יזם הנדל"ן הנודע ריצ'רד "ביג דיק" קזבלנקס מפרסם קמפיינים לחקיקת חוקי היופי בעיר; ובעלי עסקים מקומיים מוחים על ההוצאה הסבירה של קיום חוקים כאלה. בינתיים ורוניקה דוחה הצעת נישואין מלוגן, שחוזר לאחר שהות ממושכת בחוץ לארץ בשל שירותו הצבאי.
כאשר מופצץ מוטל על שפת הים, נשכרים בני משפחת מארס לחקירה על ידי חבר הקונגרס דניאל מאלוף, שארוסתו של אחיו נהרגה בפיצוץ. ראש רקטל מקסיקני, שאחיינו גם היה קורבן להפצצה, שולח שני מתנקשים, אלונזו ודודי, כדי לאתר ולהרוג את המחבל. פן אפנר, חובב פשע אמיתי, שנפצע בפיצוץ, ושך את תשומת הלב אליו כאשר מאשים חבר הקונרס מאלוף בפשע המדובר. בתו של בעל המוטל המנוח, מאטי רוס, חוקרת בעצמה; ורוניקה בסופו של דבר לוקחת אותה תחת חסותה במטרה לפקח עליה. ורוניקה מתיידדת גם עם בעלת מועדון הלילה ניקול מאלוי, ומדי פעם מתייעצת עם פן ומועדון חקירות הפשע החובבים שלו. בין היתר, החבר לשעבר של ורוניקה, ליאו דמאטו, סוכן FBI, מגיע לחקור את המקרה. הפלירטוט שלו עם ורוניקה גורם לה בסופו של דבר להבין עד כמה היא מעריכה את מערכת היחסים שלה עם לוגן. היא מאבדת את חברותה עם ניקול כשהיא מתוודה שניקול חשודה בתיק ומטרידה את משרדה, ומחליטה לקבל את הצעת הנישואים של לוגן.
ריקסי מרקוס
ריקסי מרקוס (Rixi Markus) (27 ביוני 1910 - 4 באפריל 1992) הייתה שחקנית ברידג' יהודית בריטית.
ביוגרפיה.
מרקוס נולדה כאריקה שרפשטיין למשפחה יהודית אוסטרית מגורה הומורה (כיום ברומניה).
בשנת 1916 ברחה מרקוס יחד עם משפחתה לווינה שבאוסטריה עקב התקדמות הכוחות הרוסיים במלחמת העולם הראשונה. עם כניסת הגרמנים לאוסטריה בשנת 1938 ברחה ללונדון, שם השתקעה.
מרקוס הייתה ידועה כאחת משחקניות הברידג' הטובות ביותר. היא זכתה חמש פעמים באליפות העולם ומספר פעמים רב באליפות אירופה. היא כתבה ספרים ואף זכתה בתואר מהמלכה אליזבת השנייה על פועלה.
בלעין
בִּלְעִין (ערבית: بلعين) הוא כפר פלסטיני, הנמצא מזרחית למודיעין עילית, ב"שטח B", שבשליטה אזרחית של הרשות הפלסטינית. בכפר כ-1,800 תושבים, המתפרנסים בעיקר מחקלאות.
המשפחות ("חמולות") העיקריות בכפר הן אבו רחמה, ח'טיב ובורנאת.
הכפר התפרסם בעיקר בגלל המאבק הממושך נגד הקמת גדר ההפרדה בסמוך אליו.
היסטוריה.
לפי עדויות ארכאולוגיות אזור הכפר מיושב החל מתקופת הברזל בארץ ישראל. בשטח הכפר וסביבתו מספר אתרים ארכאולוגיים. חרבת אבו א-דנין ממערב, בה נחשפו שרידי מבנים, מספר, בורות מים, חלקי עמודים ומשקלת בית בד אבני מפתן במסגרת חפירות הצלה של רשות העתיקות. לפני בנייה במקום של ההתנחלות מודיעין עלית. וח'רבת נג'מת מרים, בה ביקר בשנת 1870, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן וכתב:
כמו שאר הארץ עבר הכפר לשלטון האימפריה העות'מאנית בשנת 1517 והיה חלק מה"נחיה" (תת-מחוז באימפריה העות'מאנית) של רמלה.
בתקופת המנדט הבריטי.
בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת רמלה.
