כמה הנחות יסוד לגבי פערים סייסמיים התבררו מאוחר יותר כשגויות לכאורה. בדיקה מדוקדקת העלתה כי ייתכן שלא יהיה מידע בפערים סייסמיים על זמן ההתרחשות או גודל האירוע הגדול הבא באזור. לאחריה, בדיקות סטטיסטיות של תחזיות באזור האוקיינוס השקט הראו שמודל הפער הסייסמי לא חזה רעידות אדמה גדולות. מחקר אחר הגיע למסקנה שתקופת שקט ארוכה לא מגדילה את פוטנציאל רעידת האדמה.
ראו גם.
חיזוי רעידות אדמה
הבחירות לנשיאות רוסיה 2018
הבחירות לנשיאות רוסיה 2018 הן מערכת הבחירות לתפקיד נשיא רוסיה שנערכו ב-18 במרץ 2018.
תחילה תוכנן שהסיבוב הראשון יתקיים ב-11 במרץ 2018, אך בהצבעת הפרלמנט הוחלט להזיז את הסיבוב ל-18 במרץ. על פי חוק הבחירות הנשיאותיות, אם אף מועמד לא היה מקבל רוב מוחלט בהצבעות (50% + קול אחד), היה נערך סיבוב שני ב-1 באפריל 2018.
הנשיא המכהן ולדימיר פוטין, התמודד שוב לנשיאות והוא אכן הודיע על כך רשמית.
קמפיין הבחירות החל ב-18 בדצמבר 2017. ועדת הבחירות המרכזית אישרה ל-16 מועמדים להתמודד לתפקיד נשיא רוסיה, מתוכם רק 8 נכנסו לרשימת המועמדים הסופית.
לפי נתוני ועדת הבחירות המרכזית שיעור ההצבעה עמד על 67.54%. כצפוי, פוטין נבחר לקדנציה רביעית.
רקע.
במאמר בעיתון "ודומוסטי", העיתונאי יבגני גונטמאחר הציע שינויים שיוכנסו לחוק הבחירות ויאפשרו לקיים לצד הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 2016 גם את הבחירות לנשיאות.
בעת נאומו ביוני 2015 בפורום הכלכלי הבינלאומי בסנקט פטרבורג, ראש הוועדה למיזמים אזרחיים ושר האוצר לשעבר אלכסיי קודרין הציע לקיים את הבחירות לנשיאות במרץ 2016, אך הצעה זו ספגה ביקורת מכל המפלגות בדומה הממלכתית ולא יושמה.
הליך הגשת מועמדות.
לפי החוק הפדרלי "אודות הבחירות לנשיא רוסיה", לנשיא יכול להיבחר כל אזרח רוסי לא פחות מבן 35, שחי ברצף בעשור שקדם לבחירות.
היו שתי אפשרויות להגשת מועמדות:
לוח זמנים.
לוח הזמנים של הבחירות הוא כדלהלן:
המועמדים.
נכון ל-21 בדצמבר 2017, 34 איש – 18 עצמאיים ו-16 מטעם מפלגות פוליטיות – יידעו את ועדת הבחירות המרכזית בדבר רצונם להשתתף כמועמדים בבחירות. עד 7 בינואר 2018 הוועדה אישרה את רשימת המועמדים העצמאיים וב-8 בפברואר 2018 פורסמה רשימת המועמדים הסופית.
העימותים הטלוויזיוניים.
ב-14 בפברואר 2018, ועדת הבחירות פרסמה את מועדי שידור העימותים הטלוויזיוניים. אלה שודרו בערוצי הטלוויזיה הפדרליים: רוסיה-1, רוסיה-24, ערוץ 1, TV Center והטלוויזיה הציבורית הרוסית. השידור הועבר גם בתחנות הרדיו: רדיו רוסיה, רדיו מאיאק ותחנת הטלוויזיה Vesti FM. בדומה למערכות הבחירות הקודמות, הנשיא המכהן ולדימיר פוטין סירב לקחת חלק בעימותים הטלוויזיוניים. העימותים שודרו גם בערוצי טלוויזיה אזוריים ובתחנות רדיו מקומיות.
ביקורת.
ב-26 בדצמבר 2017 שירות החוץ האירופי ביקר את החלטת ועדת הבחירות המרכזית שלא להתיר לאלכסיי נבלני להתמודד בבחירות לנשיאות (בטענה כי עומד נגדו פסק דין משנת 2013 בעניין אשמתו בפלילים). לדברי שירות החוץ האירופי הסירוב לאפשר לו להתמודד מטיל ספק בפלורליזם הפוליטי ובהליך התקין של בחירות דמוקרטיות ברוסיה. בית הדין האירופי לזכויות אדם כבר הצהיר כי פסיקת בית הדין בנוגע לנבלני משנת 2013 אינה חוקתית. משרד החוץ הרוסי דחה בתוקף את טענות שירות החוץ האירופי וטען כי בעניינו של נבלני נפסקו פסקי דין חדשים מאז 2013 המוכיחים את אי עמידתו בתנאים המחייבים מועמדים להתמודדות לנשיאות.
