(על) רוח החוקים (בצרפתית: De l'esprit des lois; במקור: De l'esprit des loix) הוא מסה על תאוריה פוליטית שפורסמה לראשונה בעילום שם על ידי הברון דה מונטסקייה בשנת 1748 עם העזרה של קלודין-דה-גרן טנסן. עבודתו של מונטסקייה השפיעה באופן ניכר על עבודותיהם של רבים אחרים, ביניהם: יקטרינה הגדולה; האבות המייסדים של החוקה של ארצות הברית; ואלכסיס דה טוקוויל, אשר יישם את שיטותיו של מונטסקייה בחקר החברה האמריקאית, בספרו "הדמוקרטיה באמריקה".
מונטסקייה השקיע כעשרים ואחת שנים במחקר, לצורך כתיבת "(על) רוח החוקים", אשר כיסה מגוון רחב של תחומים, כמו החוק, חיי החברה, ומחקר אנתרופולוגי. בחיבורו, מונטסקייה לימד זכות על מערכת הממשל החוקתית, הפרדת הרשויות, הפסקת העבדות, שמירה על זכויות האזרח והחוק, וכן על הרעיון שלפיו מוסדות פוליטיים צריכים לשקף את היבטים חברתיים וגאוגרפיים של כל קהילה.
התאוריה החוקתית.
בבואו לסווג מערכות פוליטיות, מונטסקייה מגדיר שלושה סוגים עיקריים: רפובליקני, מונרכי, ודספוטי (עריץ או רודני). כפי שהוא מגדיר אותן, מערכות רפובליקניות נבדלות זו מזו במידת הרחבתן את זכויות האזרח - אלה המרחיבות באופן יחסי מכונות רפובליקות דמוקרטיות, בעוד שאלה המגבילות אותן ומגדירות אותן באופן מצומצם יותר מכונות רפובליקות אריסטוקרטיות. ההבחנה בין אריסטוקרטיה ועריצות נשענת על השאלה אם קיימת מערכת חוקים שביכולתה לרסן את סמכותו של השליט: אם כן, המשטר נחשב אריסטוקרטי, ואם לאו, נחשב כעריצות.
העקרונות המניעים את התנהגות האזרח לפי מונטסקייה.
לפי מונטסקייה, מאחורי כל סוג של מערכת פוליטית עומד מה שהוא מכנה "עיקרון". ה"עיקרון" מניע התנהגות מצד האזרחים אשר תגרום לתמיכה במשטר זה ותאפשר לו לתפקד בצורה חלקה.
חירות והפרדת הרשויות.
הנושא העיקרי השני ב"(על) רוח החוקים" הוא החירות הפוליטית והדרכים הטובות ביותר לשמר אותה. "חירות פוליטית" לפי מונטסקייה היא מה שעשוי להיקרא בימינו ביטחון אישי, במיוחד ככל שהוא מסופק באמצעות מערכת של חוקים. הוא מבדיל את הפירוש הזה של חירות משני פירושים אחרים, שהם שגויים לפי דעתו. הפירוש הראשון הוא שהחירות הפוליטית היא ממשל-עצמי קולקטיבי (לדעתו אין הבדל בין פירוש זה לבין דמוקרטיה), ואילו השני אומר שהחירות מורכבת מהיות האזרח מסוגל לעשות כל מה שהוא רוצה, ללא מגבלה. לדעתו שני פירושים אלה אינם רק שגויים, אלא אף עלולים לפגום בחירות הפוליטית.
כינון חירות פוליטית דורשת שני דברים:
אקלים, תרבות וחברה.
תרומה עיקרית נוספת של "(על) רוח החוקים" הייתה בתחום של סוציולוגיה פוליטית, אשר מונטסקייה נחשב לעיתים למייסדה. עיקר המסה, למעשה, עוסק בשאלה כיצד גאוגרפיה ואקלים יוצרות אינטראקציה עם תרבויות מסוימות לייצור הרוח של עמים.
