בדצמבר 1942 החל טנקוס להכין תוכנית לקורסים ימיים, להכשרת ימאים וחובלים לצורכי ההעפלה. בקורסים התקיימו החל מינואר 1943 בקיבוץ שדות ים בהדרכתו. במסגרת זאת הפליג עם חניכים למצרים על הספינה ארלוזורוב. בהמשך הוביל טנקוס מחלקה ימית בפלמ"ח, ששילבה אימונים עם עבודה בנמל חיפה. באפריל 1945 ארגן מטה הפלמ"ח את הימאים בפלוגה מיוחדת, היא הפלי"ם.
בשנת 1945 הוקם קורס חשאי לקציני ים במסגרת בית הספר הימי בחיפה, בשיתוף הפלמ"ח, המוסד לעלייה ב' והנהלת הטכניון. מטרת הקורס הייתה להכשיר ימאים לפיקוד על ספינות מעפילים לאחר המלחמה, שעמדה לפני סיום. שמואל טנקוס לימד בקורס זה ניווט חופי ואסטרונומיה. בהמשך לימד טנקוס והדריך בבית הספר הימי, ושילב את עבודתו שם בפעילות בהפועל ובפלי"ם. הוא הצטיין בעבודתו כמורה למקצועות השיט.
שירות בחיל הים.
לאחר הצבעת האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 נקרא טנקוס לקחת חלק בהקמת חיל הים. שימש כראש מערך ההדרכה בחיל, מפקד הפריגטה אח"י משגב (ק-30) ומפקד שייטת הטרפדות ("השייטת הקטנה" - שייטת 5).בדצמבר 1950 מונה טנקוס לראש מחלקת המבצעים של החיל.
את הפיקוד על החיל קיבל ב-1 ביולי 1954. עד סוף 1954 שימש כממלא מקום מפקד החיל, ולאחר מכן התמנה למפקד קבוע. בתקופתו נקלטו המשחתות אח"י יפו ואח"י אילת, הוקמה שייטת הצוללות ונקלטה הצוללת הראשונה בחיל, אח"י תנין.
טנקוס פיקד על חיל הים במלחמת סיני. המשחתת המצרית איברהים אל אוול, שהגיעה להפגיז את חיפה, נלכדה והוסבה לשירות בחיל הים בשם אח"י חיפה.
ב-1 במרץ 1960 פרש אלוף טנקוס מתפקיד מפקד חיל הים והוחלף על ידי יוחאי בן-נון. בראיון שנערך עימו לפני פרידתו מחיל הים אמר
בשירות המילואים עמד בראש מטה משק לשעת חירום בפיקוד הצפון, כמו כן שימש חבר בוועדת פרס ביטחון ישראל.
מנהל בית הספר לקציני-ים עכו.
גם בשנות שירותו בחיל הים לא ניתק טנקוס את הקשר עם בית הספר הימי בחיפה והמשיך ללמד בו פעמיים בשבוע. רק כשהתמנה למפקד חיל הים הפסיק את עבודתו החינוכית עד לאחר שחרורו מן הצבא. ב-1960 חזר טנקוס אל בית הספר והחליף את רב חובל אנריקו לוי כמנהלו של בית הספר לקציני-ים עכו. בשנת 1970 פרש מן הניהול, אך זמן לא רב אחר כך נבחר ליו"ר מועצת המנהלים שלו. במקביל לעבודתו בבית הספר השתתף בוועדות משמעת וחקירה שונות של צי הסוחר הישראלי.
טנקוס המשיך ללמד בבית הספר בהתנדבות אחרי פרישתו, מתוך אהבתו למקצוע, עד 1996. גם לאחר שנתו ה-80 הצטרף מדי פעם להפלגות בספינות בית הספר.
משק לשעת חירום.
לאחר שפרש מניהול בית הספר לקציני ים, הזמין מוניה מרדור את טנקוס לשרת בוועדת מל"ח פיקוד צפון. בשנת 1971 מונה ליושב ראש הוועדה לאחר שאלוף מאיר אילן נהרג בתאונת דרכים. הקמת הנושא באה לידי ביטוי במלחמת יום הכיפורים; המשק האזרחי במרחב הצפון סבל פחות עקב ההכנות והתושייה שגילו בעלי המפעלים. לאחר המלחמה הופקו ויושמו לקחים. בשנת 1979 הגיע טנקוס לגיל פרישה 65. משה גת המ"מ קבוע ליו"ר ועדת המל"ח יזם פניה לשרי הממשלה. ושר הביטחון עזר ויצמן האריך את כהונתו בשנה נוספת. בשנת 1980 פרש טנקוס לגמלאות אך המשיך לעסוק בנושא המל"ח כגמלאי מתנדב.
