יועצות ההלכה מוכשרות בתוכנית קרן אריאל במדרשת נשמת וכן בשלוחה של מדרשת נשמת בארצות הברית. התוכנית הוקמה ביוזמתה של הרבנית חנה הנקין בשנת 1999 כדי לתת מענה לנשים המחפשות כתובת נשית בשאלות הלכתיות-אינטימיות, דבר שהוא פריצת דרך בעולם ההלכתי ובעולם הלימוד הנשי. התוכנית נמשכת שנתיים ובמהלכם לומדות התלמידות הלכות נידה בצורה נרחבת ומעמיקה ובמקביל משתלמות בנושאי בריאות האישה.
במסגרת הכשרת יועצות ההלכה, מועברים שיעורים שבועיים על ידי הרב יעקב ורהפטיג והרבנית נועה לאו ובנוסף ישנם שיעורים המועברים על ידי מרצים אורחים הן מהתחום הרבני והן מתחומי בריאות האישה ובריאות הנפש.
בסיום הלימודים שנמשכים שנתיים, נבחנות התלמידות בעל-פה בחינה מקיפה בפני ארבעה תלמידי חכמים, ונדרשות להוכיח בקיאות בהלכות טהרת המשפחה מספרות חז"ל, דרך השולחן ערוך וספרות הפוסקים ועד להלכה למעשה. לאחר שעמדו יועצות ההלכה בכל המבחנים, הן מקבלות תעודת "יועצת הלכה", המסמיכה את הנשים לייעץ ולתת הכוונה בנושאי טהרת המשפחה ובנושאים הקשורים לכך.
בשנת תשע"ו הגיע מספר יועצות ההלכה המוסמכות למאה.
פעילות יועצות ההלכה.
פעילות יועצות ההלכה באינטרנט ובקו הפתוח.
אתר האינטרנט והקו הפתוח של יועצות ההלכה מאפשרים לנשים לפנות בשאלות הלכתיות, בצורה אינטימית ואנונימית, לדמות נשית המהווה סמכות הלכתית ולקבל ממנה מענה מקצועי וליווי בשמירת טהרת המשפחה ונושאים בריאותיים נלווים.
בנוסף לאפשרות לשאול שאלה אנונימית באתר האינטרנט, ישנם דפי מידע רבים בנושאים הקשורים לטהרת המשפחה וכן שאלות נבחרות שנענו על ידי יועצות ההלכה. אתר האינטרנט מועל במספר שפות- עברית, אנגלית, צרפתית וספרדית.
כל פעילות יועצות ההלכה נעשית בליווי הלכתי של הפוסקים הרב יהודה הנקין והרב יעקב ורהפטיג. כמו כן, במקרה של שאלות רפואיות שמתעוררות, ישנה רופאה שהוסמכה כיועצת הלכה והיא זאת שמהווה את הכתובת עבור שאלות שדורשות ידע רפואי מתקדם.
יועצות ההלכה עונות לנשים בקו פתוח לעשרות פניות מידי ערב ומספקות מענה נשי מקצועי להתמודדויות של אלפי זוגות בשמירת ההלכה ובתחומי בריאות נלווים כגון פוריות, בדיקות ובעיות גינקולוגיות, דימומים בגיל המעבר ועוד נושאים הקשורים.
פעילות יועצות ההלכה בציבור.
בנוסף מעבירות היועצות קורסי רענון בקהילה וכן ערבי עיון.
יועצות ההלכה שמוכשרות בקרן אריאל משמשות גם ככתובת נשית בתוך הקהילה שבה הן נמצאות בכל מקום בארץ ובעולם.
בשנת תשע"ח יצא לאור הספר 'נשמת הבית'. זהו ספר שאלות ותשובות שנשלחו ליועצות ההלכה בנושאי היריון, לידה, הנקה ואמצעי מניעה. השאלות בספר משקפות את השאלות השכיחות שמגיעות ליועצות. הספר בנוי בצורה של סימנים ובכל סימן ישנה תשובה קצרה לאשה ולאחר מכן הרחבה הלכתית מעמיקה, הכוללת ראשונים ואחרונים.
בחלקו השני של הספר ישנם נספחים רפואיים שמסבירים את הרקע הרפואי לתשובות. התשובות כולן נכתבו ביד צוות יועצות הלכה, ונערכו בידי הרב יהודה והרבנית חנה הנקין.
התייחסות ליועצות ההלכה בציבור.
מאז הקמת התוכנית זוכות היועצות להכרה ציבורית נרחבת ולתמיכה רבנית, בין השאר של הרבנים יעקב אריאל ונחום אליעזר רבינוביץ.
