בשנת 1950 היה מנהל המחלקה המוניציפלית של הוועד הפועל של ההסתדרות וניהל מטעמה את מערכת הבחירות לרשויות המקומיות. בנובמבר 1951 מונה למזכ"ל מפא"י.
ארגוב נפטר באופן פתאומי מהתקף לב, בעת שכיהן בכנסת. ארגוב נקבר בפתח־תקווה. בהלווייתו השתתפו בין השאר ראש הממשלה לוי אשכול, סגן ראש הממשלה ושר החוץ אבא אבן ויושב ראש הכנסת קדיש לוז.
חיים אישיים.
ארגוב היה נשוי לציפורה, בת לבית לוחוביצקי (2005-1907) ונולדה להם בת.
ראג' רמוהון ראי
ראג' רמוהון ראי או ראם מוהון ראי (בבנגלית: রামমোহন রায়; 1772–1833) היה הוגה דעות ורפורמטור הודי.
ראי נולד בבנגל למשפחה ממעמד הברהמינים. ג'ווהרלל נהרו מתאר את ראג' רמוהון ראי כאדם מסוג חדש, המשלב את החוכמה העתיקה יחד עם החוכמה העכשווית. רמוהון ראי היה מומחה להגות ופילוסופיה הודית, ידע סנסקריט, פרסית וערבית, הוא היה תוצר של התרבות ההינדו-מוסלמית, שהייתה דומיננטית באותה תקופה בחוגים של משכילים הודיים. הגעתם של הבריטים להודו והעליונות שלהם בתחומים רבים הכריחו אותו להתחיל לחקור את יסודות תרבותם. הוא למד אנגלית, אך זה לא היה מספיק. הוא למד יוונית, לטינית ועברית על מנת להבין את המקורות של הדת והתרבות המערבית. כמו כן הוא נמשך למדע ולהישגים הטכנולוגיים של המערב, למרות שבתקופה ההיא ההישגים הטכנולוגיים האלו עוד לא היו בולטים כמו בהמשך. לרמוהון ראי הייתה נטייה לפילוסופיה ומדע, לכן היה בלתי נמנע שהוא יפנה לספרות עתיקה. האוריינטליסט מונייר-וויליאמס אמר עליו ש"ככל הנראה הוא היה החוקר הרציני הראשון בתחום של דת השוואתית".
דרכו הפוליטית.
רמוהון ראי שאף לבצע רפורמות בחינוך. הוא צידד בגישה המדעית ובמכתביו למושל הכללי של הודו הדגיש את החשיבות של לימודי "מתמטיקה, נטורפילוסופיה, כימיה, אנטומיה ומדעים מועילים אחרים" . השקפותיו על עליונותם של האנגלים בתחומים רבים ועל חשיבותה של השפה האנגלית כשפת העולם המודרני הובילו אותו בשנת 1817 להקמת ה"הינדו קולג'", מוסד להשכלה הגבוהה הראשון בהודו בו התנהלו כל הלימודים בשפה האנגלית. משנת 1855 קיבל הקולג' גם תלמידים מוסלמים, נוצרים, יהודים, בודהיסטים ומשנת 1897 גם נשים. יחד עם זה בשנת 1826 הוא יסד גם את ה"ודנטה קולג'" בו למדו אנשים מהקאסטות הגבוהות לקרוא טקסטים סנסקריטיים.
יותר מהיותו מדען וחוקר רמוהון ראי היה רפורמטור. למרות היותו נתון להשפעת האסלאם בשנותיו המוקדמות ולהשפעת הנצרות מאוחר יותר, הוא תמיד נשאר נאמן לעקרונות של דתו. אבל הוא רצה לבצע רפורמות בדת זו ולשחרר אותה מקיצוניות וממנהגים מזיקים כמו סאטי ופוליגמיה. בעיקר בגלל דרישתו לבטל את הסאטי, שריפת האלמנות, השלטונות האנגליים אסרו את המנהג. הוא הוכיח שלפי כתבי הקודש של ההינדים סאטי הוא לא מעשה שהאלמנה חייבת לבצע. פעילותו של רמוהון ראי כרפורמטור הובילה אותו לעיסוק בעיתונות. הוא היה אחד מהמייסדים של העיתונות ההודית. היה לו קשר עם מספר עיתונים והוא יסד כתב עת בשתי שפות – בנגלית ואנגלית. מאוחר יותר על מנת להגיע לתפוצה בכל הודו הוא התחיל להוציא שבועון בשפה הפרסית, שפת המשכילים של הודו באותה תקופה. הפעילות הזו הופסקה בשנת 1823 בגלל השליטה על העיתונות שהנהיגו האנגלים.
