קהל היעד של האתר מאוד מגוון מבחינת מיקומו הגאוגרפי, וגילאי המשתמשים בו. האתר מציע תכנים שונים לקהל שלו. משתמשים יכולים לצפות במשחקי מחשב וקונסולות. הם יכולים גם לכתוב לשחקן באופן פומבי בצ'אט. אפשר גם ללמוד פעילויות שונות ביחד עם יוצרי התוכן (סטרימרים) כמו לבשל, או לנגן על גיטרה. ברוב המקרים המשתתפים בוחרים לא לקחת חלק פעיל ורק לצפות במה שמתרחש במסך המחשב שלהם. הקהל גם יכול להיות פרשן של משחקי הווידאו, כלומר, להסביר את האירועים שמתרחשים במשחק ככה שגם צופה שאיננו מכיר את המשחק יכול להבין את מהלכו. רוב המשתמשים נכנסים לאתר בשביל ההנאה האישית שלהם, שנובעת בדרך כלל מצפייה במשחקים עצמם ורק לאחר הצפייה לעיתים ירכשו את המשחק. ניתן גם לתמוך בסטרימר כספית, כדי להביע הערכה של המשתמש והרצון שלו שהסטרימר הזה ימשיך לקריין את המשחקים.
בנוסף, חלק ממשתמשי האתר צופים בשידורים כדי לצבור ניסיון, ולשדרג את מיומנותם במשחקים המוצעים באתר. הז'אנרים הפופולרים ביותר בפלטפורמה הם משחקי הפעולה, משחקי האסטרטגיות (MOBA) ומשחק ירי בגוף ראשון (Online FPS).
רחל איידלסון
רחל איידלסון (בבלארוסית: Рахіль Эйдэльсон; נולדה ב-14 בנובמבר 1958 בויטבסק) היא שחמטאית סובייטית-בלארוסית ממוצא יהודי בדרגת רב-אמן לנשים.
נכון למרץ 2020, מדורגת במקום ה-12 מבין הנשים ובמקום ה-85 בדירוג הכללי בבלארוס לפי מד כושר.
ביוגרפיה.
רחל איידלסון נולדה בויטבסק.
בשנת 1987 היא השתתפה באליפות ברית המועצות בשחמט לנשים וסיימה במקום הרביעי. בשנת 1988 היא סיימה במקום השני בתחרות בינלאומית בבלגרד.
איידלסון הייתה 8 פעמים אלופת בלארוס בשחמט (1985, 1989, 1993, 1995, 1997, 1998, 2003 ו-2004). שנים רבות היא הייתה חברה בנבחרת בלארוס בתחרויות שונות.
רחל איידלסון באולימפיאדת השחמט.
בין השנים 1994 ל-2004 השתתפה איידלסון ב-4 אולימפיאדות שחמט:
יהדות עבר הירדן המזרחי
בתחומי עבר הירדן המזרחי (בעבר חלק מארץ ישראל המקראית וכיום בתחומי הממלכה הירדנית ההאשמית המודרנית) התגוררו יהודים החל בתקופת ההתנחלות ועד הקמת מדינת ישראל ב-1948.
תקופת המקרא.
בעבר הירדן המזרחי שכנו נחלותיהם של השבטים ראובן וגד, כמו גם מחצית מנחלתו של שבט מנשה. הראשונים בקשו ממשה את הרשות להתיישב בעבר הירדן המזרחי, שהיה פורה ומתאים לגידול מקניהם הרב. משה סירב אך לבסוף הסכים לכך בתנאי אחד; שבני ראובן וגד יצעדו ראשונים בקרבות כיבוש הארץ. כך היה, ועם סיום מלאכת כיבוש הארץ, עברו בני ראובן וגד את הירדן מזרחה והתיישבו שם. כשחזרו בנו מזבח גדול שנראה כמו המזבח במשכן. הדבר כמעט וגרם למלחמת אחים, שנמנעה בעקבות בירור מקדים על ידי יהושע ופנחס הכהן. שניים וחצי השבטים טענו שהמזבח הוא כדי להדגיש את השתייכותם לעם ישראל.
המלכים שאול ודוד ניהלו מלחמות נגד העמונים, שישבו בעבר הנהר. דוד היה זה שהצליח לבסוף לכבוש את בירתם, חשבון. עם פילוג הממלכה המאוחדת לאחר מות שלמה, נשלט עבר הירדן בידי ממלכת ישראל, עד שנכבשה בידי אשור. האשורים הגלו את תושבי ממלכת ישראל ולא נודע מה עלה בגורלם.
