בשנת 2006 הוציאה את הסינגל "Send Me An Angel" של להקת הסקורפיונז, עם הסולן קלאוס מיינה, ועוד ארבעה שירים בספרדית, אשר הרכיבו יחדיו את האלבום "Unison". האלבום הופץ בשווייץ, גרמניה ובמקסיקו. באותה שנה השתתפה באירוויזיון 2006 מטעם שווייץ במסגרת להקת "six4one", שהוקמה במיוחד לצורך התחרות, והשיר הגיע למקום ה-16 בגמר.
ב־2007 ביצעה את פסקול הסרט "מכושפת" של חברת וולט דיסני בגרסה העברית. עוד באותה שנה הוציאה סינגל חדש שכתבה והלחינה, ואף הופיעה בהופעה מיוחדת במועדון זאפה תל אביב.
בתחילת 2008 הוציאה סינגל כולל וידאו קליפ בשם "Save Yourself" כשם האלבום שהוציאה בהמשך השנה בחו"ל והופיעה עם להקתה בסיבוב הופעות בהודו. באותה שנה הופיעה בקונצרט לכבוד מרכז פרס לשלום. באותו ערב הופיעה בדואט עם אנדראה בוצ'לי בשיר "קרן של תקווה" (Ray of Hope), שהולחן על ידי קולט למילותיו של פרס. בהמשך השנה התגייסה לצה"ל. במסגרת שירותה, הופיעה באירועים רבים.
באוקטובר 2009 לוהקה למחזמר "עפרה" על חייה ומותה של הזמרת עפרה חזה. המחזמר הועלה בהפקת תיאטרון הצפון, והיא שיחקה בו את חזה עד שפוטרה במאי 2010.
בשנת 2010 השתחררה משרותה בצה"ל, וחזרה לקדם את הקריירה שלה בעולם.
ג'יאנג זמין
הוראת שעה
הוראת שעה היא חיקוק שתוקפו הוגבל בזמן מראש. זאת, להבדיל מיתר החוקים והתקנות, שעומדים בתוקף כל עוד לא בוטלו או תוקנו.
היסטוריה.
הוראת השעה הראשונה בישראל נקבעה בחוק המעבר (הוראת שעה), התש"ט-1949, שנחקק ב-6 באפריל 1949, ובו נקבע כי סמכויותיו של הנשיא יועברו ליושב ראש הכנסת בעת שהוא שוהה בחו"ל. מילוי מקומו של הנשיא טרם הוסדר אותה שעה, ומאחר שהנשיא עמד לצאת לחו"ל, נוצר צורך בהסדרת הנושא. מאוחר יותר נקבעו ההוראות בדבר מילוי מקומו של נשיא המדינה בחוק רגיל, וכיום הן מעוגנות ב.
בדרך כלל, הליך חקיקתה של הוראת שעה אינו שונה מהליך החקיקה הרגיל: חוק שהוא הוראת שעה נחקק ככל חוק אחר, ותקנות שהן הוראות שעה מותקנות ככל תקנה אחרת. עם זאת, במספר חוקים נקבעו מנגנונים שמאפשרים את הארכתם בדרכים אחרות. בחוק טל ובחוק האזרחות והכניסה לישראל נקבע מנגנון שאפשר את הארכת הוראת השעה בצו באישור מליאת הכנסת. תוקפם של חוקים אלה אכן הוארך בדרך זו, ואולם כשרצתה הממשלה להכניס תיקונים בחוק האזרחות והכניסה לישראל במסגרת הארכת הוראת השעה, היה עליה לעשות זאת בהליך החקיקה הרגיל. מנגנון אחר נקבע בחוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה ומשוחררים על-תנאי ממאסר (הוראת שעה), ולפיו השר לביטחון הפנים יכול היה להאריך את תוקפה של הוראת השעה בצו באישור ועדת המדע והטכנולוגיה. מאחר שההליך היה חריג, נקבע כי ניתן להאריך בדרך זו את תוקפה של הוראת השעה רק פעם אחת, ולתקופה שלא תעלה על שנה. הארכת החוק בפעם השנייה הייתה בהליך חקיקה רגיל.
הטעמים לשימוש בהוראת השעה.
השימוש בהוראות שעה נעשה משלושה טעמים עיקריים:
לעיתים החקיקה בהוראת שעה נעשית מיותר מטעם אחד, כמו החקיקה בנושא נגיף הקורונה החדש שהייתה הן נקודתית לנגיף מסוים, הן לתקופת ניסיון עד להתבהרות המצב והן בעייתית בשל הגבלות זכויות האזרח.
