אולם, הצרפתים היו חסרי סבלנות. כך גם היה וולטר סנסבואר, מפקד הצבא, שהחליט שהוא לא מעוניין להמתין בקלן. ואכן, ברגע שארוחת חג הפסחא הסתיימה הוא יצא, יחד עם כמה אלפים, לעבר הונגריה. לאחר שצעדו במעלה הריין והנקר, ובמורד הדנובה, הם הגיעו לגבולות הונגריה ב-8 במאי. וולטר שלח למלך הונגריה, קולומן, בקשה לעבור בממלכתו וכן בקשה לאספקת מזון. המלך אישר את הבקשה. הצבא עבר דרך הונגריה בלי קונפליקטים לא רצויים. לקראת סוף החודש הגיעו לסמלין, בגבולה הרחוק של הונגריה, וחצו את נהר הריב לתוך שטח האימפריה הביזנטית בבלגרד. כיוון שנגמר לוולטר וחייליו מלאי המזון הם החלו לשדוד ולבזוז את האזורים הכפריים.
לאחר מספר קרבות הם הגיעו לניש, שם המושל ניקטאס קיבל אותם בברכה וסיפק להם מזון. לאחר מכן, ניקטאס בקש מהקיסר בקונסטנטינופול לספק לוולטר ואנשיו ליווי צבאי ולאפשר להם להמשיך בדרכם. מלווה באנשיו של ניקטאס, המשיך וולטר עם צבאו במסע בשלווה, ובאמצע חודש יולי הם הגיעו לקונסטנטינופול, בירת האימפריה הביזנטית. ניקטאס הבין מוולטר שפטרוס הנזיר היה לא רחוק ממקום המצאם, עם צבא גדול בהרבה מזה של וולטר. לכן ניקטאס עבר לבלגרד על מנת להיפגש עמו.
פיטר הנזיר וחייליו צועדים בנפרד.
פיטר הנזיר יצא מקלן בערך ב-20 באפריל. בתחילה הגרמנים לא נענו לו ואף לעגו להטפותיו, אך כעת אלפים רבים הצטרפו אליו, עד שהגיע מספר האנשים בצבאו לכ-20,000 גברים ונשים כאחד. מקלן פיטר בחר בדרך המקובלת במעלה נהרות הריין והנקר ובמורד נהר הדנובה. ולבסוף הגיעו לאואדנבורג בהונגריה.
המלך ההונגרי קולומן קיבל את צבאו של פיטר בנדיבות, כשם שקיבל לפניו את צבאו של וולטר, אך באזהרה אחת כי כל ניסיון שלהם לשדוד נתיניו ילווה בעונש מצדו. הצבא עבר בשלווה דרך הונגריה במשך סוף מאי ותחילת יוני, וב-20 ביוני הגיע לסמלין; שם צרותיהם החלו.
מה שאירע שם נחשב ביזארי לכל הדעות. נדמה כי המושל, שהיה טורקי במקור, הוזהר באשר לגודל הצבא העממי. ולכן, הוא ועמיתו, המושל שמעבר לגבול, ניסו יחד להגדיל את הרגולציות הצבאיות על פיטר והאנשים שלו, שהיו חשדנים נוכח האירוע. ויכוח, שפרץ אודות מכירתן של זוג נעליים, נהפך למהומה שהפכה לקרב, במהלכו אנשיו של פטרוס הרגו, כנראה בניגוד לרצונו, כ-4,000 הונגרים, וברחו אל הגדה השנייה של נהר הסייב.
ב-26 ביוני צבאו של פיטר הוכרח לחצות את נהר הסייב. כשהפטצ'גנים ניסו להגביל אותם למעבר אחד בנהר הם הותקפו בידי הצבא העממי. הצבא נכנס לבלגרד, הבעיר את העיר אחר ששדד את יושביה. לאחר-מכן הצבא צעד במשך שבעה ימים בתוך היערות והגיע, ב-3 ביולי, לניש. ניקאטס, בהוראת הקיסר, סיפק לפטרוס מזון והורה לו לעזוב את ניש בהקדם האפשרי, מחשש למהומות ופרעות נוספות. למחרת בבוקר המשיכו הצלבנים בדרכם לעבר סופיה. תוך כדי עזיבתם את העיר, מספר גרמנים שניהלו מריבה עם מספר מקומיים אמש העזיבה, הציתו מספר מטחנות שעל שפת הנהר. כשניקטאס שמע על-כך, שלח כוחות לתקוף את המעורבים בדבר ולכלוא את חלקם. ההמון הנלהב תקף את שליחיו של ניקטאס, מבלי שפיטר ירצה בכך. ניקטאס הקיף אותם, תקף והרג רבים מהם, גברים נשים וטף, בעוד אחרים לקחו בשבי. השורדים מקרב זה היו פיטר עצמו ועוד כ-7,000 מחייליו. לאחר שברחו מן המתקפה אל ההרים, המשיכו לצעוד במסע.
