יהודים התיישבו בעיירה בראשית המאה ה-19, אך קהילה יהודית אשכנזית מאורגנת נוסדה בעיירה במחצית השנייה של המאה. ב-1865 הוקם במקום בית עלמין יהודי וב-1898 הוקם בית הכנסת הקהילתי. בשלהי המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 עם הפיתוח הכלכלי המואץ של האזור, היגרו לעיירה משפחות של סוחרים אמידים. לבני הקהילה היה חלק משמעותי בפיתוח הכלכלי של אזור נאשיצה. ב-1910 מנתה הקהילה 599 נפשות שהיוו 6.5 אחוזים מכלל תושבי העיירה. לאחר מלחמת העולם הראשונה החלה בעיירה פעילות ציונית ענפה ונפתחו בה סניפים של התנועה וכן של ויצו וקק"ל.
בשנות ה-20 של המאה ה-20 חל בממלכת יוגוסלביה משבר כלכלי שלא פסח על קהילת נאשיצה. התהליך לווה בהגירה פנימית לערים גדולות וחלק מבני הקהילה היגרו ממנה בעיקר לאוסייק. ב-1931 נמנו בקהילת נאשיצה 399 נפשות ומהם: 47 בג'וּרְגֶ'נוֹבָאץ , 14 בקוֹשְקָה , 14 בפֶרִיצָ'אנְצִי 8 בצָ'אצִ'ינְצִי , 6 בקְלוֹקוֹצֶ'בְצִי (w:hr:Klokočevci), ו-2 בבּוּדִימְצִי (w:hr:Budimci).
בפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 299 נפשות. לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית ומסירת האזור לחזקתה של ממשלת הבובות של האוסטאשה, הוחל ברדיפות יהודים. בני הקהילה מהעיירה והכפרים הסמוכים גורשו למחנות ההשמדה ונרצחו. לאחר המלחמה לא התגוררו עוד יהודים בנאשיצה. בית הכנסת נהרס ב-1942 על ידי שלטונות האוסטאשה. ב-1948 החרימה ממשלת יוגוסלביה את הנכס. נכון ל-2009 היו שרידי בית העלמין היהודי קיימים במקום. השטח לא היה מגודר ומתוחזק, ובמקום הייתה צמחייה עבותה. תועדו שם 203 קברים וכן כ-70 מצבות מזוהות.
הנסיך לואיס מקיימברידג'
יחסי מלזיה–פינלנד
יחסי מלזיה-פינלנד הם היחסים הדיפלומטיים בין פדרציית מלזיה לבין רפובליקת פינלנד.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות כוננו ב-1972. השגרירות המלזית בהלסינקי נפתחה בנובמבר 2004 לעומת השגרירות הפינלנדית במלזיה שהוקמה ב-1980. ראש ממשלת מלזיה ביקר בפינלנד בשנת 1985 ושוב בשנת 2006.
יחסים כלכליים.
המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:
ילדים חורגים לאלוהים
מחמל נפשי
מחמל נפשי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי שלמה ארצי, ביחד עם הזמרת דיקלה, מתוך אלבומו ה-24, קצפת. השיר יצא לאור ב-12 בדצמבר 2015, כסינגל הראשון מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "הד ארצי".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד של מדיה פורסט, והראשון במצעד של רשת ג'.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי שלמה ארצי, שגם הלחין אותו, והופק על ידי בן ארצי, שלמה ארצי וטל פורר. שיר זה הוא הדואט הראשון של שלמה ארצי ביחד עם דיקלה. שיר זה הוא בלדה המכילה בתוכה גם את סגנון המוזיקה המזרחית.
הביקורות שהופנו כלפי השיר היו חיוביות, אך מאקו כללו את הדואט הזה ברשימת "שיתופי הפעולה המוזרים של המוזיקה הישראלית".
וידאו קליפ.
בווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר מופיעים שלום מיכאלשווילי ולירז צ'רכי, המשחקים תפקיד של בני זוג, ומתנהגים לפי מילותיו של השיר. בין לבין ניתן לראות בקליפ את דיקלה וארצי באולפן הקלטות, שרה אל תוך מיקרופון את השיר.
הקליפ של השיר זכה להצלחה רבה ונכון לינואר 2020, מונה הצפיות שלו עומד על כ-4.5 מיליון צפיות.
