אריה סקופ נשוי לאיילה ולהם שלושה ילדים.
כלמידיה
כלמידיה (Chlamydia) היא מחלת מין הנגרמת על ידי החיידק "Chlamydia trachomatis ". המחלה פוגעת באיברי המין ובלחמית העין, ואף עלולה לגרום לדלקת ריאות נגיפית (אינטרסטיציאלית). בנוסף להתפשטותה במהלך קיום יחסי מין, היא עלולה להיות מועברת מאם לבנה במהלך ההיריון. כלמידיה היא אחת ממחלות המין הנפוצות ביותר כיום. בארצות הברית ישנם כ-4 מיליון מקרים של כלמידיה בשנה. עם זאת, 50% מהגברים ו-75% מהנשים הנדבקים במחלה לא מפתחים סימפטומים, ואינם יודעים כלל כי נדבקו.
מאפיינים.
בנשים, אם הכלמידיה לא מטופלת, היא עלולה לגרום לדלקות באגן (PID), המתבטאות בדימום מהנרתיק, כאב במהלך קיום יחסי מין, דלקות ברחם, בחצוצרות ואף בשחלות. סיבוכים בדלקות אלו עלולים לגרום לקושי בהתעברות, להריון חוץ-רחמי, ואף לעקרות. כאמור, לא כל הנשים מפתחות סימפטומים.
בגברים המפתחים סימפטומים, המחלה עלולה להתבטא בכאב במתן שתן, הפרשות לא-רגילות מהפין, נפיחות באשכים, וחום. סיבוך אפשרי הוא דלקת ביותרת האשך, העלולה לגרום לעקרות.
בגברים ונשים כאחד, המחלה גורמת לכאבים בהטלת שתן, לחום ולפגיעה בלחמית העין (גרענת), אשר עלולה להתפתח לכדי עיוורון.
ניתן להידבק בכלמידיה בקיום יחסי מין בלתי מוגנים. וחשוב לזכור כי רוב הנשאים אינם מודעים לכך שהם נושאים את המחלה, כיוון שאינם מפתחים סימפטומים. ניתן להידבק באיברי המין (נרתיק, פין, רקטום) כמו גם בגרון ובעיניים.
דרכי הידבקות נוספות ופחות שכיחות כוללות גם מין אנאלי ללא אמצעי מניעה, מגע איבר נגוע בשאינו נגוע (ללא חדירה), שימוש באביזרי מין שלא חוטאו כראוי, וגורמים נוספים כגון ידיים לא היגייניות, שירותים ומגבות מזוהמים.
אבחון וריפוי.
ניתן לאבחן כלמידיה במספר סוגים של בדיקות: בדיקות מטוש, בדיקת שתן או תרבית צואה. בעבר השתמשו בבדיקות דם (סרולוגיות) ובבדיקות תרבית שתן, אך אלה נחשבות לא אמינות, ודורשות מיומנות מקצועית רבה בטיפול בדגימות. כיום ניתן לבצע בדיקות אמינות על ידי אבחון חלקים מה-DNA של החיידק.
ריפוי המחלה הוא פשוט - טיפול באנטיביוטיקה ממשפחת הטטרציקלינים. כיוון שהטיפול הוא פשוט, ישנם רופאים הממליצים על טיפול גם ללא אבחנה מדויקת.
חיי אדם
חיי אדם הוא ספר הלכה שנכתב בסוף המאה ה-18 או בתחילת המאה ה-19 בידי רבי אברהם דנציג.
תוכן ומבנה הספר.
בספר קיצור ההלכות הנהגות ביום-יום ובשבתות וחגים. הספר כולל הסברים רעיוניים ולא רק הלכות (בשונה משולחן ערוך הכולל בעיקרו תמצות ההלכות בלי הרחבה על הסבר טעם ההלכות). רבי אברהם קיבל את הסכמתו של רבי חיים מוולוז'ין על חיבור ספריו, ובטרם הדפסת ספרו חכמת אדם על שולחן ערוך יורה דעה, המליץ לו לסדר את הכללים בספר, במקביל לסימנים שולחן ערוך על מנת לאפשר ללומדים לעיין בהלכות בהרחבה.
הספר עצמו בנוי בחלוקה לפרקים (הנקראים "כללים"). 69 פרקים בהלכות על סדר היום ועוד 155 פרקים בהלכות שבת וחגים.
הספר נחשב לאחד הספרים היסודיים באחרונים ואף מוזכר פעמים רבות בספר קיצור שולחן ערוך של רבי שלמה גאנצפריד ובספר משנה ברורה של רבי ישראל מאיר הכהן. מבין הפוסקים הספרדים, חכם יוסף חיים הביאו רבות בספרו בן איש חי.
