מרמלדה (באנגלית: Marmalade) הייתה להקת רוק בריטית מסקוטלנד שהחלה פעילותה באמצע שנות ה-60.
הלהקה נוסדה ב-1963 בשם "דין פורד והגיילורדס" וניגנה לרוב מוזיקת נשמה אמריקאית בסגנון מוטאון. ארבעה שירי נשמה שהקליטה הלהקה, לא נכנסו למצעד. בשנת 1967 שינו את שמם למרמלדה וחתמו על חוזה בחברת CBS. בלהקה בלטו בעיקר דין פורד הסולן וג'וניור קמבל, שהיה הגיטריסט המוביל. ארבעת השירים הראשונים שהקליטו בתקופה זו אף הם לא נכנסו למצעד. את פריצת הדרך השיגה הלהקה עם להיט אמריקאי של להקת שורשי העשב Lovin’ things שהצליח יותר מהמקור והגיע למקום השישי במצעד הבריטי. לאחר להיט נוסף שהצליח פחות, הקליטו מרמלדה את הלהיט Ob-La-Di, Ob-La-Da של הביטלס, גברו על ביצועים אחרים שהוקלטו במקביל וכבשו את פסגת המצעד הבריטי. הלהיט הבא שלהם הגיע לעשרת הגדולים, אולם זה שאחריו לא נכנס למצעד וכך גם האלבום שלהם.
בנובמבר 1969 חתמו מרמלדה על חוזה הקלטה עם חברת Decca והקליטו את הבלדה Reflections of my life שהגיעה למקום השלישי, כמו גם להיטם הבא Rainbow. ג'וניור קמבל עזב והוחלף על ידי יו ניקולסון מלהקת The Poets הסקוטית. עד אמצע 1972 הגיעו שני להיטים נוספים של מרמלדה שכתב ניקולסון אל עשרת הגדולים אך לאחר מכן עזב גם הוא. החילופים הרבים השפיעו על הלהקה והלהיטים שהקליטו בשנים הבאות לא נכנסו למצעד, למעט יוצא דופן אחד Falling apart at the seams שהגיע למקום התשיעי.
מרמלדה המשיכה להופיע גם בשנות ה-80.
הוא מבחן הקבלה לתואר שני במנהל עסקים (MBA) הנהוג באוניברסיטאות המובילות בעולם. המבחן הוא בין-לאומי וכתוב בשפה האנגלית.
שיטת הבחינה.
המבחן הוא מבחן אדפטיבי ממוחשב. לאחר מתן התשובה לכל שאלה, בוחן המחשב את התשובה שנתנה ומחליט על פיה מה תהיה השאלה הבאה שיישאל הנבחן. ככלל, אם התשובה נכונה, השאלה הבאה שתיבחר עבור הנבחן תהיה קשה יותר ואם התשובה שגויה, תהיה השאלה הבאה קלה יותר. בגלל האופי האדפטיבי של המבחן, אין אפשרות לחזור לאחור ולשנות את התשובות לשאלות.
תוצאה אחת של השיטה האדפטיבית היא שהשאלות האחרונות שאותן נשאל הנבחן מייצגות את רמתו. כל הנבחנים מתחילים בשאלה ברמה בינונית, ממנה מטפסים המצטיינים לשאלות הקשות שעל פתרונן ניתן הניקוד הגבוה ביותר, בעוד החלשים מקבלים שאלות קלות יותר.
בישראל.
בישראל ישנם כיום 16 מוסדות עם מסלול MBA וכמעט כולם מחייבים ציון GMAT, אך ברובם ניתן לקבל פטור על סמך לימודים קודמים (תואר ראשון בהצטיינות, תואר שני אחר ועוד) רובם מסתפקים בציון החלק הכמותי בלבד או מקנים לו משקל רב יותר. המוסדות בישראל אינם לוקחים בחשבון את ציון החיבורים. השקלול בין ציון התואר הראשון, שגם הוא מרכיב בתנאי הקבלה לתואר שני, לבין ה-GMAT משתנה ממוסד אקדמי אחד למשנהו.
אוניברסיטאות אשר מחזיקות בתוכניות מיוחדות, כגון תוכנית למנהל עסקים למנהלים בכירים (Executive MBA), לרוב לא מחייבות את המועמדים במבחן GMAT או בציון סף כלשהו. בדומה לכך, רוב המכללות האקדמיות, כגון המכללה האקדמית נתניה והמכללה למינהל, מחייבות ציון GMAT, אך ציון זה נמוך למדי.
