מאט פיינטינג היא תמונה, בדרך כלל של נוף, בדיוני, המורכבת מהרבה "פיסות" של תמונות אחרות. שיטת המאט פיינטינג נמצאת בשימוש רחב מאוד בעולם הקולנוע, על מנת ליצור מיקומים ונופים שלא קיימים במציאות, על ידי שילוב תמונות של פריטים שונים בדרך כלל אמתיים. התהליך יכול להיעשות בקנה מידה גדול, למשל – נוף של צוקים וטירות בארץ פנטזיה, או בקנה מידה קטן – הוספת קומה נוספת לבית.
שיטת הרכבת השכבות המתאימה כאן היא השיטה המבוססת שכבות, מכיוון שהרעיון כאן הוא למקם תמונות שונות זו לצד זו עד ליצירת תמונה גדולה ובדיונית.
הדבקת אפקטים פשוטה.
הרכבת השכבות משמשת גם לפשוטים שבאפקטים החזותיים, כמו אלמנטים פשוטים המורכבים על סצנה מצולמת אמיתית. לדוגמה: פיצוץ, רשף מרובה, רסס דם, אטמוספירת עשן באוויר. כל אלו הן תוספות, המצולמות בנפרד באופן פיזי (על מסך ירוק) או ממוחשבות, שמשלבים אותן בעזרת טכניקות הרכבת שכבות על רקע מצולם.
גדג'
גדג' הוא שם משפחה הנפוץ בקרב יהודים יוצאי צפון אפריקה.
גדז'
משה הרשקוביץ'
משה הרשקוביץ' (רשף) (17 ביולי 1962 - 21 במאי 2004) היה כדורסלן ישראלי.
קריירה.
משה הרשקוביץ' (רשף) החל את הקריירה בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, הצטרף לקבוצה הבוגרת בעונת 1980/81 בה שיחק חמש עונות. הרשקוביץ' היה שותף לזכייתה של הקבוצה בחמש אליפויות וארבע בגביעי המדינה. כמו כן, היה שותף הרשקוביץ' לזכייתה של הקבוצה בגביע אירופה ב-1981 בשטרסבורג, וכן להעפלתה לגמר גביע אירופה שנה לאחר מכן בקלן. בסך הכל קלע 65 נקודות ב-74 משחקים באירופה.
לאחר עזיבתו את מכבי תל אביב המשיך לשחק במספר קבוצות נוספות, בהן מכבי ראשון לציון.
לאחר פרישתו ופטירתו..
לאחר פרישתו למד רפואת שיניים ברומניה ובהמשך עבד כרופא שיניים.
הרשקוביץ' נפטר ממחלת הסרטן בגיל 41, ונטמן בבית העלמין בחולון. הותיר אחריו בת מנישואיו הראשונים, ובן מנישואיו השניים.
מיכאל גלעד
פרשת הפקס
פרשת הפקס הוא הכינוי שניתן להדחתה של מכבי חיפה מהשתתפות במפעלים האירופיים בעונת בגין שיתופו שלא כחוק של ואליד באדיר המורחק, בעקבות הבנה שגויה של פקס שהגיע למשרדי המועדון מאופ"א.
הפרשה זכורה כסמל לניהול לא מקצועי בכדורגל הישראלי, אף על פי שמכבי חיפה נחשבה כבר בתחילת שנות האלפיים למועדון המנוהל באופן מקצועי הדומה לאופן בו מנוהלים מועדונים באירופה, ודורגה בין חמשת המחדלים הגדולים ביותר בעשור זה בכדורגל הישראלי.
השתלשלות העניינים.
ב-14 בספטמבר 2000, ראשית עונת , יצאה מכבי חיפה למשחק חוץ נגד ויטסה ארנהם במסגרת מוקדמות גביע אופ"א. חיפה הפסידה 3:0 וסיימה את המשחק בתשעה שחקנים בעקבות הרחקתם של ואליד באדיר ואדורם קייסי. בנוסף להשעיה מהמשחק, הורחק באדיר משלושה משחקים נוספים בעקבות הפגיעה הגסה בשחקן היריבה ההולנדית ולכן לא שותף במשחק הגומלין שנערך באצטדיון קריית אליעזר שבועיים לאחר מכן בו ניצחה חיפה בתוצאה 2:1 אך הודחה בסיכום תוצאת שני המשחקים.
