לבסוף, הסוף הטראגי של הסרט אינו דומה לדבר שנוצר בימי הסרט האפל. חוש הצדק אינו בא על סיפוקו. נוח קרוס נמלט עם שללו, הבת / נכדה תוצאה של החטא שאין מעבר לו - גילוי העריות. ניצחונו של הארכי נבל קרוס, על כוחות הטוב המגולמים בדמותם של גיטיס ואוולין, אינו יכול להימצא בסרט האפל הקלאסי, המקפיד על שמירת האיזון המוסרי בסופו של דבר. גיטיס אולי פתר את התעלומה בסוף הסרט, אך איש אינו מעוניין בהסבריו. השורה האחרונה, המפורסמת, של הסרט - "שכח מזה, ג'ייק, זו צ'יינהטאון", מראה כי ישנם כוחות שהגיבור אינו מסוגל להתמודד עמם, וכי הרשע המוחלט כמעט, בדמותו של קרוס, לא יישא בעונש.
משמעות מיוחדת יש להופעתו של פולנסקי בתפקיד קטן של בריון, החותך את אפו של ג'ייק גיטיס בטענה כי זה מה שקורה למי שדוחף את אפו לאן שאינו צריך. לאקט חיתוך האף משמעות סמלית, בהיותו בסרט בעל רבדים פסיכולוגיים עמוקים, ועוסק בנושאים כיחסיותה של האמת וגילוי עריות, ובחירתו של פולנסקי בתפקיד האדם שחותך את אפו של הגיבור החטטן אינה מקרית.
מלבד ההשוואה לפילם נואר, ניתן לראות בצ'יינהטאון טרגדיה יוונית. חלקים מהסרט אלגוריים לטרגדיות של סופוקלס, ובמיוחד "אדיפוס המלך". בסרט גיבורים שכוונתם טובה נאבקים אל מול הגורל האכזר, אך אינם יכולים לשנותו, ומאבקם מוביל אותם לאובדנם ואובדן יקיריהם.
ניתן לראות את הסרט אף כמתקפה על השחיתות של אנשי השלטון ופקידי הממשל. הסרט נוצר בעת פרשת ווטרגייט, והושפע בעליל מהאווירה הציבורית באותה תקופה.
ליגת העל המולדובית
ליגת העל המולדובית (במולדובנית: Divizia Naţională, הליגה הלאומית) היא ליגת הכדורגל הבכירה במולדובה. הליגה הוקמה בשנת 1992 עם היפרדות מולדובה מברית המועצות.
בליגה שמונה מועדוני כדורגל, ובתום כל עונה הקבוצה שמסיימת במקום האחרונות מתמודדת על הזכות להישאר בליגה מול קבוצה מהליגה השנייה.
הקבוצות בליגה.
להלן הקבוצות המתמודדות בליגת העל המולדובית בעונת 2022/2023:
היסטוריה.
אליפות מולדובה הסובייטית (1945 - 1991).
בזמן שליטת ברית המועצות במולדובה SSR, לכל רפובליקה סובייטית הייתה אליפות רפובליקה אזורית, ומעליה הייתה ליגת המשנה הסובייטית, ממנה היו מעפילות הקבוצות מכל ברית המועצות הסובייטית לליגה הבכירה, ליגת העל הסובייטית. הקבוצות המולדוביות לא הצליחו כמעט להעפיל לליגה הבכירה, למעט קבוצה אחת ניסטרו קישינב (כיום נקראת זימברו קישינב), ששיחקה בליגה 11 עונות אך ללא הישגים.
שאר הקבוצות המולדוביות הגיעו רק לליגת המשנה אחרי שזכו באליפות המקומית אך לא הצליחו לעלות לליגת העל.
טבלת אליפויות הליגה הסובייטית האזורית במולדובה לפי קבוצה.
אלו הקבוצות שזכו באליפויות המקומיות במולדובה הסובייטית בין השנים 1945 - 1991.
הליגה המולדבית הבכירה העצמאית (החל מ-1992).
לאחר שמולדובה החזירה עצמאות מלאה התאחדות הכדורגל המולדבית העצמאית החדשה (ה-FMF) פתחה את הליגה המולדבית הבכירה ובאותה העונה הפכה ההתאחדות לחברה רשמית בפיפ"א ואופ"א, והליגה מתקיימת מאז.
תגית מטא
תגיות מטא (באנגלית: Meta Tag) הן תגיות HTML שנועדו לתאר מידע על אתר אינטרנט, יוצרו, תכונותיו ועוד, תגיות המטא הם חלק מקטלוגי Meta data, שהם האופן שבו מקטלגים מידע המתאר באופן קצר וענייני גופי תוכן (דף אינטרנט, מסמך, מאמר, ספר...).