כיום נבחנים בישראל כ-2,500 סטודנטים בשנה במבחן זה, רובם במטרה ללמוד בישראל ורק כמה מאות פונים ללימודי MBA בחו"ל. בישראל פועלים מכונים רבים המכינים לקראת הבחינה.
מרפי בראון
מרפי בראון (באנגלית: Murphy Brown) היא תוכנית טלוויזיה קומית אמריקאית, ששודרה בין השנים 1988–1998 במשך 10 עונות. הסדרה עסקה במרפי בראון, עורכת חדשות רווקה בשנות הארבעים לחייה, ובחבריה לאולפן החדשות.
בישראל שודרה התוכנית החל משנת 1993 בערוץ 3 בכבלים, ומאוחר יותר שודרו עונותיה הראשונות בערוץ 10.
בשנת 2018 שבה הסדרה למרקע לאחר היעדרות של 20 שנה. במאי 2019 לאחר עונה אחת, הוחלט שלא להמשיך לצלם את הסדרה.
עלילה.
מרפי (קנדיס ברגן) היא עיתונאית מבריקה, דעתנית, עקשנית ונקמנית. בפרק הראשון בסדרה חוזרת מרפי לעבודה בתוכנית החדשות FYI לאחר ששהתה במכון הגמילה על שם בטי פורד. עמיתיה של מרפי לעבודה הם ג'ים דיאל, המגיש הוותיק והמרובע, הכתב פרנק פונטנה ושני עובדים חדשים בצוות שכלל אינם לרוחה של מרפי - מלכת היופי לשעבר קורקי שרווד ומפיק צעיר ונוירוטי בשם מיילס סילברברג.
מרבית הפרקים התרחשו במערכת FYI, אך חלקם התרחשו בביתה של מרפי או במסבאה של פיל, אליה נהגו הדמויות להגיע כדי להירגע ולשמוע עצה טובה. מלבד זאת, במספר פרקים יצאו הדמויות לסקר סיפורים מסביב לעולם.
לסדרה היו מספר מאפיינים קבועים שחזרו כמעט בכל פרק: מרפי החליפה מזכירות בקצב מסחרר. לאחר שנולד בנה, החליפה אומנות בקצב דומה. הכתבות של קורקי היו תמיד על נושאים שטחיים ומטופשים. במקום אות פתיחה נוגן בתחילת כל פרק שיר מוטאון שמילותיו רלוונטיות באופן כלשהו למתרחש בפרק.
ב-1996 הצטרפה לצוות לילי טומלין בתפקיד המפיקה החדשה. את בנה של מרפי גילם בעונה האחרונה היילי ג'ואל אוסמנט (החוש השישי). בעונה זו התמודדה דמותה של מרפי עם מחלת סרטן השד ותרמה בכך רבות להגברת מודעות הציבור בנוגע דרכים לאבחון המחלה והטיפול בה.
ביקורת ופרסים.
בעונת 1991–1992, קו העלילה, שבו הביאה מרפי ילד לעולם לבדה, גרם לסגן נשיא ארצות הברית דאז דן קווייל להתבטא בחריפות כנגדה. התבטאותו עוררה דיון ציבורי בנושא וכשחזרה הסדרה לעונה החמישית, הוקדש הפרק הראשון בעונה זו למתן תגובה לדברי סגן הנשיא. במסגרת פרק זה הגיבו הדמויות כאילו דיבר סגן הנשיא בעולם הפנימי של הסדרה ולא במציאות החוץ-טלוויזיונית, והקדישו תוכנית לפנים השונות והמגוונות של המשפחה האמריקנית בשנות התשעים. באותה שנה, בנאום הזכייה של פרס אמי הודתה ברגן לקווייל.
הסדרה הייתה מועמדת לפרסים רבים. היא זכתה בשבעה פרסי אמי, שניים בקטגוריית הסדרה הקומית וחמישה בקטגוריית שחקנית ראשית בסדרה קומית. כמו כן זכתה בשלושה פרסי גלובוס הזהב, אחד בקטגוריית הסדרה ושניים בקטגוריית השחקנית הראשית.
אי-ספיקת כליות
אי-ספיקת כליות (באנגלית: Renal failure או Renal insufficiency) הוא מצב שבו הכליות אינן פועלות כראוי.
יש שני סוגים של אי ספיקת כליות: פגיעת כליות חריפה ומחלת כליות כרונית. אי ספיקת כליות נקבעת בעיקר על ידי ירידה בקצב סינון גלומרולרי, הקצב שבו דם מסונן בגלומרולרי של הכליה. בדרך כלל המחלה מזוהה על ידי היעדרות של ייצור שתן או זיהוי של חומרי פסולת (קריאטינין או אוריאה) בדם. בהתאם לסיבה, ניתן לשים לב להמטוריה (איבוד דם בשתן) ולפרוטאינוריה (אובדן חלבון בשתן). אי ספיקת כליות עלולה לגרום לעלייה בנפח הנוזלים בגוף, שינויים אלקטרוליטרים ואנמיה. בעיות בכליות לטווח ארוך מגבירות הסיכון לחלות במחלות לב וכלי דם.
