בשנת 1998 שוחררה גרסת דמו חינמית של "כוכב כחול". גרסת הדמו מאפשרת לשחק רק במטוס הלביא ורק במשימה אחת, על מנת להמחיש את חוויית המשתמש במשחק.
קורלי
בריאן ברטון
תודעתו של זנו
תודעתו של זנו (באיטלקית: "La coscienza di Zeno") הוא רומן מאת הסופר האיטלקי איטלו זבבו שנכתב בשנת 1923.
עלילה.
זנו קוזיני מחליט להפסיק לעשן וכסיוע לכך מנסה להיעזר בטיפול פסיכואנליטי. בהישמעו לעצת המטפל, מעלה על הכתב את האירועים המשמעותיים בחייו: סופו הכואב של האב, אשר לאחר שפירש באופן שגוי תנועה של הבן, מרים עליו את ידו רגע קט לפני מותו; הקנאה בחברו גווידו; הנישואים עם אחת האחיות מאלפֶנטי, זו שמצאה חן בעיניו פחות; התאבדותו של גווידו; היחסים עם קרלה ג'רקו, נערה ענייה, בה מואס עד מהרה. בשורש המשותף לכל המאורעות הללו מתגלה אישיות רפת-רצון, אשר אינה מסוגלת לקחת חלק פעיל בחיים. אישיות אשר משמשת סמל למחלת ההתחמקות וההימנעות חשוכת המרפא של האדם המודרני. שורותיו האחרונות של הרומן מכילות נבואה אודות "אסון שכמותו עוד לא נשמע" אשר ישמיד, אולי, אף את שורשי החולי המזינים את האנושות ובכך יביאה לידי ישועה.
הספר ראה אור בעברית בהוצאת כרמל בשנת 1988.
שחרור מושהה
שחרור מושהה היא טכנולוגיה שבה משתחררים כימיקלים כלשהם באופן הדרגתי ולאורך זמן רב. השימושים העיקריים הם בחקלאות ובתעשיית התרופות. בחקלאות משתמשים בטכנולוגיה לשמירה על ריכוז קבוע למדי של דשנים (או של חומרי הדברה) בקרקע, כך שאפשר להוריד את תדירות הדישון. בתעשיית התרופות טכנולוגיה זו מאפשרת שליטה בריכוז התרופה בגוף לאורך זמן רב יחסית.
בתעשיית התרופות הצורך העיקרי שהטכנולוגיה עונה עליו הוא שמירה על ריכוז קבוע של החומר הפעיל בתרופה בגוף האדם, מבלי צורך בנטילת התרופה פעמים רבות במועדים קבועים. בעיית נטילת התרופות והמינונים עולה כסף רב למדינות המפותחות. ההערכות הן שבארצות הברית נטילת תרופה במינון שגוי היא הגורם ל-25% מהפניות לבתי חולים. לכן תחום זה מקבל תנופה רבה בשנים האחרונות, בד בבד עם התפתחות הנדסת הפולימרים.
השמירה על ריכוז קבוע של חומר פעיל מושגת על ידי שימוש בפולימרים שמתכלים ומתמוססים בגוף האדם (בדרך כלל נפלטים בשתן) בקצב איטי. לכידת החומר הפעיל בתוך הפולימר גורמת לשחרור החומר הפעיל בקצב שבו מתפרק הפולימר, וכך נשמר ריכוז יחסית קבוע (אך לא קבוע לגמרי) של החומר הפעיל בגוף.
בתרופות החדישות ביותר שבהן משתמשים בשחרור מושהה, מסיסות החומר הלוכד את החומר הפעיל משתנה בהתאם להימצאותם של חומרים מסוימים בסביבה (בדרך כלל מערכת הדם). לדוגמה, פולימר שלוכד בתוכו אינסולין עבור חולי סוכרת, כאשר מסיסותו של הפולימר הלוכד יורדת כאשר ריכוז האינסולין מסביבו עולה. באופן זה קצב שחרור האינסולין דווקא אינו קבוע אלא הוא משתנה בזמן, באופן ששומר על ריכוז קבוע של החומר בדם.
דוגמה לשימוש חקלאי היא הדברת הפטרייה בוטריטיס שתוקפת ענבים וירקות שונים. כדי להילחם בפטרייה מפזרים את המלח סודיום מטאביסולפיט. כאשר המלח סופח בהדרגה מים מהלחות שבאוויר הוא מתפרק ופולט לאיטו גופרית דו-חמצנית שמונעת את התפתחות הפטרייה.
