ניצח על תזמורות ריקודים בסביבות בוסטון, שבשבילן גם הכין עיבודים שונים. עבודתו זו הגיעה לידיעתו של ארתור פידלר, ששכר בשנת 1936 את אנדרסון לעבד מוזיקה מסורתית ופופולרית בשביל תזמורת הטיילת של בוסטון וגם לחבר לה יצירות מקוריות. פידלר הזמין מאנדרסון את "ג'אז פיציקטו" בשנת 1938 ואת "ג'אז לגאטו" בשנת 1939.
אנדרסון שלט במספר שפות (בנוסף לאנגלית וכל השפות הסקנדינביות, גם איטלקית, צרפתית, גרמנית ופורטוגזית) ובשנת 1942 התגייס לצבא ארצות הברית כמתרגם וקצין מודיעין ועבד בפנטגון על נושאי מודיעין סקנדינביים בשנות מלחמת העולם השנייה. חובותיו אלה לא מנעו ממנו לעסוק בהלחנה, ובשנת 1946 כתב את הלהיט הראשון שלו, "השעון הסינקופי", שזיכה אותו בתקליט זהב ובמקום ה-11 במצעדי הלהיטים. לאחר המלחמה הוצע לו תפקיד כנספח צבאי לשוודיה אך הוא ויתר על ההצעה ובחר להתרכז בקריירה מוזיקלית.
הקטעים שחיבר וההקלטות שעשה בשנות החמישים בניצוח על תזמורת אולפן נחלו הצלחה מסחרית עצומה. בין להיטיו המפורסמים ביותר: "טנגו כחול", "נסיעה במזחלת שלג" ו"מכונת הכתיבה" (המשמש עד היום כאות הזמן ליומן החדשות של קול ישראל בשבת בבוקר - כשניסו לפני שנים אחדות להחליף אותו, קמה מחאה ציבורית כללית והרעיון נגנז).
סגנונו המוזיקלי של אנדרסון, המושפע מאוד מג'ורג' גרשווין וממוזיקה עממית של ארצות שונות, עושה שימוש באפקטים אינסטרומנטליים יצירתיים ומדי פעם בפריטים שאינם מקובלים בשימוש ככלי נגינה, כגון מכונת כתיבה ונייר זכוכית (גם קשישטוף פנדרצקי משתמש במכונת כתיבה במוזיקה התזמורתית שלו, ב"פלואורוסצנטים", אבל ללא האפקט ההומוריסטי).
אנדרסון כתב קונצ'רטו לפסנתר בדו מז'ור בשנת 1953, אבל גנז אותו בגלל נקודות התורפה שהיו בו, להרגשתו.
בשנת 1957 תזמר אנדרסון את "76 טרומבונים" של מרדית וילסון, שהיה לשיר הנושא של המחזה המוזיקלי הקלאסי "איש המוזיקה". עבודה זו גם נתנה לו השראה לכתיבת מחזה מוזיקלי משלו בשנה שלאחר מכן, "Goldilocks" (זהבה ושלושת הדובים), שזיכה אותו בפרס טוני, אבל הצלחתו המסחרית לא הייתה גדולה. אנדרסון לא כתב עוד מחזות מוזיקליים והמשיך תחת זאת בכתיבת מיניאטורות תזמורתיות, שרבות מהן ממשיכות לתפוס מקום של כבוד ברפרטואר של תזמורות קלות ברחבי ארצות הברית ובעולם כולו.
דלה ימפולסקי
דלה ימפולסקי (נולד ב־28 ביולי 1988 בניגריה) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל צפת מליגה ב' צפון א'.
קריירה.
ימפולסקי נולד בניגריה בשם במידלה אוגונסנה וקיבל את הכינוי "דלה". בגיל שמונה עלה לישראל לאחר שאימו היגרה לישראל שלוש שנים קודם לכן והתחתנה עם יליד ברית המועצות שמתגורר בארץ, ממנו קיבל דלה את שם המשפחה "ימפולסקי".