את העונה סיימה מכבי חיפה כאלופת המדינה, תואר המקנה מקום במוקדמות ליגת האלופות בעונה הבאה וחיפה הוגרלה לשחק בשלב המוקדמות השני נגד האקה מליגת העל הפינית. במשחק הראשון שנערך בפינלנד ובו לא שותף באדיר ניצחה חיפה בתוצאה 1:0. במשחק הגומלין שנערך בחיפה שבועיים לאחר מכן באדיר שותף, חיפה ניצחה בתוצאה 4:0 ואמורה הייתה לפגוש את ליברפול לצמד משחקים שיקבע את זהות העולה לשלב הבתים של ליגת האלופות.
ב-2 באוגוסט 2001, יממה לאחר המשחק, שלחה אופ"א מכתב למשרדי מכבי חיפה ובו הודעה לפיה שיתופו של באדיר נעשה שלא כחוק ולכן מוטל על חיפה הפסד טכני בתוצאה 3:0 שפירושו הפסד בסיכום שני המשחקים והדחה מהמשך ההשתתפות במפעלים האירופיים באותה עונה. ההודעה התקבלה בשעה שמאמן חיפה, אברהם גרנט, היה בדרכו לאנגליה כדי לצפות במשחקה של ליברפול לקראת ההתמודדות הצפויה. בדיקה שנערכה בקרב ההנהלה האדמיניסטרטיבית של המועדון העלתה כי לפני המשחק הראשון מול האקה התקבל במשרדי המועדון פקס מאופ"א שבו נכתב: "Wallid Badir is suspended for two more games" (ואליד באדיר מושעה משני משחקים נוספים), אך הגורם שטיפל בנושא ההרחקות העביר מידע לפיו באדיר מורחק משני משחקים. המסר השגוי הביא לכך שהצוות המקצועי סבר כי לבאדיר נותר משחק אחד שבו לא יוכל לשחק לאחר שכבר ריצה את עונשו במשחק הגומלין מול ויטסה ארנהם, בעוד שלמעשה עונש ההרחקה היה תקף גם למשחק הגומלין מול האקה.
מכבי חיפה הגישה ערעור על ההחלטה ונשיא המועדון, יעקב שחר, טס לשווייץ על מנת להשתתף בדיון הערעור שהתקיים ב-7 באוגוסט. בדיון טענה חיפה כי האשמה נופלת על ההתאחדות לכדורגל שכן היא זו שהעבירה את המידע השגוי למועדון ולכן יש לפטור את המועדון מעונש. הערעור נדחה והאקה היא זו שהעפילה לשלב הבא ובו היא נוצחה על ידי ליברפול שהעפילה לליגת האלופות.
אחרית דבר.
מלבד הנזק התדמיתי, הנזק הכלכלי שנגרם לחיפה מאובדן הכנסות צפויות ממכירת כרטיסים למשחק שאמור היה להיערך באצטדיון רמת גן הגדול מזכויות השידור ומהמענקים נאמד בכ-2 מיליון דולר, וזאת מבלי לחשב הכנסות אפשריות מהעפלה לליגת האלופות במקרה שבו חיפה הייתה גוברת על ליברפול בסיכום שני המפגשים. בנוסף, כחלק מההכנות לקראת ההתמודדות על העפלה לליגת האלופות התחזקה הקבוצה בשחקני רכש בולטים ויקרים דוגמת השוער דודו אוואט והקשר הקרואטי ג'ובאני רוסו אך היא איבדה את ההזדמנות להתמודד על ההעפלה בנסיבות לא ספורטיביות, לאכזבתה.
חיפה זכתה באליפות גם בתום עונת והשתתפה במוקדמות ליגת האלופות בתחילת עונת . בשלב האחרון לפני ההעפלה לשלב הבתים של ליגת האלופות שיחקה חיפה נגד שטורם גראץ וניצחה 5:3 בסיכום שני המשחקים כשבאדיר כובש את השער האחרון במשחק שנערך באוסטריה. בכך, הייתה חיפה לקבוצה הראשונה מישראל המעפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות.
לאחר שזכתה באליפות בעונת , שוב השתתפה חיפה במוקדמות ליגת האלופות וגם הפעם הוגרלה לשחק בשלב האחרון לפני ההעפלה לשלב הבתים נגד ליברפול. חיפה הפסידה 3:2 בסיכום שני המשחקים, הודחה לגביע אופ"א והגיעה בעונה זו עד לשלב שמינית הגמר.
פרשות דומות.
בכדורגל הישראלי ובליגות נוספות קרו מקרים דומים שבהם נפסק ניצחון טכני בעקבות שיתוף שחקן שלא כחוק בשל אי הבנה בין המועדון שבו משחק השחקן לגוף המנהל. בדיווחיה על מקרים מעין אלה, תקשורת הספורט בישראל נוהגת להזכיר את פרשת הפקס של מכבי חיפה.
