המרכז הרפואי שערי צדק הוא בית חולים בירושלים. נחנך ב-י"ט בשבט תרס"ב 27 בינואר 1902. מייסדו ומנהלו הראשון במשך 45 שנה (1902–1947), היה ד"ר משה וולך, דמות מרכזית בתולדות הרפואה בתקופת היישוב. בשנת 1980 עבר בית החולים למשכנו החדש בשכונת בית וגן בירושלים. בדצמבר 2012 סופח אליו בית החולים ביקור חולים הפועל במסגרת מצומצמת הכוללת מחלקת יולדות ומחלקה פנימית המוקדשת ברובה לחולים גריאטריים.
תולדות בית החולים.
בראשית המאה ה-20 כבר היו בירושלים שלושה בתי חולים יהודיים: בית החולים מאיר רוטשילד, בית החולים משגב לדך, ובית החולים ביקור חולים. הסיבה העיקרית שהביאה להקמתו של בית חולים נוסף היא עימותים על רקע עדתי בהנהלת בית החולים ביקור חולים, שגרמו לכך שיוצאי גרמניה והולנד (כולל הו"ד) מצאו עצמם מחוץ להנהלת בית החולים.
יוצאי גרמניה והולנד בירושלים החליטו להקים בית חולים משלהם בהנהלת יהודים גרמנים חרדים, לדוברי גרמנית בלבד, ובחסות הקיסרות הגרמנית. היוזמה קיבלה תנופה עם בואו לארץ של רופא חרדי צעיר בשם ד"ר משה ואלאך, שהגיע בשליחות הוועד היהודי מפרנקפורט. לאחר שהתנסה בעבודה רפואית בעיר העתיקה ובפתיחת קליניקה פרטית, הצטרף ואלאך ליוזמה להקמת בית החולים, ויצא לגרמניה לגייס כספים ולקבל חסות אימפריאלית גרמנית. בעקבות הצלחת שליחותו של ד"ר ואלאך בגיוס כספים להקמת בית חולים, נרכשה הקרקע ונבנה בית החולים.
בית החולים, שנחשב מפואר לתקופתו ותוכנן בסגנון האקלקטי, הוקם בצדו הדרומי של רחוב יפו, צפונית לשכונת שערי צדק ושמו כשמה. הבניין הוקם על ידי משפחת הקבלנים היהודית פרידלנד, שפעלה רבות בתחום הבניה בירושלים בסוף המאה ה-19 וראשית המאה ה-20. מאז המעבר לבניין החדש, בשנת 1980, הוכרז הבניין הישן של בית החולים כאתר המיועד לשימור. הוא שימש כמשכנה של הנהלת רשות השידור עד לסגירתה. כיום פועלת בבניין עמותת רוח חדשה במסגרת פרויקט קבלני של המתחם.
תושבי ירושלים נהגו לכנותו "בית חולים וולך" או "בית החולים האמסטרדמי". בית החולים, שהיה מבין הגדולים והמודרניים בירושלים, היה מפעל חייו של ד"ר משה וולך, רווק כל חייו, שהתגורר בבנין בית החולים, ונטמן בבית עלמין קטן המצוי ממערב לבנין. בבנין בית החולים התגוררה גם האחות הראשית זלמה מאיר, שהייתה דמות ידועה בירושלים ונודעה בכינויה "האחות זלמה", או "שוועסטער זלמה". היא גידלה בתחומי בית החולים ילודים שננטשו על ידי הוריהם, וכמו ד"ר וולך לא נישאה מעולם.
לפי מצב הרפואה בתקופה ההיא היה בית החולים מתאים לדרישות לאשפוז חולים. הוא היה הראשון בו הייתה מחלקה לבידוד חולים מדבקים, וכן הנהיג ד"ר ולך חיסונים בקרב האוכלוסייה. מכיוון שהיה אז קשה להשיג חלב טרי בירושלים, הקים ד"ר ולך רפת עם 40 פרות בחצר ביה"ח, שהייתה קיימת עד 1948 וסיפקה חלב לא רק לביה"ח אלא גם לאוכלוסייה הדתית בירושלים, בפרט בחג הפסח. כמו כן הוכנס גנרטור לשימוש חשמל בשבת, אשר הוכיח את תועלתו גם בשעות חירום.
