הכתובות הפרוטו-סינאיות הוא כינוי לקבוצת כתובות עתיקות, מתוארכות לאלף השני לפני הספירה, שהתגלו בשני אתרים, בסרביט אל-ח'אדם שבסיני ובוואדי אל-חול שבמצרים. בכתובות אלו, לפי ההשערה, נבחרו סימנים מכתב ההירוגליפים או מכתב היראטי מצרי, והוסבו לכתב פרוטו-כנעני, הוא האלפבית העיצורי הראשון. עם זאת, הכתובות עדיין לא פוענחו במלואן. הכתובות מוואדי אל-חול מתוארכות למאה ה-18 לפנה"ס, והכתובות מסרביט אל-ח'אדם מתוארכות למאה ה-19 או המאה ה-15 לפני הספירה. מספר קטן של חפצים מארץ ישראל נושאים כתב דומה, והם מתוארכים למאות ה-17 או 16 לפני הספירה.
הכתובות הפרוטו-סינאיות מסרביט אל-ח'אדם.
כ־30 או 40 כתובות בכתב זה התגלו עד כה בסרביט אל-ח'אדם, אתר בדרום-מערב חצי האי סיני אליו נשלחו עובדים ממצרים לשם כריית אבן טורקיז. רבים מהעובדים והאחראים עליהם היו מדרום-מערב אסיה, אשר משערים כי שפתם הייתה שמית, מהענף השמי המערבי - אולי כנענית. הכתובות בסרביט אל-ח'אדם נמצאו בעיקר בסביבת המכרות, ומקצתן על פסלונים במקדש לאלה חָתְחוֹר, אלת-המכרות במיתולוגיה המצרית.
הכתובות הראשונות התגלו בחורף 1904–1905 על ידי האגיפטולוג הבריטי סר פלינדרס פיטרי. משלחות מאוניברסיטת הארוורד גילו נוספות בשנות השלושים, וארכאולוגים ישראליים הוסיפו עליהן בתקופת השליטה הישראלית בסיני.
למרות מעל מאה שנות מחקר, רק מקטע אחד בכתובות פוצח. בשנת 1916 האגיפטולוג הבריטי סר אלן גרדינר פענח את המילה "לבעלת", שמשמעותה 'לגברת', 'לגבירה', שככל הנראה כוּונה לעשתורת. פעמים רבות המילה "מאהבּ", שמשמעותה 'אהוב', באה אחרי "בעלת". אחת ההשערות היא שהעבדים, מצדם, זיהו את חתחור עם האלה הכנענית עשתורת.
הכתובת משקפת נקודות דמיון גרפיות לכתב ההיראטי, שהוא צורה מפושטת וסדירה של ההירוגליפים. באמצע המאה ה-20, הציג הארכאולוג-בלשן ויליאם אולברייט, תאוריה שלפיה הכתב הכנעני נגזר מההיראטי, לאחר תהליך אקרופוניה ומעבר מכתב ציורים לאבג'ד (כתב עיצורי). התאוריה של אולברייט התקבלה היטב במחקר וקודמה מעט בשנים שלאחר מכן, אך לאחר שההתקדמות בפענוח הכתבים נעצרה, עלו חששות שהתאוריה אינה מבוססת דיה.
פרופסור אורלי גולדווסר משערת שהאלפבית העיצורי הומצא כאן לראשונה בהיסטוריה של תולדות הכתב, על ידי עובדים כנענים חופשים שעבדו במקום. על פי השערתה זו, עובדים אלה ששפתם הייתה כנענית, לא ידעו קרוא וכתוב ואמצו מספר סימני הירוגליפים תוך שימוש בצליל המילה הכנענית המתאימה. דווקא משום שלא ידעו את הכתבים הפיקטוגרפיים היו חופשיים ליצור שיטת כתב חדשה ופשוטה יותר שאינה מצריכה לזכור מאות סימנים. גולדווסר בחנה אסטלה לכבודו של חבדד, בעל משרה בסרביט אל-ח'אדם ממוצא כנעני, ומצאה שגיאת כתיב, שלדעתה מצביעה על כך שאנשיו השתמשו בכתב הפרוטו-סינאי.
הכתובות מואדי אל-הול.
כתובות ואדי אל-הול הן שתי כתובות ארכאולוגיות שנחקקו בסלעים, אשר התגלו בשנת 1999 על ידי ג'ון ודבורה דרנל, ומתוארכות לשנת 1800 לפנה"ס לערך.