ציונים וכיבוד.
שמואל טנקוס היה תושב חיפה משנת 1952. בשנת 2001 העניקה לו עיריית חיפה את תואר יקיר העיר חיפה.
ב-14 במרץ 2004 כובד טנקוס בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי. לפי מכתב המלצה לפרס שנשלח על ידי אלופי צה"ל.
ב-3 במרץ 2016 נחנך בבית הספר לקציני-ים בעכו מוזיאון ימי קטן על שמו של אלוף (מיל') טנקוס, ובו תצוגה מתמדת של מכשירי ניווט ושיט, חלקי מכונות וכלי עבודה ימיים.
בשנת 2019 נקראה על שמו כיכר בדרך המובילה לבה"ד חיל הים בבת גלים בחיפה.
משפחה.
בשנת 1942 נשא טנקוס את יפה גרובשטיין. נולדה להם בת אחת, רות, ששירתה בחיל הים. הוא התאלמן בשנת 1990.
טנקוס הובא למנוחות בבית הקברות שדה יהושע בחיפה, בטקס צבאי מלא. מפקד חיל הים, רם רוטברג, נשא דברי הספד, וקדטים של בית הספר לקציני ים עכו היוו את משמר הכבוד.
רון ארד (מעצב)
רון ארד (נולד ב-24 באפריל 1951) הוא מעצב תעשייתי ישראלי בעל שם עולמי הפועל בעיקר בלונדון. ארד הוא גם אדריכל, אך נודע בעיקר כמעצב רהיטים ומוצרים והוא נחשב לאחד המעצבים הבולטים בסגנון העיצוב הפוסט מודרניסטי.
קורות חיים.
ארד נולד וגדל בתל אביב, בנם הצעיר של הציירת אסתר פרץ-ארד והפסל והצלם גרישה ארד, ואחיו של הוויולן והמלחין עתר ארד. בין השנים 1971–1973 למד בבצלאל ולאחר מכן למד אדריכלות בלונדון (עד 1979). בשנת 1981 פתח משרד בלונדון יחד עם שותפתו קרוליין תורמן. ב-1989 הקים את 'Ron Arad Associates', חברה העוסקת בעיצוב ובאדריכלות. בשנת 1994 ייסד את 'Ron Arad Studio' בקומו שבאיטליה. במאי 2008 היה שותף מייסד לחברת הבת "רון ארד ארכיטקטים", שעוסקת בארכיטקטורה. אותה השנה נפתח בעזרתו מוזיאון הבאוהאוס בבית ביאליק בתל אביב.
במאי 2010 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת תל אביב. באוגוסט אותה שנה שימש כשופט בתחרות האדריכלית סוכה סיטי בניו יורק.
בספטמבר 2011 זכה במדליית העיצוב של לונדון, שניתן למעצבים שתרמו תרומה יוצאת דופן ללונדון.
יצירותיו.
מוצריו של ארד מתאפיינים במתכות מעוקמות ובצורות אמורפיות בעלות מראה גולמי ולעיתים גם הומוריסטי. עבודותיו נמכרות בחנויות יוקרה ברחבי העולם ומציגות בתערוכות במוזיאונים חשובים: מרכז פומפידו בפריז, מוזיאון המטרופוליטן בניו יורק ומוזיאון ויקטוריה ואלברט בלונדון. בשנת 2002 הוא זכה לחברות כבוד של האגודה המלכותית לאומנויות בבריטניה.
ארד עיצב את מוזיאון העיצוב בחולון, שכבר לפני פתיחתו עורר עניין רב בשל צורתו הייחודית. המוזיאון נבחר על ידי מגזין התיירות "קונדה נסט טרוולר" כאחד מפלאי תבל החדשים.
מוזיאון המטרופוליטן
פוסט מודרניסטי
פנקס חד-פעמי
פנקס חד-פעמי (באנגלית: One time pad) הוא שיטת הצפנה שהומצאה בשנת 1917 ומבוססת על צופן ורנם. ייחודה בכך שקיימת הוכחה מתמטית לכך שאם המפתח המשמש להצפנה נבחר באקראי והשימוש בו הוא חד-פעמי, ההצפנה בלתי ניתנת לשבירה אפילו ליריב בעל עוצמת חישוב בלתי מוגבלת. שיטה זו היא הדוגמה הבולטת והפשוטה ביותר של שיטת הצפנה מושלמת (Perfect secrecy). למרות זאת מספר בעיות שיובהרו בהמשך מונעות שימוש נרחב בה.
