האופן בו משפיע גלוקוז על ייצור cAMP אינו מובן באופן מוחלט. נראה כי קצב הכניסה של גלוקוז אל התא הוא שמשפיע על האנזים adenylate cyclase (המייצר cAMP) ולא רמת הגלוקוז בתא. תופעה שנייה הנגרמת כתוצאה מכניסת גלוקוז אל התא היא הפסקת פעילותו של החלבון לקטוז permease המוביל לקטוז אל התא. שאלה נוספת העולה ממנגנון בקרה זה היא, מדוע החיידק אינו מנצל באופן תמידי את הלקטוז שהרי הוא דו־סוכר המורכב מגלוקוז וגלקטוז כאשר אין העדפה אנרגטית ברורה לטובת פירוק הגלוקוז. אין תשובה מוחלטת לשאלה זו ולכן נותר רק לשער כי החיידק E.coli, כמו מרבית חיידקי המעיים, מפרקים גלוקוז כמקור אנרגיה מועדף, ככל הנראה מכיוון שזהו הסוכר הנפוץ בסביבה בה הם חיים. במהלך האבולוציה השתרשה תכונה זו של החיידק בצורת מנגנוני הבקרה שפורטו. אפשרות נוספת היא הבדלים אנרגטיים מזעריים הגורמים לכך שכדאיות הפירוק של גלוקוז תהיה גדולה יותר לחיידק מאשר לקטוז.
סיווג מוטציות בגורמי הבקרה.
הפריצה הגדולה אותה הביאו ז'קוב ומונו היא ההבחנה בין הגורמים המבקרים את הגן לבין האזורים עליהם הם פועלים על מנת לשנות את ביטוי הגן. הבחנה זו מהווה את הבסיס לסדרת הניסויים שערכו השניים במטרה להבין את מנגנוני הבקרה של האופרון.
כדי לבצע את מחקרם יצרו השניים תא דיפלואידי לגני ה־lac ואזורי הבקרה (קדם, אתר מפעיל), כשלשאר התכונות נשאר התאהפלואידי. התרבית המכילה חיידק דיפלואידי לגני lac והפלואידי לשאר התכונות נבדקה במצבים שונים תוך התבוננות בפנוטיפ. בכל ניסוי נבדק הביטוי לגנים lacZ ו־lacY בהיעדר IPTG (אנלוג של לקטוז המדמה את פעולתו). סוג זה של ניסוי, בו נבדקת פעולת זוגות גנים, נקרא ניסוי השלמה (קומפלמנטציה).
הניסוי מתואר בתרשים, כאשר הגן "lacA" אינו נכלל בו מטעמי נוחות ומכיוון שהוא איננו משפיע על המטבוליזם של לקטוז. בשלבי הניסוי הרלוונטיים מופיע הגן בצורה דיפלואיטית. חלק a מציג את מצב הדיכוי ללא מוטציות וללא לקטוז, b מציג מצב בו הדכאן מנוטרל בשל נוכחות IPTG (אנלוג ללקטוז), בחלקים c ו־d מוצגים שני מקרים של מוטציות המונעים מהדכאן לדכא את הביטוי, באחד מדובר במוטציה בגן עצמו ובשני מוטציה באתר המפעיל. בחלק e נראה מבחן השלמה לגן "lacl" המקודד לדכאן. ניתן לראות שגם כאשר ישנה מוטציה באחד מהעותקים של "lacl", לא משועתקים הגנים Z ו־Y. כלומר, ישנה השלמה בעזרת הגן התקין. ההסבר ליכולת ההשלמה הוא שהדכאן הוא חלבון קטן יחסית כך שהוא נייד בתא. החלבונים מהעותק התקין מסוגלים להגיע ולהקשר גם אל האתר המפעיל המרוחק יותר ולמנוע את ביטוי הגנים. פעולה זו של רכיב מרוחק מכונת לעיתים פעולה בטרנס (trans).
בחלק f בוצע ניסוי דומה רק שהפעם נבדקה מוטציה באתר המפעיל, מוטציה זו יוצרת אתר מפעיל קונסטיטוטיבי (OC) הגורם לביטוי הגן בלי קשר למצב הדכאן. ניתן לראות שעל אף שהדכאן תקין הוא אינו יכול למנוע את ביטוי הגנים "lacZ" ו־"lacY". ניתן לראות גם כי מוטציה זו השפיעה רק בגדיל ה־DNA בו היא התרחשה ובגדיל השני הבקרה תקינה ואין ביטוי לגנים אלו. מכאן ניתן להסיק כי האתר המפעיל משפיע על הגדיל בו הוא נמצא ופועל בצורה דומיננטית.
