ב-27 ביולי 2016 חתם סיפריאן בניס מליגת העל הצרפתית. ב-14 באוגוסט ערך סיפריאן את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-64 בניצחון 0–1 על סטאד רן במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-11 בספטמבר הבקיע סיפריאן את שער הבכורה שלו במועדון, שער מכריע בדקה ה-88 בניצחון 2–3 על אולימפיק מרסיי במסגרת המחזור החמישי בליגה. ב-15 בספטמבר ערך סיפריאן את הופעת הבכורה שלו בליגה האירופית, כששיחק 90 דקות בהפסד 0–1 לשאלקה 04 במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים. ב-29 בספטמבר הבקיע סיפריאן את שער הבכורה שלו במפעל, שער בדקה ה-71 בהפסד 2–5 לקרסנודאר במסגרת המחזור השני בשלב הבתים.
פארמה.
ב-5 באוקטובר 2020 הושאל לפארמה מהסרייה א'.
עונת 1960/1961 בלה ליגה
עונת 1960/1961 הייתה העונה ה-30 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-11 בספטמבר 1960 והסתיימה ב-30 באפריל 1961.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 יעברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שתי קבוצות מליגת משנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. קבוצות שזכו במקום 13-14 השתתפו במשחקי המבחן מול קבוצות שזכו במקום השני בבתים של ליגת משנה.
מליגת המשנה עלו מיורקה וראסינג סנטנדר.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם השביעית בתולדות המועדון.
גרנדה וריאל ואיאדוליד ירדו לליגת משנה בסוף העונה. ריאל אוביידו ואלצ'ה ניצחו משחקי המבחן ונותרו בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים.
"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק פרנץ פושקש () מריאל מדריד. זאת בפעם השנייה בקריירה ובפעם השנייה ברציפות. בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP הוא כבש 27 שערים ב-28 משחקים. בהתאם לנתוני עיתון הספורט בהתאם לנתוני עיתו הספורט MARCA שמעניקה את הפרס הוא כבש 28 שערים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לחוסה ויסנטה טריין מריאל מדריד שספג 25 שערים ב-30 משחקים.
דוד מנחם (מוזיקאי)
הרב דוד יוסף חיים מנחם (נולד בי"ג באלול ה'תש"ם, 25 באוגוסט 1980) הוא רב קהילה, דרשן ופרשן, חזן, יוצר, מלחין וכותב פיוטים.
ביוגרפיה.
למד בישיבת מרכז הרב מגיל 15 עד גיל 34, שם הוסמך לרבנות. למד תורה מהרב אברהם אלקנה שפירא והרב עובדיה יוסף.
גדל בשכונות מקור ברוך ונחלאות בירושלים כילד שישי מתוך שבעה, למשפחה שעלתה מעיראק בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20. אביו, הרב מנשה, תלמיד ישיבת פורת יוסף, שימש שוחט ובודק ואמו שושנה עבדה כגננת. סבו מצד אימו, חכם גורג'י יאיר, היה מחנך ופייטן מגדולי חזני בבל וממנו קיבל את מסורת השירה הקבלית של יהודי בבל. את נוסח החזנות הספרדי-ירושלמי קיבל בבית הכנסת עדס שבשכונת נחלאות. נושא את שם דודו החייל שנהרג בסיני, ואת שמו של חכם יוסף חיים, גדול חכמי בבל במאה ה-19.
בילדותו למד בתלמוד תורה חרדי־ספרדי, לאחר מכן למד בישיבה קטנה חרדית, וממנה עבר לישיבת מרכז הרב אליה התקבל על ידי הרב יגאל לרר לשיעור א' בגיל 15 בלבד לצד תלמידים שהיו מבוגרים ממנו בשלוש שנים. בישיבה למד במשך שני עשורים.
מוזיקה ופיוט.
כמוזיקאי וכפייטן מופיע בישראל ומחוצה לה לצד אמנים כמו שלומי שבן, קובי אוז, אריאל הורוביץ, פרץ אליהו, מארק אליהו, יאיר דלאל, ג'קי לוי, רבי חיים לוק ושם טוב לוי.
מנגן על עוד, חליל נאי וכלי הקשה. מגיל צעיר התלווה לבן דודתו, הפייטן משה חבושה בהופעותיו. ניגן עם ותיקי נגני תזמורת קול ישראל בערבית של רשות השידור, והופיע כסולן עם התזמורת האנדלוסית, תזמורת נצרת ותזמורת ירושלים החדשה ועוד.
