ב-15 ביולי 1943 הוא הועלה לדרגת גרופנפיהרר, וב-1 באוגוסט של אותה שנה הוא הוציא הוראה לאנשיו על פיה "כול שודד, צועני או יהודי יש לראותו כאויב". ב-7 באוגוסט הוענק לו הצלב הגרמני בזהב. ב-28 ביוני 1944 פתח הצבא האדום במבצע בגרטיון כנגד קבוצת ארמיות מרכז. ב-30 ביוני הועלה גוטברג לדרגת אובר-גרופנפיהרר, וצוות הקרב שלו נזרק לקרבות כנגד הסובייטים. אנשיו השתתפו בקרבות ההגנה סביב מינסק ולידא, ובשני המקרים נסוגו חרף הוראות מפורשות מצד הוורמאכט. גם במהלך הנסיגה, המשיכו אנשיו לבצע פשעי מלחמה כנגד אזרחי בלארוס. לאחר מכן הוא נשלח לפקד על הפעילות האנטי-פרטיזנית בצרפת, וב-6 באוגוסט 1944 הוא מונה למפקד קורפוס האס אס ה-12. הקורפוס נכלל בתחילה במסגרת ארמיית הפאנצר השלישית, והוצב בקורלנד כחלק מקבוצת ארמיות מרכז. לאחר מכן הועבר לחזית המערבית, והוצב בהולנד במסגרת ארמיית הצנחנים הראשונה אשר הייתה חלק מקבוצת ארמיות B. ב-18 באוקטובר הוא הוחלף בידי קרל מריה דימלובר. במרץ 1945 הוא מונה בידי הימלר למפקד רשת הרכבות הגרמנית.
אחריתו.
עם סיום המלחמה נכנע גוטברג לבעלות הברית. הוא התאבד במחנה המעצר בפלנסבורג ב-31 במאי 1945 בגיל 49.
מסובך
מסובך היא סדרת דרמה אשר משודרת החל משנת 2016 בערוץ 10. התוכנית נוצרה על ידי רן שריג, מהיוצרים של סדרת הטלוויזיה "רמזור", והוא מגלם בתוכנית את התפקיד הראשי.
הסדרה מתמקדת בהורות, ביחסים ובזוגיות לאחר גירושים.
מאפייני הסדרה.
הסדרת עוקבת אחר דורון אדר, גבר בן 40, כותב מנוסה, המתגורר בתל אביב. דורון אדר (רן שריג) הוא גרוש פעמיים ואב לשלוש בנות. יש לו שתי בנות גדולות מגרושתו הראשונה, העיתונאית הפמיניסטית אילנה (עירית לינור) ובת נוספת מגרושתו השנייה רונית (סנדי בר). הוא מנהל רומן עם גבי (מור חן) בחורה צעירה שמתגלה כסטנדאפיסטית בתחילת דרכה שמוכנה לעשות הרבה מאמצים על מנת להתקדם בתחום הבמה. דורון נתמך כלכלית על ידי אימו (ציפי פינס) אבל לא חוסכת ממנו את דעתה על בחירותיו הגרועות.
הסדרה עוקבת אחר אירועים בחייו של דורון שמתמודד עם קשיי פרנסה, חינוך וזוגיות. בסדרה יש ביקורת חברתית על הורות ועל גירושים מורכבים. בכל פרק מתמודד גיבור הסדרה עם דילמות, ושואל את עצמו שאלות הקשורות לחייו ולחייהם של הסובבים אותו: האם קשר רומנטי זוגי בין אישה צעירה, רווקה שמעולם לא נישאה, וגבר גרוש פעמיים המטופל בשלוש בנות יכול להצליח? ואם כן אז איך ובאילו תנאים? איך לנהל קשר שוטף עם הנשים לשעבר? כיצד לחנך את הילדות בצורה עצמאית ובד בבד בהתאם לקווים המנחים של ההורה האחר? ועוד שאלות רבות.
התוכנית מציגה גוונים רבים האופייניים לחברה הישראלית, בין היתר מאבקים יומיומיים בנושאי חינוך ילדים, קשיים כלכליים ומשפחות מורכבות.
שידור הסדרה.
פרק הבכורה של הסדרה שודר ב-29 באוקטובר 2016 בערוץ 10 והשיג 11.2% אחוזי רייטינג. ממוצע הצפייה של העונה הראשונה הוא 7.7%.