ימפולסקי החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של גדנ"ע יהודה ולאחר מכן עבר לקבוצת הנערים של בני יהודה תל אביב. בעונת שיחק בקבוצת הנערים של מכבי נתניה ובעונה לאחר מכן כבר שיחק בקבוצת הנוער וכן ערך מספר משחקים במדי הקבוצה הבוגרת. שערו הראשון בקריירה הובקע בהופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי פתח תקווה בעונת . ימפולסקי שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ובשנת 2008 ערך שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
ב-13 ביולי 2011 חתם ימפולסקי בקבוצת מכבי חיפה. במשחק הבכורה במדי מכבי חיפה נכנס דלה במחצית השנייה כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול בוראץ, בישל שער וגם הבקיע. ב-27 ביולי שוב נכנס כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול מריבור וכבש את שער הניצחון (2–1). את הופעת הבכורה שלו בליגת העל במדי מכבי חיפה ערך בניצחון 4–1 על קבוצתו לשעבר, מכבי נתניה. בתום העונה הבקיע שער שוויון זמני בגמר גביע המדינה, בהפסד הקבוצה 1–2 להפועל תל אביב. בעונתו השנייה בקבוצה חל פיחות במעמדו. הוא שותף בתשעה משחקי ליגה בלבד, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.
ב-16 בספטמבר 2013 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל חיפה, תמורת חוזה של 90 אלף דולר. בהפועל חיפה שותף ימפולסקי ב-18 משחקי ליגה, ובסיום העונה שוחרר מהקבוצה.
ב-19 באוגוסט 2014 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל רעננה. בתום חוזהו ירד לליגה הלאומית וחתם בקבוצת הפועל בני לוד, אך לא מצא את מקומו בהרכב הקבוצה. בקיץ 2016 חתם ימפולסקי בסקציה נס ציונה מליגה א'.
ב-30 בדצמבר 2017 חתם ימפולסקי בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א'. ב-17 באוקטובר 2018 חתם לעונה אחת במ.ס. כפר קאסם, אך לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות חזר לבאקה אל-גרבייה. בינואר 2019, לאחר שלושה משחקים בלבד בשורות באקה אל-גרבייה, חתם ימפולסקי בשמשון כפר קאסם.
ב-6 ביוני 2019 חתם ימפולסקי במכבי שעריים מליגה א' דרום.
ב-1 בדצמבר 2020 חתם בעירוני כסייפה מליגה א' וב-8 בדצמבר 2021 חתם בהפועל אשקלון.
ב-1 בפברואר 2022 ימפולסקי חתם בהפועל צפת מליגה ב' צפון א'.
גל ניר
גל ניר (נולד ב-30 במרץ 1983 בראשון לציון) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער.
קריירה.
ניר החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב ולאחר מכן עבר לקבוצת הנערים של עירוני ראשון לציון. החל משנת 2000 היה השוער המחליף של הקבוצה הבוגרת, ובאמצע עונת עבר להפועל כפר סבא. לקראת עונת עבר לקבוצת מכבי תל אביב, בה שיחק שתי עונות. ניר אף פתח בשער בליגת האלופות נגד יובנטוס וזכה לתשבחות באותו משחק. בקיץ 2007 עבר לקבוצת מכבי נתניה, והיה השוער המחליף שלה במשך 4 שנים.
בקיץ 2009 עבר להפועל רמת השרון. בעונת שיחק 10 משחקים במדי הקבוצה בליגה הלאומית ובעונה שלאחר מכן הפך לראשונה בקריירה לשוער ראשון וסייע לקבוצה להעפיל לליגת העל. בעונת הציג יכולת טובה וסייע לקבוצה להינצל מירידה וכן להעפיל לחצי גמר גביע המדינה, עת נעצרה רק בהפסד 3-0 להפועל תל אביב בהארכה.
לקראת עונת חתם במדי העולה החדשה לליגת העל, הפועל רעננה. ניר החל את העונה כשוער הראשון של הקבוצה, אך במהלך העונה איבד את מקומו בהרכב, ובסופה שוחרר מהמועדון. לקראת עונת חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, אך במהלך העונה נפצע ובעקבות כך נאלץ לפרוש ממשחק פעיל.
ניר שיחק בנבחרת הנערים של ישראל וכן יש לו 7 הופעות בנבחרת האולימפית, הראשונה בהן הייתה במשחק ידידות נגד נבחרת בולגריה בשנת 2002.
