פרשן המקרא "חזקוני" כותב את הטעם שלא ראוי ליהודי לשים בגופו אות אחר מלבד האות של המילה. טעם אחר שניתן (למשל בספר החינוך) לאיסור הוא הצורך להבדל ממנהגי עבודה זרה.
גדרי האיסור.
גדר האיסור הוא בשעת עשיית הקעקוע ולא בכל רגע שהקעקוע על גופו של האדם, לכך אדם החוזר בתשובה אינו מחויב להסיר את כתובת הקעקע, יתרה מכך כאשר הסרת הקעקוע גורמת לחבלה בגופו דנים הפוסקים אם הדבר מותר.
משה ספקטור
משה ספקטור (נולד ב-4 ביוני 1933) הוא פוליטיקאי שכיהן כראש המועצה המקומית היחיד של מכבים-רעות וכראש העיר השני של מודיעין-מכבים-רעות בין השנים 2003 עד 2008. בתקופתו כראש המועצה המקומית מכבים-רעות אוחדו מודיעין והמועצה המקומית השכנה, לאחר האיחוד נבחר לראש עיריית מודיעין.
ראש העיר.
משה ספקטור החליף את ראש העיר הראשון של מודיעין, משה שכטר, והחל לכהן כראש העיר מודיעין מכבים-רעות החל מסוף שנת 2003, לאחר שגבר בסיבוב השני של מערכת הבחירות בפער של 10% על אמנון מרחב, שהתמודד אף הוא על ראשות העיר: 55% לספקטור לעומת 45% למרחב.
בתקופת כהונתו של ספקטור בתפקיד ראש העיר מודיעין מכבים-רעות נהנתה העיר משגשוג, מסחרי בעיקר, בולט. שכונות העיר פותחו ואף תוכננו שכונות מגורים חדשות. נושאים חשובים נוספים שטופלו בעיר בזמן כהונתו:
יהודה דנון
יהודה דנון (נולד ב-9 בספטמבר 1940) הוא נשיא אוניברסיטת אריאל, פרופסור ורופא ישראלי וקצין רפואה ראשי לשעבר בדרגת תת-אלוף. ממקימי ומנהלי מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל.
קורות חיים.
דנון נולד בבולגריה ועלה לישראל ב-1948, משפחתו בעלת מסורת של רופאים ועוסקים במקצועות הבריאות. דודו, משה דנון, היה מראשוני הרופאים בתל אביב ושרת כרופא המחתרות. יהודה דנון גדל והתחנך בקבוץ אפיקים, וסיים בשנת 1967 את לימודיו בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית ובית חולים הדסה.
דנון שירת בחיל הרפואה בדרגי השדה וטיפל בנפגעי המשחתת אח"י אילת בחופי סיני. בתפקידו כמפקד רפואה פיקוד הצפון הקים את מרפאות הגדר הטובה ומערך בתי החולים בדרום לבנון.
התמחה ברפואת ילדים בבית החולים בילינסון ובאימונולוגיה במכון ויצמן למדע. בשנת 1976 זכה במענק מתוכנית פולברייט לביצוע מחקר באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ובשנת 1983 זכה במענק נוסף לעריכת מחקר בישיבה יוניברסיטי. שימש כמנהל בית החולים בילינסון עד לשנת 1986. שרת כקצין רפואה ראשי בשנים 1987–1991.
דנון הוא מומחה באימונולוגיה קלינית ואלרגיה, מומחה ברפואת ילדים ומנהל רפואי. עד 2012 פרופסור לרפואה בפקולטה לרפואה על שם סאקלר באוניברסיטת תל אביב. פרסם למעלה מ-250 מאמרים וספרים, בהם: ספר הלימוד ברפואת אב"כ, המדריך לטיפול בתינוק ובילד, ומדריך רפואת חרום לבני המשפחה.
יזם את הקמת מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל בשנת 1991, ושימש כמנהלו הראשון עד לשנת 1997. משמש כמנהל מכון קיפר לאימונולוגיה. זכה במגוון פרסים כולל פרס נדב ברפואת ילדים, פרס בת שבע דה רוטשילד, פרס אמברואה פרה ועוד.
מכהן כיו"ר המועצה הלאומית לבריאות הילד ופדיאטריה של משרד הבריאות מאז היווסדה.