רבי אברהם דנציג הלך לעולמו בגיל 73. היו שמצאו בזה רמז לספרו העיקרי שחיבר ("חיי אדם" בגימטריה 73).
מעמדו של הספר.
היו שערערו על מעמדו של הספר בטענה כי בזמן כתיבתו המחבר עסק במסחר ולא כיהן בפועל כמורה הוראה.
רבי חיים חזקיהו מדיני בספרו "שדי חמד" דוחה טענה זו ומונה שורה ארוכה של גדולי תורה שראו ברבי אברהם דנציג פוסק בר סמכא. רבי אברהם דנציג עצמו מסביר את עיסוקו במסחר, ומדוע אין זה אומר שהוא לא ראוי, בהקדמתו לספרו "חכמת אדם".
המהדורה הראשונה הודפסה בשנת ה'תק"ע בעילום שמו של המחבר.
המהדורה השנייה הודפסה בשנת תקע"ט, לאחר שמצבו הכלכלי של הרב דנציג הורע והוא נאלץ להתמנות למורה הוראה בווילנה. במהדורה זאת גילה את שמו.
מאז החיבור זכה לעשרות מהדורות, בחלקן המדפיסים הרשו לעצמם לשנות ולהגיה כהבנתם..
הספר היה מספרי לימוד ההלכה המרכזיים של יהדות אשכנז האורתודוקסית במאות ה-19 וה-20.
החל מהמחצית השנייה של המאה ה-20 ספר ההלכה המרכזי הוא המשנה ברורה שריכז את ספרי ההלכה שנכתבו לפניו וכולל ציטוטים רבים מספר "חיי אדם".
במערכת החינוך הממלכתית-דתית בישראל שימש כספר לימוד מרכזי בהלכה בשנים 1962-1972 ולאחר מכן הוחלף על ידי קיצור שולחן ערוך מקור חיים, קיצור שולחן ערוך והמשנה ברורה, על רקע טענות שהוא ספר קשה ומבלבל עבור בני נוער ואף לא עדכני מספיק ביחס להתפתחות הטכנולוגית.
הרב ברוך הלוי אפשטיין שיצא נגד ספרי קיצורי הלכות אמר בספרו "מקור ברוך" לגבי שם הספר: ״חיי אדם״: המחבר בחר בשם טוב לספרו מכיוון שאף לא אחד יעשה קיצור מספרו, שהרי אף לא אחד יקרא לספרו "קיצור חיי אדם". למעשה, ספר בשם "קצור מספר חיי אדם" יצא לאור כבר בתרי"ד (1854) בדפוס יוסף ראובן ראם שבוילנה.
על שם הספר נקראו רחובות בשכונת נחלת יצחק בתל אביב ובשכונת גאולה בירושלים.
ונוס אקספרס
ונוס אקספרס הייתה הגשושית הראשונה לכוכב הלכת נוגה מטעם הסוכנות החלל האירופית. שוגרה בנובמבר 2005 והגיעה לנוגה באפריל 2006. מבצע ונוס אקספרס הוצע עוד בשנת 2001 כמשימת קונספט שתנצל כמה שניתן מהתכנון המקורי של מארס אקספרס ותשתמש בו למשימה פלנטרית אחרת. המשימה לנוגה אושרה רשמית בשנת 2002 בידי ועדת התוכנית המדעית של סוכנות החלל האירופית ובמכרז לבנייתה זכתה באוקטובר 2002 חברת EDAS – אסטריום, שנעזרה ב-25 קבלני משנה מ-14 מדינות אירופיות. הגשושית סיימה את משימתה באופן רשמי ב-16 בדצמבר 2014, אם כי ניתן היה לקלוט שדרים ממנה, שלא נשאו בהם מידע כלשהו, עד לשדר האחרון ב-18 בינואר 2015.
למרות הניסיון להשתמש בתכנון של מארס אקספרס, ישנם מאפיינים שהובילו לשינויים בתכנון, בעיקר בתחום בקרת החום, התקשורת והכוח החשמלי. לדוגמה, מכיוון שמרחקו של נוגה מהשמש הוא כמחצית מזה של מאדים, כמות הקרינה גדולה פי ארבעה עבור ונוס אקספרס לעומת מארס אקספרס. הסביבה בעלת הקרינה המיננת תהיה קשה יותר והאור יהיה רב יותר. משימת ונוס אקספרס גם תשתמש במכשירים שפותחו עבור הגשושית רוזטה.
השיגור.
