יונס קאופמן (בגרמנית: Jonas Kaufmann נולד ב-10 ביולי 1969 במינכן) הוא זמר אופרה גרמני (טנור).
לימודים וקריירה.
לאחר תקופה קצרה שבה למד מתמטיקה, השלים יונס קאופמן ב-1994 את הכשרתו במכללה למוזיקה ותיאטרון במינכן בתחומי האופרה והשירה הקונצרטנטית. תפקידיו הראשונים של קאופמן היו בתיאטרון הלאומי של חבל הסאר בזארבריקן, שם שיחק בין השנים 1994 עד 1996 בתפקידים ליריים שונים.
בשנים שלאחר מכן היה קאופמן לזמר עצמאי והופיע מאז בין השאר על בימות האופרה הלאומית של פריס, לה מונה בבריסל, לה סקאלה במילאנו, האופרה הממלכתית של בוואריה במינכן, פסטיבל זלצבורג, המטרופוליטן אופרה בניו יורק, בית האופרה המלכותית בלונדון, האופרה הממלכתית של וינה, דויטשה אופר בברלין, בית האופרה של ציריך ובית האופרה של שטוטגרט. הדמויות שגילם היו בעיקר ליריות, אולם גם דמויות של גיבורים צעירים.
בעונת הקונצרטים 2006/2007 גילם קאופמן את התפקיד של דון חוזה ב&lt;כרמן של ז'ורז' ביזה, בבית האופרה המלכותית בלונדון. ב-2006 הוא גילם את אלפרדו  באופרה "לה טרוויאטה" של ורדי במטרופוליטן אופרה. במאי 2008 הופיע לראשונה כקבאראדוסי באופרה "טוסקה" של פוצ'יני, בבית האופרה המלכותית בלונדון.
הופעת הבכורה של קאופמן בפסטיבל ביירוית היה בפתיחה ב-25 ביולי 2010 בתפקיד הראשי באופרה "לוהנגרין" של ריכרד וגנר, בבימויו של הנס נוינפלס ובניצוחו של אנדריס נלסונס, זאת לאחר שזכה בתואר "זמר השנה" כאשר גילם ב-2009 את אותו תפקיד בבית האופרה הממלכתית של בוואריה לצידה של אניה הארטרוס.
לצד תפקידיו על במות האופרה, מופיע קאופמן גם כזמר ברסיטלים ובערבי לידר, בליווי הפסנתרן הלמוט דויטש.
ב-2007 חתם קאופמן על חוזה בלעדי עם חברת התקליטים Universal Music) DECCA). אלבום הבכורה שלו Romantic Arias יצא בשנת 2008, ושנה לאחר מכן יצא האלבום השני "Sehnsucht" (געגועים), ובו רפרטואר גרמני. בשנת 2013 הוציא קאופמן את האלבום The Verdi Album, הראשון בחברת Sony Classical.
ביוני 2014 הופיע קאופמן לראשונה בתפקיד האביר Des Grieux באופרה "מנון לסקו" של פוצ'יני בבית האופרה המלכותית בלונדון, ובנובמבר 2014 גילם את אותו תפקיד בבית האופרה הממלכתית של בוואריה במינכן.
באביב 2015 גילם קאופמן לראשונה את ראדאמס באופרה "אאידה" של ורדי, ובספטמבר של אותה שנה הופיע ב-Proms ברויאל אלברט הול, כשהוא מבצע, בין השאר, את האריה  "Nessun dorma". במקביל הוציא קאופמן אלבום עם אריות של פוצ'יני, שהיה לאלבום המצליח ביותר שלו עד כה, בייחוד בבריטניה שם הגיע למקום ה-22 בטבלת המכירות.
קאופמן היה נשוי לזמרת המצו-סופרן מרגרטה יוזויג ולזוג שלושה ילדים. הם נפרדו באפריל 2014.
במהלך השנים הוציא מספר רב של תקליטורים בהם הוא שר לצד לאסלו פולגאר, דיאנה דאמראו, אלנה מושוק ואמנים רבים נוספים.
גוש אתחול
גוש אתחול (initialization block) הוא מושג בתכנות מונחה עצמים, הידוע בעיקר מ-Java, המהווה רצף של פקודות שתמבצעות בזמן יצירת (אתחול) מחלקות ואובייקטים. נועד להגדיל בצורה משמעותית את כוחו של הבנאי. קיימים שני סוגים: גוש אתחול סטטי, שבדרך כלל נקרא בקיצור גוש סטטי (static block), וגוש אתחול דינמי (instance block).