בניגוד למיזמים אחרים המכשירים נשים להורות הלכה, יועצות ההלכה מקובלות על רבים בציבור הדתי, בשל עיסוקן בטהרת המשפחה בלבד וכן בשל הגדרתן כ'יועצות הלכה' ולא כרבניות. כך למשל בתשובה באתר כיפה כותב הרב אבינר שאין חידוש בנשים שמלמדות לנשים הלכה ומביא לדוגמה את יועצות ההלכה שמלמדות הלכה מתוך כוונות טובות.
אצל רבים העיסוק בטהרת המשפחה נתפס לכתחילה כלא פמיניסטי, ולכן אינו קורא תיגר על הקהילה הדתית ועל מוסד הרבנות, ובנוסף העיסוק של נשים בנושא רגיש זה נחשב כצנוע יותר ומתאים יותר ואף ייתכן שבעקיפין מסייע לנשים לשמור הלכות אלו ומנגיש אותן בעבורן. בכנס רבנים שנערך בחודש טבת תשע"ז 23/01/17, דיבר הרב רא"ם הכהן על חשיבות נתינת הסמכות לנשים בתחום טהרת המשפחה ואף ציין כי כך היה נהוג בכל הדורות ואף הסביר כי כך צנוע יותר.
אצל רבים אחרים, עניין יועצות ההלכה מהווה איסור תורה של ממש. כך למשל בתשובה באתר כיפה, כותב הרב ברוך אפרתי כי הרב ליאור שולל לחלוטין את כל עניין יועצות ההלכה, ואילו הרב אריאל מתיר לשאול אותן רק בעניינים הפשוטים והידועים ביותר, רק אם יודעים שהן לא פוסקות הלכה ולא מכריעות בעניינים קצת יותר מורכבים, אלא מעבירות לרב את כל השאלות.
בנוסף, רבים רואים בתוכנית הכשרת יועצות ההלכה איום על הסמכות הרבנית בעולם האורתודוקסי, חלקם מתוך חשד במניעים 'לא טהורים' המביאים נשים ללמוד תורה וחלקם מתוך התנגדות לכל שינוי בעולם הדתי.
תוכניות הכשרה נוספות.
לאחר מספר שנים בהן מדרשת נשמת הייתה היחידה שהכשירה נשים להשיב בהלכות טהרת המשפחה נפתחו תוכניות דומות במספר בתי מדרש בארץ ובעולם.
במת"ן השרון פועלת תוכנית להכשרת מורות להלכה, תוכנית המכשירה נשים להיות מנהיגות ומשיבות הלכה בקהילה, הבקיאות בהלכות טהרת המשפחה ומעגל החיים.
בשנת 2016 הקים רבה הראשי של בריטניה, הרב אפרים מירוויס, את תוכנית "מעיין" להכשרת יועצות הלכה שיפעלו בקהילות היהודיות בבריטניה.
שרל מינש
טוקמק (קירגיזסטן)
טוקמק (בקירגיזית: Токмок, טוקמוק; ברוסית: Токмак) היא עיר בצפון קירגיזסטן. ממוקמת בעמק צ'ו דרומית לגדה של נהר צ'ו וגבול עם קזחסטן, מזרחית לבירת המדינה, בישקק.
היסטוריה.
טוקמק הוקמה בסביבות שנת 1830 על ידי ח'אנות קוקנד. תפקידה היה לשמור על גבולה הצפוני של החאנות. שלושים שנה מאוחר יותר טוקמק נכבשה ונהרסה על ידי הכוחות של האימפריה הרוסית, ב-13 במאי 1864 הוקמה טוקמק המודרנית על ידי הגנרל הרוסי מיכאיל צ'רניאייב.
ב-1867 טוקמק קיבלה מעמד של עיר והפכה לבירת המחוז, אך ב-1878 איבדה את המעמד של בירת המחוז ועיר. מעמד של עיר הוחזר לה רק ב-1927.
דיוויזיית פאנצרגרנדיר אס אס ה-11
דיוויזיית פאנצרגרנדיר אס אס ה-17
נתן נטע אולבסקי
הרב נתן נטע אולבסקי (1881 – 1966), רב בברית המועצות, פוסק ומחבר ספרי הלכה.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה שלוושניא בפלך ז'יטומיר (כיום אוקראינה), לאביו שהיה שוחט. מוריו הראשונים היו אביו וסבו שהיה רב העיירה. לאחר מכן נסע ללמוד בישיבת רמיילס בוילנא ושם גם הוסמך לרבנות. שימש כרב באחד מבתי הכנסת בווילנא, אך משנאלץ לעזור בפרנסת משפחתו, למד את מלאכת השחיטה ושימש כשוחט במספר עיירות בסיביר. מלחמת העולם הראשונה שיבשה את תוכניותיו לשוב לווילנא, והוא נותר בעיר אירקוטסק בסיביר שם שימש כרב הקהילה המקומית. בהיותו שם התפרסם שמו כאחד מגדולי ה"משיבים" בענייני ההלכה בברית המועצות, והוא ענה לשאלות שהגיעו אליו מכל קצווי המדינה.
