ראש המדינה התאורטי, לכאורה בעל הסמכות הביצועית, השיפוטית והתחיקתית הוא המונרך הבריטי - כיום המלכה אליזבת השנייה. בפועל, הריבונות בשטח הממלכה המאוחדת אינה נופלת בידי המונרך מאז מגילת הזכויות האנגלית של 1689, אשר יסדה את הריבונות הפרלמנטרית. עם זאת, המונרך עדיין מוכר כריבון.
למונרך הבריטי יכולות היפותטיות רבות, כמו הזכות לבחור בכל אזרח בריטי לראשות הממשלה, או הזכות לפזר את הפרלמנט לפי ראות עיניו. עם זאת, בהתאם למוסכמות החוקתיות, ראש הממשלה הוא מנהיג המפלגה הגדולה ביותר בבית הנבחרים, והפרלמנט יפוזר לפי ראות עיניו. למונרך עדיין שמורה הזכות למנוע אישור מלכותי לכל הצעת חוק, אם כי בזמנים המודרניים הדבר אינו מתבצע, מחשש למשבר חוקתי. האחרונה שהשתמשה בזכות זו הייתה המלכה אן, בשנת 1708.
הסמכות המבצעת.
הממשלה, שמבחינה רשמית שמה הוא "ממשלת הוד מלכותו/מלכותה", היא המוציאה לפועל את הסמכות הביצועית בממלכה המאוחדת, כביכול בשמו של המונרך. המונרך ממנה את ראש הממשלה לפי קווים מנחים מוסכמים כי על ראש הממשלה להיות חבר בבית הנבחרים אשר לו הסיכויים הטובים ביותר להרכיב ממשלה בתמיכת הבית. בפועל, זה אומר שיהיה עליו להיות מנהיג המפלגה אשר לה שמורים רוב המושבים בבית. ראש הממשלה ממנה את שאר השרים המרכיבים את הממשלה ומשמשים כראשי המשרדים הממשלתיים השונים. בדרך כלל כעשרים מהשרים המבוגרים בממשלה מרכיבים את הקבינט המדיני. בסך הכל, כ-100 שרים מרכיבים את הממשלה של הממלכה המאוחדת. לפי מוסכמה פרלמנטרית, כל השרים בממשלה הם חברי פרלמנט או לורדים בבית הלורדים.
הסמכות החקיקתית.
הפרלמנט הוא מרכז המערכת הפוליטית של הממלכה המאוחדת, והגוף המחוקק העליון. למדינה שני בתי מחוקקים - בית הנבחרים (או "בית פשוטי העם"), ובית הלורדים.
בית הנבחרים.
הממלכה המאוחדת מחולקת למחוזי בחירות פרלמנטריות, פחות או יותר שווים מבחינת אוכלוסין, כשכל מחוז כזה זכאי לנציג אחד בבית הנבחרים, הנבחר בבחירות בשיטת הרוב הפשוט. ישנם 646 נציגים בבית הנבחרים. בזמנים המודרניים, כמעט כל ראש ממשלה ומנהיג אופוזיציה נבחר מבית הנבחרים, ולא מבית הלורדים.
במקרה בו אין לאחת המפלגות רוב בבית הנבחרים, המונרך יבחר בנציג מסוים ליצירת ממשלה שממשלתו תוכל לשרוד בבית הנבחרים - דבר שיהיה תלוי בדרך כלל ביכולתו של מנהיג מפלגת הרוב בבית.
בית הלורדים.
בעבר, בית הלורדים היה לבית מחוקקים אריסטוקרטי אשר השותפות בו הייתה מורשת. בעקבות רפורמה חלקית, הפך בית הלורדים לתמהיל של חברים מורשים, בישופים של הכנסייה האנגליקנית (המוכרים כ"לורדים רוחניים"), וחברים נבחרים.
כיום, תפקידו העיקרי של הבית הוא לבחון את החוקים שגובשו בבית הנבחרים, ובסמכותו להציע תיקונים או להכריז על וטו משהה זמני לתקופה של 12 חודשים. בנוסף, הוא מתפקד כבית דין לערעורים, לפחות עד שנת 2008.
המערכת המשפטית.
עד 2005 היה השופט העליון לראש המערכת המשפטית של אנגליה וויילס, הממנה שופטים ושופטי-שלום בשם המונרך. מ-2005 נכנס לתוקף חוק תיקון לחוקה אשר העביר את המעמד לנשיא בית המשפט העליון.