בשנת 1828 בכלכותה רמוהון ראי הקים את ה"ברהמו סבהא" (Brahmo Sabha - האיחוד הברהמיני) שנודע לאחר מכן כ"ברהמו סמאז'". ה"ברהמו סמאז'" הכיר באל אחד ושאב את סמכותו הרוחנית מהוודות. אחד הרעיונות המרכזיים של "הברהמו-סמאז'" הוא בהדגשת מקומה של הישועה. רעיון זה מזכיר את רעיונותיה של הכנסייה האוניטרית. ייחודו של האיחוד היה בכך שהוא אפשר להינדים מהקאסטות העליונות לתרגל מונותאיזם ואוניברסליות במסגרת תרבותם. המצע של התנועה כלל מלחמה בסאטי ובפוליגמיה ושאיפה להדגשת המרכיב המונותאיסטי בהינדואיזם.
יחסו למערב.
רמוהון ראי היה בעל תפקיד בחברת הודו המזרחית הבריטית. בשנת 1830 הוא נשלח לאנגליה כדי לתת פרספקטיבה של אדם הודי לפרלמנט האנגלי שדן בחידוש הצ'רטר של חברת הודו המזרחית. בתקופה הזאת הוא כתב מאמר שדן בתוצאות החיוביות והשליליות של הגירת אנגלים להודו. התוצאות החיוביות בעיניו כללו עליה טכנולוגית, הפחתת אפליה בעקבות היחשפות של האנגלים להודים ושיפור החקיקה והממשל. גם במקרה של ניתוק של אנגליה מהודו, המתיישבים יישמרו לדעתו על הקשר האירופי ו"ימערבו" את הודו. עם זאת, הוא ראה במהגרים אנגליים חלק אינטגרלי מהמעמד השליט שינסה לשמור על הפריווילגיות ולדכא את ההודים. חיסרון נוסף הוא שהגירת המונים אירופית תפחית את דימוי האירופים כעליונים בעיני ההודים, מה שעשוי להוביל למרי ולקריאה לעצמאות .
במהלך שהותו באנגליה חלה ראי ונפטר בבריסטול בשנת 1833.
מוריס כהן
יואב לוי
יואב לוי (נולד ב-22 באוגוסט 1974) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה.
יואב לוי נולד בתחילת שנות השבעים בבני ברק למשפחה דתית-לאומית, שעלתה מתימן וחוותה קשיי קליטה. ללוי יש 3 אחים גדולים. למד בישיבת בני עקיבא בנתניה, סיים את לימודי התיכון בישיבה התיכונית-מדעית בר-אילן בתל אביב ויצא בשאלה. את שירותו בצה"ל עשה כצלף ביחידה מובחרת שפעלה בדרום לבנון וביו"ש.
ב-2002 סיים לימודי משחק בבית הספר לאמנויות הבמה "בית צבי". במהלך לימודיו זכה במספר מלגות ופרסים.
קריירה מקצועית.
שחקן תיאטרון.
בשנת 2005 שיחק לוי בהצגה "פלונטר".
לוי השתתף במספר הצגות בתיאטרון הקאמרי ובהן "אמא קוראז'", "עד ראייה", "כובע הקש האיטלקי" (בתפקיד פליקס), "קוויאר ועדשים" (בתפקיד מרצ'לו), "המלט" בתפקיד גילדנשטרן, "פלונטר", מורדי ב"גיבור מעמד הפועלים", סטנלי ב"יומן חוף ברייטון" שני תפקידים (אליהו ושומר) ב"חולה אהבה בשיכון ג'" ו"אל נקמות (בתפקיד ר' אלי). כמו כן שיחק את גילדנשטרן בהצגה "רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים" מאת טום סטופארד בבימויה של יעל רונן בתיאטרון הקאמרי.
הוא שיחק בהצגות "ע' 17" בתפקיד איתי כרמלי, "זהר" בתפקיד אביהו מדינה, "בעל למופת" בתפקיד יובב לביד, "רומיאו ויוליה" בתפקיד מרקוציו, ובהצגה "אורזי מזוודות" בתפקיד מוטק'ה צחורי.
החל מתחילת 2020 הוא משחק במחזה של חנוך לוין "מתאבל ללא קץ" בתיאטרון הקאמרי.
שחקן בסרטים ובטלוויזיה.
החל משנת 2009 שיחק בסדרת הטלוויזיה "פולישוק" את הרב יהושע תנדורי, יועץ התקשורת של ש"ס.
ב-2012 השתתף בסרט הקולנוע הישראלי "הנותנת" ובסרט האמריקאי "כוננות עם שחר".
ב-2013 השתתף בסדרת המתח "בני ערובה" ששודרה בערוץ 10.