מוטיבציה.
בזמן יצירת אובייקט מתבצעות פקודות שונות שנכתבות בבנאי. לפעמים יש צורך בהגדלת אפשרויות התחביר. בדרך כלל גוש דינמי קיים רק מטעמי נוחות - הוא ניתן להחלפה בקלות על ידי הוספת פונקציית אתחול וקריאתה מכל אחד מהבנאים. לעומת זאת, גוש סטטי מעלה בצורה משמעותית את הפונקציונליות של תוכנית, ולכן גם נמצא בשימוש נרחב הרבה יותר.
גוש אתחול סטטי.
גוש סטטי מהווה למעשה בנאי למחלקה כולה, במקביל לבנאי הרגיל עבור אובייקט מסוים. התחביר הוא מהצורה
static {
// Static block code
המופיעה בין הגדרות שדות ופונקציות של המחלקה. הפקודות יבוצעו באחד משני המקרים, מה שיבוא קודם:
כלומר, הקוד מבוצע בפעם הראשונה בה המחלקה נטענת. בדוגמה המוצגת יש לכתוב מחלקה הממדלת מכוניות המיוצרות בחברה מסוימת ומלווה אותן לצורך מעקב למשך כל חייהן, כולל מצב בזמן נתון, בעלים, היסטוריית תיקונים וכדומה. כל אובייקט הוא מכונית, ובמחלקה עצמה ישנו שדה סטטי המכיל בסיס הנתונים של כל המכוניות. הבסיס הוא מסוג מיפוי, כשהמפתח הוא דגם המכונית, והתוכן הוא קבוצת המכוניות מדגם זה. הקוד הבא מדגים את השימוש בגוש אתחול סטטי:
public class Car {
static Map&lt;String, Set&lt;Car» catalog;
static {
catalog = new HashMap&lt;String, Set&lt;Car»();
catalog.put("model105", new HashSet&lt;Car&gt;());
catalog.put("model125", new HashSet&lt;Car&gt;());
catalog.put("model140", new HashSet&lt;Car&gt;());
catalog.put("model201", new HashSet&lt;Car&gt;());
public Car (String model) {
catalog.get(model).add(this);
את השורה 4 ניתן היה בקלות לצרף לשורה 2, ללא צורך בגוש אתחול. לעומת זאת, השורות 5-8 מראות את הצורך בו - אפשרות לבצע פקודות מורכבות ברמת המחלקה, שברמת האובייקט היו מופיעות בבנאי.
גוש אתחול דינמי.
גוש דינמי מהווה תוספת לבנאים. התחביר הוא מהצורה
// Instance block code
המופיעה בין הגדרות שדות ופונקציות של האובייקטים במחלקה. הפקודות יבוצעו בזמן יצירת האובייקט. גוש אתחול דינמי מהווה תוספת לשיפור כתיבת הבנאי ולא מביא פונקציונליות נוספת. הוא מאפשר לחסוך יצירת פונקציית אתחול והוספת קריאה לכל הבנאים. לדוגמה, קטע הקוד:
public class Car {
static int count = 0;
public Car (String model) {
init();
public Car (String model, Double price) {
init();
private void init() {
count++;
System.out.println("Hello everyone, we have " + count + " cars now!");
// ...
שקול לקטע:
public class Car {
static int count = 0;
public Car (String model) {
public Car (String model, Double price) {
count++;
System.out.println("Hello everyone, we have " + count + " cars now!");
// ...
סדר פעולות ההטענה.
בפיתוח Java נקבע סדר קבוע לפעולות ההטענה. בעת הטענת המחלקה הסדר הוא כדלקמן:
לאחר מכן, בעת יצירת האובייקט הסדר הוא כדלקמן:
כאשר יש שרשרת של אבות קדמונים, כל הפעולות מבוצעות תחילה עבור האב הקדמון ביותר (מחלקת Object), ואז למטה לאורך השרשרת באותו אופן עד למחלקה הנוכחית.