סיום המסע בניצחונם של הטורקים הסלג'וקים.
בתחילת אוגוסט, הקיסר אלכסיוס, שרצה להרחיק את אנשי המסע הפרועים משטחו, העביר אותם דרך מעבר הבוספורוס לאסיה הקטנה כדי שילחמו בטורקים. הם המשיכו את התקדמותם לאורך חופי ים המרמרה, אל עבר מחנה צבאי רחב, שם אלכסיוס הפציר בהם שעליהם לחכות לכוח העיקרי של מסע הצלב שמגיע מאירופה. פטרוס הנזיר הסכים לעצתו של אלכסיוס אבל החיילים שלו היו חסרי סבלנות ולא הסכימו להיות כפופים ללוח הזמנים של האפיפיור באירופה. הם התעקשו להמשיך קדימה, לעבר הטריטוריה של הסולטאן הסלג'וקי, קיליג' ארסלאן (قِلِج اَرسلان), שהיה שליט העיר קוניה ושל ניקאה (איזניק של היום). הם בזזו את אזורי הכפר הטורקים, הרגו ועינו אפילו את התושבים הנוצרים, ובסופו של דבר העירו את זעמם של הטורקים.
ב-21 באוקטובר, כשפיטר הנזיר עוד היה בקונסטנטינופול וחיכה לתגבורת מאלכיוס, אנשי הצבא העממי צעדו לניקאה מהמחנה שלהם, אבל נפלו למארב שתוכנן על ידי הטורקים. רבים מהאבירים והאיכרים נהרגו, ורק 3,000 אנשים הצליחו לברוח לעבר מבצר נטוש בחוף הים. וכך, מסע הצלב העממי נגמר.
תקציב
תקציב מוגדר כ"תוכנית עסקית המבוטאת בערכים כספיים".
תקציב הוא כלי ניהולי שמטרתו תכנון הוצאות והכנסות הארגון בתקופה מסוימת לפני תחילת הפעילות. לרוב מתבצע תכנון תקציבי לתקופה של שנה המקבילה לשנת מס (תקציב שנתי) אך לעיתים מתבצע תכנון תקציבי למשך חייו של פרויקט (תקציב פרויקטאלי) או לתקופה ארוכה יותר או קצרה יותר (תקציב רבעוני, תקציב חד שנתי, תקציב חודשי וכדומה).
המונח תקציב משמש גם בהוראה של סך המשאבים העומדים לרשות ארגון או פרויקט ("תקציב החברה לשנת 1995 עומד על...") או בהוראה של סך המשאבים העומדים לפעילות מסוימת ("תקציב הירקות במטבח שלנו עומד על...").
בארגונים מסוימים מתייחס המונח תקציב להוצאה בלבד ולא להכנסה.
הפעלים גזורי השם תִּקְצֵב, תֻּקְצַב וכן השם תִּקְצוּב הם חידושיו של המילונאי ראובן אלקלעי, לפי הכתוב במילונו.
הניהול התקציבי.
הניהול התקציבי מתבסס על קביעת סעיפים תקציביים המייצגים מגזר בארגון או פעילות. לעיתים מחולקים הסעיפים לתת סעיפים ואף בחלוקות משנה נוספות, כך שהסעיף ברמה הנמוכה ביותר משקף פעילות לה מעוניין הארגון להקצות משאבים ולעקוב אחרי ניצולם. במקרים רבים, מייצג המבנה התקציבי סוגי הוצאה והכנסה המקבילים לסעיפי דו"ח רווח והפסד.
עבור כל סעיף ייקבע מראש הסכום המוקצה לפעילות המתוכננת. סכום זה עשוי להשתנות בהתאם להתפתחויות במהלך העניינים השוטף, אך קיומו של סכום מתוכנן מראש מאפשר בחינת סך היקף השימושים המתוכנן של הארגון והשפעתם של שינויים על סכום זה ועל סדרי העדיפויות בפעילות הארגון.