בעבר, בית הדין הגבוה ביותר לערעורים בממלכה המאוחדת היה בית הלורדים כשבפועל, רק הלורדים השופטים, ה-"Law Lords" משתתפים בערעורים. מ-2008, בית הדין הגבוה ביותר לערעורים הוא בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת.
אצילת סמכויות.
בנוסף לבית הנבחרים של הממלכה המאוחדת, לסקוטלנד יש כעת פרלמנט משלה. לוויילס ולצפון אירלנד יש אסיפות לאומיות. חלק מחברי הגופים המואצלים נבחרים בסוג של ייצוג יחסי של ציבור הבוחרים. אף על פי של"ממשלות" המואצלות יכולת תחיקתית מסוימת, אין להן את אותה מידת הסמכות של פרלמנט הממלכה המאוחדת. כמערכות ממשל מואצלות, אין להם זכות קיום חוקתית, וסמכויותיהם יכולות להיות מורחבות או מצומצמות באמצעות חוק של פרלמנט הממלכה. מסיבה זו, עדיין ניתן לומר כי לממלכה המאוחדת ממשל מאוחד, זאת בשונה ממערכת פדרלית בה לתת-פרלמנטים ולאסיפות לאומיות זכויות המעוגנות בחוקה.
גושים פוליטיים.
המפלגות הגדולות.
משום ניהול הבחירות לבית הנבחרים בשיטת הרוב הפשוט, ישנן רק שלוש מפלגות פוליטיות גדולות בממלכה: המפלגה השמרנית, מפלגת הדמוקרטים הליברליים ומפלגת העבודה הבריטית.
חברות באיחוד האירופאי.
ערך מורחב – פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי
הממלכה המאוחדת הייתה חברה באיחוד האירופי משנת 1973 עד לשנת 2020.
אריכא
קשיות רוקוול
שיטת רוקוול היא שיטה לבדיקות קשיות. זו השיטה המקובלת ביותר בתעשייה בגלל קלות ביצועה.
השיטה מבוססת על חדירה של חודרן קשה בתוך החומר ומדידת עומק החדירה.
סקאלות לבדיקות קשיות בשיטת רוקוול.
קיימות מספר סקאלות לבדיקות הנ"ל על בסיס קומבינציה "חודרן–עומס". יש שלושה סוגים של חודרנים:
העומסים המקובלים: 60 ק"ג, 100 ק"ג ו-150 ק"ג.
ערך של קשיות רוקוול הוא הפרש בעומק החדירה בין העומס המקסימלי לחדירה בעומס פרלימינרי של 10 ק"ג.
הסקאלות העיקריות של קשיות רוקוול
נוסחאות לחישוב קשיות רוקוול.
קשיות לפי סקאלה HRC מחשבים לפי נוסחה הבאה:
formula_1
לסקאלה C מחולקת ל-100. הפרש "H - h" הוא הפרש בעומק החדירה לאחר הורדת העומס העקרי לבין חדירה בעומס הפרלימינרי.
קשיות לפי סקאלה HRB מחשבים לפי נוסחה הבאה:
formula_2
סקאלה B מחולקת ל-130 ויש לה אותו איפוס כמו לסקאלת C.
ישיבת לייקווד
ישיבת לייקווד (שמה הרשמי: "בית מדרש גבוה") היא ישיבה ליטאית, אחת משתי הישיבות הגדולות בעולם (יחד עם ישיבת מיר).
היסטוריה.
ישיבת לייקווד שוכנת בלייקווד, ניו ג'רזי. היא הוקמה על ידי הרב אהרן קוטלר בשנת 1943 בלייקווד עם גרעין מייסד של כעשרה תלמידים, עם פטירתו של הרב אהרן קוטלר (ב-1962) הגיע מספר התלמידים ל-120. לאחר פטירתו כיהן כראש ישיבה בנו של הרב אהרן, הרב שניאור קוטלר עד לפטירתו (בשנת 1982). בשנת 2012 הישיבה מנתה כ-6,500 תלמידים, כשני שלישים מהם נשואים ונמצאים במסגרת הכולל של הישיבה.
בישיבה מכהנים ארבעה ראשי ישיבה: הרב אריה מלכיאל קוטלר (נכדו של המייסד, הרב אהרון קוטלר), הרב דוד שוסטאל (גיסו של הרב מלכיאל קוטלר), הרב ירוחם אולשין והרב ישראל ניומאן (שניהם נשואים לנכדות הרב אהרן קוטלר).
