מטרת הוצאת הגמרא בנוסחה זו היא לשם נתינת כלים ללומד, שאמורים להביאו להבנה בהירה, מהירה ויסודית יותר של הסוגיה. בלי לוותר על עמל הלימוד, אך לתעל את העמל להבנה ולמשמעות. כחלק מדרכים לתעל את הלימוד הגמרא מחולקת לסוגיות ובתוך כל סוגיה ישנה חלוקה לפסקאות. כמו כן הגמרא מנוקדת, ומפוסקת ושמות הדוברים מודגשים. בנוסף גופנים שונים מבהירים את מקורות הגמרא: מתי מצוטט פסוק, ומתי מקור תנאי (משניות, ברייתות, תוספתות).
מסכתות.
החל משנת תש"פ ה"גמרא סדורה" קיימת על כל התלמוד בבלי, וכן על מסכת שקלים בתלמוד הירושלמי. בשנת תש"ע יצא העותק המודפס הראשון על מסכת שלמה, מסכת סוכה, מאז הודפסו מסכתות: ברכות, קידושין, מכות, תענית, מגילה, וכן על פרקים וחלקי מסכתות: בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, סנהדרין, פסחים, שבת, הוריות ועוד. כל שאר הש"ס נמצא במהדורות דיגיטליות הניתנות לרכישה.
בנוסף לכך, גמרא סדורה הודפסה בהתאם לכלל תוכניות הלימודים של בתי הספר של החינוך הממלכתי דתי והחינוך העצמאי. ה'גמרא סדורה' היא חלק מספרי לימודי המאושרים בבתי ספר יסודי בתושב"ע ותלמוד.
צוות "גמרא סדורה".
מלבד הרב ווינט, שותפים בפרויקט צוות של אברכים ורבנים, בהדרכתם ובייעוצם של רבנים ומחנכים ובעיקר הרב שמואל אריאל (רב), ראש כולל הלכה בישיבת ההסדר ירוחם. עד לפטירתו בשנת תש"פ הרב דוד פוקס, מחשובי רבני ישיבת נתיב מאיר ליווה את הפרויקט. בהכנת המהדורה משתתפים נקדנים ולשונאים מקצועיים, בהדרכתו ובהכוונתו של ד"ר יחיאל קארה.
התקפת התנגשויות
בקריפטואנליזה, התקפת התנגשויות (collision attack) היא התקפה לשבירת פונקציית גיבוב קריפטוגרפית על ידי מציאת התנגשות, כך ששני קלטים שונים יפיקו ערך גיבוב זהה. בהגדרה, עמידות פונקציית גיבוב קריפטוגרפית בפני התנגשויות היא התכונה הקשה ביותר להשגה, ולפעמים היא הכרחית כמו בתעודת מפתח ציבורי או חתימה דיגיטלית. בניגוד לעמידות מפני מציאת מקור ראשון או מקור שני שבהן קלט אחד קבוע, מציאת התנגשות אינה מגבילה את הקלטים; אם נמצאה התנגשות בין כל זוג קלטים אפשריים בזמן הנמוך מכוח גס, נחשב הדבר לשבירה של פונקציית הגיבוב.
ההתקפה מחולקת לשתי קטגוריות.
בעזרת התקפת יום הולדת ניתן לשבור כל פונקציית גיבוב קריפטוגרפית בעלת פלט באורך formula_12 סיביות לא משנה כמה היא בטוחה בכוח גס - דהיינו מציאת התנגשות, בסיבוכיות של formula_13.
תחילית נבחרת.
התקפת תחילית נבחרת (chosen prefix) פורסמה לראשונה ביורוקריפט 2007 נגד אלגוריתם MD5 והתקפה מעשית כזו בוצעה ב-2008בה הצליחו חוקרים לזייף תעודת X.509 חתומה שאיתה ניתן היה להתחזות לרשות מאשרת (certificate authority). באופן כללי, אלגוריתמים הבנויים בסגנון מבנה מרקל דמגרד (כמו סדרת SHA) חשופים להתקפה זו בשל אופי המבנה עצמו. מסיבה זו כיום נוטים לפתח פונקציות גיבוב חדשות שלהן תכונת אקראיות.
חתימה דיגיטלית.