עמד בקשרי מכתבים עם גדולי הדור באותה תקופה בהם ר' יוסף רוזין ("הרוגצ'ובי") וביותר עם ידידו הרב אבא דוד גולדפיין. כן שלח מאמרים תורניים לכתב העת המאסף שיצא בירושלים.
עם התגברות רדיפות הדת, מצד שלטונו של סטלין בסוף שנות העשרים, וסגירתו של בית המטבחיים הכשר באירקוטסק, עקר ר' אולבסקי למוסקבה בשנת 1931, שם גרו בנו וגיסתו. באותו זמן הוא עסק בלימוד משותף עם ידידו הרב אבא דוד גולדפיין, עד פטירתו של הרב גולדפיין בשנת 1937.
בשנות מלחמת העולם השנייה שהה הרב אולבסקי עם אשתו בקזחסטן. באותה תקופה בהם שהתה משפחתו שם, שרר עוני ומחסור. גם נייר עליו יוכל להעלות את חידושיו היה קשה למצוא. הרב היה אוסף נייר ממטווח של הצבא האדום ועליו כתב את חידושיו. עם סיום המלחמה חזרו בני הזוג למוסקבה שם שימש כרב בית הכנסת ברחוב מרינה-ראשצה במשך 20 שנה עד יום פטירתו. עם פטירת הרב שליפר – רבה הראשי של מוסקבה ב-1957, שימש הרב אולבסקי כרב העיר תקופה קצרה, אולם פרש מתפקידו זה, משראה את המגבלות שמטיל השלטון הקומוניסטי על תפקידו זה.
נפטר ב-1967 ונקבר במלחובקה.
לרב אולבסקי היו שני בנים. האחד נעלם בזמן מלחמת העולם השנייה. בנו השני – משה, היה פרופסור למתמטיקה במוסקבה. הוא עלה לישראל בשנות התשעים והביא חלק מכתבי אביו שנדפסו מאוחר יותר.
נכדו, פרופ' אלכסנדר אולבסקי, שימש כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב.
ספריו.
בהיותו רב באירקוטסק נדפס בוילנא בשנת תרצ"א, ספרו הראשון – "חיי עולם נטע" שהוא ספר שו"ת בהלכה. הספר נדפס בליטא העצמאית מכיוון שהיה זה בלתי אפשרי להדפיסו בברית המועצות תחת השלטון הסטליניסטי. הרב שלח את תשובותיו למוציאים לאור במאתיים מכתבים נפרדים. הספר קיבל את הסכמות ר' חיים עוזר גרודזנסקי, הרוגצ'ובר, ר' חנוך אייגש ור' מנחם קרקובסקי מווילנא. אל הרב אולבסקי נשלח הספר המודפס ללא עמוד השער ועמודי ההסכמות למנוע ממנו הסתבכות עם השלטון הקומוניסטי.
הספר הוהדר ויצא לאור מחדש על ידי מכון ירושלים בשנת תשנ"ה, ואליו נוסף הספר "נטע רבעי" שיצא מכתב יד המחבר, שכאמור הועלה על ידי בנו ארצה.
הרב אולבסקי כתב ספרים נוספים הנמצאים עדיין בכתב יד, והם נמצאים כאמור בכתבי יד בידי מכון ירושלים.
בילי בראג
סטיבן ויליאם "בילי" בראג (; ) הוא זמר, פזמונאי ופעיל שמאל אנגלי. המוזיקה שבראג יוצר משלבת מרכיבים של מוזיקת פולק, פאנק רוק ושירת מחאה, עם טקסטים שעוסקים על פי רוב בנושאים פוליטיים ורומנטיים.
ראשית חייו.
בילי בראג נולד בבארקינג ודאגנהאם כאחד מבניהם של דניס פרדריק אוסטין בראג, מנהל מכירות של יצרן כוסות וכובעים, ושל מארי ויקטוריה ד'אורסו, ממוצא איטלקי. אביו של בראג נפטר מסרטן הריאה ב-1976 בגיל 52 כשבראג בגיל העשרה, ואמו נפטרה ב-2011.