הלימודים בישיבה מתנהלים בתשעה בתי מדרש: בית המדרש הישן (800 מקומות), בית שלום (1,300 מקומות), בית אליהו (900 מקומות), בית אהרן (900 מקומות), קליימן (750 מקומות), מזרח (450 מקומות), מערב (750 מקומות), חדר אוכל (800 מקומות) ובית המדרש שברחוב החמישי (fifth street).
מקומות הלימוד בהיכלי הישיבה נמסרים לקבוצות מוגדרות. כל קבוצה צריכה להגיש לוועדה המסדרת רשימת משתתפים ואת נושאי הלימוד שמשתתפיה חפצים בו. בראש הקבוצה צריך לעמוד תלמיד בעל ותק של מעל חמש שנים בישיבה ושגילו מעל שלושים. בדרך כלל העומד בראש החבורה מוסר שיעור שבועי לבני החבורה בלבד, אך הדבר נתון לשיקול דעת הקבוצה. ישנן חבורות שאין בהן שיעורים כלל, וישנן חבורות שבהן כל אחד מבני החבורה מוסר שיעור במחזוריות קבועה מראש. נכון לשנת 2010 מחולקת הישיבה ל-260 חבורות.
לרשות בחורי הישיבה עומדות שלוש פנימיות למגורים (1,500 מקומות).
שלוש ספריות תורניות גדולות, המכילות כ-15 אלף ספרים כל אחת, ושבע ספריות קטנות משמשות את לומדי הישיבה, בראשות הספרן הראשי, הרב בנימין שפיגל.
מכון משנת רבי אהרן, בראשותו של הרב צבי רוטברג הפועל ליד הישיבה, עוסק בהוצאה לאור של ספרות תורנית, בעיקר פרי עבודתם של רבני הישיבה ותלמידיה.
תוכנית הלימודים בישיבה.
בישיבה נלמדות כל מסכתות הש"ס מלבד המסכת הקבועה לפי המחזור, (בשונה מרוב הישיבות שבהן לומדים רק "מסכתות ישיבתיות" מסדרי נזיקין ונשים בעיקר). הישיבה מחולקת ל-260 קבוצות, (המכונות "חבורות") שכ-130 מהן מתמקדות כל אחת בנושא אחר, (שאר מסכתות, תוכנית דף ליום או עמוד, משניות זרעים טהרות, הלכה).
ישיבת לייקווד סייעה להעתקת מודל חברת הלומדים של הגבר החרדי המקדיש כל ימיו ללימוד תורה ואינו עסוק בפרנסה אל יהדות ארצות הברית.
צוות הישיבה (מלבד ראשי הישיבה).
מנהלי הישיבה
בית מדרש גבוה
כדור יד
רוברט קיוסאקי
רוברט טורו קיוסאקי (באנגלית: Robert Toru Kiyosaki, ביפנית: ロバート・トール・キヨサキ ; נולד ב-8 באפריל 1947) הוא איש עסקים וסופר אמריקני. התפרסם בזכות כתיבת הספר "אבא עשיר אבא עני".
קורות חייו.
קיוסאקי הוא אמריקני, ממוצא יפני, דור רביעי בארצות הברית, שנולד וגדל בהוואי. הוא בא ממשפחה ידועה של מחנכים: אביו עמד בראש משרד החינוך בהוואי. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון למד קיוסאקי בניו יורק, ובתום הלימודים התגייס לכוח הנחתים של צבא ארצות הברית ושירת במלחמת וייטנאם כקצין וכטייס מסוקי תקיפה.
ב-1974 אחר שחזר מהמלחמה, החלה הקריירה העסקית שלו. ב-1977 הוא הקים חברה שהביאה בראשונה לשוק את ארנקי הניילון וצמדן, שזכו למכירות בהיקף של מיליוני דולרים. ב-1985 הקים חברה חינוכית שפעלה בשבע מדינות (ארצות הברית, רוסיה, נורווגיה, יפן, ברזיל, קוריאה הדרומית וסינגפור), ולימדה עסקים והשקעות לעשרות אלפי תלמידים בעלי תואר ראשון. תוכנית הטלוויזיה שלו שודרה בארצות הברית במשך שנה בערוץ הנוסטלגיה, והפיצה את המסר החינוכי שלו.
קיוסאקי פרש בגיל 47 ופנה להשקעות ולנדל"ן. הוא מעביר קורסים שנמשכים החל משעה אחת וכלה בשלושה ימים, ובהם הוא "מלמד אנשים את סודותיהם של העשירים".