נתונים ליום שידור הפרק האחרון של העונה הראשונה:
העונה הראשונה של מסובך רשמה כ-180,000 צופים והגדילה את ממוצע רצועת השידור בערוץ 10 ב-17%. למעלה מ 430,000 צפיות נרשמו לתוכנית בדיגיטל 10, והיא מדורגת כאחת התוכניות הנצפות ביותר באתר ובאפליקציית ערוץ 10 ברבעון האחרון של 2016.
מסובך היא סדרת הדרמה הישראלית המדוברת ביותר ברשתות החברתיות נכון לשנת 2016.
מאז המיזוג, זכויות הסדרה עברו לידי רשת ומאז ספטמבר 2021 משודרת בשידורים חוזרים מדי לילה לאחר "היום שהיה" בערוץ 13.
אברהם חן
הרב אברהם יהודה חן (חשון ה'תרל"ח; אוקטובר או נובמבר 1877 - י' בתשרי ה'תשי"ח, אוקטובר 1957) היה בנו של הרב דוד צבי חן, איש הגות, אנרכו-פציפיסט, פעלתן, עסקן, רב וסופר. מרבני חב"ד והציונות הדתית. שימש כרב העיירה נובוזיבקוב, מרבני העיר צופוט, רב בפריז ורב שכונת בית הכרם בירושלים. מנהלו היחיד של המרכז לתרבות דתית בועד הלאומי לפני קום המדינה, ולאחר קום המדינה המנהל הראשון של המחלקה לתרבות תורנית של המשרד לענייני דת ומשרד החינוך. כתב בין היתר את החיבור 'היהדות והדם' שסייע לסנגוריה במשפט בייליס.
קורות חייו.
ברית המועצות.
נולד בצ'רניגוב שבאוקראינה לרב העיר הרב דוד צבי חן (הרד"ץ), בנו של הרב פרץ חן, בנים למשפחת חן ששורשיה בקטלוניה. ברשימותיו סיפר כי בילדותו ביקר בביתם הרב שלמה הכהן אהרונסון, רב הערים ניז'ין, קייב ותל אביב. הרב שאל את הילד שאלות מהתורה והוא כתבן במחברת "שאלות שנשאלתי מהכהן הגדול", אך המחברת אבדה לו. בצעירותו ביקר בלובביץ' יחד עם אחיו מנחם מנדל והיה לחסידו של רבו של אביו - רבי שלום דובער שניאורסון מלובביץ', ובה'תרע"ד (1914) כששהה בבוברויסק לרגל חתונת אחיו דובער ביקר בחצרו של רבי שמריה נח שניאורסון, האדמו"ר מחב"ד - קאפוסט ונעשה חסיד בחצרו.
התחנך אצל אביו הרד"ץ והוסמך לרבנות על ידי האדמו"ר מהורניסטייפול והרב יחזקאל ליבשיץ, ומאז עסק גם בלימודים כלליים. בהיותו בן כעשרים התכתב בהלכה עם הרב אריה לייב האפט רבה של קונוטופ, וההתכתבות נדפסה בספרו של הרב האפט "דין ודברים".
בה'תרס"ב (1902) נשא את לאה בת משה מינצברג, סוחר עצים עשיר מצ'רקאסי. בתקופה זו כתב חוברת על "צרות ישראל" ובה תיאר את חוויית הנידון למיתה והחוברת אבדה, לימים כתב כי הוא משוכנע שחוברת זו הייתה הטובה מכל אשר כתב בימי חייו. בתחילה ניסה לעסוק במסחר, אך בה'תרס"ט נבחר ברוב קולות לרב העיירה נובוזיבקוב שבפלך צ'רניגוב, בחירתו התפרסמה בעיתון הד הזמן. על רבנותו בעיירה זו, הנהגתו ופסיקותיו כתב ברשימותיו ידידו הרב שלמה יוסף זוין, ששימש גם הוא כרבה של עיירה זו.
בתקופת רבנותו בנובוזיבקוב הוצעה לו משרת רבנות חשובה יותר, אך הוא דחה את ההצעה. באותה תקופה התפרסם כאשר כתב את חיבורו 'היהדות והדם' העוסק במשפט בייליס ומפריך את הטענות נגדו, וחולל רושם רב בציבור, הרב חן פעל וסייע לשחרורו של בייליס ונפגש עם עורך דינו.
פולין וצרפת.
