ארז פריש נולד בישראל והתחנך בבריטניה. בעל תואר ראשון במשפטים ותואר שני בעיתונאות. פריש עבד ברשת "סקאיי" הבריטית, ולאחר-מכן במחלקת "SHOWBIZ" באותה הרשת. בהמשך עבד עבור רשתות זרות - ABC האמריקנית, TF1 הצרפתית, ומקומיות בבריטניה. הוא התמקצע בתחום והפקת כתבות במזרח התיכון ובאירופה.
בשנת 2002 החל לעבוד ברשת ה-BBC, ובמקביל החל לעבוד לראשונה בתקשורת הישראלית - ככתב ביומן חדשות החוץ של קול ישראל. לאחר מכן מונה לכתב חדשות ערוץ 10. כיום הוא מתפקד כעיתונאי מקומי בלונדון ובמקביל משדר וכותב עבור התקשורת הישראלית (גל"צ, רייטינג).
אמירים
אֲמִירִים הוא מושב וכפר נופש צמחוני בגליל העליון, הדוגל בחקלאות אורגנית. שייך למועצה אזורית מרום הגליל.
הקמה ואידאולוגיה.
בשנת 1950 הוקם במקום כפר עבודה בשם "פרוד עילית" על ידי עולים מתימן, אולם הוא ניטש לאחר כשנתיים. המושב התאחד מאוחר יותר עם מעברת העולים "פרדיה", ונקרא "שפר". ב-1956, בעקבות שינוי תוואי הכביש לצפת, הופרד לשני מושבים "אמירים" ו"שפר". בשנת 1953 שוכנו מספר משפחות עולי מרוקו אשר מתגוררים במושב עד היום.
בשנת 1958 קבוצת צעירים בעלי מודעות בריאותית, בין השאר ניצולי שואה כמו דוד בר מאיר (וקטור), שהתארגנו סביב אגודת הצמחונים והטבעונים התל אביבית, מתוך כוונה להקים, בעזרת הסוכנות היהודית ותנועת המושבים, יישוב ראשון מסוגו בארץ בו יקדמו תזונה בריאה, צמחונית-טבעונית, הימנעות מעישון, מריסוסים כימיים וכו'.
בשל האופי הצמחוני של אמירים, לא מביאים לאמירים מוצרי בשר ודגים, לא מעשנים או אוכלים בשר במסעדות, בחצרות הבתים, בצימרים ובמקומות ציבוריים.
תעסוקה.
על פי התוכנית, יועד המושב ל-65 משפחות שיעסקו במטעים, גידולי שלחין ובעל וגידול צאן.
כיוון שהתושבים סירבו להתפרנס מתעשיית בשר כמו מושבים רבים אחרים, ובזכות הקרבה לצפת שהייתה אטרקציה תיירותית חשובה באותה תקופה, החליטו תושבי המקום להקים במקום צימרים לתיירים, והמושב היה בין הראשונים לקיים צימרים ודוגמה למושבים אחרים ולמוסדות המיישבים. 13 צימרים ראשונים נפתחו לשימוש באמירים בשנת 1965 ובעקבות ההצלחה תוכנן להקים במושב בשנת 1969 20 צימרים נוספים, בריכת שחייה ואולם נופשים, במימון אגודת הכפר, הסוכנות היהודית ומשרד השיכון.
ענף ההארחה בצימרים התפתח, ורבים מתושבי המקום מציעים צימרים ושירותי נופש. המושב מכיל כמה מסעדות צמחוניות, אשר מתמחות במזון בריאות מסוגים שונים. ארוחות הבוקר המוגשות בצימרים הן כשרות ולרוב הצימרים יש פלטת שבת ומיחמים.
אתרים ושירותים ביישוב.
ביישוב שני מצפים המשקיפים על אזור הכנרת: "מצפה מנחם" ע"ש , טייס בן המקום שנפל במלחמת יום הכיפורים, ו"מצפה כנרת". בפסגת הר מצפה הימים שמעל היישוב, מצפה על שם סרן עומרי טל ממגלן, ובה תצפית 360 מעלות. בקיץ מתקיימים במצפה כנרת (בימי שישי, כשעה לפני כניסת השבת) ערבי מוזיקה הפתוחים לקהל בהרכבים שונים של הנגנים: עשהאל שריר, אורי פילר ועודד שוב-תוויאור.
