נולדה בחיפה ביום כיפור. למדה באולפנת כפר פינס, ובהמשך באולפנת הרב בהר"ן. בצבא שרתה כמורה חיילת בפיקוד צפון. בשנים 1987–1988 למדה אמנות ופיסול בלונדון ובבית הספר שליד מוזיאון ישראל. בוגרת תואר ראשון במדע המדינה ובהיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן ובעלת תואר שני בבית הספר למדיניות ציבורית במסגרת תוכנית מנהלים של האוניברסיטה העברית. במקביל ללימודיה האקדמיים, עבדה תחילה בהנחיית קבוצות לימוד במכונים לחינוך יהודי ציוני, לאחר מכן עבדה בערוץ הראשון והייתה מבין המייסדים של התוכנית פופוליטיקה. בשנת 2001 התמחתה במשפטים בפרקליטות מחוז ירושלים. החל משנת 2002 ריכזה במשך שלוש שנים, את מועצת יח"ד - מועצה ליחסי חילונים חרדים ודתיים של בית הנשיא.
בין השנים 2005–2009 עבדה כיועצת משפטית, ואחראית על תחום החקיקה והמדיניות בארגון "מבוי סתום" ובין השנים 2008–2018 שימשה כמנכ"לית הארגון. הארגון ייצג נשים עגונות והעניק תמיכה נפשיות לנשים אלו, כמו כן, פעל הארגון למען קידום מעמד האישה בממסד הדתי בישראל, בין היתר באמצעות קידום שינויי חקיקה, ויזום מחקרים אקדמיים. בשנים בהן ניהלה את הארגון עודדה הקמת בתי דין פרטיים מחוץ לרבנות, וכן ייסדה את מיזם "נישואים פרטיים כהלכה" (בטבעת זו). בשנת 2016 עמדה בראש הקליניקה לעגונות במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. כהנא דרור מרצה ברחבי הארץ ומפרסמת מאמרי דעה.
פעילות פוליטית.
בשנת 2015 התמודדה כהנא דרור בפריימריז של מפלגת הבית היהודי על המקום המשוריין לנשים בעשירייה השנייה. מועמדותה עוררה התנגדות בקרב רבנים ואנשי המפלגה בשל התבטאויותיה נגד "תפיסות משיחיות" והצורך לדון בעתיד שני מיליון הפלסטינים החיים ביהודה ושומרון. שעות ספורות לפני הפריימריז הסירה את מועמדותה ותקפה את המפלגה והעומד בראשה נפתלי בנט. לאחר פרישתה מהתמודדות בפריימריז פרסמה הבית היהודי הודעה רשמית על פיה ״אנשי הקרן החדשה לישראל, ארגון הפוגע בחיילי צה״ל ובכל אינטרס ישראלי אינם רצויים בבית היהודי. ברוך שפטרנו״.
ב-24 בינואר 2021 הצטרפה למפלגת ישראל ביתנו והוצבה במיקום ה-12 הנחשב כלא ריאלי.
פעילות ציבורית.
פעילות למען מסורבות גט.
במסגרת תפקידה כמנכ"לית עמותת מבוי סתום, עסקה בנושא העגונות במדינת ישראל. לדבריה, המצב בבתי הדין הרבניים יוצר מצב של מיאוס ההלכה היהודית על ציבורים רחבים. בתי הדין יכולים להיות "פוסקי הלכה. אבל היום הם שומרי החומות, ולא מעיזים לחדש ולפסוק". בשל מצב זה, כהנא דרור פועלת לשינוי מצב העגונות ותומכת בנישואים אזרחיים בישראל. בשנת 2012 יזמה יחד עם ח"כ עתניאל שנלר תיקון לחוק הסנקציות, המאפשר ענישת סרבני גט. לפי התיקון, אם לא יינתן גט כפי שהוחלט בפסק הדין, בית הדין יחויב להתכנס שוב ולדון בהטלת סנקציות על הסרבן. בשנת 2014 עתרה לבג"ץ בשיתוף הארגונים ויצו ונעמ"ת ובאמצעות עו"ד ב"כ גלי עציון ועירית גזית לאחר שמועמדותה למנכ"לות בתי הדין הרבניים בישראל נדחתה על רקע מגדרי, בבקשה לבחון את מועמדותה. בעקבות העתירה קבע הרכב שופטי בג"ץ בראשות השופט אליקים רובינשטיין כי המדינה תייצר מסלולים חדשים אשר יאפשרו לנשים להתמודד לתפקיד, זאת בשל העובדה שעד כה מסלולי הבחינות שנעשו לתפקיד היו מיועדים לגברים בלבד. בעקבות בג"ץ זה מונתה אישה לסמנכ"לות בתי הדין.
