קידום התוכנית בפועל החל רק בשנת 1997, במסגרת פרויקט קו הרכבת תל אביב - פתח תקווה- כפר-סבא, שהיה מבוסס כולו על שימוש במסילת הירקון הקיימת והמסילה המזרחית ההיסטורית, שהייתה לה שלוחה לכפר סבא שנבנתה כבר ב-1961. במסגרת תוכנית זו תוכננו שבע תחנות (כולל תחנה חדשה בקריית אריה). העבודות על הפרויקט כללו בשלב הראשון, חידוש ושדרוג המסילה והתחנות הקיימות עד תחנת הרכבת ראש העין דרום, השירות בקו זה החל לפעול בשנת 2000. המכרז לבניית תחנת קריית אריה פורסם בסוף שנת 2002, אך הוא בוטל עקב החלטה של הנהלת הרכבת לאחד את העבודות על התחנה עם העבודות להכפלת מסילת הירקון והמשך הקו לתחנת הרכבת כפר סבא. המכרז להקמת התחנה פורסם מחדש ב-2004 והעבודות במקום החלו רק בתחילת 2005. אף על פי שעל פי תנאי המכרז העבודות היו צריכות להסתיים בתוך שנה, פתיחת התחנה נדחתה לשנת 2007, והיא אף הופיעה בלוחות הזמנים שפורסמו בשנה זו. בפועל פתיחת התחנה נדחתה בכל פעם ולבסוף היא נפתחה במוצאי שבת ה-3 במאי 2008.
בין תחנת הרכבת לבין תחנת הנוסעים שתפעל בדפו קריית אריה של הקו האדום של הרכבת הקלה מתוכנן מעבר תת-קרקעי שיאפשר מעבר נוסעים בין התחנות. בכך תהיה קריית אריה אחת ממספר נקודות קישור, הפזורות ברחבי גוש דן, בין שתי המערכות.
ברבעון השני של 2021 בוצעו עבודות להגבהת המבנה העליון של המסילות בתחנה במטרה לשנות את גובה הרציפים ולהתאימו לשימוש בציוד הנייד החדש - קרונועים חשמליים מדגם Desiro HC. לאחר העבודות גובה רציפי התחנה הוא 76 ס"מ. לפניו היה 96 ס"מ.
ב-25 בדצמבר 2021 החל לפעול בתחנה קו נוסעים חשמלי מהרצליה לאשקלון במקום קו הנוסעים שפעל מהרצליה ועד באר שבע מרכז דרך קו הנגב המערבי.
מבנה התחנה.
בתחנה שני רציפי צד משני צידי המסילה הכפולה, והמעבר ביניהם מתבצע בעזרת מעבר תת-קרקעי. צמוד לאולם הנוסעים נמצא הרציף הדרומי, רציף 1, וממנו יוצאות הרכבות לכיוון תל אביב. מרציף 2 יוצאות הרכבות לכיוון רעננה.
מחוץ לתחנת הרכבת יש עמדת חניון הולנדי לאופניים ומשאבה לניפוח גלגלים.
בין אוגוסט 2020 ל-19 בנובמבר 2021 הותקנה בתחנה מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
שירותי הזנה לתחנה.
מקרא סימנים:
פולה (מטבע)
פולה (בסטסוואנה: Pula) הוא ההילך החוקי של בוטסואנה.
"פולה" בשפת המקום משמעותו "גשם", דבר יקר מציאות במדינה המדברית. פולה אחד שווה 100 מטבעות של אחד תבה (thebe).
תבה (פירושונים)
זודיאק
מכון השל
המכון הישראלי לחשיבה ומנהיגות סביבתית
מתאם
מִתְאָם או קשר (באנגלית: Association) הוא תכונה של קשר סטטיסטי בין שני משתנים. קשר זה אינו חייב להיות קשר סיבתי. בדרך כלל עוצמת הקשר נמדדת על ידי מדד סטטיסטי המכונה "מקדם מתאם" או "מקדם קשר". יש מספר רב של מקדמי קשר, השונים זה מזה באופן שבו מוגדר הקשר בין המשתנים. אופן הגדרת הקשר תלוי גם בסולמות המדידה של המשתנים.
