הרחבת Tab Mix Plus לא הייתה מותאמת לגרסה 2.0 של פיירפוקס במשך כשבועיים לאחר שחרורה. כתוצאה מכך אלפי אנשים הסירו גרסה זו של פיירפוקס לאחר ההתקנה. בנוסף, מבקריה טוענים שההרחבה זו גדולה למדי וייתכן וסובלת מהתנפחות תוכנה. בתגובה, מפתח התוכנה הגיב כי: "בהתחשב בפקטור התנפחות התוכנה, התוכנה מסתמנת כגדולה מידי, אך זאת מכיוון שכלולות בא מעבר ל-20 שפות, המוסיפות כ- 100kb בגודל".
GreaseMonkey.
הפירוש המילולי של השם הוא "קוף גריז", אולם זהו כינוי נפוץ באנגלית למוסכניק. ההרחבה הזו מאפשרת לכתוב קוד ג'אווהסקריפט פשוט שיתקן אתרים שבורים. ההרחבה מאפשרת להתקין קטעי קוד (אשר מכונים userscripts) שיתקנו אתר עם בעיות פשוטות, במקום לחכות עד שבעלי האתר יתקנוהו, או במקום לכתוב הרחבה ייעודית. ההרחבה מכונה בעברית לפעמים "המקופף".
כשירות
כשירות (Fitness) היא סיכויו של פרט לשרוד ויכולתו להתרבות בסביבה נתונה ביחס לשאר הפרטים באוכלוסייה שלו. אחת ההגדרות למושג זה היא מספר הצאצאים השורדים שהפרט צפוי להעמיד ביחס לפרטים אחרים באותה אוכלוסייה. סיכוי זה מושפע ממידת התאמתו של הפרט לסביבה. כאשר לגנוטיפ מסוים כשירות גבוהה מהכשירות הממוצעת של שאר הגנוטיפים באוכלוסייה, שכיחותו צפויה לעלות במרוצת הדורות. תהליך זה מכונה אבולוציה באמצעות ברירה טבעית. תכונה התורמת לכשירות של הפרט היא תכונה שגורמת לו להיות מותאם יותר לסביבה, ולכן תכונה זאת צפויה להיות שכיחה יותר ויותר באוכלוסייה כל עוד תנאי הסביבה נותרים דומים.
הכחדה
1802 במדע
1803 במדע
פעולות היומיום
פעולות היומיום, הידועות גם בראשי תיבות ADL (באנגלית: Activities of Daily Living) הן פעולות המהוות בסיס לעצמאות גופנית של אדם ולחוסר תלות שלו בזולת. רבות מפעולות אלו נכללות בפעולות הטיפול העצמי.
איכות עשיית פעולות אלה משמשות להערכת מצבו התפקודי של אדם. הערכה זו היא כלי במודל הפסיכוסוציאלי של הרפואה, המועיל במיוחד להערכת התלות של הפרט בזולת, למשל עבור קשישים, חולי נפש, חולים במחלות כרוניות ואנשים הלוקים במוגבלות שכלית התפתחותית. הערכת פעולות היומיום כוללת מספר מרכיבים, אולם אין מדובר ברשימה סגורה ואחידה.
שימוש בטכנולוגיה מסייעת כגון מכשור סיוע לפעילויות היומיום עשוי לשפר באופן דרמטי את ביצוען של פעולות אלה. אולם, לא כל אדם מעוניין או מצליח להשתמש בציוד כזה.
הערכה בסיסית של פעולות היומיום.
העוסקים במקצועות הבריאות ובמיוחד מרפאים בעיסוק, בוחנים היבטים רבים של פעולות היומיום. פעולות הן מהוות את הבסיס לעצמאות גופנית ולחוסר תלות בזולת. ביניהן:
בנסיבות מסוימות (כגון בעת טיפול בקשישים) רופאים, אחיות, פיזיותרפיסטים ומרפאים בעיסוק מתמקדים בהערכת היכולת בתחומי ההלבשה, רחצה, אכילה, הפרשות, ניידות (בין כותלי הבית) וכן הצורך בהשגחה. קיימות שיטות שונות לכימות מספרי (מתן ניקוד) של רמת התפקוד בממדים השונים של פעולות היומיום. שיטות אלה מועילות לצורך קבלת החלטות באשר למתן עזרה לאלה שתלותם בזולת רבה והם נזקקים לסיוע מן הזולת. כך למשל, החלטות באשר להענקת גמלת סיעוד לקשישים בישראל, במסגרת ביטוח סיעוד על פי חוק הביטוח הלאומי מתקבלות על יסוד בדיקת פעולות היומיום של הקשיש על ידי אנשי מקצוע.