אופן ההצפנה.
לצורך הפשטות מניחים שהמסר להצפנה מיוצג כמחרוזת בינארית (שהוא הייצוג הטבעי במחשב). המפתח המשמש להצפנה מיוצג גם הוא כמחרוזת בינארית שאורכה כאורך הקלט. ההצפנה מבוצעת על ידי פעולת XOR (חיבור מודולו 2 המיוצג באמצעות הסמל formula_1) של המסר עם המפתח סיבית אחר סיבית. הפענוח מבוצע באותה דרך, אך עם הצופן והמפתח. בהצגה מתמטית:
הצפנה: formula_2
פענוח: formula_3
לדוגמה אם נתון המסר formula_4 והמפתח formula_5 שניהם באורך 32 סיביות תוצאת ההצפנה של formula_4 עם formula_5 היא formula_8 כך:
יש לשים לב שאם formula_9 מזה נובע בהכרח ש-formula_10.
כדי שההצפנה תהיה בטוחה על התנאים הבאים להתקיים:
מהדרישה השלישית נגזר שמו של הצופן. שימוש חוזר במפתח יהפוך את הצופן לקל מאוד לשבירה: בהינתן שני מסרים שהוצפנו עם אותו מפתח, ביצוע חיבור בינארי (XOR) בין שניהם יחזיר את תוצאת XOR של שני המסרים כשהם לא מוצפנים, כלומר יבטל את השפעת המפתח עליהם ואז בהינתן אחד מהם ניתן לחשוף את השני בקלות. יתרה מזו, מצב זה משמר את תדירויות המסרים המקוריים, וקיימות שיטות פשוטות יחסית המבוססות על ניתוח סטטיסטי של תדירויות השפה, להפרדתם זה מזה.
לדוגמה, אם נתונים המסרים formula_11 ומפתח formula_12 והתוצאות לאחר הצפנה הם formula_13 וכן formula_14 בהתאמה. אזי מתקיים formula_15 היות ש-
כמו כן formula_16 ולהפך formula_17.
הסיבה לשימוש ב-XOR במקום פעולה בינארית אחרת כמו OR או AND, נובעת מהעובדה ש-XOR משמר אקראיות. אפשר להוכיח זאת בכמה דרכים, אבל מספיק להתבונן בטבלת האמת של XOR ולראות שהיא מכילה בדיוק 50% אפס ו-50% אחד, לעומת הפעולות OR ו-AND בהן היחס הוא 1 ל-3. כלומר התפלגות התוצאות של פעולת חיבור סיביות מודולו 2 אחידה.
קל להבין זאת במקרה של סיבית בודדת. אם נתון משתנה מקרי formula_18 מעל formula_19 בהתפלגות שאינה בהכרח אחידה, כלומר הסיכויים שיתקבל "0" הם formula_20 והסיכויים שיתקבל "1" הם formula_21, כאשר formula_22, ונניח שנתון משתנה מקרי בלתי תלוי formula_23 בהתפלגות אחידה (סיכויים של formula_24 לאפס או אחד כמו בהטלת מטבע). אפשר לראות שההסתברות ש-formula_25 שווה "0" שווה להסתברות ש-formula_26 ועוד ההסתברות ש-formula_27 (כי לפי טבלת האמת של XOR רק בשני מקרים אלו התוצאה תהיה אפס). במקרה הראשון למשל ההסתברות היא formula_20 כפול formula_24. בחשבון פשוט יוצא אם כך ש-formula_30. כלומר לא משנה מה הייתה ההתפלגות של formula_18, התוצאה formula_32 תתפלג תמיד באופן אחיד.
פנקס רב-פעמי.
תנאי הכרחי בפנקס חד-פעמי שהוא ישמש להצפנת מסר אחד בלבד. אם משתמשים באותו פנקס להצפנת שני מסרים מה שקרוי "פנקס דו-פעמי" או יותר, גורמים כאמור לשבירה מוחלטת של הצופן. למרות זאת לאורך השנים לא תמיד הקפידו על כך. המקרה הראשון והמפורסם ביותר היה המחדל הסובייטי בפרשת מסמכי וינונה. בגלל התהליך המפרך של הכנת פנקס חד פעמי (בזמנו הדבר בוצע באמצעות הטלת קוביות), המפעילים התעצלו ו"מיחזרו" פנקסים שכבר נעשה בהם שימוש. מה שאפשר למודיעין האמריקאי לפענח במשך שנים רבות תשדורות סודיות של מרגלים רוסים.