הדוגמה הטובה ביותר להמחשת התקפת התנגשויות היא חתימה דיגיטלית. אם אליס רוצה לשלוח מכתב לבוב, היות שהמסמך בדרך כלל גדול, מקובל תחילה לייצר מהמסמך תמצית קצרה באמצעות פונקציית גיבוב קריפטוגרפית ואז לחתום על תמצית המסמך במקום על המסמך עצמו. מסיבה זו עמידות מפני התנגשויות קריטית מאוד כי לולא תכונה זו ניתן יהיה לזייף חתימות דלהלן:
פונקציית גיבוב formula_14 כאשר formula_15 מגדיר את האורך והוא פרמטר ביטחון, תקרא TCR (קיצור של Target collision resistance או בשם אחר פונקציית גיבוב אוניברסלית) אם כל יריב פולינומי A (המוגבל בזמן ומקום) יכול לנצח במשחק הבא בהסתברות זניחה. תחילה הוא מקבל אתגר כלשהו formula_2 ולאחר מכן הוא מקבל את formula_15 ואז הוא מנצח במשחק אם הצליח לייצר ערך נוסף formula_3 כך שמתקיים formula_19. תכונה זו דומה לתכונת עמידות מפני מציאת מקור שני (second pre-image) והיא נחשבת לגרסה חלשה של עמידות מפני התנגשויות ולפעמים היא יותר פרקטית כך שאפשר להסתפק בה לעומת הגרסה החזקה יותר של עמידות מלאה מפני התנגשויות.
ילדי אסירים
ילדי אסירים הם קבוצת ילדים לאבות או אמהות העצורים או כלואים במתקן כליאה.
לפי אומדן של הרשות לשיקום האסיר, בישראל ישנם כ-9,000 ילדי אסירים. קבוצה ילדים זו נתפסת כילדים בסיכון הזקוקים לתוכניות התערבות, במהלך כליאת ההורה, וגם לאחר שחררו.
שהות בכלא.
במדינות רבות, כאשר אמהות נכלאות, יכולים לשהות עם האמהות ילדים עד גיל מסוים. על פי החוק בישראל, אסירות יכולות לגדל את ילדיהם בכלא עד שלילד ימלאו שנתיים. בארגנטינה ילדים עד גיל 4 יכולים לשהות עם אמם, בפורטוגל עד גיל 3 ובמקרים מיוחדים עד גיל 5, ובאוסטרליה עד גיל 4-6, תלוי במדינה. במקסיקו, אישה יכולה לשהות עם הילד שלה עד שהוא מגיע לגיל 6. בנורווגיה לא מתירים לאמהות להחזיק ילדים בכלא. במקום זאת, יש מתקן שהות מיוחד לאסירות שהן אמהות לתינוקות.
ביקורים.
בישראל, מותר לילדים של אסירים להגיע עם בני המשפחה לביקור של חצי שעה פעם בשבועיים. בנוסף יש "ביקורים מיוחדים", הטבה שזוכה לה אם שנמצאת בכלא – פגישה לחצי שעה נוספת פעם בחודש וחצי.
באנגליה יש במספר בתי כלא אזורי משחק לפעילות משותפת של הילדים והוריהם בעת ביקורים.
מחקר.
השוואה בין ילדים של אבות אסירים לבין ילדים ממשפחות חד הוריות שאביהם אינו שוהה בכלא (למשל, האב נעדר בגלל גירושין, פרידה, מוות) העלתה, כי ילדים לאבות אסירים תפסו את היעדרות האב כבעל השפעה שלילית גבוהה יותר.
רק מעט מחקרים נעשו על הבעיות של ילדי אסירים. על כן, ילדי אסירים מכונים בספרות המקצועית בשם "הקורבן הנעלם" או "הקורבן הנשכח". כל אנשי המקצוע מסכימים שילדי אסירים הם ילדים בסיכון גבוה, הזקוקים להשקעה מרובה כדי לגדול להיות אזרחים מועילים בחברה, ולא דור המשך של עבריינים, המהווים נטל חברתי וכלכלי כבד על המדינה.
בעיותיהם של ילדי אסירים.
עבור הילד, מאסר הורה עלול להוות מצב לחץ חריף ביותר והוא משפיע על הסתגלותו במישור הרגשי והתפקודי. הילד מתמודד עם בעיות במגוון תחומי החיים כגון הישגים לימודיים נמוכים, קושי ביצירת קשרים חברתיים ובעיות התנהגות הכוללות חוסר משמעת, היפראקטיביות ותוקפנות. בנוסף, הדימוי העצמי של הילד נפגע והוא חווה תחושות בושה, ניכור ונידוי, שבחלקן נוצרות על ידי סטיגמה קשה בגלל מאסר ההורה. כמו כן, כליאת אחד ההורים משפיעה לרעה על עיצוב אישיותו של הילד, ויכולה לגרום לדיכאון, רגשות אשמה ולהפרעות נפשיות. בשלב מתקדם יותר, עם כניסתו של הילד לגיל ההתבגרות, הוא עלול להוות דור המשך להתנהגות עבריינית. המעבר מילדות לבגרות קשה במיוחד לילדי אסירים, והם עלולים להתמכר לסמים ולאלכוהול ולהידרדר לעבריינות ופשיעה.