אסטרונומיית גלי כבידה
אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית של האסטרונומיה התצפיתית שמטרתו להשתמש בגלי כבידה כדי לאסוף נתונים על גופים רחוקים כגון כוכבי ניטרונים וחורים שחורים, על סופרנובות ועל תהליכים שונים שקרו שברירי שנייה לאחר המפץ הגדול.
תורת היחסות של איינשטיין ניבאה את קיומם של גלי הכבידה עוד בשנת 1915. גלי הכבידה התגלו לראשונה מאה שנה לאחר ניבויו של איינשטיין, בספטמבר 2015, על ידי LIGO ו- Virgo.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה.
ישנן דרכים שונות לקלוט גלי כבידה, וישנם גלאים הקולטים גלי כבידה בתדירויות שונות, ובכך מאפשרים לנו לאסוף נתונים מספקטרום רחב של גלי כבידה.
גלי כבידה בתדירות גבוהה, 10 הרץ עד 10 קילו הרץ.
גלי כבידה בעלי תדירות גבוהה (10 הרץ עד 10 קילו הרץ) נצפים כיום במספר מכונים המפוזרים ברחבי כדור הארץ: LIGO בארצות הברית המשתמש בשני אינטרפרומטרים באורך של ארבעה קילומטרים, Virgo האיטלקי-צרפתי שמשתמש באינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר, 600 GEO המשתמש באינטרפרומטרים באורך 600 מטר,KAGARA היפני עם אינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר.
גלי הכבידה התגלו לראשונה בתדירות זו במכון LIGO בשנת 2015.
דרך נוספת לקלוט גלי כבידה היא בעזרת אנטנות תהודתיות, דרך זו הומצאה על ידי הפיזיקאי האמריקאי ג'וסף וובר בשנות השישים.
גלי כבידה בתדירות נמוכה, תדירות הקטנה ממיקרו הרץ.
דרך נוספת לקליטת גלי כבידה היא בעזרת מערך תזמון פולסרים. שלושה מכונים- EPTA, NANOgrav, PPTA, פועלים בשיתוף פעולה כדי לקלוט גלי כבידה בעזרת פולסרים. מכונים אלה משתמשים בטלסקופי רדיו קיימים, אך מפני שטלסקופים אלה קולטים תדירויות של ננו-הרצים לוקח זמן רב מאוד כדי לזהות אות.
גלי כבידה בתדירות בינונית, מיקרו הרץ עד 10 הרץ.
כיום אין עדיין דרכים לקלוט גלי כבידה בתדירויות בינוניות. סוכנות החלל האירופאית עובדת על הפרויקט eLISA, זו היא אנטנת חלל שתוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו. בנוסף, ביפן עובדים על הפרויקט DECIGO שיוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו.
ערך מדעי.
עד היום האסטרונומיה ברובה התבססה על אספת נתונים מהספקטרום האלקטרומגנטי. כל פעם שמצאו דרך לקלוט תדירויות חדשות מהספקטרום האלקטרומגנטי הידע שלנו על היקום התרחב רבות. במאה ה-20, כאשר הצליחו לקלוט ניוטרינים נפתח תחום חדש באסטרונומיה, אסטרונומיה ניוטרינית, תחום זה הרחיב את ההבנה שלנו על ליבת השמש ועל התהליכים השונים שמתרחשים בשמש. גילוי גלי הכבידה, כמו כל גילוי באסטרונומיה עד כה, ישמש ככלי לאיסוף נתונים חדשים על היקום.
גלי כבידה הם מקור מצוין לאיסוף נתונים מפני שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים לכן ניתן לקלוט אותם עם הפרעות מינימליות. מצד שני, העובדה שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים גורמת לכך שקשה לקלוט אותם.
אסטרונומיה של גלי כבידה היא שונה בתכליתה מאסטרונומיה המבוססת על גלים אלקטרומגנטים, כיוון שניתוח של גלי כבידה מגלה לנו יותר "צליל" מאשר "תמונה", לא ממש אוסף של נתונים שונים אלא גל מורכב והרמוני. אם אור מראה לנו את הצורה של הגוף והמבנה שלו, גלי כבידה יספקו לנו מידע אודות האירועים שכתוצאה מהם הם נוצרו. לכן, גלי כבידה נושאים מידע שאנו לא יכולים להשיג בדרכים אחרות - כגון מידע על זרימה של חומר בליבה של סופרנובה, או על תכונות החומר של כוכבי נייטרונים מתמזגים. גלי כבידה נושאים מידע על אזורים בחלל שאחרת היו נסתרים, או נגישים רק בצורה עקיפה דרך סימולציות מחשב.
