מייסד הדת הבהאית, בהאא אללה, פיאר בכתביו את הר הכרמל וניבא כי עליו , בכוונה לתיבת נח. שוגי אפנדי, נכד בנו של בהאא אללה ולימים מנהיג הדת בעצמו, פירש את אזכור התיבה (באנגלית: ark) כמשל לקשת (באנגלית: arc) של מוסדות רוחניים שייבנו על צלע ההר, מעל העיר חיפה. חזון זה החל לקרום עור וגידים בערוב ימיו של שוגי אפנדי, עם בניית הארכיון הבהאי הבינלאומי (נחנך ב-1961), הראשון שבמוסדות "הקשת", בסמוך להיכל הבאב מצד מזרח.
בשנת 1983, בד בבד עם חנוכת משכן בית הצדק העולמי במתחם הקשת, הציגה ההנהגה הבהאית את תוכניתה הסופית למתחם, ובמסגרת זו הכריזה על הספרייה הבהאית הבינלאומית בתור אחד מחמשת המוסדות שמושבם ימוקם במתחם.
בשנת 1987 ההנהגה הבהאית פרסמה לראשונה את חזון הספרייה:
מבנה הספרייה.
המבנה שבו תשכון הספרייה הבהאית הבינלאומית יהווה חלק ממתחם הקשת, ומן הצפוי כי עיצובו האדריכלי יתחשב בכך. המבנה הראשון שהוקם במתחם זה הוא הארכיון הבהאי הבינלאומי, ועיצובו הכתיב את סגנונם של יתר המבנים במתחם. מבנה הארכיון תוכנן בהנחייתו האישית של שוגי אפנדי, ועוצב בסגנון נאו-קלאסי כך שיזכיר את הפרתנון באתונה.
תכנון כולל של מתחם הקשת, ובכלל זה מבנה הספרייה, הוטל על האדריכל האיראני חוסיין אמאנאת, שהתפרסם בזכות עבודתו על מגדל אזאדי בטהראן. התכנית שהתקבלה כללה קשת סימטרית של חמישה מבנים סך הכול, שבמרכזה משכן בית הצדק העולמי, ובכל אחד משני עבריו צמד זהה של מבנים. לפי התכנון הספרייה תעמוד בקצה המזרחי של הקשת, ולכן עיצובה צפוי לשקף כראי את מבנה הארכיון הממוקם ישירות מולה (ראו הדמיות להלן).
מצב נוכחי.
מאז חנוכת מרכז ההוראה הבינלאומי ב-2001, נותרה הספרייה הבינלאומית המבנה היחיד במתחם הקשת שבנייתו טרם הושלמה.
בתוכניותיה בחרה ההנהגה הבהאית למקם את מבנה הספרייה בקצהו המרוחק של המרכז הבהאי העולמי, בשטח שכבר באותה עת חרג בחלקו לתוך תחומה של שכונת מגורים בנויה. נראה כי בניית הספרייה הבהאית לא תתאפשר כיום ללא הריסה של בנייני מגורים ותיקים השוכנים על רחוב הלל, בחלקה המערבי של שכונת הדר הכרמל החיפאית, דבר המציב קושי בפני ביצוע המיזם. ואמנם, כבר באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 החליטה ההנהגה הבהאית להחריג את הספרייה הבינלאומית מיתר מוסדות הקשת, והודיעה כי הקמתה לא תושלם לפני סוף אותה המאה ותידחה למועד עתידי לא ידוע.
עד שייבנה משכנה הקבוע של הספרייה הבהאית הבינלאומית, נשמר אוסף הספרייה המיועד במרכז ללימודי כתבי הקודש, אשר נחנך ב-1999.
קישורים חיצוניים.
הדמיות.
דגם הספרייה מופיע גם אצל Smith.
היכל עבד אל-בהאא
היכל עבד אל-בהאא הוא אתר בהאי הנבנה בעכו, כחלק מהמרכז הבהאי העולמי. האתר יכלול קבר מוקף גנים ובו ייטמנו שרידיו של עבד אל-בהאא, מנהיגה השני של הדת הבהאית.
רקע.