בקרוב יקרה לך משהו טוב
בקרוב יקרה לך משהו טוב הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של אייל שיראי. הסרט יצא לאקרנים בשנת 2006. הסרט זכה בפרס אופיר לשחקן משנה (עבור אסי דיין) והשתתף בפסטיבל הקולנוע בקאן שבצרפת.
עלילה.
הסרט מבוסס על סיפור באותו שם של עוזי וייל שהתפרסם בספרו "ביום שבו ירו בראש הממשלה". העלילה עוקבת אחר אילן (אדם הירש), ילד בן 14, אשר בורח ממושב ביתו בחיפוש אחר אחותו בת ה-22, דליה (טינקרבל), שמתגוררת בחיפה ועובדת כדיילת בספינת שעשועים. לאחר מציאתה מתגורר עמה האח ונוצרת ביניהם מערכת יחסים לא-מקובלת המבוססת על משיכה ובלבול. בזמן הפלגותיה של דליה מבלה אילן את זמנו עם אברהם (אסי דיין), לוחם קומוניסט לשעבר המתגורר בבניין נטוש בחיפה, ומפתח עמו קשר ייחודי. בין שלוש הדמויות נוצר קשר חם ומיוחד על רקע מציאות מסובכת.
יחידה אריתמטית-לוגית
יחידה אריתמטית-לוגית (או בקיצור ) היא יחידה ביצועית חשובה הקיימת בכל יחידת עיבוד מרכזית הבנויה ממעגל אלקטרוני דיגיטלי. היחידה האריתמטית-לוגית מסוגלת לחשב את תוצאותיהן של מגוון רחב של פעולות אריתמטיות בסיסיות. כמעט כל היחידות הארתמטיות-לוגיות המודרניות משתמשות בשיטת המשלים ל-2 בייצוג מספר בינארי.
פעולות היחידה.
רוב היחידות האריתמטיות-לוגיות מסוגלות לבצע את הפעולות הבאות, בהתאם לפקודות הניתנות להן:
אוגר הדגלים מכיל מידע נוסף על תוצאה של פעולה אחרונה המשמש לביצוע מותנה של פקודות שפת סף של מעבד. יחידות אריתמטיות-לוגיות סטנדרטיות רבות אינן מטפלות בפעולות חילוק או כל חישוב נקודה צפה, היות שאלו ניתנים לאלתור ברמת תוכנה. המעבדים החדישים יותר מיישמים יחידת נקודה צפה המטפלת במטלות אלו.
רוב פעולות המעבד מבוצעות על ידי ALU אחד או יותר. ה-ALU טוען נתונים מאוגרי הכניסה, יחידת בקרה חיצונית נותנת הוראה ל-ALU לבצע פעולה אריתמטית מסוימת על הנתונים, ותוצאת החישוב נאגרת באוגר הפלט. קיימים מעגלים המבצעים העברות בין האוגרים ובינם לזיכרון.
יושי הנסיכה הקסומה
יושי הנסיכה הקסומה (ביפנית: ぷちぷり＊ユーシィ) היא סדרת אנימה בת 26 פרקים מסטודיו Gainax. בישראל הסדרה שודרה בערוץ האנימה.
הסדרה מתמקדת ביושי, נערה בת 17 אשר לכודה בגוף של ילדה בת 10 בשל קללה מסתורית שגרמה לה להפסיק לצמוח בגיל זה. יושי נבחרת כמתמודדת על התואר 'נסיכת פלטינה'. נסיכת הפלטינה קיימת אחת לאלף שנים, ויושי מתחרה על התואר עם עוד ארבע בנות מארבעת העולמות המקבילים לעולם בני האדם (עולם הרשע, עולם הרוח, עולם הפיות ועולם השמיים). בנות אלו הפסיקו לצמוח בגיל 10 גם הו. אם תהפוך לנסיכת הפלטינה, תזכה יושי בנזר הנצחי, נזר קסום שיכול להגשים כל משאלה. אם תזכה בכתר, היא תוכל לבטל את הקללה ולהגשים את החלום שלה.