HD 164595
HD 164595 הוא כוכב מסוג G הממוקם בקבוצת הכוכבים הרקולס וייחודו הוא דמיונו לשמש בממדיו, אף על פי שגילו גדול מזה של השמש. יתרה מזו, יש ל־HD 164595 סיווג ספקטרלי זהה לשמש וגם טמפרטורה דומה.
סביבו חג כוכב לכת אחד ידוע, HD 164595 b , המשלים סיבוב כל 40 ימי-ארץ במרחק של 0.23 יחידות אסטרונומיות, גודלו הוא כגודלו של כוכב הלכת נפטון ומסתו כ-16 מסות ארץ.
ב-15 במאי 2015 זיהה RATAN-600 , רדיו-טלסקופ של האקדמיה המדעית הרוסית שבזלנצ׳קסקיה , אותות רדיו אשר הגיעו בעוצמה של 11 ג'יגה-הרץ ונקלט בחלקו מספקטרום רדיו שמצוי בשימושו של צבא רוסיה . עוצמת השדר הראתה שהוא שודר ממשדר איזוטרופי, מה שנותן אינדיקציה כי מדובר בציוויליזציה מסוג 2 בסולם קרדשב. התגלית נשמרה בסוד מהקהילה הבינלאומית, כאשר בין המדענים חלקו הדעות - בעוד חלק סברו כי מדובר בתופעת טבע, הרי שהיו אסטרונומים שפנו לפרויקט סט"י לצורך מחקר יותר מעמיק. ימים לאחר מכן הודיעה האקדמיה למדעים ברוסיה כי "עיבוד וניתוח מאוחר יותר של האות גילה שמקורו הסביר ביותר הוא מכדור הארץ" וגם בפרויקט סט"י סברו כי אין שום דבר שיכול להבדיל בין האות לבין אות רדיו מלוויין שחלף בשדה הראיה של הטלסקופ.
דבורת הדבש הננסית
דבורת-הדבש
ויוה ווקסהול
לחמה בעג'ין
לחם בעג'ין (מערבית: لحم بعجين "לחמעג'ון", "בצק עם בשר"; בטורקית: Lahmacun "להמג'ון"; בארמנית: լահմաջու "להמג'ו") הוא בצק אפוי עגול ודק, עליו בשר קצוץ (לרוב בשר כבש או בקר), סלט ירקות קצוצים ועשבים הכולל פטרוזיליה ובצל, ותבלינים כגון פפריקה, כמון, קינמון ופלפלת צ'ילי.
לחם בעג'ין הוא מנה מוכרת בארמניה, לבנון, טורקיה, סוריה ובקהילות ארמניות וטורקיות בעולם. לעיתים נקראת המנה פיצה ערבית פיצה טורקית או פיצה ארמנית.
המנה פופולרית בירושלים בזכות הקהילה היהודית האורפלית והערבית. האורפלים נוהגים להוסיף תמרהינדי לבשר.
ענבר מארק
ענבר שרי מארק (נולדה ב-11 בפברואר 1998, ט"ו בשבט ה'תשנ"ח) היא שחיינית ישראלית, אלופת ישראל בשחייה המתמחה בסגנון גב.
ביוגרפיה.
מארק נולדה וגדלה במיתר, למשפחה דתית לאומית, אחות בכורה במשפחה של 4 אחים. היא החלה לשחות בגיל 6 ולהשתתף באליפויות ישראל לילדים מגיל 11. היא התאמנה בבריכת השחייה בגני עומר בהדרכתם של עדי ולפמן, רוני סנדלר וברק עטר בקבוצת הפועל דולפין נתניה. היא בוגרת מדרשת אמי"ת קמה ירוחם. בספטמבר 2016 עברה מארק להתאמן במכון וינגייט בהדכתם של לירן ועקנין, חנן גלעד ולאוניד קאופמן. במהלך הקריירה שלה זכתה מארק באליפויות הגילאים של ישראל לנערות.
