אבן פקודה מדגיש ב"חובות הלבבות" את האתיקה המוסרית שבדת, שאותה ראה כעיקר, בשונה מהרמב"ם, שראה את הבחינה השכלית כעיקר. ספרו נחשב לאחד מספרי האמונה העיקריים ביהדות לצד הכוזרי, מורה נבוכים, אמונות ודעות ואחרים.
מבנה הספר.
רבנו בחיי הבדיל בספרו בין "חובות האיברים", כלומר המצוות המעשיות המוטלות על היהודים, לבין "חובות הלב" - חובות ההכרה וההרגשה, שהן מצוות האמונה והדרישות המוסריות. הוא מדגיש שהאחרונות עולות בחשיבותן על הראשונות. כגון: חובה על היהודי להאמין באל ולבטוח בו, לערוך חשבון נפש ולחזור בתשובה, אך מעל לכל, לאהוב את האלוהים.
הספר מחולק לעשרה "שערים" (פרקים) שכל אחד מהם עוסק באחת מחובות הלב. השער הראשון - שער הייחוד, עוסק באמונה, ואילו השערים האחרים עוסקים בדברי מוסר ומידות שונים פחות פילוסופיים. הספר זכה לשבחים מגדולי האחרונים, אולם רבים הביעו הסתייגות מתוכן השער הראשון, בשל תכניו הפילוסופיים. הגאון מווילנה, ששיבח את הספר, המליץ לאחד משואליו ללמוד את ספר הכוזרי במקום השער הראשון.
שערי הספר:
השפעות מוסלמיות.
בעת שכתב אבן פקודה את הספר הוא הושפע גם ממקורות פילוסופיים מוסלמיים ומן הניאופלטוניזם בלבושו הערבי, שביקש ליצור חיבור בינו לבין ההשקפה הדתית המוסלמית, כפי שנמצא למשל בחיבורי ה"אחים הטהורים".
בספרו בולטות מובאות מחכמי הגויים. הוא השתמש בהוכחות הכלאם המוסלמי למציאות האלוהים, אם כי בשינוי מה ועם עירוב נאו-אפלטוני לגבי מושג האחדות. בתורת התארים הולך אבן פקודה בשיטתו של רבי סעדיה גאון (הרס"ג), ומוסיף כי אף התארים החיוביים הזהים עם עצמות האל אינם אלא שלילה. הבדלתו בין חובות האיברים ללבבות נמצאת כבר במקורות המועתזילה, שגרסו כי דבקות הנפש היא האידיאל, וניכרת בספרו דואליות של הנפש והגוף יחד עם נטייה מתונה לפרישות.
שיטתו הנאו-אפלטונית.
בחיבורו "ספר תורות הנפש" הוא מחזיק בשיטה הניאופלטונית בצורתה הפופולרית ואינו מוצא סתירה בינה לבין התורה. הוא מקבל את האצילות הניאופלטונית כפי שהובאה בכתבי הפילוסופים הערבים ומדרג אותה: שכל (שכל הפועל), נפש, טבע, חומר, עצמי הספירות, הכוכבים וארבעת היסודות. כל אלה הם נבראים והוא אינו רואה סתירה בכך. הגותו מדגישה את השניות שבין העולם החושי ובין העל-חושי. החיבור עוסק בנפש ולשיטתו היא עצם בלתי תלוי בגוף, ומהותה מעידה על מקורה. בכך הוא דוחה את שיטתו של אבן סינא, לפיה הנפש מגיעה יחד עם הגוף הגם שהיא עצם עצמאי. לפי רבנו בחיי הנפש מצטרפת לחלקי נפש פחותים במטרה להשיבם ולהעלותם, הזיכוך מושג על ידי צידקות שהיא שלטון הנפש השכלית וההכרה. שלמות שכלית ומוסרית מזכה בשיבה אל עולם הרוח, זיכוך מוסרי בלבד מביא אל גן העדן התחתון למטרת השגת ההכרה. לשיטתו, נפשות שנדבקו בחושניות חוזרות בגלגול אף לבעלי חיים, בשונה מדעת ר' יצחק הישראלי כי הנפש נסערת בכיסופי שווא תחת השמים, זהו עונשה והיא אינה שבה בגלגול.
תרגומים ומהדורות הספר.