ב-2014 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "משפחה טובה" בתפקיד אלעד לחמיש, שכנו הדתי של יהב.
ב-2015 גילם את שימי בסדרה "ג'וני ואבירי הגליל", ששודרה ב-yes.
ב-2016 שיחק בסרט "לב שקט מאוד" לצידה של אניה בוקשטיין ובבימויו של איתן ענר.
ב-2018 השתתף בסרטו של אלירן מלכה "הבלתי רשמיים", וב-2019 השתתף בסרט "ימים נוראים" של ירון זילברמן. ביוני 2019 החל לשחק בסדרת הקומדיה הרומנטית "זה לא הגיל" בתפקיד מייקל, הבוס של טליה. באותה שנה שיחק בסרטו של יובל אדלר "המורה לאנגלית".
החל מ-2019 הוא משחק בסדרת הטלוויזיה הקומית "שב"ס", בתחילה כעורך דין כושל מהסנגוריה הציבורית, ולאחר מכן כרופא הכלא הכושל אף הוא. באותה השנה גילם גם את דמותו של דודי, סוכן המוסד הקשוח, בסדרה "דוז פואה"
החל מ-2021 הוא מגלם בסדרה "מותק בול באמצע" של כאן 11 את דמותו של הרב יהושע תנדורי, אשר גילם בזמנו בסדרה "פולישוק". בנוסף גילם את הפעיל רון ביטון בסדרה "שבאבניקים", את בעלה של נעמי בסדרה "בעלת החלומות" ומשחק גם בסדרה "מנגן ושר" המשודרת ב-yes.
במאי 2021 גילם את דמותו של עוזי משולם בסדרת הדוקו-דרמה של כאן 11 - "חידת משולם".
חיים אישיים.
נמצא בזוגיות.
אסף פריינטא
אסף פריינטא (נולד ב־23 בספטמבר 1975) הוא שחקן תיאטרון וטלוויזיה ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה.
היה חבר בלהקת "צעירי תל אביב" בשנים 1991–1992, והשתתף בתוכנית הטלוויזיה של הלהקה "לא כולל שירות" בערוץ 1.
לאחר שירותו הצבאי למד פריינטא משחק בבית הספר לאומנויות בית צבי, וסיים את לימודיו בשנת 2002. במהלך הלימודים זכה בכמה מלגות משחק, וכיום הוא נמנה עם הכישרונות הצעירים של התיאטרון הקאמרי.
פריינטא השתתף בהצגות "השטן במוסקבה" (על־פי האמן ומרגריטה של בולגקוב) ו"הרצל אמר!" בתיאטרון גשר, בהצגה "משורר בניו יורק" במסגרת פסטיבל ישראל, ב"משחקי פיג'מה", ב"אמדאוס" (בתפקיד סליירי) וב"אבות ובנים" בתיאטרון הספרייה, וכן בכמה הצגות בתיאטרון הקאמרי ובהן: "מעיין הכבשים", "אמא קוראז'", "עוץ לי גוץ לי", "כובע הקש האיטלקי", "קוויאר ועדשים" (בתפקיד רוברטו), "עיר הנפט", "המלט" (בתפקיד הורציו), "דבר מצחיק קרה לי" (בתפקיד הגנרל), "הרטיטי את ליבי" ו"גם הוא באצילים".
פריינטא דיבב בסרטים מצוירים רבים – בין היתר את "החתול במגפיים" בסרטי "שרק"; את רפאל ב"צבי הנינג'ה 4"; את לאלו ב"רטטוי"; את פיל בסרט "הופ ארנב"; את מורטון העכבר בהורטון שומע מישהו; את אלכס במדגסקר 2 ובמדגסקר 3; את הנסיך נאבין ב"הנסיכה והצפרדע" של דיסני; את פו הפנדה בסדרה "קונג פו פנדה אגדת המגניבות". ב־2017 דיבב את דמותו של ראמון בסרט "מכוניות 3". ב־2018 דיבב את דמותו של לוסיוס בסט בסרט "משפחת סופר־על 2" וגם בסרט האנימה, הטירה הנעה .
מ־2011 מופיע בתוכנית ההומור הסאטירית "קאמבק" בערוץ הוט קומדי סנטרל.
ב־2014 גילם את חביב פרץ בתוכנית "מועדון החנונים". באותה שנה החל לשחק בסדרה "מי נתן לך רישיון?" בערוץ הראשון.
ב־2015 שיחק בסדרה "ג'ינג'י" בערוץ ג'וניור, ודיבב בסרט הקולנוע "גולשים על הירח".
ב־2016 הצטרף כחבר פאנל קבוע לתוכנית הסאטירה "זה המצב" של רשת.