השריפה במגדל גרנפל 2017
דואה ליפא
אביבה ליכטבלאו-בלס
אביבה בלס ליכטבלאו (נולדה ב-25 באוקטובר 1943) היא ספורטאית עבר ישראלית. כאתלטית, הייתה אלופת ישראל (1963) ופעמיים סגנית אלופת המכביה (השמינית 1969 והתשיעית 1973) בהדיפת כדור ברזל. כשחקנית כדורסל, הובילה את קבוצת מכבי תל אביב ל-9 אליפויות מדינה ו-11 גביעי מדינה וכן השתתפה עם קבוצתה במשחקי גביע אירופה לאלופות. הייתה שחקנית נבחרת ישראל וקפטן הנבחרת בשתי קדנציות. נבחרה להיכל התהילה של כדורסל הנשים בישראל. כשחקנית ברידג' היא רחוקה 2 נקודות מדרגת רב אמן.
ביוגרפיה.
בלס ליכטבלאו נולדה לשני אתלטים מצטיינים, פרידה ליכטבלאו (ברסון) אלופת המכביה הראשונה והמכביה השלישית וסגנית אלופת המכביה השנייה בזריקת דיסקוס, הייתה אלופת ישראל בזריקת דיסקוס במשך שנים רבות וחברת המשלחת האולימפית ללונדון, אשר בוטלה ברגע האחרון. דוד ליכטבלאו, הגיע ארצה למכביה השנייה כאצן למרחקים קצרים והיה אחד הרצים הבולטים בארץ. עם פרישתו היה שופט באתלטיקה קלה.
בצעירותה הייתה ליכטבלאו אתלטית מצטיינת בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס, אך עד מהרה עברה למשחק הכדורסל והייתה לאחת מהשחקניות הבולטות בישראל בשנות השישים והשבעים.
קריירה באתלטיקה.
במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 זכתה בלס-ליכטבלאו במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.85 מטר, אחרי אילה חצרוני שקבעה שיא מכביה חדש של 12.92 מטר ואולגה וינטנברג (12.27 מטר).
במכביה השמינית שנערכה בשנת 1969 זכתה בלס-ליכטבלאו במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.89 מטר, אחרי מירה בולבה (11.92 מטר) ולפני ליאורית דניאל (11.65 מטר).
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1970 זכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.77 מטר, אחרי ליאורית דניאל מהפועל ירושלים (11.80 מטר) ולפני מירה בולבה מהפועל עמק חפר (11.45 מטר).
במכביה התשיעית שנערכה בשנת 1973 זכתה בלס-ליכטבלאו במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.69 מטר, אחרי מירה בולבה שקבעה שיא מכביה חדש של 12.94 מטר ולפני רעיה זוננפלד (11.37 מטר).
קריירה בכדורסל.
בלס-ליכטבלאו שיחקה בקבוצת הפועל רמת גן עד שנת 1960. בשנים 1961 ו-1962 זכתה באליפות צה"ל ביחד עם פיקוד מרכז. בשנים 1960–1976 שיחקה בתפקיד סנטרית (גובה 1.78 מטר) בקבוצת מכבי תל אביב איתה זכתה, ב-9 אליפויות מדינה (מתוך 11 שבהן זכתה הקבוצה) וב-11 גביעי מדינה (מתוך 12 שבהן זכתה הקבוצה). שחקנית נבחרת ישראל בכדורסל 1968, שחודשה לאחר הפסקה בת 18 שנים (הראשונה בשנת 1950). כיהנה בתפקיד קפטן הנבחרת בשנים 1972 ו-1976.
במשחק גמר גביע המדינה שנערך בשנת 1964, שבו זכתה קבוצתה נגד קבוצת הפועל פתח תקווה (76–46) היא קבעה שיא של 28 נקודות, בשנת 1969 במשחק גמר גביע המדינה שבו זכתה קבוצתה נגד קבוצת הפועל תל אביב (66–52) היא שיפרה את השיא ל-29 נקודות, שיא זה החזיק מעמד כ-9 שנים עד שענת דרייגור שחקנית אליצור תל אביב קלעה בשנת 1978 שיא חדש של 33 נקודות.
קריירה בברידג'.
בלס-ליכטבלאו החלה לשחק ברידג' בעשור החמישי לחייה לאחר שהתאלמנה. משחקת במועדון ויצו פתח תקווה. בעלת דרגת אמן זהב בכיר. חסרות לה 2 נקודות בינלאומיות על מנת לזכות בדרגת רב אמן.