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט, בבלעין הייתה אוכלוסייה של 133נפש, כולם מוסלמים. במפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל היו בכפר 66 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 166 תושבים, כולם מוסלמים.
בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 210 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 3,992 דונם, אשר מתוכם 800 דונם לגידולי דגנים.
בשליטת ירדן.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, עבר משליטה בריטית לירדנית. בעקבות קביעת הגבול בין ירדן וישראל כ-500 מטר ממערב לכפר, איבד הכפר כ-60% מאדמותיו החקלאיות.
בסקר האוכלוסין הירדני משנת 1961 נמנו בכפר 365 תושבים.
לאחר 1967.
בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.
בעקבות הסכם אוסלו, 51.4% מאדמות הכפר נמצאות בשטח B, ו-48.6% הנותרים נמצאים בשטח C.
באפריל 2016 חנך השר וליד עסאף תערוכת כבוד בכפר בילעין, לשהידים-מחבלים שהיו שותפים בגל הטרור בשנים 2015-2016. בתערוכה הונצחו בין היתר ענן אבו סבחה מקלנדיה, שרצח את ראובן בירמכר ועופר בן ארי בשער יפו בירושלים. באירוע השקת התערוכה השתתף גם אביו של המחבל בהא עליאן, מג‘בל מוכבאר, שרצח שלושה יהודים בקו 78 בשכונת ארמון הנציב בירושלים שתמונתו הוצגה בתערוכה.
פרשת הקרקעות.
בשנת 1991 פנתה "הקרן לגאולת הקרקע" אל פליאה אלבק, שכיהנה כמנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, בבקשה לרשום 780 דונם מאדמות פרטיות של תושבי בלעין כאדמות מדינה. הבקשה לא הסתמכה על מסמכים אלא על תצהיר כי הקרן רכשה את השטח אך אינה מעוניינת לבצע רישום בטאבו על שמה. על אדמות אלו הוקמה ההתנחלות "קריית ספר" שיועדה לציבור החרדי, שבהמשך התפתחה לעיר מודיעין עילית. סך הכל, הקצתה המדינה לקרן לגאולת קרקע, בחינם, קרקע בת 1,250 דונם במודיעין עילית. הקרן התקשרה עם יזמים פרטיים לפיתוח היישוב. בהם החברות סולל בונה וחפציבה שבנו כ-2,000 דירות, ודניה סיבוס שבנתה 2,500 דירות.
בתחילת שנות ה-2000 יזם איש העסקים שמואל עינב את פרויקט "מתתיהו מזרח", פרויקט הרחבה של מודיעין עילית. לטענתו רכש במקום, יחד עם שותפים זרים, כ-1,300 דונם. תושבי בלעין טענו שמעולם לא מכרו קרקעות במקום, ועתרו לבג"ץ. בעקבות טענה זו הכריזה מדינת ישראל על חלק מהשטח כאדמת מדינה, וחלקן הופקע לטובת הקמת גדר ההפרדה. בפברואר 2007 הלבינה מועצת התכנון העליונה במנהל האזרחי את הפרויקט, לאחר שנבנו בו 42 בנייני מגורים ובהם כ-1,500 דירות.
המאבק נגד גדר ההפרדה.
הכפר התפרסם בתחילת המאה ה-21 בגלל המאבק נגד הקמת גדר ההפרדה בסמוך אליו. גדר ההפרדה באזור מותירה מחוץ לכפר 1,647 דונם מתוך 4,085 דונם הנכללים באדמות הכפר לפי החלוקה המנדטורית של אדמות הכפרים, מתוכם 678 דונם בבעלות פרטית והשאר אדמות מדינה.
החל מחודש ינואר 2005 מנהל הכפר מאבק כנגד גדר ההפרדה. המאבק כלל עתירה לבג"ץ, שבה נקבע שהגדר באזור תוכננה ונבנתה כך שתאפשר את הרחבתה העתידית של מודיעין עילית ולאו דווקא לפי שיקולים ביטחוניים. לכן קבע בג"ץ שיש לפסול את תוואי הגדר.
המאבק כולל הפגנות הנערכות בכפר מדי יום שישי, שבהן לוקחים חלק תושבי הכפר והכפרים הסמוכים, וכן מבקרים מבחוץ: פלסטינים מיהודה והשומרון, ישראלים, בעיקר פעילי שמאל רדיקלי, פעילי קבוצת אנרכיסטים נגד הגדר ופעילים בינלאומיים כגון תנועת הסולידריות הבינלאומית.