בדרך כלל ערכיהם של מקדמי הקשר נעים בין 1- ל-1, או בין 0 ל-1. ערך של 0 מציין בדרך כלל חוסר קשר בין המשתנים (במובן שבו הוגדר הקשר), וערכים של 1 או של 1- מציינים בדרך כלל קשר מלא בין המשתנים.
היסטוריה.
מושג המתאם הופיע לראשונה במחקריו של סיר פרנסיס גאלטון. הוא התעניין באינטליגנציה האנושית וניסה לברר האם אינטליגנציה עוברת בתורשה. לשם כך היה זקוק למדד שיבטא את הקשר המשותף (Co-relation) בין רמת האינטליגנציה של דור מסוים ורמת האינטליגנציה של הדור הקודם. קשר משותף חזק היה מספיק לדעתו להוכיח גם קשר סיבתי – האינטליגנציה מועברת בירושה מאבות לבנים. עם זאת, הבין כי החשיבות המדעית של מדידת הקשר בין שני משתנים משתרעת מעבר לבעיה הספציפית בה התעניין, ולכן פיתח את רעיונותיו גם על ידי מחקר של נתונים אחרים, כגון תכונות פיזיקליות של בני אדם ושל צמחים.
גאלטון פרסם את מסקנותיו בשלושה מאמרים שהופיעו בשנים 1885–1888. מקדם המתאם שהציע התבסס על ההנחה שלשני המשתנים הנמדדים יש התפלגות משותפת דו-נורמלית. החישוב שלו התבסס על שרטוט הנתונים בגרף, מדידה פיזית של שיפוע קו הרגרסיה בין המשתנים, וחישוב סטיות התקן שלהם (אם כי לא במפורש – מושג סטיית התקן הופיע והוגדר מאוחר יותר).
גאלטון עמד גם על תכונותיו של מקדם המתאם שחישב המוכרות לנו כיום: ערך של 1 מציין קשר חיובי מלא, ערך 0 מציין חוסר קשר, וכולי. הוא היה מודע לכך שהמקדם שחישב מודד קשר ליניארי בלבד בין המשתנים, והבהיר כי אין להסיק קשר סיבתי בין המשתנים רק על סמך מתאם גבוה ביניהם.
קרל פירסון המשיך את עבודתו של גאלטון ובנה את המסגרת המתמטית שבה שולב מקדם המתאם, ביחד עם המושג של סטיית התקן, וזאת בשני מאמרים שפרסם ב-1893 וב-1896. במאמרים אלה הגדיר את מקדם המתאם המוכר לנו היום כ-"מקדם פירסון", והראה כי אין צורך בהנחת ההתפלגות הנורמלית של גאלטון.
מקדם המתאם של פירסון הוגדר למדידת הקשר בין שני משתנים כמותיים. פירסון ניסה לפתח מקדם דומה למדידת הקשר בין שני משתנים איכותיים (קטגוריים), שנתוניהם מוצגים בלוח שכיחות דו ממדי. ב-1900 הוא הציג את סטטיסטי חי-בריבוע, שמבטא רעיון דומה לרעיון של מקדם המתאם. מקדם המתאם התבסס על ההפרשים בין התצפיות והממוצע שלהן. סטטיסטי חי בריבוע מבוסס על ההפרש בין מספר התצפיות בתא מסוים בלוח השכיחות הדו ממדי, והמספר הצפוי של התצפיות באותו תא בהנחה כי יש אי תלות בין משתנים.
במקביל לפיתוח מדד החי בריבוע, ניסה פירסון גם להכליל את מקדם המתאם למדידת קשר בין שני משתנים איכותיים על ידי הכנסת הנחה על קיומו של משתנה נסתר (לטנטי). לדוגמה, אם יש משתנה המתאר את גובהו של אדם באוכלוסייה מסוימת כ-"נמוך" או "גבוה", ערכים אלה נקבעים על ידי התפלגות הגבהים של האנשים באוכלוסייה, וניתן להניח כי זוהי התפלגות נורמלית. כאשר דנים בשני משתנים, טען פירסון כי ניתן להניח שקיימים שני משתנים נסתרים עם התפלגות משותפת דו נורמלית. תחת הנחה זו פיתח את מקדם המתאם הטטרכורי, ומאוחר יותר את מקדם המתאם הפוליכורי.
