בישראל, שהיא קצה גבול תפוצתו הדרומי של העיטם לבן-הזנב, היו שני קינונים ידועים של מין זה בשנות ה-50: בעמק החולה, שם נעלם ב-1957 עם ייבוש הימה, ובעמק בית שאן, שם נעלם בעקבות הרעלה.
בשנות ה-70 החלו הניסיונות להשיב אותו לטבע בישראל. 12 זוגות הובאו לשמורת החולה וזוג אחד לעמק בית שאן. הגוזלים שוחררו לאחר תקופת איקלום של מספר שבועות בקן מלאכותי, וסומנו במשדרים שאפשרו מעקב בזמן אמת. גוזלים משוחררים אלה מאכלסים מאז את עמק החולה, חלקם אף בגרו ותפסו טריטוריות. בשנת 2000 התגלה הקינון הראשון של העיטם לבן-הזנב בחורשת האקליפטוס של שמורת החולה, אם כי קינון זה לא צלח.
במסגרת פרויקט "פורשים כנף על הנשרים והדורסים", אותו יזם פרופסור היינריך מנדלסון בתחילת שנות השמונים, המשותף לרשות הטבע והגנים, להחברה להגנת הטבע ולחברת החשמל (אשר סייעה בפיתוח דרכי הגנה על עופות אלה מפני התחשמלות), הובאו לארץ שלושה גוזלים מהולנד ושוחררו בעמק חרוד, שם מקווים לחזור על ההצלחה החלקית של עמק החולה. המקום היחיד שהצליח להרבות פרטים בארץ הוא חי-בר כרמל, לו זוג עיטמים המתרבה בהצלחה בכלוב שבפארק. על פי נתוני רשות הטבע והגנים, בארץ, משוחררים לטבע כ-0–4 פרטים בשנה.
בשנת 2012 הובאה לעמק החולה נקבת עיטם מאירלנד. ב-2015 נרשם הקינון הטבעי המוצלח הראשון בישראל, כאשר זוג עיטמים בשמורת החולה הפריח גוזל לטבע. הקינון חזר על עצמו בהצלחה גם בשנים 2016, 2017, 2018, 2019 ו-2021. במשך השנים נהרגו כל שבעת הגוזלים של הזוג כתוצאה מהרעלות, התחשמלויות וטרף. ב-2022 מתה גם הנקבה
ציקלופדיית צ'יימברס
ציקלופדיית צ'יימברס (באנגלית: Cyclopedia, or, An Universal Dictionary of Arts and Sciences; תרגום מילולי: ציקלופדיה, או, מילון לאמנויות ומדעים) היא אנציקלופדיה בעלת שני כרכים, במקור, אשר הופצה על ידי אפרים צ'יימברס (Ephraim Chambers) בלונדון בשנת 1728 ונדפסה מחדש במספר מהדורות במאה ה-18. ה"ציקלופדיה" הייתה אחת מהאנציקלופדיות הכלליות החלוציות שהופקו באנגלית. הציקלופדיה היוותה השראה לאנציקלופדיה הגדולה של דידרו וד'אלמבר, ושתיהן נחשבות לאבן דרך בתולדות האנציקלופדיות המודרניות.
מהדורת 1728 לוותה בפסקה המגדירה את מטרת המחבר:
תרגום:
היסטוריית המהדורות.
מהדורה שנייה ראתה אור ב-1738, ספר בעל שני כרכים ו-2,466 עמודים. מהדורה זו לוטשה ותוקנה באלפי מיקומים ומספר ערכים הוספו והורחבו. צ'יימברס נמנע מלעשות יותר, משום שבפרלמנט נדונה הצעת חוק המחייבת את המפיצים המעוניינים להדפיס הרחבות למהדורות, להדפיס את השיפורים בנפרד. ההצעה, לאחר שאושרה בבית התחתון, נדחתה בבית הלורדים, אך מחשש כי תעלה מחדש על סדר היום, המוכרים העריכו כי עדיף לשמור על פרופיל נמוך, אף כי יותר מ-20 גליונות הודפסו.
חמש מהדורות נוספות הופצו בלונדון, מ-1739 עד 1751 (או 1752). מהדורה נדפסה גם בדבלין ב-1742; מהדורה זו והמהדורות הלונדוניות היו בעלות שני כרכים. תרגום לאיטלקית הופיע בוונציה (1748-1749), בתשעה כרכים, והיה לאנציקלופדיה האיטלקית השלמה הראשונה. כשצ'יימברס היה בצרפת ב-1739, דחה הצעות מאוד נדיבות להפצת מהדורה צרפתית המוקדשת ללואי ה-15 (המהדורות האנגליות, החל במהדורה הראשונה, הוקדשה לכבוד מלך אנגליה במאמרי פתיחה מכובדים).