ניסוי מורכב יותר מתואר בחלק g. בניסוי זה ישנה מוטציה באחד הגדילים בגן "lacZ" ובגדיל השני ישנה מוטציה בגן "lacY". באופן זה ניתן להסיק מנוכחות החלבון מאיזה גדיל הוא נוצר, משום שישנה אפשרות אחת בלבד. בגדיל המסוגל ליצור רק "lacZ" ישנה בנוסף מוטציה באתר המפעיל כמו בניסוי הקודם כך שגם בנוכחות דכאן יש ביטוי לחלבון. בצורה זו ניתן לראות בוודאות כי המוטציה באתר המפעיל פועלת רק בגדיל בו היא מתרחשת כלומר היא מוטציה דומיננטית הפועלת ב־cis.
לכאורה נראה כאילו הניסוי תוכנן לאחר הבנת המנגנון, בפועל ז'קוב ומונו הניחו כי ישנו אתר ב־DNA בעל התכונות של האתר המפעיל ותכננו את ניסוי ההשלמה כדי להוכיח זאת.
אנלוגים של לקטוז.
במהלך סדרת הניסויים השתמשו ז'קוב ומונו בתחליפים או נגזרות של לקטוז. זאת מכיוון שההרכב הכימי שלהם אינו מאפשר לחיידק לפרקם ולכן מקל על עריכת הניסוי. מרכיבים אלה מכונים בשם אנלוגים של לקטוז מכיוון שהם בעלי מבנה כימי דומה לזה של הלקטוז ומבנה זה מאפשר להם לדמות נוכחות של לקטוז. במרבית האנלוגים מוחלפת המחצית של הגלוקוז בקבוצה כימית אחרת דומה בצורתה.
איסמעיליה
יסו&quot;ד
חוג יסו"ד (ישראל סוציאל-דמוקרטית) היא התארגנות פעילי שמאל-חברתי אשר הוקמה בשנת 2000.
אודות התנועה.
על פי אתר האינטרנט של התנועה, "מטרתה לקדם את הדיון הציבורי בשאלות חברתיות - כלכליות ופוליטיות - תרבותיות פנימיות. יסו"ד חותרת להבהיר את הסכנות הממשיות הנובעות מהמהלך הנאו-ליברלי הנוכחי; להצביע על היתרונות הכלכליים של בלימת מגמת ההפרטה; ולהראות לאן ניתן להגיע חברתית, כלכלית ופוליטית מנקיטת מדיניות ציבורית סוציאל-דמוקרטית".
יסו"ד מוציאה לאור את כתב העת 'חברה' - כתב עת סוציאליסטי הנכתב בהתנדבות ועוסק בענייני חברה, כלכלה, פוליטיקה ותרבות.
בין חברי יסו"ד נמנים: פרופ' דני גוטוויין, ד"ר עמי וטורי, שי כהן, יפתח גולדמן, פעילים נוספים מקבוצות שיתופיות, מהקיבוץ העירוני בבית שמש (תמוז), ואחרים.
ב-1 במאי 2001 ערכה התנועה מפגש בסמינר אפעל, שמטרתו הייתה יצירת קואליציה של כל הארגונים החברתיים החדשים בישראל.
ב-31 בינואר 2011 השתתפו נציגי יסו"ד בכנס "בונים סוציאל-דמוקרטיה" שנערך בסמינר הקיבוצים. כנס זה אורגן על ידי מס"ד (המטה הסוציאל-דמוקרטי) ויסו"ד. השתתפו בכנס פוליטיקאים ממפלגת העבודה, בהם עמיר פרץ, מזכירת המשמרת הצעירה ויו"ר מחוז ירושלים, אילן גילאון ונציגים נוספים ממרצ, אנשי התנועה הירוקה, שרון קטרון מוועד מרצי האוניברסיטה הפתוחה ועוד כ-200 פעילים. מטרת הכנס, שהתכנס כתגובה לקריאתו של דני גוטווין הייתה בניית כוח פוליטי המורכב ממפלגות שמאל שונות, התומך בערכים סוציאל-דמוקרטיים.
פלקטה
פלקטה (Falcata) היא חרב שהייתה בשימוש השבטים האיברים בעת העתיקה. הייתה בשימוש נרחב עד הכיבוש הרומי.
מקור השם.
המושג "פלקטה" איננו עתיק, כפי שניתן היה לצפות ממושג המתאר חרב מהעת העתיקה. נראה שהמונח הומצא על ידי פרננדו פולגוסיו בשנת 1872. מקור השם הוא ככל הנראה בביטוי הלטיני "ensis falcatus", כלומר "חרב מגל". הוא בחר בשם "פלקטה" ולא "פלקטוס" כי חרב בספרדית היא בלשון נקבה ואילו "פלקטוס" היא בזכר. אף שהשם לא נולד בעת העתיקה הוא אומץ על ידי הקהילה המדעית.