בשנת 2014 ייצגה כהנא-דרור את "העגונה מצפת", אישה אשר בעלה נכנס למצב של תרדמת, ולא היה סיכוי שיתעורר ממצב זה. בית הדין בצפת בראשות אב בית-הדין הרב אוריאל לביא זיכה את העגונה בגט על-פי העיקרון ההלכתי "זכין לאדם שלא בפניו". עקב ערעור שהוגש לבית הדין הגדול על פסק הדין בשנת 2017, עתרה כהנא-דרור נגד הרב הראשי יצחק יוסף לבג"ץ בטענה שאין לקבל ערעור ממי שאינו צד בגירושין. הרכב בג"ץ בראשות אליקים רובינשטיין, קבע כי בית הדין אינו רשאי לעסוק בערעור. פרשה זו עוררה מחלוקת ציבורית חריפה, בעיקר בעולם הרבני.
בשנת 2017 כהנא דרור, הרב אברהם דב לוין ועמותת מבוי סתום יזמו את פרויקט 'נישואים פרטיים כהלכה' - מסלול נישואים פרטי המתנהל על פי ההלכה האורתודוקסית, שמבקש לאפשר לזוגות אשר חפצים בכך להינשא על פי ההלכה שלא דרך הרבנות. המסלול מציע חתימה על הסכם קדם נישואין לכבוד הדדי וכן חתימה על תנאי בקידושין, על מנת להגן מפני אפשרות של סירוב גט או עגינות.
יוזמות חקיקה.
במסגרת ניהולה את ארגון "מבוי סתום", יזמה בתיה כהנא-דרור הצעות חוק מגוונות שהונחו על ידי חברי כנסת מכל הקשת הפוליטית:
הכנסת התשעה-עשר:
פעילות בנושא מינוי דיינים.
בשנת 2007 עקב מינויים של 19 דיינים לבתי הדין הרבניים, עתרה כהנא דרור בשם ארגון "מבוי סתום" בשיתוף פרופסור אביעד הכהן ועורכת הדין גלי עציון נגד הוועדה למינוי דיינים בטענה כי הדיינים נבחרו לא על פי כישוריהם אלא על פי קשריהם עם מפלגות פוליטיות, ובפרט קשריהם למנהיגה הרוחני של ש"ס הרב עובדיה יוסף. בג"ץ הסכים אמנם כי נפל פגם בהליך, אולם בנסיבות העניין לא ראה בכך פגם מהותי ודחה את העתירה.
בשנת 2014, עקב חילוקי דעות פוליטיים במשך תקופה ארוכה לא מונו דיינים חדשים לבתי הדין בכלל, ולבית הדין הגדול בפרט. עקב זאת שותקה כמעט לחלוטין עבודת בית הדין הגדול במשך כשנה, וממילא לא נקבעו דיונים, ובתוך כך גם דיונים העוסקים במקרים קשים של עגינות. כהנא-דרור עתרה בשם אישה שחוותה אלימות קשה ובעלה מיאן לתת לה גט על כך שלא קיבלה תאריך לדיון עקב כך שלא היו דיינים, ובכך נמנעה ממנה זכות היסוד לגישה לערכאות. בעקבות עתירה מינתה שרת המשפטים איילת שקד שישה דיינים לבית הדין הגדול על תקן זמני.
פעילות ציבורית נוספת.
בעשור האחרון עסקה כהנא דרור בשורה של פעילויות ציבוריות והתנדבותיות, ביניהן חברת הוועד המנהל של המכון לאסטרטגיה ציונית (2014), חברת ועדת ההיגוי של 'הפורום לחופש בחירה בנישואים', חברת הוועדה המייעצת במכון "על משמר הכנסת" וחברת ארגון קולך.
כן כהנא דרור חברת מועצת ההסכמות-הקונגרס הישראלי ליהדות ודמוקרטיה של אוניברסיטת בר-אילן ומכון שחרית. היא מפרסמת מאמרים בתחומי משפט, יהדות, דת ומדינה ונחשבת לקול ביקורתי בשיח הציבורי העוסק בנושא.