חיים אישיים.
בלס-ליכטבלאו היא אם לשלושה וסבתא ל - 5 נכדים
תארים והישגים.
על הישגיה נכנסה בלס-ליכטבלאו להיכל התהילה של כדורסל הנשים ישראל.
מיכאל וידל
מיכאל וידל (נולד ב-2 במרץ 1965) הוא ראש עיריית רמלה.
ביוגרפיה.
וידל נולד ברמלה, כבנם השביעי מתוך שמונה של רחל ומאיר, עולים ממרוקו. בילדותו נהרג אחיו שלום בעת פעילות מבצעית באזור גבול הצפון.
בשנת 1992 החל וידל לעבוד ברשות המיסים, שם שימש במגוון תפקידים, ביניהם מנהל תחום וגובה ראשי במחוז רחובות-ראשון לציון. בנוסף שימש כיו"ר ועד העובדים במחוז. בהמשך מונה למנהל מחוז דרום.
וידל נחשב לפעיל בולט בתנועת הליכוד ושימש כמזכיר ועדת הליכוד הארצית ויו"ר סניף הליכוד ברמלה.
במאי 2009, חודש וחצי לאחר שמונה ישראל כץ לשר התחבורה, מינה כץ את וידל לעמוד בראש מטהו במשרד התחבורה. לאחר כשנה וחצי עזב וידל את התפקיד וחזר לעבוד ברשות המיסים.
בשנת 2006 נרשם וידל כיועץ מס מוסמך. בשנת 2007 השלים לימודי תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטה הפתוחה (ניהול ומדעי המדינה). בשנת 2013 קיבל תואר שני בלימודי משפט מאוניברסיטת בר-אילן.
כהונתו כסמנכ"ל רשות שדות התעופה.
ביוני 2012 פרסמה רשות שדות התעופה מכרז פנימי למשרת סמנכ"ל מינהל וארגון. לאחר שלא נמצא מועמד מתאים מתוך החברה, פורסם מכרז פומבי. אחת הדרישות במכרז היא ניסיון של 5 שנים בניהול כוח אדם בארגון הדומה בגודלו לרשות שדות התעופה. למכרז ניגשו 104 מועמדים שונים, אך כחודש לפני שהתכנסה ועדת הבוחנים נפוצו שמועות לפיהן וידל צפוי להיבחר לתפקיד. "ועד ההנדסאים, הטכנאים והמהנדסים" (הט"מ) ברשות התריע על כך במכתב להנהלה וביקש למנוע את המינוי ולקיים מכרז אמיתי. באוקטובר 2012 התכנסה ועדת הבוחנים של רשות שדות התעופה ובחרה בוידל לתפקיד. בראש הוועדה עמד מנכ"ל רשות שדות התעופה, יעקב גנות, אשר כיהן כמנכ"ל משרד התחבורה בזמן שוידל שימש כראש מטהו של שר התחבורה, מה שיצר חשד לניגוד עניינים. מבקר המדינה קבע כי עקב היכרותם הקודמת ראוי היה שגנות יבקש חוות דעת משפטית ויפעל על פיה.
ועד ההנדסאים, הטכנאים והמהנדסים עתר לבית הדין האזורי לעבודה בדרישה לפסול את בחירתו של וידל. הוועד טען כי מדובר במכרז תפור המהווה מינוי פוליטי לא תקין. באוגוסט 2013 קיבל בית הדין את מרבית טענות הוועד וקבע כי במכרז נפלו פגמים מהותיים ביותר. במסגרת פסק הדין נכתב: "הדעת נותנת כי אילו הייתה הוועדה מנחה את עצמה להעריך את ניסיונו של כל אחד מהמועמדים בכל אחד מהתחומים וליתן לו ציון בהתאם, הציון המצטבר לו היה זוכה וידל היה נמוך באופן ניכר משל אחרים". בית הדין לעבודה פסל את המכרז ואת מינויו של וידל, אך קבע כי וידל יוכל להתמודד במכרז חדש לתפקיד. על אף החלטת בית הדין שימש וידל בתפקיד באופן רצוף החל מאוקטובר 2012 עד דצמבר 2015.
רש"ת ערערה על הפסק לבית הדין הארצי לעבודה, אך במרץ 2014 משכה את הערעור ומינוי וידל לתפקיד נפסל באופן סופי.