פמיניזם דתי
אנאקונדה כהה
עיטם לבן-זנב
עֵיטָם לְבֶן-זָנָב (שם מדעי: Haliaeetus albicilla) הוא מין עוף דורס גדול גוף בסוג עיטם שבמשפחת הנציים. השם "עיטם" הוא הלחם של המילים "עיט" ו"ים" המצביעות על מקום חיותו של העוף - בקרבת מקווי מים גדולים. שם המין נובע מזנבו הלבן כליל. העיטם לבן-הזנב הוא הציפור הלאומית של פולין.
מראה.
תכונתו הבולטת ביותר של לבן-הזנב היא גודלו, 76–92 סנטימטרים אורך, וכן מוטת הכנפיים שלו; 190–240 סנטימטרים. מאפיינים בולטים נוספים של לבן-הזנב הם: כנפיים רחבות, ראש גדול יחסית לעופות אחרים, צוואר עבה ומקור גדול בצורת סכין, בעזרתו הוא תופס את טרפו. צבע העיט הבוגר הוא ברובו חום, למעט הראש והצוואר שהם בהירים, הרגליים והמקור שהם צהובים והזנב הלבן. בפרטים צעירים הזנב והמקור כהים יותר, וכחלק מתהליך ההתבגרות הזנב מתבהר חוץ מטבעת חומה שנשארת בסופו. הנקבות גדולות מהזכרים באופן ניכר.
התנהגות.
ניזון מעיקר מדגים אך גם מעופות מים כגון אגמיות, צוללים, ברווזים, מרגונים ושחפים. כאשר אינו בקרבת מים ניזון מפגרים ולעיתים אף ממכרסמים. לעיטם לבן-הזנב חשיבות גדולה למערכת האקולוגית בהיותו אויב טבעי של בעלי חיים שחלקם נחשבים כמזיקים לאדם (בחולה הוא אימת הקורמורנים הידועים כמזיקים קשים לענף המדגה). הקן הוא בליל גדול של ענפים וזרדים, ממוקם במצוקים על החוף או בצמרות עצים, ובדרך כלל משמש כקן במשך מספר דורות. בעונת הנדידה עוברים העיטמים, כמו דורסים אחרים, מרחקים גדולים. בעיקר פרטים צעירים הנחשבים למשוטטים במשך שנים ספורות עד הגעתם לבגרות מינית, בגיל 4–5 שנים. תופעה נפוצה בשבועיים הראשונים לחיי הגוזלים היא שהגוזל הגדול יותר מציק לקטן. התופעה נקראת "קייניזם", על שם קנאתו של קין בהבל אחיו.
תפוצה ושימור.
לבן-הזנב, מקנן בטבע בצפון אירופה ואסיה. לאחר שנכחד באזורים רבים הוחזר לטבע בהצלחה באיים המערביים של סקוטלנד, וגם בבריטניה ובהולנד. האוכלוסייה הגדולה באירופה היא לאורך חופי נורווגיה.
האוכלוסייה העולמית של העיטם לבן-הזנב מוערכת בכ-7,000 זוגות והוא נמצא בסכנת הכחדה חמורה במרבית תחום תפוצתו. עיטמים בכל העולם נפגעו מאוד עקב פעילות האדם. כמו עופות אחרים, העיטמים סובלים מהרס בתי הגידול, מהרעלות, מאיסוף ביצים על ידי אספנים וכן מציד. רבים לקו בעקרות כתוצאה מחשיפה ל-DDT ולכספית שהצטברו בגופם לאחר שחומרים אלה התגלגלו במעלה שרשרת המזון. אחת המחלות הקשות ביותר לגוזלי עופות היא נגיף ה-Pox, הגורם לפצעים בגוף הגוזל וברוב המקרים הפרט הנגוע לא שורד.
בעקבות ההכחדות המסיביות, נעשה מאמץ במקומות רבים בעולם לנסות להחזיר את העיטם לטבע. השיטה כוללת הסרה של גוזלים עודפים מקינים בטבע וגידולם בקופסאות מיוחדות בצמרות עצים, כך שהציפור אינה רואה את בני האדם המאכילים אותה. החזרה מוצלחת במיוחד מתבצעת במערב סקוטלנד שם כבר מספר שנים מקננים בטבע לבני זנב באיים מול, סקי, לואיס ובחופי ווסטר רוס. ב-2006 הוכרז כי זוג לבני זנב מתרבים בחופשיות בשמורת טבע בהולנד וגם באנגליה ישנם זוגות ספורים של פרטים בטבע.
ישראל.