תקופת תוקפה של הוראת שעה.
מעצם טיבה של הוראת שעה, תקופת תוקפה היא חודשים ספורים או שנים ספורות. עם זאת, כמה מהוראות השעה בישראל נשארו בתוקף במשך שנים רבות. כך, למשל, הוראת השעה המעמידה את תקופת השירות בצה"ל של גברים על 3 שנים, שנכנסה לתוקף ב-18 ביוני 1995, והוארכה לאחר מכן 14 פעמים, עד לביטולה בשנת 2013.
לעיתים פוקע תוקפה של הוראת שעה, וכעבור זמן מה הוא מוארך למפרע ממועד הפקיעה. מצב זה, הנובע מטיפול לקוי בהארכת התוקף של הוראת השעה, גורם לחוסר בהירות בתקופה שבין פקיעת התוקף לבין הארכתו, מפני שלא ברור האם המחוקק החליט בפירוש שאין לו עניין יותר בהוראת שעה זו, או שבכוונתו להאריכה. תקנות מס הכנסה (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות), תשמ"ז-1986, הותקנו בשנת 1986 בתוקף לשנה אחת, ומדי פעם הוארך תוקפן לשנה או שנתיים נוספות, כשפעמים אחדות ההארכה נעשתה למפרע.
סיעור מוחות
סיעור מוחות (או סיעור מוחין) הוא במהותו תהליך של חשיבה בקבוצה, נוהל לגיוס משאביה היצירתיים של הקבוצה לפתרון בעיות ופיתוח רעיונות. קבוצות יכולות להיפגש, לבצע סיעור מוחות, ולהפיק במהירות רעיונות ופתרונות אפשריים לבעיות. את אלה ניתן להעריך, למחוק את הבלתי-שימושיים וללטש וליישם את הרעיונות המבריקים.
את שיטת "סיעור מוחות" (Brainstorming) הגה בשנות 1939 אלכס פ. אוסבורן (Alex F. Osborn) כשניהל חברת שיווק בשם BBDO. הוא המשיך לפתח את השיטה בשנות ה-50 כשהיה שותף במשרד הפרסום האמריקאי הגדול, "ברטון, דארסטין ואוסבורן", והוא פרסם אותה בשנת 1957 בספרו של אוסבורן Applied Imagination.
ארגונים הגיבו בהתלהבות לגישה, בשל צורך גובר ברעיונות חדשניים לזירוז פיתוחם של מוצרים, תהליכים ושירותים חדשים. עבור רבים, גישתו של אוסבורן נראתה כמו מתת שמיים. לא היה עוד צורך להסתמך על ההשראה בחיפוש אחר תשובות. כמו אופנות אחרות בניהול, ההתלהבות מן הגישה מיצתה את עצמה והפופולריות שלה דעכה מעט.
השלבים בנוהל סיעור מוחות.
ביצוע נכון של התהליך מחייב הכרה עם שלביו, וניהול נכון של הישיבה. אחרת, קיים סיכוי רב להתבדרות הישיבה ללא תוצאות.
בעשורים האחרונים עלו גישות נוספות לקיום סיעורי מוחות אפקטיביים. רבים מאמינים שהגישה שאינה מאפשרת ביקורת בעת העלאת הרעיונות מאריכה משמעותית את המפגש והופכת אותו להיות מייגע. לעיתים דווקא המקום של ביקורת עניינית - לא ביקורת אישית ולא מאבקי כוח, יכולה לתרום מאוד להעלאת היצירתיות וגם לקיצור הזמן.
ביקורת על סיעור מוחות.
על האפקטיביות של המתודה נערכו במהלך השנים מחקרים רבים, שחלקם טען להפרכת היבטים מרכזיים בגישה. המפורסם שבמחקרים האלו בחן את השאלה האם סיעור מוחות בקבוצה יעיל יותר מאשר כאשר הוא נערך בנפרד. חוקרים באוניברסיטת ייל השוו התמודדות של סטודנטים עם חידות יצירתיות. כלל המשתתפים פעלו לפי ההנחיות של אוסבורן לסיעור מוחות אולם חלק מן התהליכים נעשו בקבוצה וחלק בנפרד. החוקרים מצאו כי הסטודנטים שעבדו ביחידות העלו פי 2 יותר רעיונות מאשר קבוצת סיעור מוחות. שופטים מצאו כי הפתרונות של יחידים היו יותר "מעשיים" ויותר "יעילים".
