פילוסופים תועלתנים רבים מבקרים את האתיקה הדאונטולוגית. ג'רמי בנתם, מראשוני התועלתנים, ביקר את הדאונטולוגיה על היותה גרסה מיופה של מוסריות עממית, וכי העקרונות הבלתי ניתנים להפרה שהדאונטולוגים מייחסים למשפט הטבע או לתבונה האוניברסלית הם עניין של דעה סובייקטיבית בסך הכל. ג'ון סטיוארט מיל טען כי הדאונטולוגים אינם יכולים להגדיר באופן מדויק אילו עקרונות מקבלים עדיפות כאשר ישנה התנגשות בין עקרונות שונים ובין זכויות שונות, ועל כן הדאונטולוגיה אינה יכולה להציע מדריך מוסרי מושלם.
מבקריו של קאנט.
אחד מהאתגרים הראשונים שהוצבו בפני המסקנות שאליהן הגיע קאנט הגיע מהפילוסוף השווייצרי בנז'מן קונסטן, אשר טען כי מאחר שאמירת האמת היא ציווי אוניברסלי, על פי התאוריות של קאנט אם יישאל אדם על ידי רוצח היכן מצוי קורבנו, עליו לספר לו את האמת. לאתגר זה נענה קאנט במאמר "על הזכות לכאורה לשקר ממניעים נעלים". בתגובה זו טען קאנט כי אכן זו חובתו של אדם לומר אמת אף לרוצח, טענה הסותרת את האינטואיציה המוסרית שחשים רבים.
קאנט טען שאמירת האמת לרוצח היא מעשה רצוי, מכיוון שלמעשה עצמו יש ערך, ללא קשר לתוצאותיו. לשקר לרוצח פירושו להתייחס אליו כאל אמצעי להשגת מטרה אחרת, דבר שאינו מוסרי מכיוון שמדובר בפעולה הפועלת לפי ציווי שאינו אוניברסלי. יתרה מכך, אין לדעת מה יקרה בעתיד. ייתכן שאם תשקר לגבי מקומו של הקורבן אותו מחפש הרוצח, תהיה אחראי לתוצאות השקר, אם ימצא הרוצח קורבן אחר במקום אותו חיפש את קורבנו המקורי, או אם יימצא הקורבן במקרה במקום אליו שלחת את הרוצח, כאשר חשבת שהוא נמצא במקום אחר. פילוסופים נאו-קנטיאנים מוסיפים כי בכל מקרה אין לך אחריות מוסרית למעשי הרוצח, והיא מוטלת על הרוצח בלבד. אם תאמר את האמת, יוכל הרוצח לחזור בו ולהחליט שלא לבצע את הרצח; אך לך אסור לבצע מעשה בלתי-מוסרי.
יש הטוענים כי גישתו של קאנט אינה יכולה להביא להכרעה במקרה של סתירה בין שני ערכים. למשל, כאשר עליך לגנוב על מנת לקיים הבטחה. קנטיאנים טוענים כי הבטחה לגנוב היא כשלעצמה מעשה שאינו מוסרי. העובדה כי אדם ביצע מעשה בלתי מוסרי בעבר אינה משחררת אותו מחובתו לנהוג באופן מוסרי בעתיד.
ניהול פרוייקטים
ניהול פרוייקט
ניהול פרויקט
תורת הזרימה
שערוך
מערכת בקרה
ניהול סיכונים
ניהול סיכונים הוא תהליך הקשור בניהול שוטף ומטרתו לאתר סיכונים/מפגעים, הערכת עוצמת הפגיעה/הנזק, תעדוף הטיפול בהם על פי העוצמה, הגדרת השיפור הנדרש וההשקעה הנדרשת לשיפור ובקרה על ביצוע פעילויות השיפור.
ניהול סיכונים הוא גם חלק מניהול פרויקטים, מתבצע בהכנת תוכנית הפרויקט ולכל אורך חיי הפרויקט, ונועד להפחית את השפעת הסיכונים על השגת יעדי הפרויקט במהלכו ובסופו.
סיכון מוגדר כגורם או פעולה העלולים להתרחש שלא על פי התכנון וכתוצאה ממנו ייגרם נזק, לעלות, לגוף, או לזמן. הסיכון נמדד על פי סבירות המימוש שלו, ברמה הטכנית, התוכניתית או הניהולית, ועוצמת הפגיעה כתוצאה מהכשל מחושבת בעלות, בביצועים או בזמן.
