יערות קק”ל נטועים מהווים חלק מאזור האגן והם מאופיינים בכתמיות וגוון רב הן בהרכב הצומח והן צפיפותו. יערות אלו מפוזרים מרחבית בעיקר לאורך השוליים הצפוניים של האגן. במקרים רבים ישנה התפתחות יפה של מינים ים תיכוניים כתת-יער ואזורים בהם קיים יער נטוע צפוף ללא תת-יער הם נדירים יחסית. מינים מעוצים ראויים לציון: אשחר מנוקד – שיח קוצני אשר תפוצתו בעולם מוגבלת לישראל לבנון, ירדן וסוריה בלבד בעוד בארץ הוא מופיע בעיקר באזור הגבוה של הגליל המערבי. מין זה נצפה במספר רב של יחידות צומח. אדר סורי – עץ נדיר המופיע בעיקר במפנים צפוניים ובבתי גידול לחים. תפוצתו בעולם בישראל לבנון סוריה ודרום טורקיה בלבד. בישראל גדל המין אך ורק בגליל המערבי ובמורדות החרמון כאשר נחל בית העמק הוא גבול תפוצתו הדרומי בעולם. אורן ירושלים – קיימת אוכלוסיית בר של מין זה באזור ירכא אולם במקביל תת-המין של אורן ירושלים אותו נוטעת קק”ל הולך ונפוץ בשטחי האגן.
בעלי חיים.
אגן הגעתון מאופיין בשטח הררי מצוקי ומיוער, המייצר תנאים מיוחדים לבעלי החיים הגרים בו. התנאים האלו אידיאליים למינים שונים כיוון שכך הם פחות חשופים. וכן חוף ים שהוא בית גידול נוסף בפני עצמו.
חיות הבר באגן הגעתון חשופות לסכנות שונות ומצליחות לשרוד למרות פעילות האדם. לעיתים הן שורדות בעזרתם של אנשי רשות שמורות הטבע ופעילויות אחרות הנעשות במכוון, כדי לאפשר לבעלי החיים האלו להתקיים למרות הסכנות האורבות להם: ציידים, מכוניות, כלבים וחתולים, הרעלות ועוד. יש מינים שבאופן טבעי היו פעילים בלילה, אך הם העבירו את פעילותם לשעות בהן יש פחות טיילים ותיירים ולכן ניתן לראותן בשעות הבוקר המוקדמות ובשעות הערב.
בעלי החיים העיקריים הפועלים בשטחו של אגן הגעתון הם: יחמורים, זאבים, תנים, שועלים, חזירי בר, דורבנים, גיריות, שפני סלע, דלק, סמור, נחשים (זעמן המטבעות, זעמן שחור, תלום קשקשים), קרפדות, סלמנדרות, חרדונים, לטאות (לטאה מצויה ולטאה ירוקה), צבי ים וציפורים (חיוואי נחשים).
חשיבות אקולוגית.
מעלה אגן נחל הגעתון משמש כמסדרון אקולוגי חשוב לקשירת מורדות הגליל המערבי עם הגליל העליון. ישנה חשיבות רבה לשמירת השטח עם אפשרות למעבר אוכלוסיות בעלי-חיים ונדרשת עבודת תכנון ותאום אל מול מגמה גוברת של גידור שטחי מרעה ושטחי מטעים ופרדסים במרחב. אגן הגעתון, כמסדרון אקולוגי, מאפשר את השמירה של ערכי הטבע (החי והצומח), מקטין את סיכויי ההכחדה של המינים בו, מקטין את הבידוד הגנטי ומשפר את המגוון הגנטי של האוכלוסיות בו ואת גודלן האפקטיבי באופן ניכר.
היסטוריה, ארכאולוגיה והתיישבות.
מבחינה התיישבותית ניתן לחלק את האגן לשני אזורי משנה: אזור החוף ובו העיר כברי, עיר גדולה עם קשרי מסחר בינלאומיים, והאזור ההררי והמיוער שהגישה אליו קשה. דרכי המסחר הראשיות עוקפות את האזור ההררי ולכן הוא מנותק יחסית - אך במקביל גם מוגן. עם זאת, הוא איננו רחוק מדרכים ראשיות בקנה מידה אזורי ואף בין-יבשתי כמו הדרכים הרומיות עכו-צור ועכו-ציפורי-טבריה. התל העיקרי באזור זה הוא תל מעיליא. חלקו המזרחי של אגן הגעתון היווה את אחד הגבולות בין נחלות שבטי אשר ונפתלי ובתקופות מאוחרות יותר שימש כחיץ בין עמים הפגאנים וממלכת החשמונאים.