באוגוסט 2014 קבעה ועדת המיון כי 15 מועמדים ימשיכו בתהליך המיון ויופנו למבחני מיון חיצוניים. ביוני 2015, בטרם התכנסה ועדת הבוחנים, הגיש ועד ההנדסאים, הטכנאים והמהנדסים עתירה לבית הדין האזורי לעבודה בטענה שהליך המיון הראשוני שנעשה במסגרת המכרז היה לקוי ביסודו וכל תכליתו היא להכשיר את בחירתו החוזרת של וידל. בית הדין קבע כי מדובר בנסיבות המקנות לוידל עדיפות ברורה על יתר המועמדים וכי הליך המיון הראשוני היה פגום, ונפסלו בו מועמדים בכירים וראויים, באופן שאיננו יכול שלא לעורר חשד שמא הדבר נעשה במכוון. בית הדין ציין כי ועדת המיון הגיעה למסקנה שוידל עמד בדרישת הניסיון לתפקיד, 5 שנים בניהול כוח אדם ובניהול משא ומתן ביחסי עבודה בדרג הבכיר, וזאת אף על פי שוידל מעולם לא החזיק בתפקיד בתחום ניהול משאבי אנוש, ולזכותו לכל היותר שנתיים ניסיון בזכות משרתו הנוכחית. בית הדין קבע כי הקריטריונים שבחרה ועדת הסינון שירתו את מועמדותו של וידל, והביאו לפסילתם של מועמדים עתירי ניסיון ויכולות, תוך העדפתו של וידל, שניסיונו התעסוקתי המרכזי הוא בתחומים שאינם רלוונטיים למשרה זו. בית הדין קבע כי הליכי המכרז יימשכו וחלק מהמועמדים שנפסלו יוזמנו להמשך תהליך. בדצמבר 2015 התכנסה ועדת הבוחנים והחליטה לבחור פעם נוספת בוידל לתפקיד סמנכ"ל מנהל וארגון.
מספר ימים לאחר בחירתו המחודשת של וידל, עתר ועד ההנדסאים, הטכנאים והמהנדסים לבית הדין האזורי לעבודה עם דרישה לביטול זכייתו של וידל במכרז, בטענה שהמכרז שוב לא התנהל חוקית. בית הדין האזורי לעבודה קיבל את העתירה וביטל את המכרז נוכח פגמים שנפלו בו. בהחלטת בית הדין, שפורסמה בנובמבר 2016, נקבע כי וידל לא עמד בתנאי הסף למכרז הדורש שליטה באנגלית ברמה גבוהה, ובמסגרת פסק הדין קבע בית המשפט כי לאחר שוידל זכה בשני מכרזים לא תקינים יש מקום להורות על הפסקת עבודתו ברשות שדות התעופה ועליו לעזוב את תפקידו עד סוף חודש מרץ 2017.
בנובמבר 2016 פורסם הדו"ח השנתי של מבקר המדינה. במסגרת הפרק העוסק במינויים ברשות שדות התעופה, הואשם וידל כי במסגרת תפקידו ביצע מינויים לא תקינים של פעילי ליכוד למגוון תפקידים ברשות שדות התעופה.
פעילות מוניציפלית.
טרם היבחרו לראשות עיריית רמלה, התמודד וידל פעמיים לתפקיד מטעם מפלגת הליכוד, אך הפסיד לראש העירייה, יואל לביא. בבחירות 2008 קיבל 39.1% מהקולות ו-2 מושבים במועצת העיר.
בבחירות 2013 קיבל 36.9% מהקולות ו-3 מושבים במועצת העיר. במסגרת פעילותו במועצת העיר, שימש וידל כיו"ר האופוזיציה ויו"ר הוועדה לענייני ביקורת.
ב-21 ביוני 2017 נבחר וידל לתפקיד ראש עיריית רמלה בבחירות מיוחדות שהתקיימו בעקבות התפטרותו של ראש העירייה יואל לביא. הוא התמודד מטעם הליכוד וניצח בבחירות לאחר שהשיג 53.7% מקולות המצביעים.
בינואר 2018 שודרה במהדורת חדשות הערב של ערוץ כאן 11 סדרת כתבות אודות התנהלותו של מיכאל וידל כראש עיריית רמלה, בהן עלה כי וידל ביצע מינויים לא תקינים של פעיליו למגוון תפקידים בעיריית רמלה, בנוסף להתנכלות לתושבים שלא תמכו בו בבחירות, וזאת באמצעות חלוקת דו"חות. במקביל הביא וידל לביטולם של דו"חות שניתנו לתומכיו.