הספר תורגם לראשונה על ידי הרב יוסף קמחי אביו של הרד"ק, אולם תרגומו לא התקבל. בשנת 1161 תרגם הרב יהודה אבן תיבון את הספר, לבקשתו של רבי משולם מלוניל, תרגומו התקבל וגרם להפצת הספר, ועל פיו נדפס הספר לאורך כל השנים.
הספר הודפס לראשונה בנאפולי בשנת 1490 (הר"נ), על ידי הדפוס של משפחת שונצינו, מהדורה שנייה הודפסה בוונציה בשנת הש"ח על ידי המדפיס דניאל בומברג, מהדורה שלישית של הספר יצאה בקושטא בשנת 1449(הש"י) עם הרבה תיקונים והוספות, בשנת השי"ט הודפס הספר במנטובה על פי מהדורת וונציה, מהדורה זו הייתה מקובלת במשך כל השנים, וכל הפירושים נכתבו עליה.
בשנת 1912 הוציא אברהם שלום יהודה את הספר מחדש בערבית, על פי כתב יד בודליאנה 1225 שנכתב בשנת 1990 (תתקנ"א).
בשנת 1928 (התרפ"ח) הוציא אברהם צפרוני את הספר במהדורה מדעית, עם שינוי הנוסח על פי הדפוסים הראשונים ועל פי מהדורת א"ש יהודה, כל המהדורות שלאחר מכן שילבו את הגהותיו.
בשנת 1964 (התשכ"ה) הוציא לאור הרב פנחס יהודה ליברמן את הספר עם הפירוש "לב טוב", פירוש שבעצם מתרגם את התרגום העברי של רבי יהודה אבן תיבון לעברית בת זמנינו, פירושו לא כולל פירוש לחלק של שער הייחוד משום ששם החובת הלבבות נוגע בעניינים פילוסופים שלא מתאימים לציבור החרדי, כשהוא מוסיף הקדמה אורוכה שבה הוא מצטט את כל חכמי ישראל שהתנגדו ללימודי פילוספיה.
בשנת התשל"ב תורגם הספר מחדש על ידי הרב שמואל ירושלמי, על פי כתב יד בודליאנה, בשילוב תרגומו של אבן תיבן בקטעים שבהם חסר כתב היד ובמקומות נוספים.
בשנת 1984 תרגם הרב יוסף קפאח את הספר מחדש לעברית בת זמנינו.
בשנת 2002 (התשע"ג) הוציא מכון "אבן ישראל" את הספר לאור במהדורה מפוארת, על פי תרגום רבי יהודה אבן תיבון עם ארבעה פירושים, וכן עם הגהות על פי מהדורת קושטא ומנטובה, בתוספת "תיקון מדות הנפש" לרבי שלמה אבן גבירול, ותרגום יוסף קמחי ל"שער התשובה", ו-32 שירים של רבינו בחיי.
מהדורה מדעית עם תרגום מחדש יצא לאור בשנת 2019, על ידי פרופסור בנימין אברהמוב, בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן.
פירושים על הספר.
אפילו שהספר נכתב בלשון עממית יחסית, אבל היות שנכתב בערבית יהודית והתרגום הנפוץ היה של רבי יהודה אבן תיבן שתרגם את הספר מילולי ולא ענייני לכן הספר היה מאוד קשה לקריאה וחיברו עליו מספר פירושים כולם על הספר לפי תרגום אבן תיבון.
כיכר קנדה 25
כיכר קנדה 25 או מרכז סיטיגרופ (באנגלית: Citigroup Centre) הוא גורד שחקים בקנרי וורף שבלונדון.
הבניין המשמש את הנהלת השלוחה הבריטית של התאגיד הבנקאי האמריקאי סיטיגרופ תוכנן על ידי משרד האדריכלים של סזאר פלי. הקמת הבניין החלה בשנת 1998 והסתיימה בשנת 2001. בבניין 45 קומות וגבהו 200 מטרים. בניין זה, יחד עם מגדל HSBC מדורגים שלישיים בגובהם בממלכה המאוחדת. הבניין נמצא בסמוך לכיכר קנדה 1 שהוא הבניין השני בגובהו בבריטניה.
בקומות התחתונות של המבנה מצוי מרכז קניות.