דוברת מחלקת המדינה האמריקאית הביעה את דאגתה מהסירוב לרשום את נבלני כמועמד וקראה לממשלת רוסיה לערוך בחירות הוגנות. דוברת משרד החוץ הרוסי, מריה זכארובה קראה להצהרת מחלקת המדינה האמריקאית "התערבות בענייניה הפנימיים של רוסיה ובהליך הבחירות".
תוצאות.
הבחירות נערכו ב-97 אלף קלפיות ברוסיה וב-401 קלפיות מחוץ לרוסיה. אחוז ההצבעה עמד על 67.54%, כשבסך הכל הצביעו 73,629,581 איש.
כמה פעמים ספרת עד עשר
כמה פעמים ספרת עד עשר הוא אלבום הבכורה של הזמר רפי פרסקי שראה אור בשנת 1989. האלבום ליווה תקופה סוערת בישראל שהחלה עם האינתיפאדה הראשונה ויצרה גל של יצירות מוזיקליות ובהתאם לכך הוא מבטא רגשות כעס, תסכול, דיכאון ואף מרידה במוסכמות החברתיות, כמו עיסוק (ישירות או במרומז) במיניות, התאבדות, סמים ואלכוהוליזם. האלבום מכר 37 אלף עותקים וזכה לאלבום זהב, כאשר מספר שירים שודרו בתדירות גבוהה בתחנות הרדיו ואף זכו לקאברים בתחרויות כישרונות מוזיקליים בטלוויזיה בישראל שנים לאחר מכן. את כל השירים באלבום (מילים ולחן) כתב פרסקי בעצמו ועיבד יעקב גלעד (מלבד "מיליון דולר" שפרסקי וגלעד עיבדו יחד).
השיר "שפעת קלה", החותם את האלבום, נכתב אודות מחלתה של המשוררת יונה וולך. סיפר פרסקי לימים בראיון: .
הנגנים באלבום.
יהודה פוליקר - אקורדיון ב"מיליון דולר"
עודד פרח - טמבורין
יעקב גלעד- הפקה מוזיקלית
אורן אליעזרי - גיטרה
תמיר קליסקי - קלידים
רפי פרסקי - גיטרה חשמלית, כותב מילים, מלחין
אלי בן שושן - תופים וכלי הקשה
צביקה דרכמן - גיטרה בס
חיים אזיקרי - גיטרה בס
ג'ובראן
ג'ובראן (בערבית: جبران) הוא שם משפחה ושם פרטי ממקור ערבי.
הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 2016
הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 2016 הן הבחירות למושב השביעי של הדומה הממלכתית שהתקיימו ב־18 בספטמבר 2016.
לראשונה מאז בחירות 2003 התקיימו הבחירות בשיטה מעורבת, שבה נבחרו חלק מהנציגים בהתמודדות ארצית וחלק במחוזות בחירה: מתוך 450, 225 מחברי הפרלמנט נבחרו על פי רשימות מפלגתיות באזורי בחירה, כאשר 225 הנותרים נבחרו על פי אזורי בחירה. אחוז החסימה עומד על 5% למפלגה שמתעתדת להיכנס לפרלמנט כאשר מועמד יכול לקבל מושב בפרלמנט במידה וייזכה ברוב הקולות באזור הבחירה שלו.
שיטת בחירות כזאת התקיימה לראשונה מאז הבחירות שהתקיימו בשנים 1993, 1995, 1999 ובשנת 2003.
נכון ל־1 בינואר 2016 היו רשומים 109,820,679 בעלי זכות הצבעה בפדרציה הרוסית, כשבספירה כוללת של כל בעלי זכות ההצבעה, לרבות אלה הגרים מחוץ למדינה, היו רשומים בסך הכל 111,724,534.
בבחירות השתתפו 14 מפלגות מתוך 77 המפלגות הרשמיות ברוסיה, כשהגדולות שבהן הן: רוסיה המאוחדת, רוסיה הוגנת, המפלגה הקומוניסטית, המפלגה הליברל-דמוקרטית, מפלגת הצמיחה ומפלגת יאבלוקו.
בדומה למערכת הבחירות הקודמת, הפרלמנט נבחר לתקופת כהונה בת 5 שנים.
