המודל התפתח על בסיס התבוננות בתצורות השונות של דיכאון. דיכאון המבוסס על המימד האנקליטי מתמקד בתחושות של בדידות, נטישה והזנחה, ויוצר תלותיות בהתאם; האדם חש חוסר ביטחון בקשריו הבין אישיים והתנהגותו אינה יציבה ומווסתת.
דיכאון המבוסס על המימד האינטרוייקטיבי מתמקד בנושאים של ערך עצמי ותחושות כישלון ואשמה; האדם חש חסר מסוגלות וערך.
הקשר בין המודל לבין מנגנוני הגנה.
ישנם סוגים רבים של מנגנוני הגנה, הנבדלים זה מזה ברמת הבשלות הנפשית שהם מייצגים. סוג מנגנון ההגנה אשר בא לידי ביטוי בהתמודדותו של האדם ישפיע על סוג הפסיכופתולוגיה ממנה הוא עלול לסבול. תצורות האישיות האנקליטית והאינטרוייקטיבית, נבדלות זו מזו גם במנגנוני ההגנה המאפיינות כל אחת מהן. הגנות בפתולוגיה האנקליטית קשורות בעיקר להימנעות: הכחשה, הדחקה והתקה; מטרתם של מנגנוני ההגנה הללו היא לשמר מערכות יחסים בין אישיות תוך הזנחה של ההתפתחות של העצמי. לעומת זאת, הגנות בפתולוגיה האינטרוייקטיבית קשורות בתגובת נגד: השלכה, החצנה, אינטלקטואליזציה והזדהות עם התוקפן; המטרה היא להגן ולשמר על העצמי תוך הזנחה של פיתוח מערכות יחסים בין אישיות מספקות.
הקשר בין המודל לבין התקשרות.
תאוריית ההתקשרות עומדת בבסיס השיח הפסיכולוגי העכשווי על התפתחות האישיות הנורמלית והפסיכופתולוגית. לפי תיאורית ההתקשרות, בשלבים הראשונים של ההתפתחות, התינוק (או הילד הקטן) מפנים את דפוסי ההתקשרות עם הדמויות המשמעותיות בחייו, ואלו הופכים למודלי עבודה פנימיים המלווים אותו לאורך כל חייו, העומדים בבסיס תפיסתו את עצמו ואת האחרים. לכן ההתקשרות מהווה גם הסבר בסיסי להפרעות נפשיות שונות. זאת ועוד, תיאורית ההתקשרות גורסת כי דפוסים ינקותיים מופנמים של התקשרות ניתנים לזיהוי בבגרות והם באים לידי ביטוי בקיטוב שבין הנטייה להתקרבות ולהימנעות מקשרים בין-אישיים (קרבה בינאישית וספרציה, לפי מודל שני הקטבים). מחקרים עדכניים הצליחו לקשר בין שני הקטבים (הנטייה להתקרב ולהתרחק) בבגרות לסגנונות התקשרות שונים של תינוקות, ואף לסגנונות שונים של דפוסי אימהות.
בריאות נפשית לפי המודל.
התאוריה של בלאט נוצרה כדי לענות על הצורך בפרספקטיבה התפתחותית על היווצרות האישיות הנורמטיבית והתפתחותן של הפרעות פסיכופתולוגיות. המטרה הייתה לזהות את המאפיינים הדומיננטיים בהתפתחות הפסיכולוגית הנורמטיבית והאבנורמלית. מודל שני הקטבים, השם דגש על הדיאלקטיקה בין מימד הקרבה הבין אישית לבין ומימד ההגדרה העצמית, מאפשר להבין את התפתחות האישיות הבריאה, את ההבדלים בין אנשים שונים, וכן את היווצרותן של צורות שונות של פסיכופתולוגיה.
ארגון האישיות המתפקדת מבוסס על אינטגרציה או איזון בהתפתחות של קרבה בין אישית והגדרה עצמית. כל אדם, גם בטווח הנורמה, שם דגש גדול יותר במידת מה על אחד משני הממדים הללו. על פי בלאט, אנשים מסוימים, לרוב נשים, נוטים לשים דגש על מימד הקרבה הבין-אישית (ארגון אישיות אנקליטי), בעוד אחרים, לרוב גברים, נוטים לשים את מימד ההגדרה עצמית (ארגון אישיות אינטרוייקטיבי).
פסיכותרפיה על פי המודל.