יחד עם ד"ר מיכל חמו לוטם היה ממקימי ארגון בטרם לבטיחות ילדים, וכמו כן מכהן כיושב ראש עמותת חיל הרפואה.
משנת 2012 משמש כנשיא אוניברסיטת אריאל בשומרון.
ב-2021 זכה בפרס ירושלים בתחום השכלה גבוהה.
חיים אישיים.
דנון נשוי לרות שטראוס. לבני הזוג שלושה ילדים.
דיוקן אמיל זולא
דיוקן אמיל זולא (Portrait d'Émile Zola) הוא ציור שמן משנת 1868, מאת הצייר הצרפתי אדואר מאנה. גודל הציור הוא 146×114 ס"מ, והוא מוצג במוזיאון ד'אורסי.
נושא הציור של מאנה הוא דיוקנו של אמיל זולא, המוצג יושב בכיסא בהסבה לכיוון פנים התמונה, ופניו מופנות הצידה ואל מחוץ לתמונה. הוא אוחז בידו ספר אמנות פתוח. על שולחן הכתיבה שלפניו מונחים עט ונוצה, קסת, מקטרת ואוסף ספרים וחוברות. מאחורי כיסאו, משמאל, ניצב פרגוד יפני ולמעלה מימין הדפסים קטני מידה הממלאים את הקיר האחורי של פינת החדר.
לכאורה מרמזים כל הפרטים הללו על משלח ידו של זולא, על טעמו ועל תחומי התעניינותו, אולם למעשה, כמה מן החפצים מצביעים על הנושאים שהעסיקו את מאנה יותר מאשר את זולא. חפצי אמנות יפניים, כמו הפרגוד וחיתוך העץ המתאר מתאבק מעשה ידי אוטאגאואה קוניאקי השני, זכו להערכתם הנלהבת של אמני האוונגרד בשנות השישים של המאה ה-19, ומאנה בתוכם. בעיני מאנה היו הם בפרט והאמנות היפנית בכלל, התגלמות של פישוט הצורות וצורת ביטוי חלופית לתיאור חלל בפרספקטיבה, ששלט באמנות המערבית החל מתקופת הרנסאנס.
יחד עם ההדפס של המתאבק מופיעים שני דימויים אחרים: הדפס אבן של ציורו של דייגו ולסקס - "השתיינים" (קטוע בחלקו), המוסתר מעט על ידי העתק של הציור "אולימפיה" מאת אדואר מאנה עצמו. כבר מראשית דרכו גילה מאנה עניין באמנות הספרדית, כפי שניכר מן הנושאים שבחר לצייר. בעיקר עשתה עליו רושם יצירתו של ולאסקס, על משיכות המכחול החופשיות, הרקעים הנייטרליים והניגודים הדרמאטיים שבה. לאחר שראה את ציורי ולאסקס בספרד בשנת 1865 כתב: "מצאתי ביצירה זו התגשמות של אידיאל בציור שלי".
בעיני זולא, נחשבה "אולימפיה" לאחת מיצירותיו הגדולות של מאנה. במאמריו על האמן הגן זולא בתוקף על ציור זה, שכה הרבו להשמיצו. כמחווה של הוקרה, ובניגוד לתמונה המקורית, הציג כאן מאנה את האישה העירומה כשהיא מרכינה ראשה כלפי הסופר. למעשה, כל שלוש הדמויות, בכל אחת מן התמונות, מפנות את מבטן כלפי זולא. ייתכן כי ניתן לראות בכך מעין גילוי סמלי של הערכה לאישיותו של זולא - לנכונותו להילחם (המתאבק), לריאליזם שלו (ולאסקס) ולחושניותו (אולימפיה).
מהירות המלטות
צרויה שלו
צרויה עומר שלו (נולדה ב־13 באפריל 1959) היא סופרת, משוררת ועורכת ספרים ישראלית.
ביוגרפיה.
צרויה שלו נולדה בקבוצת כנרת, למבקר הספרות מרדכי שלו ולציירת ריקה שלו. היא נכדתו של אהרון שידלובסקי, ממייסדי קבוצת כנרת.
זמן קצר לאחר הולדתה עברה עם הוריה ואחיה ענר שלו לבית ברל, שם לימד אביה. על ילדותה שם סיפרה: . עם זאת, כבתו של מבקר ומנתח ספרות, שאירח בביתו את גדולי הסופרים, נחשפה כבר בגיל צעיר לעולם הכתיבה.