הגישה הזו של פירסון נתקלה בהתנגדות של הסטטיסטיקאי אדני יול, שטען כי במקרים רבים ההנחה הבסיסית של פירסון לפיה מקורם של הנתונים האיכותיים נמצא בהתפלגות דו-נורמלית שאינה ניתנת לצפייה אינה נכונה. יול הציג גישה אלטרנטיבית שמבוססת על הערכים הנצפים בלוח השכיחות, ללא הנחה של התפלגות נסתרת או השוואה למצב של אי תלות. רוב הסטטיסטיקאים קיבלו את גישתו של יול, ופיתחו מדדי קשר שהתבססו על העקרונות שלו. עם זאת, גישתו של פירסון המניחה התפלגות נסתרת מהווה בסיס למודלים סטטיסטיים אחרים העוסקים בניתוח הקשר בין משתנים איכותיים למשתנים אחרים, כגון הרגרסיה הלוגיסטית.
דוגמאות.
מקדם המתאם של פירסון.
המדד המוכר ביותר למדידת הקשר בין שני משתנים כמותיים הוא ״מקדם המתאם של פירסון״ (לעיתים קרובות נקרא בפשטות "מתאם פירסון" או אף ״מקדם המתאם״). מדד זה מודד את עוצמת הקשר הליניארי בין שני משתנים כמותיים, כאשר ערך של 1 מציין קשר ליניארי חיובי מלא, וערך של 1- מציין קשר ליניארי שלילי מלא. ערך של 0 מציין חוסר קשר ליניארי. עם זאת ייתכנו מצבים בהם ערכו של מתאם פירסון שווה לאפס, ועדיין קיים קשר ואף תלות סטטיסטית בין המשתנים, אך הקשר אינו ליניארי. זה קורה למשל כאשר ההתפלגות המשותפת של שני המשתנים סימטרית סביב אפס.
מקדם זה נקרא באנגלית "", ובשפה יום יומית בעברית נהוג לכנות מתאם על פי מקדם זה כ-"קורלציה", למרות שבאנגלית המילה "correlation" אינה משמשת כביטוי כללי עבור קשר בין שני משתנים.
מקדם המתאם של ספירמן.
מקדם ספירמן הוא הכללה של מתאם פירסון שמתאימה למקרה בו לפחות אחד משני המשתנים נמדד בסולם סדר, והמשתנה השני יכול להימדד בסולם סדר, רווח או מנה. כדי לחשב את מתאם ספירמן מדרגים את הערכים של כל אחד מהמשתנים, כך שהתצפית שערכה הנמוך ביותר מקבלת דרגה השווה ל-1 וכן הלאה. לדוגמה, אם ערכי משתנה אחד הם "גבוה", "נמוך" ו-"בינוני", הדרגות יהיו 3, 1 ו-2 בהתאמה. לאחר מכן, מפעילים את נוסחת החישוב של מתאם פירסון על דרגות הערכים במקום על הערכים עצמם.
מקדם הקשר של קראמר.
מקדם הקשר של קראמר (המסומן בדרך כלל באות V) פותח על ידי הסטטיסטיקאי השוודי הראלד קראמר. מקדם זה מתאים למדידת עצמת הקשר בין שני משתנים קטגוריים. הוא מבוסס על ערכו של סטטיסטי חי-בריבוע המיועד לבדיקת ההשערה הסטטיסטית של אי תלות בין המשתנים, כאשר ערך זה מתוקנן לפי מגודל המדגם, מספר הקטגוריות של כל אחד מהמשתנים והוצאת שורש. ערכו של מקדם המתאם של קראמר נע בין 0 ל-1, כאשר ערך 0 מציין אי תלות סטטיסטית בין המשתנים.
מקדם המתאם התוך-אשכולי.
מקדם המתאם התוך-אשכולי (Intraclass correlation או ICC) מודד את עצמת הקשר בין משתנה כמותי ומשתנה קטגורי. המקדם, שפיתח רונלד פישר, מבוסס על הפרמטרים של מודל ניתוח שונות חד כיווני. מודל זה משווה בין הממוצעים של משתנה כמותי הנמדד באופן בלתי תלוי במספר קבוצות. המדד הוא היחס בין השונות שבין הקבוצות ובין השונות הכוללת, וערכו נע בין 0 ל-1.
מדדים נוספים של תלות בקשר משתנים אקראיים.