עבודתו של צ'יימברס נעשתה באופן צודק, בכנות, בדקדקנות וביסודיות, ושימרה את הפופולריות שלה לזמן רב. על כל פנים, היו בה מספר פגמים וחוסרים, אשר צ'יימברס היה מודע אליהם; עד מותו, ב-15 במאי 1740, אסף וערך חומרים ל-7 כרכים נוספים. ג'ון לואיס סקוט הועסק על ידי סוחרי הספרים לאיתור ערכים המתאימים לדפוס, אבל הוא עזב טרם סיום תפקידו. המטלה ניתנה לדוקטור (לימים סר) ג'ון היל. ההרחבה הופצה בלונדון ב-1753, והייתה גם היא בעלת שני כרכים, 3,307 עמודים ו-12 אוגדים. משום שהיל היה בוטנאי, תחום הבוטניקה בציקלופדיה, שהיה עמוס בפגמים טכניים, שופר מאוד.
אברהם ריס (1743-1825), כומר בכנסייה היוניטארית, פרסם מהדורה מחודשת ומורחבת ב-1778–1788, עם ההרחבות והשיפורים המודרניים לאנגלית ברוח התקופה, שהופצה בלונדון כספר בעל שני כרכים, 5,010 עמודים ו-159 אוגדנים. ריס טען לפרסום 4,400 ערכים חדשים. בסוף המהדורה הוא פירט אינדקס לערכים, הסדורים על פי 100 נושאים, המונה כ-57,000 ערכים והנפרש על גבי 80 עמודים. הכותרות, בעלות 39 הפניות מוצלבות, סודרו באופן אלפביתי.
תכנים ראויים לציון.
תכנים ראויים לציון במהדורה הראשונה כוללים שימוש בהפניה מוצלבת (cross-reference); ההקדשה למלך, ג'ורג' השני; תחריט הפתיחה, המכיל עשרות אזכורים לגדולי אמנות ומדע, ו"תוכנית העבודה" של המהדר, בהקדמה של הכרך הראשון.
צ'יימברס השתמש לראשונה בשיטת הפניות לקישור הערכים הפזורים. בהקדמתו, נותן סקירה עניינית לחלוקת הידע ל-47 נושאים ראשיים, לצד רשימות סדורות לערכים הקשורים לנושא, במטרה לשמש כתוכן עניינים וכרשימה, המנחה לסדר הקריאה המומלץ של הערכים.
ציקלופדיה
Haliaeetus albicilla
סולם אוקטטוני
יוסף דילה ריינה
ג'יימס לוול הבן
נורי יאמוט
נורי יאמוט (בטורקית: Mehmet Nuri Yamut; 1890 – 5 ביוני 1961) היה איש צבא טורקי, ששימש בו כרמטכ"ל.
נורי נולד בסלוניקי. הוא השתתף במלחמת העולם הראשונה בקרבות גליפולי ולאחריה במלחמת העצמאות של טורקיה.
בין השנים 1925–1928 שימש כמנהל האקדמיה הצבאית של טורקיה. משנת 1949 היה סגן הרמטכ"ל הטורקי ומשנת 1950 עד שנת 1954 היה הרמטכ"ל (במקומו מונה נורטין בראנסל). במהלך מהפכה שלטונית של שנת 1960 בטורקיה הוא נעצר והוצא להורג בשנת 1961.
חלוץ (כדורגל)
מתניתא
תנו לחיות לחיות
תְּנוּ לַחַיּוֹת לִחְיוֹת היא עמותה ישראלית להגנה על בעלי חיים, שנוסדה בשנת 1986.
פעילות העמותה.
העמותה פועלת למען צמצום המתות חסד של חיות בריאות. היא תומכת בסירוס ועיקור בעלי חיים כדי שתצומצם התרבותם ההמונית. כמו כן מספקת העמותה עזרה לחיות במצוקה והיא פועלת למען יישום, אכיפה והרחבת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים).