מיליוני אנשים לוקים במחלות כליה מדי שנה. בארצות הברית מתים 45,000 אנשים בשנה ממחלות כליות.
ההגדרה הפיזיולוגית למצב זה היא ירידה בקצב הסינון הכלייתי (‎Glomerular Filtration Rate - ‎GFR). המדד הקליני למצב זה הוא עליה ברמת הקראטינין בדם.
רקע.
מערכת השתן מווסתת את נפח ולחץ הדם, מווסתת את ריכוז היונים בפלסמה, מווסתת חומציות ומסננת ומסלקת פסולת ורעלים מהגוף על ידי יצירת שתן בכליות. הכליה מחולקת לקורטס (קליפה) ומדולה (ליבה). הפקת השתן מתרחשה בפירמידות במדולה ובקורטקס. מערך של צינורות אוסף את השתן לכיוון אגן הכליה. התא הפונקציונלי בכליה הוא הנפרון. בכל דקה זורמים בכליות 1.25 ליטר של דם.
מערכת השתן מסלקת 3 סוגי פסולת עיקריים:
קצב הסינון הפקעיתי (Glomerular Filtration Rate) מודד את כמות נוזל הפילטרציה המופק בכליה בכל דקה. הכליה מייצרת ביום ב-180 ליטר של נוזל פילטרציה אבל 99% ממנו נספג מחדש. ממוצע ה-GFR הוא כ-125 מ"ל לדקה. כך, אנו מרוקנים בין 500 ל-1200 סמ"ק ביום.
ה-GFR מווסת על ידי מערכת העצבים ומספר הורמונים.
בדיקת ה-GFR.
בדיקה שמטרתה לבדוק את תפקודי הכליה. מדד GFR תקין הוא בין 90 ל-120 מ"ל/ד"ל. ככל שה-GFR נמוך יותר, הכליות מתפקדות פחות טוב. GFR מתחת ל-15 מ"ל/ד"ל מוגדר ככשל כלייתי.
חלוקה לקטגוריות עיקריות.
ניתן לחלק אי ספיקת כליות לשתי קטגוריות: פגיעה בכליות חריפה או מחלת כליות כרונית. הסוג של אי ספיקת כליות נקבע על ידי המגמה הקריאטינין בסרום. יש גורמים אחרים שעשויות לעזור להבדיל פציעת כליות חריפה ממחלת כליות כרונית כמו אנמיה וגודל הכליות באולטרסאונד. אשר מחלת כליות כרונית, בדרך כלל מובילה לאנמיה וגודל כליות קטן.
אי-ספיקת כליות כרונית (Chronic renal failure, CRF).
מתפתחת לאט והיא יכולה להיות תוצאה לטווח הארוך של מחלה אקוטית בלתי הפיכה או חלק מהתקדמות המחלה. למחלות כליה יש תוצאות שונות: נפריטיס IgA, גלומרולונפריטיס, פיאלונפריטיס כרונית, מצבים של אצירת שתן.אי-ספיקת כליות סופית (End-stage renal failure, ESRF) היא מצב בלתי הפיך, ומחייבת טיפול בדיאליזה או השתלת כליה.
אי-ספיקת כליות חריפה (אקוטית) (Acute renal failure, ARF)/(Acute Kidney Injury, AKI).
מתפתחת מהר, הכליות מאבדות בזמן קצר את יכולתן לסנן את הדם ולהפיק שתן. בדרך כלל מאופיין באוליגוריה (ירידה בייצור שתן, לכמות של פחות מ-400 מ"ל ליום במבוגרים, פחות מ-0.5 מ"ל לקילוגרם בילדים, או פחות מ-1 מ"ל לקילוגרם בתינוקות), וחוסר איזון נוזלים ואלקטרוליטים. נזק כלייתי חריף יכול לנבוע ממגוון סיבות. יש לזהות את הסיבה הבסיסית ולטפל בה כדי לעצור את ההתקדמות. גם במצבים כאלה נדרש לעיתים טיפול תומך בדיאליזה כדי לגשר על פער הזמן הנדרש לטיפול בגורמי יסוד אלה, עד לריפוי המחלה.
אי-ספיקת כליות חריפה על כרונית (Acute-on-chronic renal failure, AoCRF).