הערכה אינסטרומנטלית של פעולות היומיום.
הערכה זו כוללת פעולות שאינן הכרחיות לתפקוד הבסיסי, אולם הם מועילות מאוד בקביעת מידת התלות בזולת. בין הפעולות: בישול, עריכת קניות, ניקיון הבית ויכולת שימוש בתחבורה. מרפאים בעיסוק מבצעים אף הערכה אינסטרומנטלית של פעולות היומיום. בהערכה אינסטרומנטלית של פעולות היומיום בוחנת 11 תחומי פעילות שאינם בהכרח נחוצים לפרט וניתן להעביר את ביצועם לאחרים. הפעולות הן:
הערכת פעולות היומיום לצורך ביטוח סיעוד בישראל.
הזכאות לגמלת סיעוד על פי חוק הביטוח הלאומי בישראל נקבעת על פי הניקוד אותו צובר המבוטח ב"הערכת תלות" הנערכת לו. הערכת התלות מתבססת בעיקרה של הערכת פעולות היומיום כפי שהיא נבדקת על ידי אחות בריאות הציבור ומתבצעת בדרך כלל בביתו של המבוטח. הבדיקה כוללת את תיאור משק הבית של המבוטח, התרשמות כללית מהופעתו ומצב רוחו, תיאור הניקיון האישי של הנבדק וסביבתו, רשימת התרופות שהוא צורך ואופן נטילתן, תלונות הנבדק ובני משפחתו, סדר היממה של הנבדק, השירותים והעזרה העומדים לרשותו וניקוד תפקודו בפעולות היומיום.
פעולות היומיום הנבדקות לצורך הערכת התלות הן: ניידות, הלבשה, רחצה, אכילה ושתייה, הפרשות וכן הצורך בהשגחה בתוך הבית. בכל אחד ממדדים אלה יקבל הנבדק ניקוד בהתאם לדרגת תלותו בזולת, כך לדוגמה בפעולת רחצה, מבוטח המסוגל להתרחץ ללא עזרה יקבל ניקוד אפס, מי שזקוק לסיוע קל (למשל בוויסות המים, חפיפת ראש, סיבון הרגליים, וכדומה), או מי שזקוק לנוכחות בעת הרחצה בגלל חשש לנפילה, יקבל 0.5 נקודות. מי שמסוגל לרחוץ רק את ידיו ופניו, אך זקוק לעזרה ברחצה מלאה, יקבל נקודה אחת. מי שזקוק לעזרה מלאה בכל פעולות הרחצה, יקבל נקודה וחצי. ניקוד בשיטה דומה נעשה בכל שאר מדדי פעולות היומיום. לצורך זכאות לגמלת סיעוד צריך הנבדק לצבור מינימום של 2.5 נקודות במידה והוא מתגורר בגפו ו-4 נקודות במידה והוא גר עם בן זוג המסוגל לסייע לו.
1804 במדע
מישל פארטיצ'לי ד'אמרי
מישל פארטיצ'לי ד'אמרי (צרפתית: Michel Particelli d'Emery; 6 ביוני 1596 - 25 במאי 1650), מדינאי צרפתי.
חייו.
מישל פארטיצ'לי ד'אמרי היה בנו של בנקאי צרפתי (ממוצא איטלקי) מן העיר ליון, ששימש כיועצו של הקרדינל רישלייה. ב-1640 נתמנה לשגריר צרפת בעיר טורינו שבאיטליה. ב-1643 נתמנה על ידי הקרדינל מזראן למבקר הכנסות והוצאות המדינה. ב-1644, כדי לממן את המלחמה נגד ספרד, יעץ לקרדינל להטיל מס רכוש על בניינים חדשים בפריז, ולחייב אנשים אמידים לקנות איגרות חוב של המדינה. הפרלמנט של פריז אישר זאת כחוק, בתנאי שחבריו ואנשי המעמד הבינוני יקבלו פטור ממסים וממלוות אלה. ב- 1646 על פי עצתו, צורפו להכנסות המדינה ההכנסות ממסי הצריכה העירוניים, שהיו נהוגים בערים רבות בצרפת (צו של הקרדינל מזראן 1647). באותה שנה נתמנה לאינטנדנט לענייני כספים.
בגלל חלקו בהטלת מיסים אלה, היה ד'אמרי שנוא נפשם של ההמונים, של האצילים ושל אנשי המעמד הבינוני. מיסים אלה היו אחת הסיבות למרד פרונד שפרץ בפריז. ב-9 ביולי 1648 הוא פוטר ממשרתו כאינטנדנט, אך ב- 1649 נקרא לשוב ולמלא משרה זו. הוא נפטר בפריז ב-1650.