התקופה החשמונאית.
באותה תקופה החל שיתוף הפעולה בין הממלכה הנבטית לבין היהודים בפיקודו של יהודה המכבי, הנבטים סיפרו ליהודה המכבי שהיהודים בגלעד נתונים בסכנה, והאיצו בו לבוא לעזרתם.
יונתן הוופסי היה ראשון אנשי בית חשמונאי שכבש בעבר הירדן. יורשיו הרחיבו את שטח ממלכת יהודה בעבר הירדן עד לשיא בימי אלכסנדר ינאי המלך, שניהל מלחמות עם הנבטים ועם ערי הדקאפוליס היווניות.
יוסף בן מתתיהו השתמש במילה "פראיה" כדי לציין את התחום היהודי שבעבר הירדן, ולפעמים גם את עבר הירדן כולו. השם "פראיה" נזכר בלטינית גם בספרו של פליניוס הזקן, "תולדות הטבע". בברית החדשה ובספרות חז"ל נקרא האזור "עבר הירדן". בתחילת שלטון בית חשמונאי הייתה פראיה מיושבת ברובה לא-יהודים, אולם יוחנן הורקנוס ואלכסנדר ינאי נקטו במדיניות ייהוד ובזמן הורדוס כבר היה לפראיה צביון יהודי ברור.
התקופה הרומית.
בשנת 63 לפני הספירה כבשה האימפריה הרומית את ממלכת החשמונאים, אך ההתיישבות היהודית המשיכה להתקיים בה ואף שגשגה. בעראק אל אמיר נמצאה מצודה מפוארת המשויכת למשפחת בית טוביה העשירה והמיוחסת, ובחפירה ארכאולוגית התגלתה בה כתובת.
עם פרוץ המרד הגדול בשנת 66 השתלטו המורדים היהודים על מכוור והחזיקו בו. הלגאטוס סקסטוס לוסיוס באסוס שהכניע את המורדים בהרודיון, פנה משם להטיל מצור על מכוור בשנת 72 בעזרת הלגיון העשירי פרטנסיס. הצבא הרומי הקים סוללה ושיפוע כדי לצור על המבצר, אך המורדים נכנעו לפני שהרומאים תקפו, והורשו לעזוב את המבצר. הרומאים החריבו את המבצר והותירו ממנו רק את יסודותיו.
לאחר כישלונו של מרד בר כוכבא, יצרו הרומאים מפרוביניקיית יהודה ופרוביניקיית סוריה, את פרוביניקיה סוריה-פלשתינה, על מנת להשכיח את מורשתה היהודית של ארץ ישראל. האימפריה הרומית המשיכה והתעמרה ביהודים, והאוכלוסייה היהודית בארץ ישראל משני עברי הירדן הלכה והידלדלה; ואולם, בניגוד לארץ ישראל המערבית, שהייתה מיושבת ביהודים באופן בלתי פוסק (בירושלים וסביבותיה, בחברון, בשכם ובגליל), האוכלוסייה היהודית בעבר הירדן המזרחי נעלמה במורצת הדורות. בתקופה הביזנטית תועדה נוכחות יהודית במצבות צוער, ובשנת 530 הוסב בית הכנסת בג'רש לכנסייה. בתקופה המוסלמית נותרו כבר מתי מעט ובימי הביניים המאוחרים כבר לא נותרו יהודים בעבר הירדן. מאז לא חודשה ההתיישבות היהודית ממזרח לירדן ומדרום לירמוך.
התקופה הבריטית ומדינת ישראל.
בהצהרת בלפור הובטחה ארץ ישראל לעם היהודי. בשנת 1922 הופרדו שני עברי הירדן והעבר המזרחי ניתן לשושלת ההאשמית. האשמים ייסדו את אמירות עבר הירדן, שהפכה בשנת 1946 לממלכת ירדן המודרנית.
יהודים התיישבו מחדש ממזרח לנהר הירדן בשנת 1932, עם הקמת היישוב תל אור. תל אור היה יישוב לעובדי התחנה ההידרואלקטרית בנהריים. בשנת 1948 ננטש היישוב כתוצאה מכיבוש ירדני. במלחמת ששת הימים כבש צה"ל את רמת הגולן, ולאחר המלחמה התיישבו שם אזרחי ישראל. זהו השטח היחיד במדינת ישראל שנמצא ממזרח לנהר הירדן.