גלי הכבידה מאוד חשובים ככלי חדש לראיית היקום מפני ששילוב הנתונים שיאספו מגלאי הכבידה עם נתונים שנאספו בדרכים אחרות, כמו ניוטרינים והספקטרום האלקטרומגנטי, הולכים ללמד אותנו עוד הרבה תגליות חדשות על חורים שחורים, חומר אפל ואפילו על היווצרות היקום.
סוכנות החלל האירופאית עובדת כיום על הפרויקט eLisa שאמור לצאת לפועל ב-2034, אנטנת חלל זו כנראה תוכל לאסוף נתוני על התפתחותם של חורים שחורים וגלקסיות. נתונים אלו יכולים לעזרו לנו להבין כיצד חומר אפל מתנהג, ואפילו לאשש את התאוריה כי גלקסיות מתפתחות מסביב לחורי חומר אפל.
ייתכן שבעזרת ניתוח קרינת הרקע הקוסמית יהיה אפשר לגלות גלי כבידה מהרגעים הראשונים של היקום ובעזרתם ללמוד על היווצרותו.
התפתחות.
אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית ולכן תחום זה עוד מתפתח. יכולותינו בקליטת גלי כבידה עוד מאוד מוגבלות אבל בעתיד הקרוב יחסית תהייה לנו את הטכנולוגיה הדרושה. רוב האסטרופיזיקאים כיום מאמינים שאסטרונומית גלי כבידה תהייה חלק חשוב מאוד מהאסטרונומיה של המאה ה-21.
מנהול
גאטה (טלנובלה)
גאטה (בספרדית: La Gata) היא טלנובלה מקסיקנית בכיכובם של השחקנים מאיטה פרוני ודניאל ארנס.
DeLi Linux
דלי לינוקס (באנגלית: Desktop Light Linux; תעתיק מקוצר: DeLi Linux) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם מערכת ניהול חבילות מבוססת Pacman. ההפצה פותחה על מנת לספק מענה ראוי למחשבים בעלי חומרה חלשה והכילה ממשק משתמש פשוט, יעיל וחסכונית במשאבים.
ההפצה פותחה על ידי הנרי ינסן (Henry Jensen), שוחררה בתאריך 2 בנובמבר 2002 (גרסה 0.1) וניתנת להורדה כגרסה הנטענת מתקליטור אתחול.
ההפצה דורשת זיכרון וירטואלי בנפח 32 מגה בייט, מעבד בעל ארכיטקטורת 32 סיביות (386) ודיסק קשיח בגודל של 750 מגה בייט.
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: עורך הטקסט Elvis, דפדפן האינטרנט NetSurf, מעבד התמלילים Abiword, חבילת יישומים משרדיים Siag Office ועוד.
רשימת גרסאות.
צוות הפיתוח שחרר 11 גרסאות אל השוק, להלן 6 הגרסאות האחרונות:
פניקס, וינה
פרשת פניקס
פניקס (חברת ביטוח אוסטרית)
קשירה (פסיכיאטריה)
שמעון מפראיה
שמעון מפֶּרָאיָה (המחצית השנייה של המאה ה-1 לפנה"ס) היה עבדו של המלך הורדוס, שעם מותו של זה, ניסה לתפוס את השלטון על ארץ יהודה, בזמן פולמוס וארוס בשנת 4 לפנה"ס.
יוסף בן מתתיהו מספר כי בתחילת שלטונו של ארכלאוס, בנו-יורשו של הורדוס, "סערה הארץ במקומות רבים, ורבים ראו בכך שעת כושר לנסות לתפוס את השלטון". קבוצות קנאיות בקשו לנצל את הנסיבות ההיסטוריות, למרוד ולהפיל את שלטון בית הורדוס. בין המתקוממים הללו היה שמעון מחבל פראיה (התחום היהודי שבעבר הירדן המזרחי) וגם יהודה בן חזקיה הגלילי ואתרונגאיוס וארבעת אחיו.