בחיבורו "היסטוריה של הפרלמנט של פריז" וולטר כותב: "תושביה העניים של פריז בנו לעצמם בקתות דלות מחוץ לגבולות העיר. איטלקי בשם פארטיצ'לי ד'אמרי, שהיה איש סודו של הקרדינל מזראן, יעץ לו להטיל על משפחות אלה מיסים כבדים. הן התקבצו והלכו להתלונן עליו בפני הפרלמנט, שחלק מחבריו ראו בכך הזדמנות כדי למצות עמו את הדין. משגה זה של הממשלה גרם למורת רוח רבה בפריז."
וקסלר
וקסלר או וכסלר (Wechsler, Wexler) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעותו היא חלפן.
פלאשמורה
פלאשמורה הוא הכינוי לצאצאי ביתא ישראל שהתנצרו החל מהמחצית השנייה של המאה ה-19.
בני קהילת הפלאשמורה אינם זכאים לעלות לישראל מכוח חוק השבות. בני הקהילה שהוכיחו שהם צאצאי ביתא ישראל דרך השושלת האמהית עלו לישראל מכוח החלטת ממשלה מספר 2948 משנת 2003, שאפשרה הבאתם במסגרת חוק הכניסה לישראל, ולאחר מכן עברו גיור לחומרא, בדומה לעולים מביתא ישראל. מ-29 באוקטובר 2012 ועד אוקטובר 2013 נערך מבצע כנפי יונה לסיום עליית הפלאשמורה, ובמסגרתו הועלו כחמשת אלפים נפש ממחנה הממתינים בגונדר. בנובמבר 2015 החליטה הממשלה להכניס לישראל תוך חמש שנים "יוצאי זרע ישראל" (לא בשושלת אימהית) שעזבו את כפרם והצטרפו לקהילות הממתינים עד תחילת 2010.
סביב עליית הפלאשמורה לישראל מתנהלת מחלוקת ערה.
אטימולוגיה.
הכינוי המקורי כלפי המומרים של החברה הלונדונית מביתא ישראל היה "פרס מוקרה" אשר ממנו נגזרו הכינויים "פלס מוקרה", "פרס מורה" ו"פלס מורה" שבהם האותיות ר' ול' מתחלפות והאות ק' נופלת. משמעות הכינוי פרס מוקרה הוא "סוס העורב" כאשר המילה "עורב" מתייחסת למיסיונר מרטין פלאד שנהג לעטות גלימה שחורה, והמילה "סוס" מתייחסת לאלו מביתא ישראל שהתנצרו בעקבות פעילותו.
בקרב החבשים הנוצרים היו נפוצים הכינויים "ישראל", "כיילה", "בודה", "אמהרי חדש" ו"נוצרים - ישראלים".
היהודים באזורים דוברי התגרית כינום בשמות "קאסטינו" ("יהודי מומר"), "קיסטינארה" ("בחר בנוצרים") או "ש'קריסיאן" ("הלך לנוצרים").
הקבוצה כונתה על ידי יהודים שאינם מהקהילה "פלאשה מרנוס". על בסיס הכינוי "מרנוס" שניתן לאנוסים בחצי האי האיברי.
בישראל השתרש השיבוש הלשוני "פלאשמורה" כלפי הקבוצה, ככל הנראה כתוצאה מבלבול עם הכינוי "פרס מוקרה" ונגזרותיו. על בסיס שארות שווא לעברית ניתנה לכינוי המשמעות השגויה "פלאשים מומרים".
יש הטוענים כי מדובר בשם גנאי שלא ראוי להשתמש בו, אלא ב"שארית יהודי אתיופיה".
הגדרה.
לפי הלכת ביתא ישראל יהודי הוא מי שמוכר כיהודי על פי הקהילה, נולד וגדל בתוכה, אך ההכרה ביהדותו של אדם מסוים אינה ניתנת מכורח לידתו להורים יהודים אלא מתוך קיום המצוות. הגדרה זו אינה עולה בקנה אחד עם ההגדרה של המשפחה המורחבת בביתא ישראל שכוללת שבעה דורות שלמים. מהמחצית השנייה של המאה ה-19 החברה בביתא ישראל נחלקה לשניים:
אי החפיפה בהגדרה בין הדת למשפחה יצר מצב שבו היו קשרי שארות רבים בין פלאשמורה לבין אוריתאווי.
היסטוריה.