בניהולו של בנק, למשל, נדרש ניהול סיכונים בתחומים אחדים:
בישראל נדרשות חברות ציבוריות למנות אחראי על ניהול הסיכונים בחברה, ולציין בדיווחן לרשויות את חשיפתן לסיכוני שוק.
ניהול סיכונים מתבצע גם בחיי משפחה (לקיחת משכנתא והחזרתה) או יציאה לטיול בחורף.
ניהול סיכונים מתבצע גם בעבודת מטה מקדימה לפעולה מבצעית, אימון או תרגיל ביטחוני, אשר בה בוחנים מעבר לפעולות הנדרשות להשגת משימה גם את "עלות" הפעילות בהיבט חיי אדם, פציעות, נזק לרכוש / ציוד.
ניהול סיכונים הוא גם הבסיס לנוהל IRBCA המשמש כמתודולוגיה לטיפול בקרקעות מזוהמות בישראל.
הגדרה.
סיכון - אירוע שהתרחשותו עלולה לפגוע באדם או בארגון. הפגיעה עלולה להיות פגיעה בגוף או בנפש, פגיעה כספית או פגיעה תדמיתית.
ניהול סיכונים - תהליך בו מזהים סיכונים, מעריכים את משמעות התרחשותם ונערכים להתמודד איתם.
ניהול סיכונים בחברה עסקית - בניהול הסיכונים החברה תשאף לזהות ולהעריך באופן שוטף את מרחב הסיכונים לליבת הפעילות העסקית, תעריך את מידת הסבירות שלהם ופוטנציאל הנזק בהתממשותם, תתעדף את הטיפול במניעתם, תפעל לצמצם החשיפה אליהם ותגדיר את אסטרטגיה להתמודד איתם, אם יתרחשו.
סיווג סיכונים.
ניתן לסווג את הסיכונים למספר קטגוריות:
דוגמה: קריסת מערכות במרכז מחשבים.
דוגמאות: הפסד על השקעות בניירות ערך, פשיטת רגל של חברה.
דוגמאות: תאונות עבודה, תאונות דרכים, רעידת אדמה, שיטפונות.
דוגמה: פגיעה במוניטין המקצועי.
מחזור חיים של טיפול בסיכונים.
איתור עצם קיומם של סיכונים.
הערכת הסיכונים כמתואר בפיסקה המתייחסת לנושא בהמשך ערך זה. בנוסף לכך זיהוי תלויות ויחסים בינו לבין סיכונים אחרים. ניתוח תלויות בין סיכונים ניתן לבצע באמצעות טכניקות כגון ניתוח עצי כשל (באנגלית Fault Tree Analysis).
בחלק מהמקרים ההשקעה בהתמודדות עם הסיכון עשויה להיות גדולה מהנזק. במקרים כאלה לא נדרשת התמודדות עם הסיכון.
הערכת סיכונים.
לרוב נהוג להעריך את עוצמת הסיכון היחסית על פי מכפלה של ערך הסתברות האירוע בעוצמת ההשפעה של אירוע. את ערך ההסתברות נהוג להגדיר במדרג יחסי, כגון: 1 עד 5, ואת עוצמת ההשפעה אף היא נתונה כערך במדרג יחסי.
לחלופין, ערך להסתברות האירוע מוגדר על פי הערכה של פרמטר הסתברותי p לכך שהאירוע אכן יתרחש (כאשר הערך של פרמטר ההסתברות p הוא בין אפס לאחת), וערך עוצמת ההשפעה ניתן כפרמטר בעל מימד מוגדר.
אם נסמן את עוצמת הסיכון ב R, את הסתברות ההתרחשות של האירוע ב p ואת עוצמת ההשפעה ב L נקבל
formula_1
לרוב, קשה לבצע הערכה בעלת משמעות של הערכים מספריים עבור הסתברות ועבור עוצמת ההשפעה. כדי לבצע הערכות מסוג זה נדרש מאגר נתונים מספיק גדול. למשל חברות הביטוח מבצעות הערכות של ההסתברויות לביצוע תאונות (עבור נהגים מסוגים שונים) וכן את העלות הצפויה של תאונות מסוגים שונים. על סמך הערכות אלו מבוצע חישוב של הפרמיה הנדרשת מהנהג.
במקרה זה מבוצע שקלול של מספר אירועים, הסתברותם ועוצמת השפעתם:
formula_2
יישום חוקי מרפי לניהול סיכונים הנדסיים.