לדוגמה, בישראל, הודחה הפועל באר שבע מגביע האינטרטוטו בעונת לאחר ששיתפה את תומר חליבה שלא כחוק. בספרד, ריאל מדריד הודחה מגביע המלך לאחר ששיתפה את דניס צ'רישב שלא כחוק.
אוסקר ויסטינג
אוסקר אדולף ויסטינג (בנורווגית: Oscar Adolf Wisting 6 ביוני 1871 - 5 בדצמבר 1936) היה מגלה ארצות נורווגי. הוא ורואלד אמונדסן היו האנשים הראשונים שהגיעו גם אל הקוטב הצפוני וגם אל הקוטב הדרומי.
חייו.
אוסקר ויסטינג נולד בלרוויק, נורווגיה. בגיל שש-עשרה יצא לים ובשנת 1892 התגייס לצי המלכותי של נורווגיה. הוא עבד כתותחן ימי בבסיס הצי בהורטן בשנת 1909, כשאמונדסן הציע לו לבוא עמו צפונה במשלחת הקוטב הצפוני שתכנן. לאחר זמן שינה אמונדסן בסתר את תוכניותיו. ויסטינג הפליג עמו בידיעה, שפניהם מועדות אל הקוטב הצפוני ורק לאחר שיצאו לדרך נודע לו, שבם מפליגים דרומה כדי להתחרות ברוברט פלקון סקוט על כיבוש הקוטב הדרומי.
ויסטינג מילא במשלחת תפקיד של מעין מומחה לעזרה ראשונה, הן לציוד והן לאנשי המשלחת - לפי המלצת אמונדסן, השתלם בבית חולים בכמה וכמה קורסים ברפואת שיניים וכירורגיה לפני המסע. הוא היה בדיוק האדם הדרוש לאמונדסן: מעשי, עתיר כישרונות ומוכן לקבל את סמכותו של המפקד ללא ערעור.
ב-14 בדצמבר 1911 הציב ויסטינג, יחד עם אמונדסן, הלמר האנסן, אולאף ביאלאנד וסוורה האסל את דגל נורווגיה על הקוטב הדרומי הגאוגרפי, החוקרים הראשונים שהגיעו לנקודה זו.
משנת 1918 עד 1925 היה ויסטינג קצין ראשי על סיפון האונייה "מוד", שותף לניסיון של רואלד אמונדסן לחצות את המעבר הצפון-מזרחי. מ-1923 עד 1925 היה ויסטינג מנהיג המשלחת בפועל, אחרי שאמונדסן פרש ממנה כדי לנסות לטוס מעל הקוטב.
בשנת 1926 השתתף ויסטינג בניסיונו המוצלח של אמונדסן לטוס מעל הקוטב הצפוני. בספינת האוויר "נורגה" הגיעו אל הקוטב ב-12 במאי 1926.
שלוש הטענות הקודמות לכיבוש בקוטב הצפוני, מצד פרדריק קוק ב-1908, רוברט פירי ב-1909 וריצ'רד בירד ב-1926 (ימין ספורים לפני ה"נורגה") - הוזמו כולן, אם כמוטלות בספק במידת הדיוק במיקום ואם כהונאה גלויה. חלק מאלה שהזימו את הטענות הקודמות האלה רואים את צוות ה"נורגה" כחוקרי הארצות הראשונים, שהגעתם אל הקוטב מאומתת. נוסף לכך, ויסטינג, יחד עם אמונדסן, היה בין שני האנשים הראשונים שהגיעו הן לקוטב הצפוני והן לקוטב הדרומי.
בשנים הבאות היה ויסטינג כוח פעיל בהכנות למוזיאון פראם ובבנייתו באוסלו, מוזיאון שנועד לאחסן ולהציג את ספינת הקוטב "פראם". ב-5 בדצמבר 1936 נמצא ויסטינג מת מהתקף לב בדרגש שהיה שלו ב"פראם", ימים ספורים לפני יום השנה ה-25 למסע המוצלח לקוטב הדרומי.
על החלק שמילא במשלחת, קיבל ויסטינג את מדליית הקוטב הדרומי (Sydpolsmedaljen), אות ההוקרה המלכותי שייסד הוקון השביעי, מלך נורווגיה בשנת 1912 כגמול למשתתפי משלחת הקוטב הדרומי של רואלד אמונדסן.
כריסטיאן ורנס
כריסטיאן ורנס (בגרמנית: Christian Wörns, נולד ב-10 במאי 1972 במנהיים שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני, ששיחק בעיקר בבאייר לברקוזן ובבורוסיה דורטמונד בעמדת הבלם.
ורנס לבש את מדי נבחרת גרמניה ביורו 1992, מונדיאל 1998, גביע הקונפדרציות 1999 ויורו 2004.