בהתאם להבדלים בין סוגי מבני האישיות, מטרות הפסיכותרפיה משתנות בין מטופלים הסובלים מפתולוגיות אנקליטיות ואינטרוייקטיביות, וההפרעות שהן פועל יוצא שלהן. מטופלים אנקליטיים זקוקים לעזרה בפיתוח של חוויית שליטה על רגשותיהם, במיוחד ביכולת להביע כעס וביכולת להיות מחוברים לעצמם. כמו כן, הם זקוקים לשיפור בחוויית תפיסת המציאות החיצונית, ביכולת להגיב כאשר הם נפגעים וגיבוש תחושת זהות מובחנת ומופרדת. לעומתם, מטופלים אינטרוייקטיביים זקוקים לעזרה בפיתוח היכולת לוותר על שליטה, בהפחתה של חרדה ווויסות רגשי, ובגיבוש עצמי אותנטי. כמו כן, הם זקוקים לעזרה בוויתור על מטרות לא-ריאליות, בהגמשה של הביקורת העצמית וביכולת "להיות" עם רגשותיהם ועם האחרים.
ביקורת על המודל.
מודל שני הקטבים של בלאט נחשב לתקף במידה רבה, ונכתבה עליו ביקורת מועטה בלבד במהלך השנים. עם זאת, אחד המבקרים של המודל, דייוויד שפירו (Shapiro), מציין מספר בעיות העולות מהמודל. ראשית, "קרבה בין אישית" ו"הגדרה עצמית" הם מושגים רחבים מאוד ומעורפלים למדי. מצד אחד, הם מאוד כוללניים, אולם מנגד, קשה להשתמש בהם כדי לאפיין סוגי אישיות שונים. לדוגמה, אפשר לזהות מרכיב של "הגדרה עצמית" באישיות פרנואידית, אולם קשה לומר שזה הדבר המרכזי המאפיין אותה. כמו כן, קיימת עדיין שאלה פתוחה למדי של סיבה ותוצאה – האם הקרבה הבינאישית וההגדרה העצמית מייצרים סוגים שונים של אישיויות, או שמא הם בעצמם תוצרים של תהליכי אישיות שונים? לבסוף, לפי שפירו, המודל של בלאט הוא מבני אך לא דינמי; הוא מתאר מנגנוני פעולה שונים, אך מתעלם מהמורכבות האישית העצומה והדינמיקה הפנימית של הפסיכולוגיה של האדם. לדוגמה, ניתן לתהות האם מאפיינים שונים של המודל קיימים באדם בפני עצמם, או שמא הם בעצם הגנות מפני תכנים ותכונות אחרות בתכלית.
שייקספיר מאוהב (מחזה)
ללא מילים (סדרת טלוויזיה)
ללא מילים (אנגלית: Speechless) היא קומדיית מצבים אמריקאית שנוצרה על ידי סקוט סילברי. הסדרה משודרת החל מ-21 בספטמבר 2016 ברשת ABC. בסדרה מככבים מיני דרייבר, ג'ון רוס בואי, מייקה פאולר, מייסון קוק, קיילה קנדי וסדריק יארברו. ב-2019 הסדרה בוטלה בתום שלוש עונות.
בישראל, הסדרה משודרת בערוץ yes Comedy.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחרי משפחת דימאו, שכל אחד ממנה בעל אישיות ייחודית: מאיה דימאו (מיני דרייבר), אם המשפחה, בעלת גישה חסרת מעצורים; ג'ימי דימאו (ג'ון רוס בואי), בעלה, שלא נראה שאכפת לו מה אחרים חושבים; דילן דימאו (קיילה קנדי), בתם האתלטית חסרת הטאקט; ריי דימאו (מייסון קוק), ילד מורכב ולחוץ, "המוח" במשפחה; ובנם הבכור - ג'יי. ג'יי. דימאו (מייקה פאולר), תלמיד תיכון עם שיתוק מוחין, ובעל שנינות נוצצת וחוש הומור. בעקבות שיתוקו, לא ניתן לו לדבר בעצמו, אז ג'יי. ג'יי. מתקשר באמצעות כיסוי ראש עם מצביע לייזר כדי לציין מילים, אותיות ומספרים שונים על לוח מחובר לכיסא גלגלים, בעוד שאחרים קוראים בקול רם מה הוא כותב. משפחת דימאו עוברים בית לעיתים קרובות כדי לדאוג לסביבה חינוכית טובה עבור ג'יי. ג'יי. והם מאמינים שהם מצאו בחירה אופטימלית כאשר הם מגלים בית הספר המתגאה על היותו כולל את ג'יי.ג'יי, וששם יהיה עוזר המדבר בשבילו. מכיוון שבית הספר נמצא בחלק יוקרתי של העיר, ג'ימי ומאיה מעבירים את המשפחה אל הבית הזול והמוזנח ביותר בשכונה נחמדה אחרת. למרות שהם מוצאים במהירות כי לא הכל טוב כמו שזה יכול להיות, ג'יי. ג'יי. נהנה כשעוזרו החדש הוא קנת' קלמנטס (סדריק יארברו), מנקה בית הספר עם קול דיבור עמוק ומהדהד.