השיגור תוכנן תחילה ל-26 באוקטובר באמצעות טיל מסוג סויוז-פרגאט מהקוסמודרום בבייקונור שבקזחסטן, אולם הוא נדחה בעקבות זיהום במעטפת הטיל. ב-9 בנובמבר, לאחר שהובהר כי התקלה אינה מסוכנת לגשושית, שוגרה ונוס אקספרס לחלל.
ההגעה לנוגה.
ב-11 באפריל 2006 נכנסה הגשושית למסלול סביב נוגה, לאחר שמהירותה הואטה בזכות הפעלת המנוע למשך 49 דקות בתמרון מורכב, שבמהלכו גם נותק הקשר עם הגשושית לעשר דקות כאשר חלפה מעבר לכוכב הלכת נוגה.
משימת הגשושית.
החללית תבצע את התצפית והחקר המעמיקים ביותר מאז ומעולם של אטמוספירת נוגה. היא גם תנסה לחפור לתוך מסתורין כגון סיבוב מהיר יותר של האטמוספירה לעומת פני השטח של כוכב הלכת וכן את מערבולות הקטבים. הגשושית גם תחקור את האיזון התרמי של כוכב הלכת ואת תפקידו של אפקט החממה החזק ביותר במערכת השמש, כמו גם את המבנה והדינמיקה של העננים ואת הסימנים המופיעים באור אולטרה-סגול מעל תכסית העננים.
רם קולהאס
רם קולהאס (בהולנדית: Rem Koolhaas נולד ב-17 בנובמבר 1944) הוא אדריכל הולנדי, המזוהה עם זרם הדה-קונסטרוקטיביזם.
ביוגרפיה.
קולהאס סיים את לימודיו באיגוד הארכיטקטוני ("AA School of Architecture") שבלונדון ולאחר מכן הקים יחד עם איליה זאנגליס את OMA, משרד אשר הוא עומד בראשו עד היום.
פרסומו הרב הגיע גם מהמאמרים והספרים שכתב: "הזיית ניו יורק - Delirious New York" משנת 1978 והספר S,M,L,XL מ-1995 אותו הוציא בשיתוף עם המעצב הגרפי ברוס מאו, ספר אשר קרא תיגר על הפורמט המקובל של ספרי אדריכלות, ואשר הציג דרך עיון במאמרים, פרויקטים וחומרים גרפיים רבים מספור את רעיונותיו של קולהאס, ואת מצבו של מקצוע האדריכלות כולו. הספר הוביל לחיקויים רבים והשפעתו הייתה רבה.
קולהאס החל בהדרגה לבנות יותר פרויקטים וככל שהשפעתו גברה על דור של אדריכלים צעירים בהולנד ומחוצה לה כך הפך הוא עצמו לאייקון תרבותי, מעמד אשר בו הוא עושה שימוש מודע (יש האומרים סרקסטי) לאורך השנים. תכנן בין היתר את מגדל הטלוויזיה המרכזי של סין.
בשנת 2000 הוא זכה בפרס פריצקר היוקרתי לאדריכלות ובשנת 2022 זכה בפרס רולף שוק.
אשר עידן
אשר עידן (נולד ב-11 במאי 1951) הוא מומחה לרשתות חברתיות ולחדשנות, מרצה בתחומי עתידנות, גלובליזציה והמגמות העתידיות של החינוך והכלכלה באוניברסיטת בר-אילן, ובאוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה.
עידן היה מנהל "התוכנית לניהול עתיד" בלהב, הפקולטה לניהול בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. השלים דוקטורט בנושא פילוסופיה של המדע והלמידה באוניברסיטת תל אביב. בדוקטורט חקר את החשיבה הביקורתית המשותפת למחשבה המדעית והמחשבה הארגונית. בשנים 1996-1993 שימש כיועץ לשר החינוך ולמנכ"ל משרד החינוך בתחומי מח"ר 98.
במקבל ייעץ והרצה להנהלות של חברות בישראל בתחום השפעות ניהוליות של האינטרנט, בתחומים כמו משאבי אנוש, מכירות, מחקר ופיתוח, ושירות לקוחות.
עידן נשוי ואב לשלושה ילדים.
פרסומים.
עידן חיבר שלושה ספרים: הראשון הוא "מהי אידאולוגיה" (1990), בו פיתח את רעיונותיו מעבודת הדוקטורט שפרסם, וטען שאידאולוגיה היא ראיית ההווה במשקפיים של העבר, ואוטופיה היא ראיית ההווה במשקפיים של העתיד. הספר השני נקרא "מדריך למאה ה-21" ופורסם בשנת 2000, ובו חקר את הדרכים להימנע מראיית ההווה במשקפיים של העבר ותחזיות למאה ה-21.