תרומת דם בישראל
תרומת דם היא לקיחה של דם מאדם לשם נתינתו או נתינת תוצריו, באמצעות עירוי דם, לאדם אחר. במדינת ישראל ניתן לתרום כל שלושה חודשים. תרומת הדם בישראל מתבצעת במנות של 480 מ"ל +3 מבחנות לבדיקת איידס, צהבת, עגבת וסוג הדם.
75% מתורמי הדם בישראל הם גברים ו-25% מכלל תרומות הדם בארץ הן מחיילי צה"ל.
הגבלות רפואיות לתרומת דם.
תרומת הדם מותנית ברמת המוגלובין בין 12–16 לנשים, הנבדקת באמצעות דקירת אצבע.
מצבים בהם תרומת הדם לא תעורה, בשל חשש מזיהום:
תרומת דם של הומוסקסואלים.
במהלך שנת 2003 קיימה תנועת הצבעים שלנו את פרויקט הדגל שלה, מאבק במדיניות בנק הדם של מגן דוד אדום האוסרת באופן גורף על מי שקיים יחסי מין הומוסקסואלים לתרום דם. המאבק קיבל את הכינוי "פרויקט מד"א". במסגרת תרומת דם בישראל, על כל נבדק למלא שאלון. במסגרת השאלון ישנו סעיף אשר מבקש לא לתרום דם אם המועמד להתרמה קיים יחסי מין הומוסקסואלים בעברו. מדיניות זו יצרה לאורך שנים תרעומת בקהילת הלהט"ב, שכן אין שום סעיף בשאלון האוסר תרומת דם להטרוסקסואלים, גם אם קיימו יחסי מין לא מוגנים, בעוד שהומוסקסואלים לא יכולים לתרום דם אפילו אם קיימו אך ורק יחסי מין מוגנים. במסגרת המאבק הגיעו חברי תנועת "הצבעים שלנו" לבתי ספר בהם התרימה מד"א וערכו הסברה לתלמידים מחוץ לשערים, ועודדו אותם למחוק את הסעיף הנדון בעט בשאלון התרומה (דבר שיגרום לזריקת המנה במד"א).
כתוצאה מהמאבק שונה הסעיף מ-"יחסי מין הומוסקסואלים" ל-"יחסי מין בין גברים משנת 77". שינוי זה בוצע לאחר דיון בין נציגי מד"א לנציגי אגודת הלהט"ב, ללא דיון עם חברי התנועה. שינוי זה לא סיפק את חברי התנועה אשר טענו כי הוא מבזה. למרות זאת, עם סיום "עונת תרומות הדם" של מד"א בבתי הספר (אפריל עד סוף שנת הלימודים) דעך המאבק ולא חודש באפריל 2004. במרץ 2013 הודיעה שרת הבריאות, יעל גרמן, שתבחן מחדש את האיסור על מערכת הבריאות להשתמש בתרומות דם של הומוסקסואלים, לאחר שבשנת 1977 הדבר נאסר מחשש להדבקה במחלת האיידס. מאז 1 ביוני 2017, גברים הומוסקסואליים וביסקסואליים בישראל הורשו לתרום דם באופן חוקי לאחר תקופת דחייה של שנה אחת. עם זאת, לא הייתה דחייה עבור לסביות או נשים דו מיניות מעולם.
בינואר 2018 אישר משרד הבריאות תקנות חדשות המאפשרות להשתמש בעירוי דם בפלזמה שהופקה מתרומת דם של גברים שקיימו יחסי מין עם גברים במהלך השנה האחרונה, כפי שניתן לגברים הטרוסקסואלים, בכפוף לכך שהפלזמה תוקפא למשך ארבעה חודשים, התורם יתרום דם שוב תוך חמישה חודשים, וגם הבדיקות שיבוצעו לתרומתו החוזרת ימצאו שליליות לזיהומים. ביוני 2021 הודיע שר הבריאות, ניצן הורוביץ, כי יסיר את כל ההגבלות על תרומות דם של גברים המקיימים יחסי מין עם גברים הכוללים בשאלון תרומת הדם של מד"א את השאלה בנוגע לקיום יחסי מין בין גברים ובכך יתיר באופן גורף לגברים הומואים לתרום דם – ללא קשר למועד האחרון שבו קיימו יחסי מין אשר עד לאותו התאריך, הותר רק אם התחייבו שלא קיימו יחסי מין עם גברים אחרים ב-12 החודשים שקדמו למועד התרומה, וזאת בניגוד לנשים וגברים הטרוסקסואלים שיכולים לתרום דם בכל עת אם הם עומדים ביתר הקריטריונים של מד"א.
