הרה ראתה זאת וכדי להקשות על לטו היא חטפה את בתה איליתיה, אלת הלידות, על מנת שלא תוכל להגיע ולעזור ללטו בלידתה.
האלות האחרות ראו זאת ולא ידעו מה לעשות, הן לא ידעו איך ללדת ורצו שלטו תלד את עוברה כראוי.
האלות החליטו לקרוא לאיריס, אלת הקשת בענן, שפיתתה את איליתיה אל האי דלוס בעזרת תליון זהב.
איליתיה עזרה ללטו בלידתה וכך נולדו התאומים ארטמיס ואפולו.
גרסה אחרת מספרת שאליתיה לא הצליחה לברוח מהרה ולכן לטו ילדה בייסורים רבים את ארטמיס, אלת הציד, שקפצה מגוף אימה ועזרה ליילד את אחיה התאום אפולו.
מקביל
פוזיטיביזם לוגי
פוזיטיביזם לוגי הוא זרם בפילוסופיה של המדע ובפילוסופיה של הלשון. זרם זה נוצר באוסטריה בתחילת המאה ה-20, על ידי החוג הווינאי שבראשו עמד מוריץ שליק. אנשי החוג טענו שמרבית הפילוסופיות שנכתבו עד אז היו שגויות מיסודן ואף חסרות משמעות במובן החמור ביותר, כי לא הסתמכו על מידע המגיע מהחושים. האסכולה ביקשה לנסח משפטי פרוטוקול הנובעים ישירות מהתנסות חושית וידע אמפירי, ועליהם לבנות פילוסופיה חדשה.
העמדה הפוזיטיביסטית.
הפוזיטיביזם הלוגי הגדיר קריטריונים ברורים ליצירת משפטי פרוטוקול, וקבע שכל משפט שאינו עומד בקריטריונים אלה הוא חסר משמעות. רק קביעות המבוססות על תצפית אמפירית הן בעלות משמעות, ובמשתמע כל קביעה המבוססת על אופן אחר של היקש או היסק, ובמיוחד קביעות מטאפיזיות הוא חסר משמעות - משפט סרק, תוצר לוואי של השפה, ולא אובייקט בעל ממשות שניתן להתייחס אליו.
בבסיס העמדה הלוגית פוזיטיביסטית הבחנה חדה בין שתי צורות יצירה אנושית:
ככלל, המדע מבטא עובדות ואילו האמנות מבטאת רגש. ביקורת המטאפיזיקה היא בהתיימרותה לטענות עובדתיות על אף המגבלות המהותיות שבה (ביסוס על היקש ולא על ידע אמפירי); ומאידך, אינה אמנות, כלומר, מטאפיזיקאים הם כמו מוזיקאים נטולי יכולת מוזיקלית.
למהלך הפוזיטיביסטי (העוסק ביצירה הקוגניטיבית בלבד) שני היבטים:
סוגי טענות.
היסטורית, נעשתה חלוקה לשלושה סוגי טענות, אך ניתן גם לבטאה בדיכוטומיה הבאה:
משפטים בעלי מובן.
משפטים אלה נחלקים לשני סוגים:
כלל המשפטים במדעי הטבע.
משפטים אלה יכולים להיות:
משפטים אנליטיים.
המשפטים האנליטיים נחלקים ל:
הגם שהן אלה והן אלה נחשבים לבעלי מובן, המשפטים שונים מהותית. בעוד שכלל משפטי מדעי הטבע מבטאים (או נכשלים בביטוי) מצב דברים בעולם, הרי המשפטים האנליטיים אמיתיים (או שקריים) רק בגלל מבנם ואינם אומרים דבר על המציאות (לדוגמה: במשולש יש שלוש צלעות). ככלל, נוסחאות המתמטיקה והלוגיקה אינן טענות עובדתיות, אלא רק משמשות לטרנספורמציה של טענות כאלו.
משפטים חסרי מובן.
הטענות חסרות המשמעות נחלקות ל:
טענות המכילות מילים חסרות משמעות.
מילה היא בעלת משמעות כאשר:
מכאן שמשפטים יהיו חסרי משמעות כאשר:
דוגמה לאפשרות הראשונה היא "איון" אותה הציג היידגר במשפטו "האין מאיין". מילה זו הוצגה ללא שום הגדרה וגם מן ההקשר לא ניתן, לדעת הפוזיטיביסטים, להבין את משמעותה. דוגמה למקרה השני היא הגדרת "אלוהים" כ"מניע ראשוני", הגדרת "מניע ראשוני" כ-"מוחלט", "מוחלט" כ"אוסף כל השלמויות" וכן הלאה.