בבחירות זכתה ברוב קולות מוחץ מפלגת השלטון "רוסיה המאוחדת", שהשיגה 343 מושבים בדומה לאחר שזכתה ב-54.28% מהקולות וב-203 מחוזות בחירה שהעניקו לה רוב חוקתי. במקום השני נמצאת המפלגה הקומוניסטית של הפדרציה הרוסית זכתה ב-13.45% מקולות הבוחרים וזכתה ב-42 מושבים בדומה. המפלגה הליברל-דמוקרטית זכתה ב-13.24% מהקולות וב-39 מושבים בפרלמנט. בנוסף, "רוסיה הוגנת" זכתה ב-6.17% מהקולות ובכך השיגה 23 מושבים בפרלמנט.
שתי מפלגות נוספות - מולדת ומפלגת "המצע האזרחי" הצליחו לקבל מושב אחד על פי התוצאות במחוזות הבחירה, בנוסף נכנס מועמד עצמאי בודד ובכך מורכב הבית התחתון משש מפלגות ומועמד עצמאי.
אחוז ההצבעה בבחירות עמד על 47.81%.
ההכנות לקראת הבחירות.
במהלך ההכנות לקראת הבחירות הפרלמנטריות, נערכו פריימריז במפלגת רוסיה המאוחדת ופוליטיקאים צעירים רבים נכנסו לשורות המפלגה, כמו התובעת של חצי האי קרים, נטליה פוקלונסקאיה.
תאריך קיום הבחירות.
בשנת 2014, בהתאם לחקיקה שהתקיימה באותו הזמן, ועדת הבחירות הצהירה כי הבחירות ייערכו ב-4 בדצמבר 2016. אולם בסתיו 2015 חברי הדומה הציעו להקדים את הבחירות לספטמבר, אוקטובר או נובמבר 2016. לבסוף, ביולי 2015 אושר כי הבחירות הפרלמנטריות תתקיימנה ביום ראשון השלישי של חודש ספטמבר. ההחלטה נתקבעה לא רק עבור הבחירות בשנת 2016 אלא כל מערכות הבחירות הבאות לפרלמנט. ביוני 2016 נשיא רוסיה ולדימיר פוטין חתם על צו נשיאותי 291 המאשר החלטה זו.
חוק הבחירות.
על פי החקיקה הרוסית הנוגעת לבחירות הפרלמנטריות, התקיימו הבחירות בשיטת בחירה מעורבת. מכאן שהתוצאות תתחשבנה בהצבעות על פי רשימות מפלגתיות ועל פי בחירת המחוזות, כאשר מחצית מחברי הפרלמנט ייבחרו בשיטה אזורית.
על פי הרשימות המפלגתיות, עומד אחוז החסימה על 5%. מכאן שהמפלגות הפוליטיות יוכלו להציע מועמדים לבחירות הבאות לנשיאות, מבלי לאסוף חתימות עבורו. מפלגות שהגיעו ל-3% ולא עברו את אחוז החסימה מקבלות תמיכה כספית מהמדינה וזכאיות להתמודד בבחירות הבאות לפרלמנט ובכל הבחירות לרשויות המקומיות שתתקיימנה עד 2021.
ב-4 בדצמבר 2014 הוגשה הצעת חוק להורדת אחוז החסימה ל-2.25%, אך ההצעה לא עברה בפרלמנט.
חלוקה למחוזות בחירה.
ועדת הבחירות המרכזית של רוסיה חילקה את המדינה ל-225 מחוזות בחירה. בכל מחוז נבחר מנדט אחד המהווה מושב בפרלמנט.
חלוקת בעלי זכות ההצבעה ברוסיה, 109,902,583 ל-225 מנדטים הביאה כמות של 488,455.
בספטמבר 2015 הוכרז כי רפובליקת קרים תחולק לארבעה מחוזות בחירה: סבסטופול ושלושה בקרים. שיטת החלוקה הזאת ספגה ביקורת רבה, אם כי באוקטובר 2015 אושרה הצעת חוק החלוקה למחוזות בחירה ברוב של 303 תומכים מול 86 מתנגדים.
מימון הבחירות.
על פי הערכת ועדת הבחירות המרכזית, תקציב הבחירות עמד על 15 מיליארד רובלים, כשמשרד האוצר הרוסי אישר העברת תקציב של 10,4 מיליארד רובל. בבחירות 2011 עמד תקציב הבחירות על 7 מיליארד רובל.
המועמדים.
מטעם הרשימות המפלגתיות.
המפלגות מגישות מועמד מטעם כל מחוז בחירה פדרלי. ברשימה הפדרלית לא יותר מעשרה מועמדים, כאשר המפלגות רשאיות להגיש עד 400 מועמדים למושבים בדומה.