יישום ההנחיות נקבע לאוקטובר 2021. את הסעיף המפלה בשאלון תרומת הדם יחליף סעיף המוודא תקופת צינון של 3 חודשים מאז "קיום יחסי מין בסיכון גבוה, עם שותף/ה חדש/ה או שותפים מרובים". זאת, ללא כל הבחנה מבוססת מגדר או נטייה מינית של התורם.
התרמות חירום.
כאשר צפוי או קיים צורך מיוחד במנות דם, עקב אירוע המוני או בגלל הדלדלות מאגרי הדם, יוצא בנק הדם בקריאה לציבור לתרום דם. בישראל נערכות גם התרמות מאורגנות כאירוע שבשגרה במקומות עבודה, בסיסים צבאיים, מוסדות חינוך ומרכזי קניות. כאשר אין התרמה מאורגנת, ניתן לתרום דם באופן עצמאי במתקני מגן דוד אדום. התרמות הדם מפורסמות באתר מגן דוד אדום.
מאגרי הדם עשויים להדלדל לא רק עקב שימוש במנות דם רבות אלא גם עקב תפוגת תוקף מנות הדם. מנות דם שפג תוקפן משמשות לייצור מנות של גורם קרישה: מכל מאה מנות דם ניתן לייצר מנה אחת של גורם קרישה.
ביטוח דם.
לאורך עשרות שנים נהגו שרותי הדם של מד"א להבטיח לתורמי דם כי תרומתם תקנה להם ולמשפחתם הקרובה "ביטוח דם" למשך שנה. לטענתם, . ועדה מקצועית במשרד הבריאות שבחנה את מדיניות שירותי הדם של מד״א מצאה כי בישראל ניתנים למטופלים מוצרי דם על פי צורך רפואי, כפי שמחייבים כללי האתיקה הרפואית, בעוד שההבטחה לביטוח דם הייתה הונאה. כמו כן הסתבר לוועדה כי ההבטחה לביטוח דם היא אחד התמריצים המרכזיים עבור גברים המקיימים יחסי מין עם גברים למסור הצהרה כוזבת בשאלון המועמדות לתרומה, ובכך מגבירה את הסיכון למתן מוצרי דם מזוהמים למטופלים. לאור זאת המליצה הוועדה לחדול מהונאת הציבור ולבחון אמצעים אחרים לתמרוץ תרומת דם, כגון פנייה לקרוביהם של מטופלים.
שיאים.
ב-2019 יזם מפקד חטיבת שומרון שגיב דהן יחד עם מועצה אזורית שומרון יום התרמת דם ב-6 באוקטובר 2019 בחטיבת שומרון, במטרה לשבור שיא ישראלי של תרומות דם ביום אחד, ולהעלות את הנושא לתודעה ציבורית. בהתרמה נשבר השיא שעמד על 780 מנות דם ונתרמו 1,551 מנות דם.
שיאן תרומות הדם בישראל הוא מנחם שטיינמץ, תושב ראשון לציון, אשר תרם 272 מנות דם במשך 41 שנים.
העיר בה תורמים הכי הרבה דם ביחס לגודל האוכלוסייה היא זכרון יעקב, שבה 3.6% מהאוכלוסייה תרמו דם. אחריה נמצאים היישובים גבעת שמואל ונשר (3.5%), מעלה אדומים (3.4%) וקריית שמונה (3.2%).
בדיקת יתירות מעגלית
420-429 לפנה&quot;ס
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 429 – 420 לפנה"ס
סביבת פיתוח משולבת
סביבת פיתוח משולבת (באנגלית: Integrated Development Environment או בקיצור IDE) היא תוכנת מחשב המסייעת למתכנתים לפתח תוכנה.
סביבת פיתוח משולבת כוללת לרוב עורך קוד מקור, מהדר או מפרש, כלי בנייה ממוכנים ומנפה (דיבאגר). לעיתים, הסביבה כוללת כלים לבקרת תצורה וניהול גרסאות וכן כלים המקלים על בניית יישומים בעלי ממשק משתמש גרפי. סביבות מודרניות כוללות גם כלים המסייעים בתכנות מונחה-עצמים כגון סייר מחלקות, בוחן עצמים ותרשים של עץ המחלקות.
סביבת הפיתוח המשולבת מקלה על ההליך התכנותי, והופכת אותו לפחות מסורבל.
ניתן להבדיל בין שני סוגי סביבות פיתוח עיקריים: סביבות פיתוח טקסטואליות (כמו טורבו פסקל, ו-Free Pascal) וסביבות פיתוח גרפיות (כמו ויז'ואל סטודיו, דלפי, לזארוס, אדובי פלאש, רפסודי ואליס) שבהן ניתן לבצע חלק מכתיבת הקוד באמצעות שימוש בעזרים חזותיים.