בשנת 1947 פרש וולך מהנהלת בית החולים והעביר את שרביט הניהול לידי ד"ר פאלק שלזינגר, אשר כיהן כמנהל בית החולים במשך 22 שנה. בשנים 1969–1981 כיהן פרופסור דוד מאיר כמנהל השלישי של בית החולים. התמחותו של מאיר בפתולוגיה גרמה תחילה לכך שמינויו זכה להתנגדות מצד חוגים דתיים, אשר חששו שבית החולים תחת הנהגתו ישנה את המדיניות של הימנעות מניתוחי מתים.
בין השנים 1988–2018 כיהן פרופ' יונתן הלוי כמנהל המרכז הרפואי שערי צדק, בשנת 2018 מינה את ד"ר עופר מרין כמחליפו.
המרכז הרפואי המודרני.
המבנה.
למרות התנגדות של הנהלת בית החולים הדסה, שבקשה למנוע הקמת בית חולים נוסף במערב ירושלים, הוקצה לשערי צדק מגרש של כ-45 דונם לצורך הקמת מרכז רפואי מודרני. בשנת 1969 הוצגו תוכניות לבניית קמפוס חדש לבית החולים בשכונת בית וגן בירושלים, בסמוך להר הרצל, בעלות של 50 מיליון לירות, כעבור עשר שנים הושלמה הבנייה ובשנת 1980 עבר בית החולים בשלמותו, לקמפוס החדש. קמפוס זה שוכן על ציר תנועה מרכזי – שדרות הרצל, ונועד לשרת את כל צורכי תושבי האזור. הכוונה, שאף צלחה בידי היזמים, הייתה להפוך את בית החולים, ממוסד אזורי קטן, למרכז רפואי רב תחומי.
הבניין הישן ננטש לחלוטין, מתוך כוונה למכור אותו ואת המגרש עליו הוא עומד, ולממן לפחות חלק מעלות המעבר. מסיבות שונות לא הצליחה הנהלת בית החולים לממש את תוכניתה זו, ובית החולים נקלע באותן שנים לקשיים כספיים ניכרים, מעבר למאמץ למציאת מימון לתפעול שוטף של פעילות בית החולים.
מתחם המרכז הרפואי הנוכחי כולל שורת בניינים, המחוברים ביניהם במעברים עיליים ותת-קרקעיים. בצמוד לבית החולים הוכשר שטח חנייה לעובדים, לחולים ולמבקרים. בבית החולים ישנן קומות נוספות מוכנות לשעת חירום.
במשכנו החדש קיים במרכז הרפואי גם בית ספר לאחיות וכן בית ספר לילדים, המאושפזים במחלקת הילדים, או הנזקקים לטיפול קבוע בבית החולים. בית ספר זה פועל בסיוע משרד החינוך.
ב-2013 נוסף לבית החולים אגף חדש.
היקף פעילות.
על פי נתונים רשמיים לשנת 2018, במרכז הרפואי שערי צדק 1,020 רופאים וכ-1,750 אחיות, במחלקות בית החולים כ-1,000 מיטות. מספר המתקבלים לאשפוז עמד על כ-92,300 לשנה ומספר ימי האשפוז - 390,000. כמו כן נולדו בבית החולים מעל 22,000 תינוקות ובוצעו בו מעל 35,000 ניתוחים. בחדר המיון (מחלקה לרפואה דחופה) טופלו כ-160,200 מקרים וכ-707,000 מטופלים טופלו במסגרת מרפאות החוץ.
חדר המיון (מחלקה לרפואה דחופה) של שערי צדק התפרסם, כאשר עסק בטיפול בנפגעי פיגועי הטרור, שהכו את ירושלים. באותה תקופה עמד הצוות, הכולל יהודים וערבים, חלקם תושבי יהודה ושומרון ומזרח ירושלים, תחת עומס פיסי ונפשי. באותה תקופה לא נדיר היה לראות בקומה אחת אנשי צוות יהודים מטפלים במחבלים שנפגעו, הן במהלך פיגועים והן על ידי צה"ל, ובקומה אחרת, אנשי צוות ערבים מטפלים בקורבנות הפיגועים.
בריאיון עמו באותה תקופה סיפר מנכ"ל בית החולים:
המרכז הרפואי שערי צדק הוא בית חולים אוניברסיטאי הקשור לפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, והפקולטה למדעי הבריאות של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
מבנה ניהולי.