לאזור אגן הגעתון יש מספר מאפיינים ארכאולוגיים ייחודיים: בריכות הרמה - טחנות הרמה שהמים מגיעים אליהן מלמטה ולא מלמעלה. הטחנה מצויה מעל למעיין שמקור מימיו התת-קרקעי גבוה ממקור נביעתו על פני השטח. הנביעה נסגרת בבריכה, והמים עולים לפי חוק הכלים השלובים ונופלים לתוך ארובה. כל 26 בריכות ההרמה הידועות בעולם נמצאות בארץ ישראל, כאשר רובן באגן הגעתון. חלק מטחנות הגעתון שימשו בעונת המסיק גם כמכמרות – טחנות שנועדו למיצוי שמן מהגפת וייעול ייצור השמן.
ההצפות באגן הגעתון.
נחל הגעתון מנקז שטח כולל של 49 קמ"ר. שטח זה זוכה לכמויות המשקעים מהגבוהות בישראל, בממוצע למעלה מ-640 מ"מ גשם בשנה. כמעט בכל חורף מתרחש אירוע גשם חריג, בו אגן הגעתון מקבל כמויות גשם אדירות בפרק זמן מאוד קצר, המשקעים הרבים לא מספיקים לחלחל אל מי התהום ולמעשה מתורגמים לנגר עילי הזורם ישירות אל נחל הגעתון ויובליו. אפיק הנחל מתמלא במהירות ומתחיל לזרום בעוצמה אל נקודת השפך לעבר העיר נהריה. בשל בעיות הקשורות למוביל המים בעיר ולתופעות אחרות באגן הנחל, מתרחש כמעט בכל חורף אירוע הצפה בעיר. הדבר מביא להצפות רחבות היקף של כל האזור הסמוך לאפיק הגעתון אף למרחק של מאות מטרים מהנחל, ראו למשל חורף 2019–2020 בישראל.
נחל חילזון
נַחַל חִלָּזוֹן הוא נחל בגליל.
תחילתו של תוואי הנחל הוא ממדרונותיו של הר חילזון, בין היישוב לוטם לדיר חנא, וסופו בקרבת עכו ליד הכפר שעב. הנחל נשפך לנחל נעמן, הנשפך אל הים בקרבת עכו.
רקע.
נחל חילזון הוא אחד מהנחלים הצפוניים ביותר בגליל התחתון ומהגדולים בגליל המערבי. אורכו של הנחל הוא 34 ק"מ וקיימת בו גם מערת החילזון.
אל הנחל נשפכים שפכי ביוב מיישובי הסביבה- דיר חנא, עראבה, ראמה, כרמיאל, שגור, טמרה.
היובלים העיקריים הנשפכים אל הנחל הם נחל צוף, נחל סחנין, נחל שגור, נחל שגב, נחל כבול ונחל אבליים.
בעלי חיים וצמחייה.
בעלי החיים המצויים בנחל חילזון מגוונים. ביניהם חזירי בר, שפני סלע, שועלים ועטלפים.
העופות המצויים בנחל הם אנפות, תמירונים, חופמיים וברווזים.
הצמחייה הגדלה בנחל מגוונת גם היא. אלון התבור, לוטם, אלה אטלנטית, חרוב, שיח אברהם, זית, שיש קרח, מלחית הבורות ואלת המסטיק – הם חלק מהצמחייה המאפיינת את האזור.
אירועים היסטוריים.
בנחל קיימת מערה שנקראת מערת חילזון תחתית, על שם הנחל. המערה היא אתר ארכאולוגי ששימש כבית קברות לאנשי התרבות הנאטופית, לפני כ-13,000 שנים.
בקרבת הנחל התיישבו מספר שבטים בדואיים המרוכזים במספר כפרים כגון ערב אל נעים, והכפרים הבלתי מוכרים ערב אל מריסאת, ערב אל סוועאד וערב אל חמדין בסמוך לכרמיאל.