הכרה ציבורית.
בשנת 2014 נבחרה כהנא דרור לאחת ממאה הנשים המשפיעות בישראל (במגזר הדתי), על ידי גיליון "נשים" של מקור ראשון ואחת מתוך עשר הנשים המשפיעות בקטגוריית המשפט.
באותה שנה נבחרה לאחת ממאה הישראלים פורצי דרך ומעוררי השראה לשנת 2013 של העיתון מעריב, מתוך עשרה ישראלים מעוררי השראה בתחום היהדות.
בשנת 2018, נבחרה לאחת מחמישים אנשי השנה בתחום החברתי מטעם עיתון "ידיעות אחרונות".
בנובמבר 2019 פורסם הסרט הדוקומנטרי "מסורבות", המלווה את פעילותה בשנים 2016–2018 למען עגונות ומסורות גט במסגרת ארגון "מבוי סתום" ובשיתוף צוות הארגון. הסרט הופק עבור יס דוקו על ידי "טרבלסי הפקות", בבימויים של דוד אופק ומיה ווב. הסרט הוקרן לראשונה במסגרת פסטיבל "דוקאביב גליל" במעלות-תרשיחא בנובמבר 2019.
בג"צ 6510/21 - כהנא דרור נ' נשיא בית הדין הרבני הגדול ואח'.
באוקטובר 2021 עתרה כהנא דרור לבגצ בנושא מיניו הפסול של אב בית דין בירושלים הרב רלב"ג על ידי נשיא בית הדין הגדול - הרב דוד לאו, בשל היותו נגוע בניגוד עניינים. בית המשפט העליון קיבל במלואה את העתירה והורה לבטל את המינוי בתוך שישים יום. כמו כן הורה בית המשפט לרב הראשי נשיא בית הדין לפעול עם היועצת המשפטית לממשלה למציאת הסדר המקובל על הצדדים למניעת  ניגודי עניינים במינויים הנעשים על ידי הנשיא, בהתאם למתווים שהוצעו בדיונים - מתווה המשנים ליועמ"ש לממשלה לשעבר עו"ד רז נזרי ועו"ד דני חורין, ומתווה היועמ"ש המשפטי הרבני עו"ד הרב שמעון יעקובי. בנוסף, אסר בית המשפט על הרב לאו להיות מעורב בכל מינוי עתידי של גיסו - הרב רלב"ג.
חיים אישיים.
כהנא דרור נישאה בשנת 1998 למיכה, נכדה של רחה פריאר, מייסדת עליית הנוער, ובין השנים 1988–2012 התגוררה בירושלים. כהנא דרור היא אמא לארבעה ומתגוררת במושב נס הרים.
קישורים חיצוניים.
ממאמריה:
הכרזת העצמאות של רודזיה
הכרזת העצמאות של רודזיה (באנגלית: Rhodesia Declaration of Independence) המכונה לרוב הכרזת העצמאות החד-צדדית (באנגלית: Unilateral Declaration of Independence, או בקיצור UDI) הייתה הכרזת העצמאות הרשמית שאימצה ממשלת רודזיה הדרומית ב-11 בנובמבר 1965. הכרזת העצמאות בישרה את עצמאותה והקמתה של מדינת רודזיה, אשר השתרעה בשטחי זימבבואה המודרנית.
בטרם עצמאותה הייתה רודזיה הדרומית מושבה בריטית בליבה של אפריקה הדרומית, בחלקו הדרומי של חבל רודזיה. המושבה אוכלסה באותן השנים בכרבע מיליון לבנים, מרביתם ממוצא בריטי. לבנים אלו היוו כשמונה אחוזים מכלל תושבי הארץ, וראו את עצמם ככוח חלוץ העומד לפני המחנה ומיישב את אפריקה במצוות האימפריה הבריטית. החל משנת 1923, שנת הקמת המושבה, נהנו הלבנים בה ממידה רחבה של ממשל עצמי בחסות האימפריה. הכרזת העצמאות החד צדדית אשר סימנה את התנתקותה של רודזיה מבריטניה, הייתה תולדה של סכסוך מתמשך בין ממשלת בריטניה לממשלתה הנבחרת של רודזיה הדרומית. תהליך זה הגיע לשיאו בשנת 1964, עם עלייתו של הפוליטיקאי הרודזי איאן סמית לראשות הממשלה.