שלוש המועמדות הנוספות להיות נסיכות הפלטינה הן:
הכנסת אורחים
הכנסת אורחים היא ערך חשוב בתרבויות שונות, הנוגע לאירוח אדם שהזדמן לבית או מקום שאינו שלו. להכנסת האורחים יש משמעויות שונות במקומות שונים בעולם ובתקופות שונות בהיסטוריה.
הכנסת אורחים כמקור אטימולוגי למילים אחרות.
בשפות הודו-אירופיות, קיים קשר אטימולוגי בין הכנסת אורחים (באנגלית: Hospitality) ובין הטיפול בחולים (בית חולים באנגלית הוא hospital), ומאותו מקור נגזרות גם המילים עבור המונחים: מרכז לטיפול תומך (Hospice), ואכסניה (Hostel)(Hospital). מקור המילים הוא מן המילה hospes שמשמעה 'אורח', וגם 'זר' ו'מארח'. יש הסוברים שמקורן במילה הפרסית aspanj ושדרך הפרסית, חדרה מילה מאותו מקור גם לארמית, אף שאינה שפה הודו-אירופית, כך שאורחים מכונים בה "אושפיזין". בארמית תלמודית המילה אושפיזא פירושה אכסניה או בעל אכסניה. מאותו מקור ארמי, ועל בסיס אותו קשר אטימולוגי, נגזר מינוח מחודש בעברית בשם אשפוז.
הכנסת אורחים ביהדות.
ביהדות, הכנסת אורחים היא מצווה חשובה שהוקדש לה בתורה פירוט מיוחד ושעליה נאמר בתלמוד: "גדולה הכנסת אורחים מקבלת פני שכינה". במקרים מסוימים ניתן אף לחרוג מההלכה הרגילה לשם הכנסת אורחים.
דוגמאות להכנסת אורחים בספר בראשית.
סיפור אברהם.
בסיפור שלושת המלאכים בבית אברהם, בספר בראשית מתואר אברהם היושב בפתח אוהלו בשעות החום של היום. על פי המדרש הסיבה שהמתין, אף על פי שהיה חלש בגדר חולה, מאחר שהיה ביום השלישי למילתו הייתה מתוך ציפייה לאורחים. על פי המסופר בתורה, שלושה עוברי אורח אכן עברו במקום ואכן ואברהם הזמינם להתארח באוהלו והוא וביתו טרחו ועמלו רבות לרווחתם.
חז"ל בהתייחסותם לאירוע המתואר במקרא, מסבירים שהקב"ה בא בעצמו לבקר את אברהם משום ביקור חולים ומסבירים כיצד במקרא אברהם שנמצא בשיחה עם האל, מבקש את סליחתו והמתנתו בכדי שיוכל לגשת לטפל באורחים המתקרבים. ועל כך דרשו חז"ל את האמרה:
את הפסוק "ויטע אשל בבאר שבע" על אשל אברהם, דרשו חז"ל כנוטריקון של "אכילה, שתייה לוויה". באופן דומה, כיום במדינת ישראל קיים לעיתים רבות סעיף תקציבי בתלוש השכר שמעניק מעסיק לעובדיו או ארגון לאדם החבר בו, לטובת התקיימות שוטפת, סעיף זה מכונה בשם א.ש.ל.
במסורת היהודית הפכה דמותו של אברהם לדמות המזוהה יותר מכל עם ערך זה של הכנסת אורחים. דבר אשר הנחיל לצאצאיו במיוחד.
סיפור לוט.
דמות נוספת בספר בראשית המזוהה עם הכנסת אורחים היא לוט בן אחיו של אברהם. לשם מהפכת סדום ועמורה שולח אלוהים לעיר שני מלאכים המכונים "אנשים" () וככל הנראה המדובר בשניים משלושת ה"אנשים" שנפגשו עם אברהם בפתח האוהל בפרק י"ח. לוט היושב בשערי העיר פוגש אותם ומקבל את פניהם בהכנסת אורחים. על אף שהם מביעים רצונם ללון ברחוב - הוא מתעקש שילונו בביתו. אנשי העיר הרשעים דורשים מלוט כי יוציא אליהם את אורחיו - ככל הנראה למטרת אונס. לוט מגונן על אורחיו, יוצא בגופו אל הקהל שמתאסף סביב ביתו, ואף מציע את בנותיו במקום האורחים.
הכנסת אורחים אצל הבדואים.