תגיות מטא הן הייצוג באינטרנט לקטלוג המטא-דאטה. בתהליך קטלוג דפי האינטרנט נעשה שימוש בשני סוגים של תגיות מטא: (שני הסוגים נכתבים באותו מיקום בטקסט):
בראש (head) כל דף אינטרנט שמור מקום לתגיות מטא המציגות מידע על האתר. תגיות אלו אינן נראות על ידי הגולשים אבל נראות על ידי מנועי החיפוש, ובכך מאפשרות למנוע החיפוש ליצור תוצאות חיפוש תואמות למילות המפתח שהגולשים מחפשים.
נושא תגיות מטא הוא חלק מתחום האופטימיזציה וקידום אתרים במנועי חיפוש (SEO).
צ'יינה טאון
ארבע אמות
טללית עגולת עלים
כריסטה לודוויג
כריסטה לודוויג (בגרמנית: Christa Ludwig; 16 במרץ 1928 – 24 באפריל 2021) הייתה זמרת מצו-סופרן גרמנייה, שנודעה בהופעותיה באופרה ובשירת לידר. הקריירה שלה החלה בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 ונמשכה עד תחילת שנות ה-90.
ביוגרפיה.
כריסטה לודוויג נולדה בברלין למשפחה מוזיקלית: אביה, אנטון לודוויג, היה טנור ומנהל אופראי, ואמה הייתה זמרת המצו-סופרן אז'ני בסאלה-לודוויג, ששרה בבית האופרה של אאכן כשהרברט פון קאראיין ניצח שם. מורתה הראשונה של כריסטה לודוויג לשירה הייתה אמה.
לודוויג הופיעה לראשונה בשנת 1946, בגיל 18, בתפקיד אורלובסקי ב"העטלף" של יוהאן שטראוס, בפרנקפורט, שם שרה עד 1952. היא הייתה חברה באופרה של דרמשטאדט משנת 1952 עד 1954, אחר שרה בעונת 5–1954 באופרה הממלכתית של הנובר. היא הצטרפה לאופרה של וינה בשנת 1955, הייתה אחת הזמרות הראשיות שם, התמנתה ל-Kammersängerin בשנת 1962 והופיעה עם הלהקה במשך יותר משלושים שנה. בשנת 1954 הופיעה לראשונה בפסטיבל זלצבורג בתפקיד כרובינו ב"נישואי פיגארו". היא המשיכה להופיע שם בקביעות עד 1981. לודוויג הופיעה לראשונה בתפקיד בראנגנה ב"טריסטן ואיזולדה" בפסטיבל ביירוית בשנת 1966.
בארצות הברית הופיעה לודוויג לראשונה באופרה הלירית של שיקגו בתפקיד דוראבלה ב"כך עושות כולן", בשנת 1959. באותה שנה הופיעה לראשונה במטרופוליטן אופרה בתפקיד כרובינו, ובהמשך חזרה לשם בקביעות עד 1990. הופעתה הראשונה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן הייתה בשנת 1969 בתפקיד אמנריס ב"אאידה".
קולה של לודוויג בגר והוסיף בשלות, והיא הרחיבה את הרפרטואר שלה מתפקידי מצו ליריים לתפקידים דרמטיים. הרפרטואר העצום שלה התרחב והלך עד שהקיף את כרמן, את המרשלין ("אביר הוורד"), את אולריקה ("נשף המסכות"), את ליאונורה של בטהובן ("פידליו"), אוטאביה של מונטוורדי ("הכתרת פופיאה"), דידו (הטרויאנים), קונדרי ("פרסיפאל"), קליטמנסטרה ("אלקטרה") ותפקידים מודרניים משל גוטפריד פון איינם וקרל אורף. היא ניסתה את כוחה לזמן קצר גם ברפרטואר לסופרן, בביצועי ליידי מקבת של ורדי ("מקבת") ואשת צבע הבדים ("האישה ללא צל") של ריכרד שטראוס.
נוסף להופעותיה באופרה, שרה לודוויג בקביעות ברסיטלים של לידר וכסולנית עם תזמורות. ביצועיה לשירים של שוברט, שומאן, ברהמס, הוגו וולף, מאהלר וריכרד שטראוס התקבלו בהערכה רבה. היא שרה גם באך, שאת רוב יצירותיו הווקאליות החשובות ביצעה והקליטה.
משנת 1957 עד 1970 הייתה לודוויג נשואה לזמר הבס-בריטון ואלטר ברי; הזוג הרבה להופיע בצוותא. בשנת 1972 נישאה למנהל הבמה הצרפתי פול-אמיל דאיבר.