במהלך תקופת הפעילות מיוחסות הוצאות והכנסות הארגון לסעיפים תקציביים, לרוב בעזרת מערכת מידע התומכת בתהליכי הרכש והגבייה. ייחוס ההוצאות וההכנסות לסעיפים התקציביים מאפשר קיום מעקב שוטף והפקת דו"חות תקציביים המשקפים את מידת העמידה של הארגון בתוכניותיו.
תכנות ניהוליות מתקדמות ותכנות ERP מכילות מודולים מובנים המיועדים לניהול תקציב הארגון.
ארגונים גדולים, תעשייתיים ואחרים זקוקים לתקציב כדי לוודא הלימה בין הוצאותיהם להכנסותיהם, ועמידה במגבלות תזרים המזומנים שלהם.
ניהול התקציב מופקד לרוב בידיהם של כלכלנים אף כי אין התמחות ספציפית בתקציב בין מסלולי ההכשרה בתחום אקדמי זה. התקציב נכלל, במרבית המקרים, בתחום אחריותו של סמנכ"ל הכספים בארגון (במקביל לניהול הצד החשבונאי וביצוע הרכש והגבייה). יוצא מן הכלל בולט לעניין זה הוא תקציב מדינת ישראל. העיסוק בתקציב משיק במקרים רבים גם לתמחיר ולעיתים מזומנות נכללות שתי פונקציות אלו ביחידה אחת המכונה "יחידה כלכלית".
בניית התקציב.
בארגונים בהם מקובל ניהול תקציבי קיימות שתי שיטות מרכזיות לבניית תקציב:
בניית תקציב אפס היא פעולה ממושכת יותר מבניית תקציב המשכי אך היא מספקת לארגון הזדמנות תקופתית לבחון מן היסוד את צרכיו ואת דרך התנהלותו. בארגונים גדולים בהם ההשקעה בבניית תקציב אפס איננה מעשית מקובל תקציב המשכי.
תחומים בהם מקובל השימוש בתקציב.
בניית תוכנית תקציבית היא סממן לגדילה של ארגון כלכלי מעבר למידות משפחתיות-אינטימיות. עסקים קטנים יכולים במקרים רבים להסתפק בראייתו המקיפה של המנהל ללא תכנון תקציבי מסודר.
בשנים האחרונות גוברת המודעות לחשיבותו של תקציב בשמירה על איזון בין הוצאות והכנסות גם עבור משק הבית.
פיסיקה גרעינית
מיקרו (תחילית)
סנטי
דצי
דקה (תחילית)
זטא (תחילית)
יוטא (תחילית)
אקסה
מגה
מאנייריזם
בית&quot;ר נתניה
בית"ר נתניה הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר נתניה שהגיעה לשיא הישגיה בשנות ה-80 של המאה ה-20.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה ב-1938 והחלה את דרכה בליגה ב-1939. היא נרשמה למחוז שומרון של הליגה המחוזית, מאחר שהמצב הביטחוני הרעוע בארץ ישראל באותה תקופה לא איפשר את קיומה של ליגה ארצית בניגוד לשנים הקודמות. בעונתה הראשונה בליגה זכתה הקבוצה להצלחה רבה, וסיימה במקום הראשון עם מספר נקודות זהה (15) לזה של הפועל חדרה, ומעל ליריבותיה העירוניות מכבי נתניה והפועל נתניה. נראה כי באותה עונה לא קבעה ההתאחדות לכדורגל שיהיו עולות ויורדות מהליגה הבכירה, מאחר שידוע כי גם בעונה הבאה שיחקה הקבוצה באותה ליגה, כשהפעם היא משתתפת ב-18 משחקים ומסיימת במקום התשיעי עם עשר נקודות. גם בעונות הבאות של הליגה לא הצליחה הקבוצה להתברג בצמרת ולהעפיל לליגה א' (אז הליגה הבכירה), ואף לא הצליחה מעולם להעפיל לשלב שמינית הגמר של גביע ארץ ישראל. בעונה הסדירה האחרונה לפני הקמת מדינת ישראל (1946/1947) סיימה הקבוצה במקום השביעי מתוך 13. תוך כדי העונה החליטו שלטונות המנדט הבריטי על הפסקת פעילותן של קבוצות בית"ר בגלל החשד שהן קשורות לאצ"ל, ובדומה לבית"ר תל אביב שינתה הקבוצה את שמה ל"נורדיה נתניה", עם שם זה שיחקה גם בעונה הבאה (1947/1948), שהופסקה באמצע עקב מלחמת העצמאות.