אחת הגרסאות לחוק מרפי טוענת כי אם קיים דבר היכול להשתבש, הוא ישתבש ובעיתוי הגרוע ביותר. לפיכך, יש להיערך בתכנון הפעילות לשיבוש אשר כזה. משמעות היישום של עקרון זה היא שערך ההסתברות המיוחסת לאירוע הוא תמיד p=1, האירוע יתרחש. דהיינו, כאשר מבצעים תכנון הנדסי של פעילות, ובפרט פעילות הנדסית בעלת סיכון, כגון בתוכניות חלל, לא ניתן לבצע הערכה של עוצמת הסיכונים R על פי הסבירות לסיכון, אלא צריך להתמקד בהפחתה של עוצמת ההשפעה L, כך שאם האירוע אכן יתרחש, הוא לא יהיה קטסטרופלי.
ניהול סיכונים מופיע פעמים רבות בהקשר עסקי-פיננסי. למעשה, יכולתו של ארגון למקסם את שרשרת האספקה שלו, תוך מזעור הסיכונים היא זו שתבטיח את הישרדותו לאורך זמן. הסיכונים האפשריים הולכים ומתרבים והשפעותיהם על הארגון מתעצמות ככל ששרשרת האספקה הופכת סבוכה יותר. ניהול סיכונים רציף ומשולב מההתחלה בפעילות העסקית, הכרחי להקטין את הסיכונים בארגון לרמה הרצויה בצורה כלכלית.
אד הוק
אָד הוֹק (מלטינית: Ad hoc; מילולית: "לצורך כך", "לעניין זה") הוא כינוי להחלטות, לפעילות ולמעשים נקודתיים שנעשו כדי לתת מענה לצורך מסוים ומוגדר (ולא כללי).
וַעדת אד הוק היא ועדת-שעה, ובגמר פעילותה היא מתפזרת. לעיתים מוקמים אד הוק ארגונים ומשלחות, הנדרשים לטפל בסוגיה לאומית או בינלאומית. לעיתים משתמשים בצירוף ככינוי להחלטות שהתקבלו (או מעשים שנעשו) בחופזה, ללא שקילה מעמיקה של הנסיבות – או כפתרונות זמניים ומאולתרים. הצירוף עשוי לתאר את הפועל: "הוועדה הוקמה אד הוק" (כלומר: הוועדה הוקמה לפי צורך השעה או לפי צו השעה).
במדע ובפילוסופיה.
"השערת אד הוק" היא הנחה בלתי-מוכחת אשר נוסחה במיוחד כדי לפצות על תאוריה מדעית שהתוצאות האמפיריות (ניסיוניות) דווקא סותרות את ניבוייֶהָ (ולכן היא עלולה להיזנח). ואולם ככל שתאוריה מדעית מתבססת על השערות אד הוק ועל טיעונים בלתי מוכחים (ש"מחפים" על פערים בין תחזיותיה למציאות), כך גדלות הספקנות כלפיה ומורכבותהּ.
לא כל השערת אד הוק שגויה בהכרֵחַ, ויש שהשערות אלה הוכחו כנכונות שנים לאחר שהונחו; כאלה היו השערתו של מקס פלאנק אשר הניחה את הבסיס לפיזיקה הקוונטית והשערתו של אלברט איינשטיין בדבר קיום הקבוע הקוסמולוגי.
אוסוואלד מוסלי
סר אוסוואלד מוסלי (באנגלית: Oswald Mosley; 16 בנובמבר 1896 - 3 בדצמבר 1980) היה פוליטיקאי בריטי הידוע כמייסד "איגוד הפשיסטים הבריטי"; היה השישי בנושאי תואר ברונט שעבר במשפחתו משנת 1781.
רקע משפחתי, ילדות ונעורים.
משפחתו של מוסלי הייתה ממוצא אנגלי-אירי. הענף המסוים אליו השתייך מוסלי היה בעל אחוזות בסטפורדשייר. בילדותו נפרדו הוריו, והוא גדל לסירוגין אצל אמו ואצל סבו מצד אביו, סר אוסוולד מוסלי, הברונט הרביעי.
הוא למד בווינצ'סטר קולג' ובמכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת בצבא הבריטי וקיבל דרגת קצונה. הוא לחם בחזית המערבית, ולאחר מכן שירת כתצפיתן מוטס. נפצע בהתרסקות מטוס וסבל מצליעה מאז. לאחר החלמתו שב ללוחמת החפירות, בטרם היה כשיר לכך. לאחר שסבל מהתעלפויות כתוצאה מכאביו הועבר לתפקיד עורפי, בו שימש עד לסוף המלחמה.
בחירתו לפרלמנט.