היסטוריה וצורה.
מקור הפלקטה דומה למקור רוב החרבות העתיקות בעלות צורה זו. פלקטה כמו חרבות מגל אחרות הגיעה מסכין-מגל שמקורו בחקלאות בתקופת הברזל. עם הזמן הסכין התארכה עד כדי כך שאפשר היה להשתמש בה בתור חרב. חרב זו דומה לחרבות אחרות מהצורה הזאת כמו למשל הח'ופש המצרי והקופיס היווני.
פלקטה היא חרב בעלת להב אחד שהולך ומתרחב לקראת השליש האחרון של הלהב ואז חוזר ומתעקל בכיוון הנגדי על מנת ליצור את החוד. כך נוצרת חרב קמורה קמעה הטובה בעיקר לשיסוף, אך גם לדקירה. הידית מעוצבת בצורת וו ולעיתים קרובות נוספה שרשרת לידית על מנת לאפשר אחיזה טובה יותר של החרב. אף שפלקטה היא בעיקרה חרב בעלת להב אחד בלבד, נמצאו פלקטות עם שני להבים מחודדים.
פאלקטה
זגורי (יוון)
זגוריה (ביוונית: Ζαγόρι) הוא חבל ארץ בהרי פינדוס בצפון-מערב יוון, קרוב לגבול עם אלבניה. שטחו כ-1,000 קמ"ר, מספר התושבים הוא כ-3,700 בלבד והם מפוזרים ב-46 כפרים קטנים. העיר הקרובה ביותר היא יואנינה.
פירוש השם "זגוריה" הוא "מעבר להרים", המעיד על ייחודו של החבל מבחינת הטבע הפראי הכולל הרים גבוהים המושלגים בחורף ונהרות שוצפים. בחבל יערות גדולים של עצי מחט שונים ושפע של בעלי חיים כמו זאבים, דובים וחיות אחרות הנמצאות בסכנת הכחדה.
כפרי האזור שמרו עד היום על צביונם העתיק ובנויים מאבנים לא מסותתות. הגגות בנויים מרעפים של אבני לווחה. בשל ריחוקם ובידודים שמרו התושבים על אוטונומיה מסוימת בתקופת השלטון הטורקי.
את הנחלים חוצים גשרי גבנון מקושתים כפי שהיה מקובל באימפריה העות'מאנית. רק בשנים האחרונות, עם שיפור תשתית הכבישים והנגישות לאזור, החלו תיירים לפקוד חבל ארץ זה.
קניון ויקוס.
קניון ויקוס הוא תופעת טבע ייחודית ביוון. בשנת 1997 הוא הוכר ונכלל בספר השיאים של גינס כקניון העמוק הצר ביותר בעולם. אמנם הגרנד קניון בארצות הברית עמוק ממנו אך קניון ויקוס צר ממנו. המקום מהווה פארק לאומי ומשמש מקום מפלט לבעלי חיים רבים המצויים בסכנת הכחדה, וכלולים בו מסלולי טיול רבים.
אירשאד מנג'י
אירשאד מנג'י (נולדה ב-1968) היא עיתונאית, סופרת ופעילה פוליטית קנדית פמיניסטית. מנג'י היא מוסלמית ולסבית מוצהרת, הקוראת לקריאה ביקורתית של האסלאם והפרשנות האורתודוקסית של הקוראן. היא משמשת כמנהלת של ה-Moral Courage Project באוניברסיטת ניו יורק שבארצות הברית, הפועל במסורת ליברלית ומבקש לפתח מנהיגים המערערים על תפיסות פוליטיות קונפורמיסטיות.
במקביל לפעילותה הפוליטית, הפיקה והנחתה כמה תוכניות טלוויזיה בנושאי מדיניות ציבורית, והיא משמשת כחוקרת ומרצה אורחת בכמה אוניברסיטאות מובילות בארצות הברית ובאירופה. עיקר פרסומה הגיע מהספר פרי עטה "הצרה עם האסלאם".
ביוגרפיה.
מנג'י נולדה ב-1968 באוגנדה תחת משטרו של אידי אמין. הוריה, ממוצא מצרי והודי, היגרו לוונקובר שבקנדה כשהייתה בת 4. בקנדה למדה מנג'י במדרסה. למרות שהצטיינה בלימודיה, היא סולקה מהמדרסה, לדבריה משום ששאלה יותר מדי שאלות חתרניות. עם זאת, מנג'י המשיכה ללמוד אסלאם בספריות ציבוריות ואצל מורים ערביים.
פוליטיקה ועיתונות.