בשירותה הצבאי הייתה מש"קית ת"ש בבית הספר לשריון וכפקידה פלוגתית בבה"ד 1 בשנים 80–1979. סיימה תואר ראשון ותואר שני בהצטיינות יתרה בלימודי מקרא בהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בסוף שנות ה־80 החלה לעבוד כלקטורית בהוצאת כתר, ובהמשך מונתה שם לעורכת בסדרת "סיפורת עברית". בין השאר ערכה את ספריהם של סביון ליברכט, יפתח ספקטור ויאיר לפיד. היא ערכה גם ספרי עיון, ובהם ספרו של דן מירון "מול האח השותק". בדברי תודה בסוף הספר כתב מירון:
במסגרת הוצאת קשת ערכה את ספריהם של רם אורן ושלי יחימוביץ'.
ב-1988 פרסמה את ספרה הראשון, ספר שירה בשם מטרה נוחה לצלפים, וב-1993 יצא לאור ספר הפרוזה הראשון שלה, רקדתי עמדתי.
ספריה של צרויה שלו תורגמו ל־25 שפות.
חיים אישיים.
לשלו בת מנישואיה לדניאל מרום. בהמשך היא נישאה לסופר איל מגד, ולהם בן משותף. בינואר 2004 נפצעה בפיגוע בקו 19 בירושלים בעת שהלכה סמוך לאוטובוס. עד שנת 2015 התגוררה בירושלים, ובשנת 2016 עברה להתגורר עם מגד בשכונת דניה בחיפה. מנהלת אורח חיים צמחוני.
היא אחייניתו של הסופר יצחק שלו ובת דודה של הסופר מאיר שלו.
תרומת מעשר
תרומת מעשר היא מצוות עשה מהתורה על הלוי להרים עשירית ממעשר ראשון שהוא מקבל ולתת אותה כתרומה לכהן.
המקור לתרומת מעשר מעשר מן התורה הוא בפסוקים הבאים:
דיני תרומת מעשר.
דינה של תרומת המעשר שווה בפרטים רבים לדין תרומה גדולה. אולם בשלושה דברים שונה דין תרומת מעשר מן התרומה הגדולה:
א. אין מפרישים 'מעשר מן המעשר' בערך, אלא יש לדקדק בשיעורו, מפני שהשיעור מפורש במקרא
ב. לפי רוב הראשונים, מדאורייתא מותר להפריש תרומת מעשר 'שלא מן המוקף', כלומר, אפילו חלק מן המעשר נמצא במקום אחד, וחלקו במקום אחר, מפריש במקום שהוא נמצא על הכל, אך למעשה גם תרומת מעשר יש להפריש רק מן המוקף.
ג. מותר לעשר מן תרומת מעשר טהור על תרומת מעשר טמא שיש לו.
אף על פי שמקובל משמו של התנא אבא אלעזר בן גמלא שדרש על הפסוק , . כלומר: בתרומה גדולה ישנן מספר דינים הנלמדים משם, האחד היא שאין שיעור מסוים להפרשה אלא ניתן להפריש באומד ללא כל חשבון, שהרי לא נקצב שיעורה בתורה, כך גם תרומת מעשר. לא נפסק ככה להלכה ברמב"ם ובשולחן ערוך אלא שיש להפריש שיעור מדויק כמו שכותב הרמב"ם . מהמילה "ונחשב" אנו לומדים שניתן להפריש במחשבה ללא הפרשה במעשה, על האדם להחליט ברורות על איזה חלק מהערימה תחול קדושת התרומה ויכול הוא לאכול את השאר, ללא איסור טבל. כמו כן נלמד מהשוואת דין תרומה מעשר לתרומת גדולה, שכמו שאת התרומה גדולה בעל הבית תורם, כמו כן בעל הבית הישראל המפריש את המעשר ראשון יכול להפריש את תרומת המעשר אף שלא מדעת הלוי.
ראו גם.
מעשר ראשון
תרומות ומעשרות
אמנות אסלמית
אמנות איסלמית
מלוי
אמנות איסלאמית
אמנות אסלאמית
אומנות אסלמית
אומנות איסלמית
אומנות איסלאמית
אומנות אסלאמית
גולן אזולאי
גולן יוסף אזולאי (נולד ב-3 בספטמבר 1968 בקריית שמונה) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמר ישראלי.
ביוגרפיה.