חובת הלבבות
חובות הלבבות
מרכז סיטיגרופ
בחיי בן יוסף אבן פקודה
אושן 11
אושן 11 (באנגלית: Ocean's Eleven) הוא סרט קומדיית-פשע משנת 2001 בבימויו של סטיבן סודרברג, עיבוד מחודש לסרט באותו שם משנת 1960 בכיכובם של פרנק סינטרה, דין מרטין וסמי דייוויס ג'וניור. בסרט משתתפים אנסמבל של שחקנים כדוגמת ג'ורג' קלוני, בראד פיט, אנדי גרסיה, מאט דיימון, דון צ'ידל, אליוט גולד, קייסי אפלק וג'וליה רוברטס. הסרט נחל הצלחה קופתית ולווה בשני סרטי המשך - "אושן 12" בשנת 2004 ו"אושן 13" ב-2007 ובסרט ספין אוף בכיכובן של ריהאנה, אן האת'וויי וסנדרה בולוק, "אושן 8", שיצא לאקרנים ב-2018.
תקציר העלילה.
דני אושן, פושע שרק השתחרר מכלא ניו ג'רזי, מפר את תנאי הערבות שלו ונוסע ללוס אנג'לס להפגש עם שותפו לפשע ראסטי ראיין, כשבאמתחתו מזימה חדשה. השניים עושים את דרכם ללאס וגאס ומציעים לרובן טישקוף, חבר קרוב ובעל קזינו לשעבר, הצעה לשדוד את הכספות של שלושה מבתי הקזינו הגדולים - בלאז'יו, המיראז' ו-MGM גראנד. בתחילה, רובן אינו משתכנע, ביודעו את רמת האבטחה הכבדה בכל אחד מבתי הקזינו. אולם, לאחר שהוא רואה בכך הזדמנות לעקוץ את יריבו, טרי בנדיקט, שלו שייכים בתי הקזינו, הוא מסכים לממן את הפעולה. לפי חוקי הוועדה להימורים בנבדה, על שלושת בתי הקזינו להחזיק ברשותם את אותו סכום כסף למקרה של כיסוי כספי ההימורים. נוסף על כך, יותר מ-150 מיליון דולר מאוחסנים בקזינו הבלאז'יו בערב ההימורים שבו מתרחש גם קרב איגרוף.
דני וראסטי מתחילים לגייס שותפים ותיקים ופושעים ממולחים אחרים לתוך הקבוצה. בתחילה הם מבצעים פעולת תצפית על בית הקזינו כדי ללמוד על רמת האבטחה, על תוואי השטח ועל שגרת יומם של צוות הקזינו ושומריו. בו זמנית, הם יוצרים העתק מדויק של הכספת כדי להתאמן בהתחמקות ממערכות האבטחה המתוחכמות שלה.
במהלך התכנון, הקבוצה מגלה שאשתו לשעבר של דני, טס, היא כעת אהובתו של בנדיקט. ראסטי מפציר בדני לבטל את התוכנית משום חששותיו שטס תזהיר את בנדיקט אם תראה את בעלה לשעבר, אולם דני לוקח אותה בחשבון כחלק מתוכניתו.
בליל הקרב, התוכנית יוצאת לפעולה. דני עצמו נכנס לקזינו ונראה על ידי בנדיקט, שמורה לאחד משומריו לכלוא אותו בחדר שירות ולהרביץ לו. אולם, אותו שומר משוחד על ידי דני ומאפשר את שיחרורו ואיחוד עם אנשיו בכספת. הצוות מצליח לנתק את אספקת החשמל לעיר באופן זמני, מה שמאפשר להם לחדור לכספת ללא גילוי. בזמן שבנדיקט מנסה להשתלט על המהומה שבקזינו, ראסטי מתקשר אליו מטלפון נייד שדני שתל מקודם בכיסה של טס. הוא מודיע לו ששלוש כספותיו נשדדות בזה הרגע וכל הכסף יתפוצץ במידה ובנדיקט לא ישתף פעולה ויאפשר את העמסתו במסחרית המחכה בחוץ. בנדיקט נעתר לבקשתו של ראסטי ומורה לאנשיו לעקוב אחר המסחרית עם הכסף, בו בזמן הוא קורא לצוות SWAT שישתלט על הכספת. אולם, הסתערות צוות ה-SWAT גורם לפיצוץ חלק אחד של הכסף.