תוכניות שיקום וטיפול.
רוב תוכניות הטיפול לילדי אסירים, מתבססות על היעדר אב ולא מתייחסות לאם כלואה.
ישנה הבחנה ברורה בין שתי גישות בעניין ילדי אסירים. הגישה הראשונה רואה בילדי אסירים קבוצה הדורשת טיפול כשהיא לעצמה. הגישה השנייה רואה בילדי האסירים קבוצה שיכולה לסייע בשיקומו של האסיר. תוכניות התערבות שפותחו בעולם המערבי מוגדרות לפי שתי מגמות אלו. לפי הגישה הראשונה ילדו של האסיר הוא בעיה חברתית שיש להתמודד אתה, ואילו לפי הגישה השנייה הוא גורם מסייע לקליטתו מחדש של האסיר במשפחתו.
ישראל.
הרשות לשיקום האסיר בישראל דוגלת בשתי הגישות. תפיסת העולם של הרשות לשיקום האסיר, הנשענת על "חוק הרשות לשיקום האסיר - התשמ"ג", מדגישה את הטיפול במשפחת האסיר ובילדיו בתקופת מאסרו של ההורה, כאשר הפעילות מתבצעת בשיתוף עם אגפי הרווחה הפזורים ברחבי ישראל. כחלק מתפיסתה והראייה הלאומית של התמודדות בבעיית הניתוק של האב או האם האסירים מבני משפחותיהם, מציעה הרשות היערכות טיפולית – מקצועית – ארגונית וצורך בחיבור בין שלושה גופים: רש"א (הרשות לשיקום האסיר), שב"ס (שירות בתי הסוהר) ופר"ח (פרויקט חונכות) על מנת לסייע לילדי אסירים בתקופת ריצוי עונש המאסר.
משנת 1987 מפעילה הרשות תוכנית פר"ח לילדי אסירים, בשיתוף של הרשות לשיקום האסיר, שירות בתי הסוהר ומנהלת פר"ח. במסגרת התוכנית מגיע החונך עם הילד לעד חמישה ביקורים אצל ההורה בבית הכלא. התוכנית מכונה פרויקט "המשולש" כדי לציין חיבור בין האב, האם והילד.
המטרות העיקריות של המיזם הקשורות בילד הן: העלאת ביטחון עצמי והעצמה אישית של הילד, העמקת כישורי חיים, חיזוק האמון בממסד, תגבור יכולות לימודיות וחשיפת הילדים כי הוריהם מרצים במאסר (מעל 40% מהמשפחות מסתירות מהילדים את מאסרו של ההורה). המטרות הקשורות בהורה הן: הידוק הקשר בין האסירים לילדיהם ומשפחותיהם, וחיזוק ההורה בכלא. הקשר של אסיר עם ילדיו מאופיין לעיתים בריחוק ולא פעם בנתק. המיזם אמור לסייע בבנייה מחדש של מערכת היחסים שהשתבשה, ותפקידו לעזור לאסיר לבנות את מקומו בתוך המערך המשפחתי. כל זאת מתוך הבנה שהמשפחה היא עוגן משמעותי לתפקודו החיובי במאסר ולקליטתו ושיקומו בחברה לאחר ריצוי מאסרו.
כחלק מפרויקט "המשולש", מקיים מכון אדלר בשיתוף שירות בתי הסוהר סדנאות להורים בכלא, הנקרא "הורות בשלט רחוק".
הרשות לשיקום האסיר מקיימת הוסטלים למגורי משפחות של אסירים ואסירות לשעבר עם ילדיהם. בנוסף הוקמה עמותת "יד לאדם", על ידי ד"ר עדינה תמיר, שנוסדה במטרה לסייע לילדי אסירים להשתלב בחברה ולממש את הפוטנציאל האישי שלהם למרות מצוקתם הנוכחית, וכן לסייע לנשות האסירים במאמציהן לנהל אורח חיים תקין.