מחקרים שניסו להסביר את התופעה שנמצאה במחקר באוניברסיטת ייל כילו כי קבוצות מעלות יותר רעיונות מיחידים אבל סך הרעיונות שהעלו קטן מסך הרעיונות שהעלו יחידים. ככל שהקבוצה גדלה התפוקה היחסית שלה נמוכה יותר. ככל שניתן למשתתפים זמן רב יותר כך עלתה פוריות העלאת רעיונות בקבוצה אבל גם במצב זה יחידים העלו יותר רעיונות. ממצא נוסף מראה כי המשתתפים בסיעור מוחות נהנו יותר, מה שמסביר את הפופולריות של השיטה.
במשך השנים המחקר זכה לביקורת על ידי מחקרים אחרים שנערכו. בין השאר נטען כי היבטים בסיסיים שאוסבורן כלל כחלק מהמתודה, ובכלל זאת הנחיה מקצועית, לא יושמו במחקר. בנוסף ההיבטים של ביטחון בין-אישי לא יכולים להתקיים בקבוצת משתתפים רנדומלית, ועל כן ייתכן שדווקא העבודה האישית הייתה קרובה יותר לזו אליה אוסבורן כיוון.
הוקס ביי
הוקס ביי (Hawke's Bay - המפרץ של הוק) הוא חבל במזרח האי הצפוני של ניו זילנד סביב מפרץ הוק (Hawke Bay). שטחו של החבל הוא 14,111 ק"מ רבוע ומתגוררים בו 149,400 תושבים. שתי הערים המרכזיות באזור הן נפיר (Napier) והסטינגס (Hastings) ובשתיהן מתגוררים כשני שלישים מאוכלוסיית החבל. האקלים בהוקס ביי יבש וללא טמפרטורות קיצוניות, עובדה ההופכת אותו לאזור גידול מצוין לענבים, והוא ידוע בכל רחבי העולם בזכות היינות המופקים בו.
גבעה בחלקו הדרומי של החבל זכתה בשם המאורי - טאומטאפקאטאנגיהנגקואוואווטמטאפוקאיפנואקיטאנאטאהו, והיא המקום עם השם הארוך ביותר (בשפה האנגלית) בעולם.
חלוקה מנהלית.
מבחינה מנהלית החבל מחולק לארבע רשויות אזוריות: שלושה מחוזות ועיר אחת. בנוסף, חלקים מהמחוזות רנגיטיקי וטאופו שחבלים השכנים מצויים גם הם בתחומי הוקס ביי.
לטך
נפל&quot;ם
שאור
נפלאם
נאפלם
מחזור החנקן
מחזור החנקן הוא מסלול ביולוגי שעובר החנקן דרכו נקלט בצמחים, בבעלי חיים ובקרקע. במחזור זה נכללים תהליכים אשר מסייעים לחנקן להיקלט ביצורים השונים.
החנקן הוא מרכיב יסודי של חלבונים, החיוניים לאורגניזמים. החנקן (חנקן מולקולרי) מהווה 78% מנפחה של האטמוספירה, עם זאת, אינו יכול להיקלט בצורה זו על ידי האורגניזמים. רוב היצורים החיים נושמים את החנקן שבאוויר ופולטים אותו בחזרה כמו שהוא. באמצעות תהליכים לא ביולוגיים (כמו ברקים והתפרצויות הרי געש) או תהליכים ביולוגיים הופך חלק מועט מהחנקן לחנקה (NO3−) הזמינה לצמחים. התהליכים הביולוגיים מבוצעים בעיקר על ידי סוגים מסוימים של חיידקים (כדוגמת סוגים במערכת הכחוליות (ציאנובקטריות), "Rhizobia" ו-"Frankia") ואצות. רובן מצויים בעיקר בסביבה מימית. ליצורים אלה יש את האנזים ניטרוגנז אשר מאפשר להם לפרק את הקשר החזק בין אטומי החנקן ליצירת אמוניה.
הצמחים קולטים את החנקן ויוצרים ממנו חלבון. את החלבון הזה אוכלים בעלי-החיים וכך הוא הופך לחלבון מן החי. בעלי חיים וצמחים מתים מפורקים על ידי מיקרואורגניזמים שהופכים את תרכובות החנקן שוב לחנקן שחוזר לאטמוספירה. כך, חוזר התהליך חלילה.
ניטריפיקציה – נקרא בעברית גם חנקון. תהליך בו מתקבל ניטראט כאשר אמוניה מתחמצנת. מכיוון שתהליך החמצון דורש חמצן הוא מתרחש אך ורק בנוכחות חמצן ומתבצע על ידי חיידקי קרקע אירוביים.