עונת 1983/1984 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-27 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-15 בספטמבר 1983 ותחרות הסתיימה ב-29 במרץ 1984. בתחרות השתתפו 25 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-29 במרץ בז'נבה התקיים משחק הגמר.
התחרות הסתיימה בניצחון של בנקו די רומה וירטוס, בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
מהלך התחרות.
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
ישראל בתחרות.
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את ארחוס הדנית 145:85 ו-133:62. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את אריס סלוניקי היוונית 68:62 ו-75-76. את בית הגמר היא סיימה במקום החמישי.
עונת 1984/1985 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
עונת 1984/1985 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-28 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-21 בספטמבר 1984 ותחרות הסתיימה ב-3 באפריל 1985. בתחרות השתתפו 25 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-3 באפריל בפיראוס התקיים משחק הגמר.
התחרות הסתיימה בניצחון של ציבונה זאגרב, בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
מהלך התחרות.
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
ישראל בתחרות.
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את סטיאווה בוקרשט הבלגית 114:103 ו-131:88. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את סונאייר אוסטנדה היוונית 80:90 ו-135-75. את בית הגמר היא סיימה במקום השלישי.
Big Bad Wolves
סנזיינה
סנזיינה (ברומנית: Sânziană), המכונה גם דרגאיקה (Drăgaica), היא יצור מיתולוגי רומני, קוסמת טובה מהסוג המכונה יילה, שהופכת לקוסמת רעה, אם לא מכבדים את יום חגה ב-24 ביוני.
ההתייחסות לסנזיאנות היא בדרך כלל קבוצתית, אך יש גם אחת הזוכה להתייחסות פרטיקולרית, יאנה סנזיאנה. לפי המסורת הסנזיאנות לובשות יה, לכן חג הסנזיאנות נקבע גם כיום החג של החולצה הרומנית יה.
סנזיאנה הוא גם שמו של צמח בעל פריחה צהובה-מוזהבת הפורח בתקופת חג הסנזיאנות, אשר פרחיו משמשים לחליטת תה ולהאכלת בעלי חיים. הצמח גדל גם בישראל ושמו דבקה אמיתית (Galium verum). בחג נוהגים לקשט את חזיתות הבתים בזרים של פרחי סנזיאנה.
אטימולוגיה.
בנצרות 24 ביוני הוא יום חגו של יוחנן המטביל ומכאן נגזר השם sanctus Joannes (יוחנן הקדוש בלטינית), ששובש בהמשך, sînt Joane, sînjuene, sînziene. ביום חג זה רוקדות האיכרות, והצעירה שנבחרת לרוקדת המצטיינת קרויה Drăgaica (דרגאיקה), שם שנגזר מהמילה dragă, שפירושו "יקירה".
מקורות ומנהגים.
על פי האתנולוגים הרומנים המנהג הזה קדם לנצרות ומקורו בחג של אל השמש, שנחוג בתקופה בה השמש בשיא חוזקה (לקראת היום הארוך ביותר בשנה) והסנזיינות היו כוהנות השמש, שחיו ביערות ושרתו את אלת הציד דיאנה. הסנזיינות עוברות בלילה ונותנות כוח לאנשים, בעלי חיים וצמחים.
על פי המנהג, מפרחי הסנזיינות קולעים זרים וזורקים אותם אל גגות הבתים. אם הזר נשאר על הגג, זה מבשר חיים ארוכים ואם הוא נופל מהגג יש בכך בשורה רעה. מי שאינו מכבד את הסנזיינות על ידי לקיחת חלק במנהגים יענש על ידן בסופות, ברד והרס התבואה. את פרחי הסנזיינה יכולים לאסוף רק ילדים או נשים אחרי גיל הבלות, אחרת הם מאבדים את התכונות המגינות.
בחבל מרמורש הבחורות מתרחצות לקראת החג במים זורמים ולקראת בוקר מרטיבות את גופן העירום בטל הבוקר - מנהג זה מבטיח להן שיהיו להן ילדים. צעירות לא נשואות שמות על ראשן זרי סנזיינה, כדי שבשנתן יחלמו על המיועד להן. במרמורש מקובל גם לקלוע זרי סנזיינות בצורת צלב, לקדש אותם בכנסייה ולאחר מכן להניח אותם בצמתים בקרבת הכפר, כדי להבטיח צמיחת התבואה.