העמותה מפעילה מוקד טלפוני במשרדיה בתל אביב וכן בית מחסה לכלבים וחתולים הנמצא בכפר רות. המוקד הטלפוני מטפל גם בפניות הציבור לגבי מקרים של התעללות בבעלי חיים. אנשיו פועלים בשיתוף עם משטרת ישראל ועורכי דין על מנת לנקוט בהליכים משפטיים נגד המתעללים. בשנת 2013 העמותה השביתה את המוקד הטלפוני עקב מחסור בתקציב, טרם ההשבתה נעשה פרסום בהיקף ארצי אך התרומות שנאספו לא הספיקו לכן העמותה החליטה להשבית את המוקד עד שייאסף הסכום המתאים להפעלתו.
בבית המחסה של העמותה ישנה מרפאה וטרינרית המספקת טיפול רפואי לבעלי החיים שם וכן ביצוע עיקורים וסירוסים מוזלים לקהל הרחב. לעמותה רכב המשמש כאמבולנס שבאמצעותו מועברים בעלי חיים במצוקה (פצועים, חולים או חסרי בית) לטיפול בבית המחסה, שם הם משוקמים וממתינים למציאת משפחה מאמצת.
מאז קיומה, מצאה העמותה בתים מאמצים לכ-30,000 כלבים וחתולים, עיקרה כ-45,000 בעלי חיים וסיפקה סיוע וטיפול וטרינרי לעשרות אלפים נוספים ובהם גם סוסים, חמורים, תנינים, דולפינים, גמלים וכל סוגי החיות שנמצאו במצוקה והיו נתונים למעשי התעללות.
בשנת 2005 הקימה העמותה מחלקה נגד ניסויים בבעלי-חיים, אשר מטרותיה הן להעלות את מודעות הציבור לנושא הניסויים בבעלי-חיים בישראל, לעודד פיתוח ויישום של חלופות לניסויים בבעלי-חיים, תיקון חוק ניסויים בבעלי-חיים (התשנ"ד), וקביעת תקנות יישומיות מחייבות לרווחת בעלי-החיים במעבדות.
בעמותה רשומים כ-4,000 מתנדבים וכל פעילות העמותה ממומנת על ידי תרומות הציבור ועל ידי פעילות התנדבותית.
קיימת גם עמותת "תנו לחיות לחיות חיפה", עמותה עצמאית שאינה קשורה לעמותה המוכרת. עמותה זו יושבת בעין איילה שליד חיפה.
אתי אלטמן, דוברת העמותה, היא הסמל המוכר ביותר של "תנו לחיות לחיות".
מעבר לטוב ולרוע
מעבר לטוב ולרוע: הקדמה לפילוסופיה של העתיד (השם המקוצר בגרמנית: Jenseits von Gut und Böse) הוא ספר אשר נכתב על ידי הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה. הספר פורסם לראשונה בשנת 1886 בהוצאה עצמאית של ניטשה, אשר מומנה בכספו, ותחילה לא יוחסה לו חשיבות רבה.
הספר תורגם לעברית על ידי ישראל אלדד, ויצא יחד עם הספר לגנאלוגיה של המוסר בהוצאת שוקן ב-1967.
תוכן הספר.
בספר מגנה ניטשה את מה שהוא רואה כריקנות מוסרית של הוגי הדעות של המאה ה-19. הוא תוקף פילוסופים על מה שהוא מחשיב כחוסר רגישות חמור, וקבלה עיוורת של הנחות יסוד נוצריות בהשקפת עולמם בענייני מוסר וערכים.
אחד מהפרקים בספר, "פתגמים ופרפראות ביניים", מכיל אוסף של פתגמים המעלים תובנות ניטשיאניות על רבים מהנושאים בחיי אנוש.
מעבר לטוב ולרוע מספק נקודת מבט כוללת לעמדתו של ניטשה בעניין תורת המידות, והוא נכתב בחלקו במטרה להעמיק את ההסבר לרעיונות שהוצגו ביצירתו הקודמת, כה אמר זרתוסטרא. ספרו הבא של ניטשה, לגניאולוגיה של המוסר, נועד להוות תוספת והבהרה ל"מעבר לטוב ולרוע".
תכנית המצפים בגליל
תוכנית המצפים
תכנית המצפים
שוער (ספורט)
סכרת בהריון
רבי קלונימוס
שטיון טרום זיקנתי
שטיון
רבנו משולם
בורסה (עיר)
בורסה (בטורקית: Bursa) היא עיר בצפון-מערב טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה. לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir - "עיר גדולה") ובשנת 2021 אוכלוסייתה נאמדה בכ-3.1 מיליון בני אדם, בורסה היא העיר השנייה בגודלה במחוז מרמרה והרביעית בטורקיה כולה (אחרי איסטנבול, אנקרה ואיזמיר).