המרכז הרפואי שערי צדק מוגדר כמלכ"ר (מוסד ללא כוונת רווח), ובראשו עומד מאז 2019 ד"ר עופר מרין הנושא בתואר מנכ"ל המרכז הרפואי.
בית החולים מקבל סיוע תקציבי ישירות מהממשלה ועיקר מימונו מגיע מתרומות, וכן תשלומי החולים וקופות החולים עבור מבוטחיהן. מדו"חות בית החולים לשנת 2011 עולה כי בשנה זו עמד מחזור ההכנסות שלו משירותים רפואיים על 732.1 מיליון שקל, לעומת 643.5 מיליון שקל בשנת 2010. בית החולים קיבל תרומות בשווי של 46.6 מיליון שקל לעומת 75.1 מיליון שקל בשנת 2010 וסיים את אותה שנה בגירעון של 106.1 מיליון שקל. שכרו ברוטו של המנכ"ל לשעבר הלוי עמד בשנים האחרונות על ממוצע של כ-140,000 ש"ח לחודש.
בסמוך למנכ"ל, פועל חבר מנהלים בינלאומי, שתפקידו לייעץ למנכ"ל בית החולים.
בית חולים על פי ההלכה.
מאפיין ייחודי של בית החולים שערי צדק נקבע עוד בעת היווסדו. אז הוחלט כי בית החולים יהיה מודרני בגישתו הרפואית, אך יתנהל על פי חוקי ההלכה היהודית. גם כיום ממשיך בית החולים להתנהל במתכונת זו. כך למשל, המטבח המוסדי הוא ברמת כשרות "למהדרין" בהשגחת הרב פלג, רב בית החולים, ומשתמשים בו במוצרים עם הכשר הבד"צ של העדה החרדית בלבד.
האתיקה של בית החולים מונחית על ידי ההלכה היהודית, וכך למשל, בית החולים איננו עוסק בפתרונות פונדקאות, וניתוחי מתים נעשים בו רק באישור רב בית החולים. בית החולים תוכנן ופועל כבית חולים שומר שבת ככל האפשר. בבית החולים מופעלות מעליות שבת, טלפונים ציבוריים ושירותים לא חיוניים שובתים מעבודה בשבתות ומועדי ישראל.
כפוסק של בית החולים משמש הרב אשר וייס.
ליד המרכז הרפואי שערי צדק פועל מכון שלזינגר, שהוקם על ידי מנהלו לשעבר של בית החולים, ד"ר פאלק שלזינגר, ובו עוסקים בפתרון בעיות אתיות רפואיות ברוח היהדות.
בקמפוס בית החולים הוקם גם בית כנסת, בקומה השמינית, ומתקיימים בו מניני תפילה יום יום, וקידוש וסעודות שבת מידי שבת. הרב משה ח. פלג משמש כרב בית הכנסת.
תוכניות עתידיות.
בעתיד הקרוב יורחב בית החולים,על פי התכנון צפויים להיבנות כ-3 בניינים חדשים בקמפוס, חניון ומגורי סטודנטים וסגל ואף אחד החניונים במקום יוסב לחדר מיון עם כ-100 מיטות.
התוכנית צפויה לצאת לפועל בתחילת שנת 2020 ומיועדת להתממש במהלך 20–25 השנים הקרובות.
Master of olympus zeus
חיים לבנון
חיים יוסף לבנון (לוינשטיין) (25 במרץ 1899 – 21 באוגוסט 1986) היה איש ציבור ישראלי, חבר מפלגת הציונים הכלליים, ראש עיריית תל אביב-יפו בשנים 1953–1959.
ביוגרפיה.
לבנון נולד בשנת 1899 בעיר קרקוב שבגליציה בשם חיים יוסף לוינשטיין. כילד קיבל חינוך מסורתי, למד בחדר ובישיבה. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים למד הנדסה חקלאית והוסמך כמהנדס באוניברסיטת קרקוב. היה פעיל בהקמת בהקמת סניף "צעירי מזרחי" בעירו, אך אחר כך יצאה בשאלה ועבר לתמוך בציונים הכלליים. בשנת 1927 עלה לארץ ישראל, במסגרת העלייה הרביעית, ולימד בגימנסיה "אחד העם" שבפתח תקווה, היה פעיל פוליטי, והיה אחד ממייסדי תנועת הנוער הציוני הכללי, ולאחר מכן כיהן כאחד מראשי התנועה. כמו כן היה פעיל במוסדות תנועת הציונים הכלליים בארץ ישראל.