בעונת 4–2003 הגישה לודוויג סדרה של רסיטלי פרידה בערים רבות והופיעה בהופעת פרידה במטרופוליטן, בתפקיד פריקה ב"ואלקירות".
נפטרה ב-24 באפריל 2021.
אקספלורר 1
אקספלורר 1 (באנגלית: Explorer 1) הוא הלוויין הראשון ששיגרה ארצות הברית בהצלחה לחלל. הטיל ששימש לשיגור, "ג'ונו 1" (או "יופיטר C") פותח על ידי הסוכנות הצבאית לטילים בליסטיים והיה גרסה משופרת של הטיל הבליסטי יופיטר, שהותאם לצורך שיגור הלוויין.
הלוויין פותח על ידי המעבדה להנעה סילונית, בפסדינה שבקליפורניה, בראשותו ותחת פיקוחו של ד"ר ויליאם פיקרינג, בתוך שלושה חודשים, במסגרת היריבות שהתפתחה בין ארצות הברית וברית המועצות וכונתה "המירוץ לחלל".
השיגור לחלל התרחש בליל 31 בינואר 1958 מנמל החלל קייפ קנוורל שבפלורידה. הלוויין נכנס למסלול סביב כדור הארץ בין גובה של 360 ק"מ בנקודה הנמוכה ביותר ו־2,534 ק"מ בנקודה הגבוהה ביותר והשלים הקפה סביב כדור הארץ כל 100 דקות בערך.
ד"ר ג'יימס ואן אלן היה מבוני הציוד שהותקן בלוויין, שבאמצעותו אושרה התאוריה לגבי קיומן של חגורות הקרינה הקוסמיות המקיפות את כדור הארץ. חגורות אלו נקראו מאוחר יותר על שמו של ואן אלן.
הלוויין חדל מלפעול ב־23 במאי 1958 כאשר התרוקנו מצבריו, והמשיך להקיף את כדור הארץ עד שנשרף באטמוספירה ב־31 במרץ 1970, אחרי שעשה יותר מ־58,000 הקפות.
באופן שלא תוכנן, אקספלורר 1 שינה את ציר הסיבוב שלו לאחר כניסתו למסלול סביב כדור הארץ. גופו המוארך של הלוויין תוכנן להסתובב סביב צירו הארוך, אך בשל תכנון לקוי הדבר לא קרה. במקום זאת, הלוויין חג באופן שחרטומו וזנבו נעים קדימה ואחורה חליפין.
רקע.
ב־1952 הכריזה המועצה הבינלאומית של איגודים מדעיים על התקופה שבין 1 ביולי 1957 לבין 31 בדצמבר 1958 כ"שנה הגאופיזית הבינלאומית" (שג"ב) ובאוקטובר 1954 קראה לשיגור לחלל של לוויינים מלאכותיים במהלך השג"ב לצורך מיפוי של כדור הארץ.
ביולי 1955 הודיע הממשל האמריקאי על כוונתו לשגר לוויין לחלל כחלק מתרומתה של ארצות הברית לשג"ב.
ברית־המועצות הודיעה גם היא באותה שנה על כוונתה לשגר לוויין.
בין התוכניות ששקל הממשל האמריקאי היו ההצעה של הסוכנות הצבאית לטילים בליסטיים להשתמש בגרסה ארבע־שלבית של טיל הרדסטון לשיגור הלוויין, הצעת חיל האוויר להשתמש בטיל הבליסטי הבין־יבשתי "אטלס" שהיה עדיין בפיתוח, והצעת מעבדת המחקר הימי לשימוש בגרסה תלת־שלבית משופרת של טיל־המחקר "ויקינג", שתיקרא ונגארד. לבסוף, בעיקר עקב החלטתה של ארצות הברית להשתמש בפיתוח לא־צבאי למטרה זו, ההצעה שנתקבלה הייתה ההצעה של מעבדת המחקר הימית ואנשי הצוות של פרויקט ונגארד החלו לעבוד במרץ על פיתוחו של הלוויין שהיה אמור להיות הלוויין הראשון שישוגר לחלל.
שיגורו של הלוויין הרוסי "ספוטניק 1" לחלל על ידי ברית־המועצות לפני שיגורו של לוויין אמריקאי גרם לשינוי התוכניות האמריקאיות, ולאחר שניסוי, שהוקדם, לשיגור הוונגארד נכשל, "הוצאה מהארון" התוכנית של סוכנות הטילים הצבאית ואקספלורר 1 שוגר בהצלחה לחלל.
ציוד.