בשנת 1994 נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן ומאז רשאים תיירים ישראלים לקיים ביקורים דתיים בירדן, כמו בקבר אהרון הכהן, שנמצא בהור ההר.
הר אנווין
הר אנווין (באנגלית: Mount Unwin) הוא הר ברכסי המלכה אליזבת, בהרי הרוקי הקנדיים, בפרובינציית אלברטה שבקנדה, בשטח הפארק הלאומי ג'ספר.
גובהו של ההר 3,268 מטרים מעל פני הים, והוא ההר ה-81 בגובהו באלברטה.
ההר מתנשא מעל סביבתו לגובה של 818 מטרים, והוא ההר ה-85 בהתנשאותו באלברטה.
היסטוריה.
הטיפוס על ההר.
הראשון שטיפס על ההר היה סידני אנווין (Sidney Unwin) בשנת 1908.
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו על ידי מרי שאפר (Mary Schaffer) בשנת 1908, והוא נקרא על שם סידני אנווין.
לקריאה נוספת.
• Dave Birrell, 50 Roadside Panoramas in the Canadian Rockies, P 18
• I.S. MacLaren, Michael Payne, Peter J. Murphy, PearlAnn Reichwein, Lisa McDermott, C. J. Taylor, Gabrielle Zezulka-Mailloux, Zac Robinson, Eric Higgs, Culturing Wilderness in Jasper National Park, P 172
• Nicky L. Brink, Stephen R. Bown, Forgotten Highways: Wilderness Journeys Down the Historic Trails
דליה ביבס
דליה ביבס-הררי, היא מתעמלת וכדורסלנית עבר, פעמיים אלופת ישראל (1963 ו-1967). היא ייצגה את ישראל בשתי אליפויות עולם (פראג 1962 ודורטמונד 1966). נוסף לכך, היא רקדנית בלט קלאסי ומודרני בעלת סטודיו למחול.
ביוגרפיה.
ביבס נולדה וגדלה בירושלים. היא החלה לרקוד בלט קלאסי מגיל 4. הייתה רקדנית בלהקות מחול, מהטובות בארץ ובחו״ל, בסגנונות קלאסיֿ מודרני וג׳אז. סיימה את מגמת המחול באקדמיה בירושלים ואת בית הספר להוראת המחול באקדמיה. ביבס התאמנה בהתעמלות מכשירים בקבוצת הפועל ירושלים בהדרכתה של אגנס קלטי בווינגייט. היא הייתה אלופת ישראל בהתעמלות מכשירים ושימשה כמאמנת המחוננים בנבחרת ישראל. היא סיימה את המכללה האקדמית בווינגייט לחינוך גופני במגמת מחול ובנוסף סיימה את לימודי הפיזיותרפיה.
באליפות העולם שנערכה בפראג, צ'כוסלובקיה בשנת 1962 סיימה ביבס בתחרות הקבוצתית במקום 15.
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1963 זכתה ביבס בתואר אלופת ישראל בהתעמלות בתוצאה של 69.1 נקודות, לפני רינה כהן מהפועל ירושלים (62 נקודות).
באליפות העולם שנערכה בדורטמונד, גרמניה בשנת 1966 סיימה אבלס בתחרות הקבוצתית במקום 16 ובתחרות הקרב רב אישי היא סיימה במקום 90 בתוצאה של 70.732 נקודות.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1967 זכתה ביבס במדליית זהב במשותף עם רות אבלס בתוצאה של 71.55 נקודות.
חייה האישיים.
בשנת 1966 נישאה ביבס לאלוף ישראל בהיאבקות משה ויינברג. השניים התגרשו, מספר שנים לפני שנרצח בטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
בשנת 1970 הקימה סטודיו למחול בשם "הסטודיו של דליה" הנמצע בחרות.
יהדות ירדן
מיכאיל גורביץ' (שחמטאי)
מיכאיל גורביץ' (ברוסית: Михаил Гуревич; נולד ב-22 בפברואר 1959 בחרקוב) הוא שחמטאי סובייטי-אוקראיני-בלגי ממוצא יהודי בדרגת רב-אמן.
נכון לנובמבר 2019, מדורג במקום הראשון בבלגיה לפי מד כושר.
קורות חיים.