עבד אל-בהאא (נולד בטהראן ב-1844 בשם עבאס אפנדי) היה בנו הבכור של בהאא אללה, מייסד הדת הבהאית, ומונה על ידיו לרשת את הנהגת הדת לאחר מותו. כמנהיג הדת בשנות התהוותה הוא מילא תפקיד מרכזי בהפצתה ובגיבוש תורתה. אחד מהישגיו היה הקמת היכל הבאב על הר הכרמל, מהחשובים שבסמלי העיר חיפה והדת הבהאית כאחד, והבאת שרידיו של הבאב לקבורה בתוכו. כשמת עבד אל-בהאא בחיפה, ב-28 בנובמבר 1921, נקברה גופתו באותו היכל עצמו, בחדר הצפוני לקבר הבאב.
בשנת 2019 הכריזה ההנהגה הבהאית העולמית, בהודעתה המסורתית לרגל חג הרידוואן, על בניית היכל ייעודי אשר יוקדש לעבד אל-בהאא וישמש כמשכן קבוע לעצמותיו. כנימוק להעתקת השרידים נכתב בהודעה כי שוגי אפנדי, נכדו של עבד אל-בהאא ויורשו בהנהגת הדת, ראה בקבורת סבו בהיכל הבאב כפתרון זמני, וקיווה כי ביום מן הימים יימצא לו משכן ראוי יותר משלו. זאת, על אף שבכתביו שוגי אפנדי התייחס להיכל הבאב בתור "מקום מנוחתו האחרון" של עבד אל-בהאא, וכתב כי קבורת שרידיו במבנה "מוסיפה אף יותר לקדושת הר [הכרמל]".
האתר.
האתר שנבחר למיזם נמצא בדרום מזרח עכו, בין רחוב עליית הנוער לנחל נעמן, ובצמוד לגני רידוואן, אתר נוסף המקודש לבהאים. האתר, המכונה "גני פירדוס" (בערבית ובפרסית: فِردَوْس), כולל שרידים של בריכת השקיה מפוארת מהתקופה העות'מאנית, ועבד אל-בהאא עצמו התגורר בו במשך זמן מה. האתר נמצא בבעלות הבהאים מאז רכישתו בשנת 1881 יחד עם גני רידוואן, אף שבשנים האחרונות התנהל מאבק משפטי סביב הבעלות עליו.
לדברי האדריכל, האתר נבחר משום שעבד אל-בהאא ביקש להיקבר "בחולות שבין חיפה לעכו", באמרו כי מקום זה הוא "הנתיב אשר בו הולכים האהובים והצליינים". האמירה מזכירה שורה מתוך התפילה הבהאית שאותה נוהגים להקריא המאמינים העולים לקברו של עבד אל-בהאא, תפילה שאותה הוא בעצמו חיבר: .
תכנון המיזם הוטל על האדריכל הקנדי ממוצא איראני חוסיין אמאנַת, שהתפרסם בזכות עבודתו על מגדל אזאדי בטהראן ובנייני המרכז הבהאי העולמי בחיפה. בניגוד ליצירותיו בהר הכרמל, שעוצבו בסגנון נאו-קלאסי מפואר, האדריכל אמאנת בחר עבור היכל עבד אל-בהאא בסגנון מודרני ומאופק יותר, המדגיש את הגנים הנרחבים הסובבים את הקבר. אמאנת הסביר כי בכך האתר ישקף את אישיותו הצנועה של עבד אל-בהאא, את חשיבתו המתקדמת ואת אהבתו לגנים ולטבע.
לפי התכנון, ההיכל ייבנה כגן המעוצב בדוגמת שמש שבמרכזה קברו של עבד אל-בהאא; לדברי האדריכל, צורה זו "מסמלת את הזוהר שעבד אל-בהאא הביא לאנשי העולם". הקבר יונח במבנה שיש מתומן, המעוטר בחלונות ויטראז', והוא יוקף ברחבה שמעליה תקרה של סבכת שיש המעוצבת בצורות הנדסיות. ההיכל יהיה מוגבה מסביבתו בכמה מטרים כדי למנוע נזק מעליית מפלס הים.
התקדמות המיזם.
לאחר פרסום המיזם והאתר הנבחר באפריל 2019, ההנהגה הבהאית הודיעה ב-7 במאי על שכירת שירותיו של האדריכל חוסיין אמאנת לצורך תכנון המיזם, ועל הקמת קרן שבאמצעותה ייאספו תרומות למימון המיזם. תכנונו הסופי של אמאנת פורסם בספטמבר 2019.