סדרת שאום
סדרת שאום (באנגלית: בעבר Schaum's Outline Series וכיום Schaum's Outlines) היא סדרת ספרי לימוד אמריקאית לתיכון ולאוניברסיטה במגוון תחומים: מתמטיקה, הנדסה, מדעי המחשב, ביולוגיה, חשבונאות, כלכלה, דקדוק ועוד.
הסדרה נוסדה בשנות ה-30 של המאה ה-20 בידי דניאל שאום, בנם של מהגרים ממזרח אירופה. בשנת 1967 נרכשה ההוצאה בידי הוצאת מקגרו-היל. הספרים בסדרה מתעדכנים בהתמדה, בהתאם לשינויים בתוכניות הלימוד ובעזרי הלימוד. עם מחברי הספרים נמנים מחברים נודעים בתחומם, כסימור ליפשוץ ומורי ר. שפיגל.
לספרי הסדרה מבנה בסיסי משותף: כל פרק מתחיל בסקירה בסיסית של נושאי הפרק, שאחריה באה סדרה ארוכה של תרגילים פתורים ביסודיות, הכוללים הרחבה של חומר הלימוד (למשל הוכחה של משפטים בספרי מתמטיקה) והדגמה של שיטות נפוצות לפתרון בעיות בנושא הפרק. לבסוף ניתן עוד מקבץ של תרגילים לתרגול נוסף, עם פתרון קצר (שאינו כולל את דרך הפתרון). ההצגה הבהירה של נושאי הלימוד תרמה לפופולריות של הסדרה.
בשנות ה-90 החלו להופיע גרסאות מקוצרות של ספרי הסדרה, בשם "Easy Outlines", המיועדות לתלמידי תיכון.
אחדים מספרי הסדרה תורגמו לעברית ויצאו לאור בהוצאת סטימצקי.
שלושה דורות בעיצוב העטיפה של ספרי סדרת שאום:
בורקיני
בורקיני (בערבית: بوركيني, הלחם של המילים "בורקה" ו"ביקיני") הוא סוג של בגד ים לנשים, אשר המציאה המעצבת הלבנונית-אוסטרלית אהדה זנטי. העיצוב נועד להתאים למצוות הקוראן הקורא לנשים מוסלמיות להתלבש בצניעות. החליפה מכסה את כל הגוף למעט הפנים, הידיים וכפות הרגליים, ובה בעת קלה מספיק כדי לאפשר שחייה. מראיה מזכיר חליפת צלילה באורך מלא עם כיסוי ראש מובנה, אבל מעט רופפת יותר ועשויה מחומרים של בגד ים במקום ניאופרן. בישראל הרעיון התפשט הן במגזר היהודי-חרדי והן במגזר הערבי.
החברה של זנטי, אשר מוכרת את הבורקיני ברחבי העולם, דיווחה באוגוסט 2016 ש-45% מרוכשות בגדי הים אינן מוסלמיות, ויש ביניהן נשים ממגוון דתות ומוצאים.
מחלוקת.
בקיץ 2016, לפחות 11 ערים צרפתיות העבירו חוק האוסר על לבישת בורקיני בחופים, בטענה שזהו בגד המפר את החילוניות הצרפתית. נשים רבות הפרו את האיסור, ביניהן עשרות שהתבקשו לעזוב את החופים, וכך גם נשים שלא היו לבושות בבורקיני, אלא רק בבגדים לא חושפניים, כולל אחת בבגד שחייה אולימפי.
כאות מחאה, הודיע היזם הצרפתי-אלג'יראי ראשיד נקאז שישלם את הקנסות עבור נשים שיקנסו בשל לבישת הבורקיני.
ב-26 באוגוסט 2016 השעה בית המשפט המנהלי בצרפת את האיסור לנשים ללבוש את בגד הים המוסלמי בעיירה ליד ניס.