בנוסף ביישוב הוקם "גן הפסלים באמירים", הנמצא בתוך חורש טבעי ייחודי, ובו פסלים הושאלו על ידי מוזיאון ישראל. הפסלים מפוזרים בתוך החורש והם מהווים אטרקציה תיירותית ללא תשלום. הגן הוקם עם ציון 30 שנה ליישוב והוא מטופח על ידי תושבי היישוב.
אמירים קרובה מאוד לקבר רבי שמעון בר יוחאי וביישוב קיים בית כנסת פעיל. בריכת שחייה חצי אולימפית עומדת לרשות התושבים. במושב קן של הנוער העובד והלומד.
תושבים ידועים.
אחד התושבים הנודעים של המושב בשנותיו הראשונות היה חבר הכנסת ישראל גורי ובית העם במושב קרוי על שמו. תושבים מפורסמים נוספים הם: פרופ' ישראל המאירי, סופר וזוכה פרס היצירה מקרן ראש הממשלה, ד"ר גדעון רון, כותב הערך 'רפואה לא קונבנציונלית' באנציקלופדיה העברית; ושחקן הכדורסל דורון שפר. במושב התגוררו בעבר: הזמרת מיקה קרני, הזמר מוש בן ארי עם להקת שבע, ושחקן הכדורסל בן המקום יהונתן שולדבראנד.
סרטבישיים
סרטבישיים (שם מדעי: "Thomisidae"), משפחת עכבישים המזכירים בצורתם סרטנים: שני זוגות הרגליים הקדמיות ארוכות מן היתר ומזכירות את צבתות הסרטן; הגוף קצר, וההליכה מתבצעת גם לצדדים ולאחור כמו הסרטן. אין להם קשר ביולוגי לסרטנים.
מרבית הסרטבישים אינם אורגים רשת. הם מסתווים בצורה אופיינית למין ואורבים לטרפם על צמחים, פרחים, גזעי עצים או על הקרקע.
סמל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה
סמל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה הוענק לטריטוריה בשנת 1952 עת הייתה שטח חסות של איי פוקלנד (יחד עם איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים).
הסמל הוא שלט אצולה שבמרכזו לפיד בוער על רקע גלים המייצגים את הים. התומכים הם אריה מוזהב המסמל את הממלכה המאוחדת ופינגווין קיסרי המייצג את בעלי החיים של הטירטוריה. האריה עומד על קרקע עשב, והפינגווין על מדף קרח.
על הכתר מופיעה ספינת המחקר דיסקברי- ספינת המחקר של רוברט פלקון סקוט וארנסט שקלטון במסעם הראשון לאנטארקטיקה.
מתחת למגן האבירים מופיע המוטו של המשלחת הבריטית האנטארקטית "מחקר וגילויים" ("Research and Discovery").
המוטו מופיע על דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה.
אמירים (תוכנית מצטיינים במדעי הרוח)
תוכנית אמירים היא תוכנית תלת-שנתית לסטודנטים מצטיינים לתואר ראשון של הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית, בהיקף של תואר דו-חוגי. התוכנית נלמדת בנוסף לתואר ראשון אחר בהיקף של תואר דו-חוגי לפחות. בתוכנית לומדים כ-25 סטודנטים כל שנה. התוכנית מיועדת לסטודנטים הצפויים להמשיך בלימודים לתארים מתקדמים, ונועדה להעניק להם כלים להצלחה בעולם האקדמי. את התוכנית הקימה ב-1989 פרופסור רות כ"ץ, וראש התוכנית, נכון ל-2021, הוא פרופ' אייל ג'יניאו.
תוכנית הלימודים.
הלימודים בתוכנית אמירים פרושים על פני שלוש שנים, וכוללים קורסים הבנויים במיוחד לתוכנית ומועברים על ידי מרצים מובילים מהאוניברסיטה העברית. הלימודים מתקיימים במתכונת מיוחדת: הם פתוחים רק לתלמידי התוכנית, ומועברים בקצב קריאה ולימוד גבוה בהרבה מהמקובל באוניברסיטה. קבוצת הלימוד הקטנה, המאפשרת לתלמידים לשאול שאלות ולהביע את דעתם, נועדה ליצור דיון פורה בין הסטודנטים - הבאים מתחומי לימוד שונים - למרצה. במהלך השיעורים נוכח מתרגל, לרוב בוגר התוכנית הלומד לתואר מתקדם, ועוזר למרצה בתחומים אדמיניסטרטיביים ואקדמיים. רוב השיעורים בתוכנית הם שיעורים מתחומים שונים במדעי הרוח, אולם לעיתים נלמדים שיעורים מתחומי מדעי החברה, מדעי הטבע ולעיתים אף מתחום המתמטיקה. בסיום כל קורס נדרשים הסטודנטים להגיש עבודה מסכמת, הנדרשת לעמוד בסטנדרט גבוה בהרבה מהמקובל בלימודי התואר הראשון. חלק מן העבודות מורחבות להיקף של עבודות סמינריוניות, ולפחות אחת מהן מוגשת בשפה האנגלית. המבנה המיוחד של תוכנית הלימודים, בו מושם דגש רב על כתיבה רהוטה ומנומקת, נועד להכין את הסטודנט להמשך דרכו כחוקר בתחום מדעי הרוח. בנוסף לתכנים הייחודיים של התוכנית, נדרש כל סטודנט המשתתף בהּ ללמוד שפה נוספת עד רמת מתקדמים, שמושגת בדרך כלל אחרי שנתיים של לימוד השפה באוניברסיטה.