הרב מנחם הקליט שירה ונגינה עם דודו טסה בפרויקט "הכוויתים", עם אהרון רזאל, ניצן חן רזאל, יצחק מאיר ועוד. כמו כן מופיע כסולן בפסטיבלים רבים באירופה ארצות הברית קנדה ומרוקו.
הלחין כמה מפיוטיו של רבי ישראל נג'ארה. לחן שלו לפיוט "ימי חרפי אהבתני" בביצוע להקת שחרית נכלל באוסף "יהודה הלוי פינת אבן גבירול". הלחין גם מפיוטיהם של רבי יוסף חיים מבגדד ורבי יוסף משאש.
כמו כן הלחין פיוטים רבים ממחזור ארם צובא שכונסו בדיסק "תן זמירות עמי". לחניו בוצעו על ידי גדולי החזנים הספרדים, בהם משה חבושה, ציון יחזקאל דוד שירו ותזמורות כמו תזמורת ירושלים מזרח מערב. וכן הלחין תפילת קדיש שבוצע על ידי דוד ד'אור. גם מהשירה העכשווית משירי המשוררים יוסף עוזר אלחנן ניר וחביבה פדיה.
שירים ופיוטים שכתב הולחנו על ידי פרץ אליהו ושם טוב לוי.
בשנת 2008 ביצע יחד עם שלומי שבן את לידתו של שיר לפרויקט עוד מעט נהפוך לשיר. בשנת 2014 העלה ביחד עם שם טוב לוי את המופע "הבחור מפאדובה" המוקדש ליצירותיו של רמח"ל ולשירים מקוריים של השניים. המופע שהועלה לראשונה בפסטיבל העוד בירושלים זכה לביקורות נלהבות.
באותה שנה העלה את המופע המשותף שלו עם אריאל הורוביץ "נאמנים למקור" בו הם שוזרים סיפורים ממשפחותיהם, ומחברים בין השירים של נעמי שמר אמו של אריאל לפיוטי סבו של הרב מנחם ובנוסף גם יצירות מקוריות משלהם.
הגות והלכה.
הגותו מורכבת מחשיבה ופרשנות מקורית בשילוב תורתם של חכמי הספרדים והראי"ה קוק. בדרשותיו ושיעוריו ניתן דגש מיוחד למשנתו של הבן איש חי ובהשפעת הרב אורי שרקי גם למשנתו של מניטו. הוא מרבה להדגיש את השליחות האוניברסלית של היהדות שהתעצמה במיוחד אחרי קום מדינת ישראל.
גישתו ההלכתית היא ספרדית-מזרחית ובעיקרה היא נוטה לקולא.
בפסיקותיו יש משקל רב לאחדות ישראל ולראיית התקופה כזמן גאולה ועל כן מן הראוי לדעתו לצמצם במנהגי אבלות שאין להם מקור הלכתי תלמודי מובהק כמו חלק ממנהגי ימי הספירה בתספורת וגילוח ושמיעת מוזיקה.
בשנת תשע"ט פסק שבמבשרת ציון יש לקרוא את מגילת אסתר בפורים דפרזים בי"ד אדר ולא כירושלים. על פסיקה זו הסכים עמו הראשון לציון הרב שלמה משה עמאר.
כביטוי להנהגתו הספרדית-מזרחית רבים מכנים אותו בתואר חכם דוד.
הרב מנחם מנהל אורח חיים צמחוני.
פרסים.
זכה בפרס ליצירה תורנית על שם הרב שאול ישראלי לשנת תשס"ג.
בשנת 2015 קיבל את פרס ירושלים לאחדות ישראל לשנת תשע"ה מידי נשיא המדינה ראובן ריבלין.
באוקטובר 2016 נבחר על ידי המגזין היהודי-אמריקני "טאבלט" כאחד מעשרה רבנים ישראלים מעוררי עניין.
פעילות ציבורית.
לוקח חלק פעיל ומרכזי הן כפייטן מבצע והן כפייטן כותב בתחיית הפיוט. מרצה מבוקש בבתי מדרש של ההתחדשות היהודית. נמנה עם סגל המורים הראשונים בפרויקט קהילות שרות. לימד יהדות ופיוט למיטב אומני ישראל במסגרת פרויקט ידידי השכחת של בית הלל. הוא חיתן חלק מהם ולומד עם חלקם יהדות. מופיע בתקשורת בראיונות ובפינות קבועות, הנחה תוכניות בערוץ מאיר ובערוץ אורות.