גאוגרפיה.
צמוד לכפר ממערב ממוקמת שמורת הטבע אלוני בילעין, בה 160 עצי אלון מצוי ומספר עצי חרוב, המהווים שריד ליער האלונים שכיסה עד אמצע המאה ה-19 את השפלה ומורדות השומרון, ששרד בזכות קבר שיח' איברהים שהיה במקום.
מערכת החינוך בישראל
בחילה
בחילה או קֶבֶס היא תחושת מחנק וחוסר נוחות בחלקו העליון של חלל הבטן, המחוללת דחף להקיא.
גורמים.
בחילה עלולה להוות תסמין של מצבים ובעיות רפואיות שונות, לרבות תנועה מהירה (למשל ברכב או במתקן שעשועים), "בחילת בוקר" בשעת היריון, אלרגיות, זיהומים נגיפיים (ויראליים) ומחלות אחרות. בנוסף, זוהי תופעת לוואי של תרופות רבות, טיפולים כימותרפיים, אנטיביוטיים וסמי הרדמה.
בחילה עלולה לנבוע גם ממצבים נפשיים, לרבות מתח נפשי ודיכאון. אנשים מסוימים עלולים אף לחוש בחילה למראה דבר-מה אותו הם תופסים כדוחה או מגעיל. לריחות חזקים ודוחים עשויה להיות השפעה דומה. סיבות נוספות להופעת תחושת הבחילה הן מזון מעובד, חוסר איזון במיקרוביום, מחלת ההחזר הוושטי ועוד.
בעוד שבחילות והקאות לטווח קצר אינן מזיקות כשלעצמן, הן עלולות לאותת על קיומה של מחלה חמורה יותר. כשלבחילה נלוות הקאה למשך זמן ממושך, קיימת סכנת התייבשות (נוכח אובדן הנוזלים) ו\או חוסר איזון אלקטרוליטי.
טיפול.
טיפול סימפטומטי בבחילות ובהקאות עשוי לכלול הימנעות זמנית ממזון מוצק. בדרך כלל זוהי שיטה יעילה, שכן הבחילה כמעט תמיד גורמת לאובדן תיאבון. שתיית מזון נוזלי אף מטפלת ביעילות בסכנת ההתייבשות.
טיפול באמצעות מזון ושתייה.
ניתן לטפל בתחושת הבחילה בעזרת מוצרי מזון ושתייה הנמצאים בהישג יד. בין המאכלים, זנגביל העוזר בהפחתת בחילות עקב הריון וכימותרפיה, נענע יעילה בהפחתת תחושת הבחילה הנובעת מטיפול כימותרפי וקינמון המקל על תחושת הבחילה בעקבות כאבי מחזור. בין מוצרי השתייה המקלים גם הם על תחושת הבחילה, משקאות ספורט המכילים אלקטרוליטים (מינרלים). בנוסף, להקלה בבחילות מומלץ לאכול מאכלים עשירים בחלבון, להימנע משתייה מוגזת ומאכילת מאכלים חריפים או מתובלים.
טיפול באמצעות דיקור סיני.
דיקור סיני הוא טיפול יעיל להפחתת בחילות בוקר לנשים בהריון, בחילות במהלך נסיעה, בחילות לאחר ניתוח או בחילות עקב טיפולי כימותרפיה. טיפול בדיקור אינו מזיק והוא נעשה על ידי החדרת מחט דקיקה לעומק של כ-5 מילימטר מתחת לפני העור. על ידי החדרת המחט בנקודות מסוימות רבות בגוף המשפיעות על מערכת העיכול העליונה, תחושת הבחילה משתפרת. נקודת הדיקור P6 הנמצאת בחלק הקדמי של שורש כף היד מאוד יעילה בעיקר בהפחתת הבחילות והקאות מתנועה.
שרוליק
שְׂרוּלִיק, ובכתיב המקורי ישראליק (ההגייה זהה; זהו שם חיבה אשכנזי לשם "ישראל"), הוא דמות מצוירת המסמלת את מדינת ישראל, פרי יצירתו של הקריקטוריסט והמאייר דוֹש (קָרִיאֵל גַרדוֹש), ניצול השואה שעלה לישראל מהונגריה, אשר הופיעה במשך שנים רבות בקריקטורות שפרסם ב"מעריב".
תכונותיו של שרוליק.