אליפות אירופה בג'ודו 2016
אליפות אירופה בג'ודו לשנת 2016 התקיימה בין התאריכים 21 - 24 באפריל בעיר קאזאן שברוסיה.
המשלחת הישראלית לאליפות זכתה בשתי מדליות - הג'ודוקא אורי ששון זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית הכסף במשקל של מעל 100 ק"ג והג'ודוקא תמנע נלסון-לוי זכתה במדליית הארד במשקל של עד 57 ק"ג.
ישראלים באליפות אירופה.
המשלחת הישראלית לאליפות אירופה כללה 16 ספורטאים מהם 8 גברים ו-8 נשים. המשלחת זכתה בשתי מדליות - הג'ודוקא אורי ששון זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית הכסף במשקל של מעל 100 ק"ג והג'ודוקא תמנע נלסון-לוי זכתה במדליית הארד במשקל של עד 57 ק"ג.
טחינה הנסיך
טחינה הנסיך הוא מותג טחינה ישראלי, בבעלות חברת הנסיך מפעל ליצור טחינה בע"מ שבשליטת עפיף ועיסא טנוס.
היסטוריה.
טרם הקמת טחינה הנסיך בישראל, סופק רוב הביקוש הישראלי לטחינה מהשטחים. בשנת 1987, בעת האינתיפאדה הראשונה, נעצרה אספקת הטחינה מהשטחים לישראל, ולאחר 6 חודשים בהם נעצר המסחר החליט עפיף טנוס לנצל את ההזדמנות ולהשתלט על השוק שנוצר עקב האינתיפאדה. טנוס נסע לשכם ללמוד הכנת טחינה, קנה ציוד והעסיק את שלושת העובדים הראשונים שלו במפעל באזור התעשייה של כרמיאל. את הונו הראשוני השיג טנוס מעסק משפחתי של ראיית חשבון שהקים בשנת 1975.
מפעל החברה שוכן בעיילבון, ומשתרע על שטח של 5,500 מ"ר, ומועסקים בו יותר מ-50 עובדים. התפוקה השנתית של המפעל היא 17,000 טון טחינה. את חומר הגלם לייצור הטחינה, השומשום, מייבא טנוס ממגדלים בחו"ל בחלקו, ובחלקו מגדל בעצמו בשדות בעולם (בין השאר בשדות באתיופיה).
הטחינה מתוצרת החברה נמכרת לשוק הישראלי ומיוצאת למדינות שונות בחו"ל, בהן ארצות הברית.
באוגוסט 2016 הורה משרד הבריאות על הפסקת רישיון יצור ושיווק טחינת הנסיך עקב גילוי חיידקי סלמונלה בטחינה גולמית ששווקה למפעלי תעשייה, אך לאחר בדיקה חוזרת התיר את שיווק הטחינה שנועדה לשוק הקמעונאי (אך לא את הטחינה שנועדה לתעשייה). 176 טונות של טחינה פגומה הועברו להשמדה.
דליה רבין-פילוסוף
אספרגוס
תת-הקרפטים
האקשה הפה
הָאקֶָשֶה הֶפֶה (בגרמנית: Hackesche Höfe) הוא מתחם המורכב משמונה חצרות ברחוב רוזנטלר (Rosenthaler Strasse) מס' 40 ברובע מיטה בברלין.
החצרות נבנו בתחילת המאה ה-20 בסגנון יוגנדסטיל ואוכלסו בעיקר ביהודים. בעל המקום היה יהודי בשם מיכאל יעקב. בתקופת גרמניה הנאצית הוא הוכרח למכור את המתחם לארי. הזכויות הושבו ליורשיו ב-1993. היהודים נשלחו להשמדה ורק אבני הנגף המרובות מעידות על כך.
באחת החצרות יש מוזיאון במקום בו היה קיים בית החרושת לייצור מברשות ומטאטאים על ידי עיוורים של חסיד אומות העולם אוטו ויידט. כן קיים במקום מוזיאון לזכר אנה פרנק.
לאחר מלחמת העולם השנייה היה המתחם בשטח ברלין המזרחית. התיישבו במקום אמנים ויוצרים. תוכניות השלטונות להרוס את המתחם נתקלו בהתנגדות עזה.