בה'תרע"ט (1919), בתקופת המהפכה הקומוניסטית, ברח לפולין ועבר לדנציג שבגרמניה שם כיהן כרב העיר צופוט הסמוכה, ורב הקהילה הגרמנית בעיר הרב קלטר היה נוהג להיוועץ בו בהלכה. בתקופה זו היה בקשרי מכתבים עם רבי יוסף יצחק שניאורסון מלובביץ'. בגין חילוקי דעות עם תושבים נוצרה התנגדות לעומתו בדאנציג, והוא עבר לפריז שבצרפת, בעיתון "היינט" פורסם מאמר על עזיבתו ומחאה נגד אלו שגרמו לכך. בפריז כיהן ברבנות בבית הכנסת בו התפלל רבי מנחם מנדל שניאורסון מלובביץ' כששהה בעיר. כשהגיע לעיר הריי"ץ, היה הרב חן מי שדאג לאירוחו.
בה'תרצ"א (1931) הוציא את הספר "למנחמי", ובו דברים על ניחום ופטירה וסיפורים על אביו הרד"ץ חן ושורשי משפחת חן. הספר הצליח לרגש את הרב יצחק מאיר לוין מנהיג אגודת ישראל, שכתב עליו:
גם הרבי מלובביץ' ביקש מאחד מחסידיו שישלח לו עותק של "למנחמי".
ארץ ישראל.
בה'תרצ"ה (1935) עלה לארץ ישראל והתגורר בתל אביב שם היה מראשוני מתפללי בית הכנסת חב"ד ברחוב מונטיפיורי. בה'תרצ"ז (1937) עבר לירושלים והוזמן לכהן כרב 'בית המדרש הרמב"ם', הדבר פורסם בביטאון שערי ציון והוא התברך על מינויו בין היתר מפי הרב יחיאל מיכל טיקוצ'ינסקי.
בה'תרצ"ט (1939), כשנוסד המרכז לתרבות דתית שליד מחלקת התרבות בוועד הלאומי, נבחר לעמוד בראשו. לאחר קום המדינה המרכז הפך למחלקה לתרבות תורנית במשרד לענייני דת ומשרד החינוך והוא היה הראשון שעמד בראשה, בתפקיד זה החזיק עד ה'תשי"ד (1954). זלמן שזר, שהיה אז מבכירי הסוכנות היהודית סייע לו רבות בתפקידו זה.
בשנים ה'תש"א, 1941 - ה'תשי"ד, 1954 היה גם רב שכונת בית הכרם בירושלים. בהתכתבות הלכתית שניהל עם הרב הראשי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, כתב אליו:
באותה תקופה התגורר בשכונת רחביה, והוקם על שמו שיעור קבוע בחסידות בשם "חוגי חן" שהתקיים בביתו. בין משתתפי השיעור היו אישי רוח כזלמן שזר, מגיד השיעור הראשון היה הרב משה לייב שפירא ראש ישיבת תורת אמת, אחריו הרב חן, ולאחר פטירתו מסר את השיעור הרב שלמה יוסף זוין כשלאחריו המשיך הרב עדין אבן ישראל.
בעיתון "דבר" נכתב כי ברל כצנלסון ביקש לפרסם את כתבי הרב חן בהוצאת עם עובד, ויהודה לייב מיימון ביקש לפרסמם במוסד הרב קוק, אך "לא נסתייע הדבר" כלשונו.
בה'תשי"ח (1958) התפרסמו מודעות הקוראות להרצאתו המיועדת של הרב חן בשבת שובה בבית הכנסת ישורון, בנושא "מידות לתשובה". אך את הנאום הזה כבר לא נשא, מפני שבאותה שבת אושפז ונותח, למחרת, בט' בתשרי ביקר בחדרו זלמן שזר, ולמחרת ביום הכיפורים ה'תשי"ח נפטר.
הלווייתו יצאה מבית החולים זיו בדרכה לבית הקברות סנהדריה, ומילאה את רחובות הנביאים והרב קוק והיא סוקרה בכמה עיתונים כעיתון 'דבר'. בהלווייה השתתפו רבים מרבני ירושלים, הרב הראשי יצחק נסים, שרי ממשלה, חברי הנהלת הסוכנות, נציגי משרד החינוך והתרבות, ומזכירות מועצת פועלי ירושלים, הספידוהו ידידיו הקרובים הרב שלמה יוסף זוין וזלמן שזר. הותיר את אשתו לאה וילדיו דב ודבורה.
כשנה לאחר פטירתו הנציחה עיריית ירושלים את שמו ברחוב על שמו בשכונות קטמון וקריית שמואל, ברחוב נמצא בית קדימה.
ארכיונו מופקד במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.
כתביו והשקפתו.
הרב חן היה אנרכו-פציפיסט, גם בהקשר של המאבק היהודי-ערבי בתקופת קום המדינה. הוא דגל בהגותם של לב טולסטוי ופיוטר קרופוטקין, את האחרון כינה "צדיק העולם החדש".