זיהום ושיקום הנחל.
ישנם שפכים רבים אשר נשפכים אל מי הנחל ומזהמים אותו, בשנת 2009 פורסמה תוכנית לשיקום הנחל, ובה היו מספר רעיונות לשיקום ובסיס לתוכנית רחבה ומפורטת.
ואן מוריסון
סר ג'ורג' איוון "ואן" מוריסון (באנגלית: George Ivan Morrison; נולד ב-31 באוגוסט 1945) הוא זמר ופזמונאי מבלפסט, צפון אירלנד. הוא מנגן במגוון כלי נגינה, כולל גיטרה, מפוחית, קלידים, וסקסופון.
מוריסון התפרסם לראשונה כסולן הלהקה הבריטית Them, כשכתב בשנת 1966 את הלהיט "גלוריה". כמה שנים לאחר מכן, מוריסון עזב את הלהקה ופצח בקריירת סולו משגשגת.
המסלול המוזיקלי של מוריסון היה ייחודי ביותר. רוב המוזיקה שלו הייתה קרובה לסגנונות הסול האמריקאי וה-R&amp;B, כמו הסינגלים הפופולרים "נערה חומת-עיניים" (Brown-Eyed Girl), "ריקוד ירח" (Moondance) ו"דומינו" (Domino). באותה מידה אוסף השירים שלו כלל גם מסעות מוזיקליים ארוכים, נינוחים ורוחניים עם השפעה של המסורת הקלטית, ג'אז, ודימויים של זרם התודעה, כמו באלבומו הקלאסי "Astral Weeks" וכן באלבום "Veedon Fleece". השילוב של שני קווי הסגנון הללו כונה "סול קלטי".
הקריירה של מוריסון מתפרשת על כמה עשורים והושפעה ממוזיקאים פופולרים רבים. הוא נכלל בהיכל התהילה של הרוק אנד רול והיכל התהילה של התמלילנים. בשנת 2000, מוריסון דורג במקום 25 במצעד 100 האומנים הגדולים ביותר של הרוק'נרול בערוץ הטלוויזיה VH1.
ביוגרפיה.
היסטוריה מוקדמת.
מוריסון גדל כפרוטסטנט, והשתייך לכנסייה של אירלנד, בקרב משפחתו במזרח בלפסט הוא שמע מוזיקה מגיל צעיר, כשאביו, עובד מספנה, אסף אלבומי ג'אז ובלוז אמריקאי ואימו הייתה זמרת. הוא ירש את טעמו של אביו במוזיקה, ובהתבגרו הוא האזין לאומנים כמו ריי צ'ארלס, לדבלי, וסולומון בורק. בשנת 2005 הוא אמר בריאיון לרולינג סטון ש"האנשים הללו היו ההשראה שלי להמשיך הלאה. אם לא המוזיקה הזו, לא הייתי יכול לעשות את מה שאני עושה עכשיו".
מוריסון עבד כמנקה חלונות לפני היותו מוזיקאי מצליח, עובדה שהוזכרה בשיריו "Cleaning Windows" ו-"St Dominic's Preview".
שנות השישים.
מוריסון עזב את בית הוריו בגיל 15 בשאיפה לקריירה מוזיקלית. הוא ניגן בכמה להקות סקיפל (סוג של מוזיקת פולק), ורוק'נרול לפני שהצטרף ללהקה "המונרכים" The Monarchs לסיבוב הופעות באירופה. ב-1964 הוא ייסד להקה בשם Them והתבלט בתוכה. ללהקה היו מספר להיטים במצעדים, הידוע בהם המנון הרוק הנודע "גלוריה", שבוצע בהמשך על ידי אמנים רבים כולל להקת הדלתות. באמצע שנות ה-60 ואן מוריסון גם ניגן אלתורים במועדון בלוס אנג'לס יחד עם ג'ים מוריסון. בהופעה הם שרו יחד את "גלוריה". שנים מאוחר יותר הוא צוטט בראיון אומר: "זה היה רגע התהילה בכל הקריירה שלי, לשיר את גלוריה עם ג'ים מוריסון".