תוכנית אמירים קיימת גם בבתי ספר יסודיים וחטיבת ביניים, כשהמטרות של התוכנית להעמיד בפני התלמידים המצטיינים אתגרים ומשימות המתאימים ליכולותיהם הגבוהות ולנטיותיהם האישיות.
ייחודה של התוכנית.
ייחודה של תוכנית אמירים לעומת תוכניות לימודים אחרות באקדמיה הישראלית הוא במגוון הרחב במתכוון של נושאים הנלמדים בה. גישה זו באה על רקע מגמת ההתמחות וההתמקדות של מקצועות החקר האקדמיים, ונועדה להעניק לבוגר התוכנית זווית ראייה מחקרית רחבה. כך למשל, תלמיד לתואר מתקדם בהיסטוריה שלמד בתוכנית במסגרת לימודיו לתואר ראשון, מקבל כלים לניתוח תרבותי, ספרותי ופילוסופי שאינם נלמדים במסגרת תוכנית הלימודים הרגילה בהיסטוריה.
קבלה ומלגה.
ההרשמה לתוכנית אמירים פתוחה למועמדים בעלי ציונים גבוהים מעל רף מסוים שהתקבלו ללימודי התואר הראשון באוניברסיטה העברית, או לסטודנטים שסיימו את שנת הלימודים הראשונה באוניברסיטה בהצטיינות. המועמדים לתוכנית מתבקשים לכתוב קטע טקסט קצר בו נדרשת הפגנה של רהיטות ויכולת ניתוח. לאחר מכן מזומן המועמד לוועדת קבלה הכוללת את סגל המרצים והמתרגלים של התוכנית. בוועדת הקבלה נדרש הסטודנט לענות על שאלות הנוגעות לקטע הכתיבה שהגיש ולנושאים כלליים אחרים. תשובת הוועדה נמסרת למועמד לקראת פתיחת שנת הלימודים. כל הסטודנטים בתוכנית זכאים לפטור מלא משכר לימוד באוניברסיטה במשך שלוש שנות לימודיהם בתוכנית, שכולל הן את שכר הלימוד עבור קורסים בתוכנית והן את שכר הלימוד עבור הקורסים האחרים בתואר ראשון. בעבר קיבלו הסטודנטים בתוכנית מלגת קיום שנתית בסך 500 דולר, שחלוקתהּ בוטלה בשנים האחרונות.
יפרוחית
יפרוחית, או סרטביש הפרחים (שם מדעי: "Thomisus onustus"), היא עכביש ממשפחת ה"סרטבישיים" או "העכבישים הסרטניים".
היפרוחית אינה אורגת רשת קורים לציד. היא מסוגלת לשנות לאט את צבעה בין הגוונים צהוב, לבן וורוד, בהתאימה את הצבע לצבע הפרח עליו היא אורבת לטרפה. חרקים נוחתים על הפרח בלי להבחין בה, והיא תופסת אותם ברגליה הקדמיות ומיד מתחילה להיזון מהם.
ש&quot;ש
מוזיאון המלחמה הקיסרי
קזוס בלי
קומונר
קוֹמוּנָר הוא מונח הנגזר מהמילה "קומונה" ומתאר אדם החי בקומונה בשיתוף עם אחרים. במדינת ישראל, משמש המונח בעיקר לתיאור ש"ש (נערים הדוחים את גיוסם לצה"ל בשנה כדי לעבור שנת שירות) המדריכים בתנועות נוער שונות, וחיים על פי רוב במסגרת של קומונה או "חוות הכשרה". בהיסטוריה שימש המושג גם על מנת לתאר את אנשי הקומונה הפריזאית משנת 1871.