גם הגדרה מעגלית אינה קבילה, בסופו של דבר ההגדרה חייבת להיעצר בעולם – האספקט האמפירי (צבע, צורה, טמפרטורה וכולי) הוא שקובע את המשמעות.
טענות בעלות מבנה דקדוקי תקין אך מבנה לוגי שגוי.
בין המשפטים חסרי המשמעות (פסאודו משפטים) ניתן לזהות שני סוגים, למשל:
רצף המילים "קיסר הוא וגם" נוצר באופן הנוגד את כללי התחביר, הדורשים שאת העמדה השלישית לא תתפוס קוניונקציה ("וגם"), אלא נשוא, כלומר שם עצם (של חפץ) או שם תואר. רצף המילים "קיסר הוא גנרל", למשל, נוצר בהתאם לחוקי התחביר. זוהי דוגמה לביטוי תקין לחלוטין. לעומתו, המשפט: "קיסר הוא מספר ראשוני" כבעל אותו מבנה דקדוקי, נכון תחבירי. עם זאת, זהו משפט חסר משמעות.
מהתיאור לעיל נובע:
האחרונים מהווים את מרבית המטאפיזיקה הקלאסית, למשל מערכות המושגים של פיכטה, שלינג, הגל, היידגר ועוד.
ביקורת.
הפוזיטיביזם בעל מטאפיזיקה משל עצמו, אך רואה אותה כהרחבת הלוגיקה, "פילוסופיה מדעית" המסנתזת, מבססת ומכלילה את תוצאות המדעים השונים, וכן של הלוגיקה והמתמטיקה.
מכאן, לא מדויק לומר שהוא תוקף את כלל המטאפיזיקה, אלא את חלקה המתיימר לידע הנוגע לדברים הנמצאים מעל או מעבר לכול ניסיון. כגון: מהויות הדברים, הדברים כשלעצמם, המוחלט וכיוצא באלה. הדבר המאפיין טענות אלו הוא שהן אינן ניתנות לאימות – הן אינן עומדות למבחן אמפירי, ובנוסף אינן לוגיות. על כן הן חסרות משמעות. הדבר נכון גם לגבי רוב הטענות המיסטיות והתאולוגיות. ייתכן אמנם, כי יש ביניהן טענות המועמדות למבחן אמפירי, למשל, "זאוס נמצא על פסגת האולימפוס", או "למי ששובר מראה יהיו 7 שנים רעות". במקרה זה הן יחשבו לבעלות משמעות, אבל, שגויות.
ברור כי גם הטענות המאומתות אינן משיגות ודאות מוחלטת, ומסיבה זו הן מכונות השערות. אם כן, הרי שהמדען שואף להשגת ודאות מספקת מבחינה מעשית, אך ברור לו כי לעולם לא יושג אימות מושלם. עקב כך, בהקשר המדעי, "ההכרחי", "הוודאי" (אין חלוקה לוודאי ומקרי) ו"האפריורי" הן מילים חסרות משמעות. המדע נסמך על הניסיון וכול דבר החורג ממנו, או קודם לו, כלל אינו יכול לבוא לידי אימות ומשום כך מזוהה כחסר משמעות.
ביקורת נוספת מציינת כי התאוריה הפוזיטיביסטית, מביאה לסתירה כאשר היא מופעלת על עצמה.
ביקורתו של קרל פופר על הפוזיטיביזם הלוגי היא שהקריטריונים שלו ליצירת משפטי בסיס לפילוסופיה הם בו-בזמן רחבים מדי וצרים מדי. רחבים מדי, כי יש משפטים שנובעים מהתנסות חושית, אך אינם נכונים. צרים מדי, כי יש אמיתות שאינן נתפסות בחושים. למשל, פופר טען ששלילת המיתולוגיה על ידי הפוזיטיביזם הלוגי הייתה שגויה. אמנם המיתולוגיה אינה מבוססת אמפירית, אך היא היוותה בסיס לפיתוחים מדעיים רבים. פופר אמר שעל ידי שלילת ידע לא-אמפירי, אנו מאבדים את היכולת להתייחס לידע הזה, לבקר אותו, ולייצר מתוכו ידע מוצק יותר.
פופר הציע, כתחליף לדרישה של הפוזיטיביזם הלוגי, את עקרון הניתנוּת להפרכה. עקרון זה עורר ביקורת מאנשים כמו תומאס קון, שטען כי ניתנות להפרכה לא שיחקה תפקיד סיבתי משמעותי במעבר בין תאוריות מדעיות, ומתומכי פופר כמו אימרה לָקָטוֹש, שהציע קריטריון נוסף שמבחין בין תוכניות חקר פרוגרסיביות ודגנרטיביות.