ללא מילים
הלוואת נון ריקורס
היהודים תחת האימפריה הספווית
מכון ירושלים לחקר ישראל
אנטוני סגני
לשבור את הקרח - ההרפתקה של אולף
לשבור את הקרח - ההרפתקה של אולף (באנגלית: Olaf's Frozen Adventure, בתרגום חופשי: "ההרפתקה הקפואה של אולף") הוא סרט אנימציה קצר שהופק על ידי אולפני ההנפשה של וולט דיסני והוצא לאקרנים על ידי חברת וולט דיסני. הסרט הוקרן ב-22 בנובמבר 2017 בארצות הברית ביחד עם הסרט "קוקו" של פיקסאר. וב-30 בנובמבר 2017 הוקרן בישראל.
הסרט הקצר כולל ארבעה שירים חדשים מקוריים והחזיר את צוות המדבבים המקורי של הסרט "לשבור את הקרח".
תקציר העלילה.
עונת החגים הראשונה מאז נפתחו שערי הארמון מחדש ואנה ואלזה מארחות את החגיגה הגדולה לכל תושבי ארנדל. לאחר שתושבי העיר עוזבים את החגיגות מוקדם מהצפוי כדי לבלות את החג עם משפחותיהם על פי מיטב המסורת, האחיות מבינות כי מעולם לא הייתה להן מסורת משפחתית כזו. לכן, אולף יוצא למסע בממלכה כדי להביא אליהן הביתה את מיטב המסורת ולהציל את חג המולד הראשון שלהן לבד.
הפקה.
הסרט הקצר הוכרז בפברואר 2016 כספיישל טלוויזיה של ABC אשר יופק על ידי רוי קונלי ובבימוי קווין דטרס וסטיבי וורמרס. בזמן שידור הספיישל "The Making of Frozen: Return to Arendelle" ב-ABC ב-2016, שם הסרט נחשף והוכרז כי הסרט יכלול שירים מקוריים חדשים מאת אליסה סמסל וקייט אנדרסון. ביוני 2017 הוכרז שבמקום ספיישל טלוויזיה, הסרט יוקרן כסרט קולנוע קצר לפני הסרט "קוקו" של דיסני ופיקסאר.
ביקורת ודעת קהל.
עם יציאת הסרט הקצר לפני הסרט "קוקו" נשמעו ביקורות כנגד הסרט, בעיקר מצד הורים לילדים, שטענו כי סרט קצר באורך 22 דקות לפני סרט מלא מתברר כמעמסה עבור הילדים. בנוסף, מבקרי קולנוע טענו כי הקרנת "ההרפתקה של אולף" של אולפני האנימציה של דיסני לפני הסרט "קוקו" של אולפני "פיקסאר" מעיד על "השתלטות" קריאטיבית מצד דיסני על אולפני "פיקסאר" שבבעלותה, הידועים בסרטוניהם הקצרים וב"קול הייחודי והמקוריות שלהם", לדברי המבקרים, ועל כך שדיסני מעדיפה לקדם את זיכיון "לשבור את הקרח" על חשבון אולפני "פיקסאר".
לאחר כשבוע הודיעו אולפני דיסני על הפסקת הקרנת הסרט "ההרפתקה של אולף" לפני הסרט "קוקו". לדבריהם, הפסקת הסרט הייתה מתוכננת לאחר שבוע מצאת הסרט "קוקו", אך מהלך זה נתפס בציבור כתגובה לביקורות על הסרט במתכונותו בקולנוע.
בישראל נפוצו בציבור צופי הקולנוע ביקורות דומות, והקרנת "ההרפתקה של אולף" הופסקה לאחר ימים ספורים.
דארקנט
אנדרטאות מלחמת ששת הימים בירושלים