בתחרות "רב אומות" לנוער שנערכה בקורפו, יוון באפריל 2012 זכתה מארק בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:24.04 דקות ומדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:31.69 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:07.99 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באותה שנה היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:07.12 דקות, במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 31.19 שניות ובמקום שישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:07.12 דקות.
בתחרות "רב אומות" שנערכה בקייב, אוקראינה באפריל 2013 השתתפה מארק ב-4 משחים, במשחה ל-50 מטר גב (31.14 שניות), במשחה ל-100 מטר גב (1:07.17 דקות), במשחה ל-200 מטר גב (2:25.56 דקות) ובמשחה ל-50 מטר חזה (37.13 שניות).
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפוזנן, פולין ביולי אותה שנה היא השתתפה ב-3 משחים, במשחה ל-50 מטר גב (31.24 שניות), בשמחה ל-100 מטר גב (1:07.70 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב (2:26.30 דקות).
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט זכתה מארק במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 29.65 שניות, אחרי אור תמיר מהפועל עמק חפר (29.30 שניות) ודקל שחף מהפועל בית שמש (29.46 שניות).
באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2015 סיימה מארק במקום רביעי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 31.16 שניות ובמקום שישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:23.99 דקות.
אלופת ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר).
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר 2016 זכתה מארק לראשונה במדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.77 שניות, לפני אור תמיר (30.02 שניות) ואיריס פאור מבני הרצליה (30.22 שניות). כבר בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 29.69 שניות ועלתה מהמקום הראשון. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 1:02.94 דקות, במקום רביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:17.65 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:04.41 דקות.
מרקוס שלזינגר
מרקוס ג'ון שלזינגר (באנגלית: Marcus John Schlesinger; נולד ב-16 בנובמבר 1991), הוא שחיין ישראלי-אמריקאי, אלוף ישראל (2015 ו-2016) ופעמיים ברציפות אלוף המכביה (2013 ו-2017) במשחה ל-100 מטר פרפר ושיאן ישראל הנוכחי (2020) במשחה ל-50 מטר פרפר (בריכת 25 מטר) ושיאן ישראל בעבר במשחה ל-100 מטר פרפר (בריכת 25 מטר).
ביוגרפיה.
שלזינגר נולד בריברסייד, קליפורניה שבארצות הברית. ב-2015, בגיל 23 עלה לישראל.
אלוף המכביה.
בתחרויות השחייה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בבריכת השחייה האולימפית החדשה במכון וינגייט ביולי 2013 ייצג שלזינגר את ארצות הברית וזכה ב-4 מדליות, 1 זהב ו-3 כסף. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.88 שניות, לפני (55.70 שניות) ועדי דוידוב (55.83 שניות), שניהם מישראל. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.48 שניות, אחרי גארט ובר-גייל (48.99 שניות), שניהם מארצות הברית ולפני לירן קונובלוב מישראל (50.69 שניות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של (3:23.08 דקות, אחרי ישראל (3:21.44 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:41.87 דקות, אחרי ישראל (7:33.07 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 23.13 שניות.
שלזינגר עלה לישראל ב-13 במאי 2015 והצטרף לקבוצת הפועל דולפין נתניה בהדרכתו של עדי ולפמן ובהמשך על ידי דימה ריבינסקי.
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט אותה שנה זכה שלזינגר ב-3 מדליות אישיות, אחת מכל סוג. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטרה פרפר בתוצאה של 53.34 שניות. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.04 שניות, אחרי תומר זמיר שקבע שיא ישראלי חדש של 23.76 שניות ולפני גיא ברנע (24.04 שניות), שניהם מהפועל ירושלים. מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.89 שניות, אחרי זיו קלונטרוב מהפועל עומר (22.38 שניות) ואור סבטייה ממכבי פארק מים רעות (22.86 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 50.20 שניות.