ב-13 בינואר 2020 נערך טקס הנחת אבן הפינה להיכל, במעמד ראש עיריית עכו, שמעון לנקרי, האדריכל אמאנת ונציגי הדתות השונות. בד בבד החלו באתר העבודות הראשוניות, בתיאום עם רשות העתיקות, שכללו קידוחים ניסיוניים, כיסוי האתר בשכבת חצץ ויציקת עמודי בטון בעומק 15 מטר.
ב-26 בפברואר הוצג דגם המיזם בפני מועצת העיר עכו, ובתוך כך העריך ראש העיר לנקרי את עלות הפרויקט בכ-150 מיליון ש"ח.
ב-23 באפריל דווח כי העבודות נמשכות למרות התפרצות מגפת הקורונה, בכפוף להנחיות משרד הבריאות.
בשמונה באפריל 2021 פרצה באתר שריפה שנגרמה בעקבות עבודות ריתוך במקום. כתוצאה מהשריפה נהרסו פיגומי העץ ותבניות היציקה, אך לא נגרם נזק כבד למבנה עצמו. העבודות באתר התחדשו לאחר ימים ספורים.
היכל הבאב
מתן שביט
מתן שביט (נולד ב-16 ביולי 1990) הוא שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי. מאז שנת 2015 הוא נמנה עם שחקני התיאטרון הלאומי הבימה.
ביוגרפיה.
מתן שביט נולד וגדל בתל אביב-יפו. במקביל ללימודיו בתיכון התבלט בלהקת צופי תל אביב שם כיכב בשני מחזות זמר מקוריים של הבמאי, הכותב והמלחין ירון כפכפי. בשנת 2007 זכה על תפקידו במחזמר "לא שולט בזה" בפרס השחקן המצטיין לנוער בפסטיבל סתיו תיאטרוני בחסות התיאטרון הקאמרי.
בשנת 2011 לאחר שירותו הצבאי החל את לימודי המשחק בסטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין. שם זכה בפרס קרן התרבות אמריקה-ישראל בשנת 2013.
מיד עם סיום הלימודים בשנת 2014 הצטרף ל"אנסמבל עיתים" של התיאטרון הקאמרי בניהולה והדרכתה של רנה ירושלמי.
ב-2014 שיחק בהצגה "רודף העפיפונים" בתיאטרון גשר בבימויו של נועם שמואל, בתפקיד אמיר. בשנת 2015 שיחק ב"פיטר פן" בתפקיד פיטר פן בתיאטרון מופע.
בחנוכה 2016 שיחק בהצגה "בת הים הקטנה" בתפקיד הנסיך, לצד עדי הימלבלוי בהפקתו של מאור מימון. בשנת 2017 שיחק בהצגה ״סולם יעקב״ בתיאטרון השעה הישראלי; הצגה המתארת את סיפור חייו של השחקן והקומיקאי יעקב כהן. באותה שנה שיחק בהצגה ״הקוסם מארץ עוץ״ בתפקיד איש הפח, בהפקת תיאטרון השעה הישראלי. בשנת 2018 שיחק בהצגה "מול כולם" בתפקיד שון בתיאטרון השעה הישראלי; ההצגה זכתה כהצגת השנה בפרס הבמה לילדים ונוער.
בינואר 2020 לוהק לתפקיד הראשי בהצגה "חלומות של אחרים" מחזה מוזיקלי מקורי המבוסס על שיריו של עידן רייכל, בהפקת תיאטרון השעה הישראלי.
תפקידיו בתיאטרון הבימה.
בשנת 2015 הצטרף ללהקת שחקני תיאטרון הבימה עם המחזמר "אוויטה". מאז לקח חלק בהצגות רבות מתוך רפרטואר התיאטרון, ביניהן: "שייקספיר מאוהב" בבימויו של משה קפטן (2016); "סיפור אהבה בשלושה פרקים" בבימויו של נתן דטנר, בתפקיד אלן (2017); "סימני דרך" בבימויו של משה קפטן בתפקיד רן תירוש (2017); "הרפתקאות דוד אריה" מחזה ע"פ ספריו של ינץ לוי בבימויו של רועי שגב, בתפקיד ינון (2017); "אגדת רובינא" בבימויה של חמוטל פוסקולינסקי, הצגה המתארת את סיפור חייה של השחקנית חנה רובינא שם שיחק בתפקיד נחום צמח (2017) (בשיתוף עם תיאטרון השעה הישראלי).