כאשר יש יותר מסוג אחד באותו סעיף לעיל, הפעולות מתבצעות לפי סדר הופעתן. למשל, בקוד הבא:
public class T {
static int i = 5;
static {
i = 10;
static {
i = i * 3;
הערך של i בכל אובייקט שווה 30. אבל בקוד הזה:
public class T {
static {
i = 10;
static int i = 5;
static {
i = i * 3;
הערך הוא 15. כלומר, הגדרת השדה נעשית בהתחלה, ולאחר מכן כל הפעולות מבוצעות לפי סדר הופעתן בתוכנית - קודם הגוש הראשון, אז אתחול שדה, אז הגוש השני.
בעיות אפשריות.
שימוש במשתנה טרם הגדרתו.
בניגוד למה שניתן לצפות, הקוד הבא:
public class T {
static {
i = 5;
i = i + 1;
static int i = 5;
לא יתקמפל בשורה 4 בטענה כי במשתנה i הימני נעשה שימוש לפני שהוגדר, למרות ששורה 3 מתקמפלת ורצה בלי בעיות, למרות שה-i השמאלי בשורה 4 לא גורם לשגיאה, ולמרות שבזמן ריצה בהגעה לתחילת שורה 4 המשתנה הוגדר וקיבל ערך. זה קורה כי הצבת משתנים (למשל בשורה 3) נבדקת לפי רשימת המשתנים שהוגדרו באותו רגע מבחינת זמן ריצה, כולל כל השדות הסטטיים, והשימוש בערך המשתנה נבדק לפי מיקום הגדרתו.
משתנה סטטי מקומי.
בניגוד למה שניתן לצפות, הקוד הבא:
public class T {
static {
int i = 10;
public static void main(String[] args) {
System.out.println(i);
לא יתקמפל בשורה 6 עקב משתנה לא מוגדר, כי הגדרת משתנה בגוש סטטי היא לא הגדרת משתנה סטטי, אלא משתנה מקומי באותו גוש בלבד. כלומר, הקוד
לא שקול לקוד
static int i = 10;
נמל התעופה ליובליאנה יוז'ה פוצ'ניק
נמל התעופה ליובליאנה יוז'ה פוצ'ניק (בסלובנית: Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana) הוא נמל תעופה השוכן כ-24 ק"מ צפונית מערבית לליובליאנה בירת סלובניה ו-9 ק"מ מזרחית לעיר קראן.
היסטוריה.
נמל התעופה לובליאנה נפתח באופן רשמי בדצמבר 1963 והחליף את נמל התעופה פולייה ששירת את האזור מ-1933 והיה הנמל האזרחי הראשון באזור סלובניה. טיסות סדירות מנמל התעופה החלו בינואר 1964. ב-8 בדצמבר 2004 עברו לראשונה בנמל התעופה למעלה ממיליון נוסעים. ב-2007 נקרא הנמל על שם יוז'ה פוצ'ניק שהיה פוליטיקאי, דיסידנט, אינטלקטואל ומנהיג האופוזיציה הדמוקרטית של סלובניה מ-1989 ל-1992.
נמל התעופה ברטיסלאבה
נמל התעופה הבינלאומי ברטיסלאבה (בסלובקית: Letisko Bratislava), הידוע גם בשם נמל התעופה מ. ר. שטפאניק (בסלובקית: Letisko M. R. Štefánika) הוא נמל תעופה השוכן כ-9 ק"מ צפונית-מזרחית למרכז ברטיסלאבה בירת סלובקיה ושוכן בתחומי הרשות המקומית שלה ושל הכפר איוונקה פרי דונאיי (Ivanka pri Dunaji). הנמל קרוי על שם הפוליטיקאי הצ'כוסלובקי מילאן רסטיסלאב שטפאניק.
הנמל הוא נמל הבית של חברת Go2Sky.
נמל התעופה מורכב מהטרמינל הראשי (A) וטרמינל B המיועד להמראות ונחיתות ל/ממדינות שאינן חברות באמנת שנגן. קומת הקרקע כוללת שירותי המראות, בידוק וכדומה. בקומה השנייה מתנהל כל ההליך שלפני ההמראה - בידוק ביטחוני, ביקורת דרכונים, מרכז קניות ושערי עליה למטוסים (1–8 ו9-13).
היסטוריה.
ב-1947 הוחל בהכנת השטח לבניית נמל התעופה, ב-1948 החלה הבנייה והנמל נכנס לפעילות ב-1951. ב-2012 הושלמה בנייתו של טרמינל נוסעים חדש במקום הטרמינל הקודם שנבנה ב-1970 ונהרס ב-2011.