משנות העשרה לחייו שימש כרב בבתי כנסת בשכונות נחלאות ומקור ברוך. משנת תשע"ב שימש כרב בכמה קהילות בשכונת רסקו בירושלים. ומחודש אלול תשע"ח משמש כרב קהילת "היכל אוריאל" שבמבשרת ציון.
משתתף פעיל במיזם 929 מיום היווסדו ובו הקליט פרשנות מקורית לכל פרק מפרקי התנ"ך.
מלמד כ-15 שיעורים בשבוע במוסדות רבים ביניהם במכינת בית ישראל, בבית אבי חי בירושלים ובקריה האקדמית אונו. חבר בוועדה הרוחנית של רשת אמי"ת. משמש כנאמן בכמה קרנות צדקה וחסד וחבר וועדת פרס ירושלים לאחדות ישראל.
מאז שנת 2002 משתתף במפגשים עם רבנים ואנשי דת מוסלמים במטרה לקדם הבנות ושלום בין-דתי באזור. משנת 2015 הוא חבר בוועדת ההיגוי של היוזמה העולמית הבין-דתית לשלום.
ב-12 במאי 2021, בעקבות המהומות בישראל (2021) בהן נערכו התפרעויות והצתות של מוסלמים בערים משותפות בהן לוד, רמלה, עכו ועוד, הודיע כי הוא מבין שיש שנאה מובנית כלפי יהודים. בפוסט שפרסם כתב "אני מצטער, כאיש שפועל הרבה לשלום, זו המסקנה שהגעתי אליה. האויב רוצה לראות דם והרבה דם. צריך לאפשר לו לראות דם על חשבונו. אני שומע ערבית. שומע היטב את האלימות שהפכה להיות טבעית וכבר לא יכול להסתיר את האמת. אין שם אהבת חיים, יש אהבת דם שנשפך".
הצעת חוק ההסדרה
ישראל בן ט&quot;ף שפירא
חטיבת ירושלים במלחמת ששת הימים
חטיבת ירושלים על שלל יחידותיה (שמונה גדודים, יחידות של סיור, טנקים, הנדסה ועוד) הייתה הציר המרכזי בהגנת ירושלים בפתיחת המלחמה. החטיבה גויסה לתקופת ההמתנה ב-25 במאי 1967. מאזן הכוחות נטה לטובת הירדנים, עם פתיחת המלחמה. החטיבה התכוננה למלחמה עם תוכניות למחטפים, ביצורים ושדות מוקשים שעובו בזמן ההמתנה. היא הגיבה במהירות לאתגרים שעמדו לפניה וביצעה פעולות התקפיות נועזות במתחמי ארמון הנציב וצור באהר ובשכונת אבו תור. החטיבה השתתפה בכיבוש העיר העתיקה. בתום הקרבות בירושלים נעה החטיבה במהירות ובנחישות, כבשה את דרום הגדה המערבית ביומיים והתארגנה לשליטה על האזור בנפות בית לחם וחברון.
יחסי הכוחות בירושלים.
ירדן
כוחות העתודה החזיתיים היו:
ישראל
יחסי הכוחות הם מלפני פרוץ המלחמה. סך הכל, ערב פרוץ המלחמה נהנה הצבא הירדני מעדיפות על כוחות צה"ל במרחב ירושלים, הן מבחינה כמותית - במיוחד בשריון ובארטילריה, והן מבחינה איכותית, בשל היתרון של טנקי הפטון M-48 הירדניים החדישים על טנקי הסופר שרמן המיושנים של ישראל (עם מפעילים מיומנים יותר). אולם, החל מצהרי היום הראשון למלחמה השתנה מאזן הכוחות לטובת ישראל, הודות לעליונות האווירית שהשיג חיל האוויר הישראלי. שליטה אווירית זו אפשרה לחיל האוויר למנוע מהירדנים להעביר את כוחות עתודת השריון מעמק הירדן לתגבור כוחותיהם במרחב ירושלים. פיקוד מרכז ריכז את כוחותיו למתקפה בסדר כוחות אוגדתי (3 חטיבות) במרחב ירושלים, וכך הצליח להשיג עדיפות מקומית מכרעת על הכוחות הירדניים, שניצבו מולו בגזרה זו במהלך המלחמה.