וואלה!
וואלה! (מאפריל 2015 עד פברואר 2021 פעל תחת השם "וואלה! NEWS") הוא אתר חדשות ישראלי, המופעל על ידי חברת "וואלה! תקשורת". על פי דירוג של חברת אלכסה, הבודקת תעבורה באינטרנט, וואלה! NEWS הוא השנים עשר במקומו ברשימת אתרי האינטרנט הנצפים ביותר בישראל נכון לשנת 2021.
היסטוריה.
פורטל האינטרנט "וואלה!" הוקם על ידי ארז פילוסוף וגדי הדר ב-1995 במסגרת החברה "טלטל ערוצי תקשוב בע"מ". בתחילת דרכו שימש כמדריך אתרי אינטרנט, הראשון בשפה העברית. ב-1997 נרכשה חברת האם של האתר בידי חברת "משוב מחשבים שיווק", מקבוצת "משוב מחשבים", בהנהגת יקי דוניץ ודוד אסיא. ב-1998 שינתה החברה, אשר נסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, את שמה ל"וואלה תקשורת בע"מ".
בשנת 2001 מוזג לתוך אתר וואלה!, אתר האינטרנט "IOL" מקבוצת עיתון "הארץ". אתר האינטרנט "IOL" הוקם גם הוא ב-1995 ובשיאו, באוגוסט 2000, העסיק כ-150 עובדים. בתחילת אביב 2000 הגישה IOL תשקיף להנפקה ציבורית על פי שווי של 60 מיליון דולר, אך זו בוטלה עקב התרסקות מניות האינטרנט בנאסד"ק והוחלט על מיזוג עם "וואלה!". לאחר המיזוג סיפק עיתון "הארץ" תוכן בנושאי אקטואליה לוואלה! במשך מספר שנים.
ב-2010 רכשה בזק את מניות חברת וואלה, ומאז החלה החברה להישען יותר על צוות האתר, ופחות על תכנים מספקים אחרים. כמו כן, מערכת החדשות העצמאית של האתר זכתה לשדרוג מהותי. בבניין החברה בתל אביב הוקמו אולפני וידאו עצמאיים ובהם מוקלטות תוכניות קבועות המשודרות באתר וכן מהדורת חדשות יומית. בנוסף נרכשה בעלות על אתר הלוחות יד2.
באוגוסט 2012 צורף ינון מגל לצוות האתר כמגיש מהדורת החדשות וב-7 בפברואר 2013 הוא מונה, במקומה של טלי בן עובדיה, לעורך הראשי של האתר, כשבמקביל המשיך להוביל כמגיש את שידורי האולפן. ב-28 בדצמבר 2014 הודיע מגל על סיום עבודתו באתר לטובת הצטרפות לפוליטיקה, כמועמד לחברות בכנסת בבחירות 2015 במסגרת מפלגת "הבית היהודי". לאחר פרישתו שימש אודי הירש, כממלא מקום העורך הראשי.
בסוף 2014 גויס לאתר לתחום הווידאו אבי אלקלעי, בכיר לשעבר בחדשות 10, הוא לא מונה רשמית לעורך האתר, אבל בפועל ניהל את מערכת החדשות. ב-25 באוקטובר 2016 מונה אבירם אלעד ששימש כבר בעבר כראש מערכת החדשות של האתר, לעורכו הראשי.
במאי 2014 מכרה וואלה את החזקותיה באתר הלוחות יד2 תמורת 787.5 מיליון שקל למו"ל העיתונות הגרמני אקסל שפרינגר דיגיטל (Axel Springer Digital) תקשורת. בכך גרף האתר רווח עצום על אתר הלוחות שנקנה שנים ספורות לפני כן.
באירוע שנערך ביום העצמאות ה'תשע"ה (2015) שינה האתר את שמו ל"וואלה! NEWS" ונחנך אולפן חדש שהחל לשמש את מהדורת החדשות של האתר. המגיש המרכזי הוא יעקב אילון. ב-2 במרץ 2021 חזר האתר לשם "וואלה!".
החל במרץ 2017 ועד סוף אוקטובר 2018 הפיקה וואלה! מהדורת חדשות מרכזית. המהדורה הייתה בהגשת יעקב אילון ושודרה בימים ראשון - חמישי בשעה 14:00 באתר וואלה! News ובעמוד הפייסבוק.
ב-6 באפריל 2017 הושקה מטעם וואלה News אפליקציית "חמ"ל" המבוססת על תוכן גולשים. במהלך השנה נחתם הסכם שיתוף פעולה עם ILTV.