הנחש הגדול ביותר בקבוצה הוא רב פתן מלכותי ("Ophiophagus hannah"), שאורכו יכול להגיע ל-5.7 מ'.
שרה וון
ווהן
ווהן.
ווהן (2021 אוכלוסייה 323,103) היא עיר באונטריו, קנדה. היא ממוקמת בשטח המונציפלי של יורק, מעט צפונית לטורונטו. ווהן הייתה העירייה בעלת שיעור הצמיחה הגבוה ביותר בקנדה בין 1996 ל-2006, כאשר אוכלוסייתה גדלה ב-80.2% במהלך תקופה זו כמעט והכפילה את כמות האוכלוסייה מאז 1991. זוהי העיר החמישית בגודלה באזור טורונטו רבתי, והעיר ה -17 בגודלה בקנדה.
גרי ונדרמולן
גרי ונדרמולן (נולד ב-2 במאי 1960) הוא כדורגלן עבר אנגלי-ישראלי יהודי וכיום שחקן גולף חצי-מקצועני בישראל, אשר שיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים.
קריירה.
ונדרמולן נולד וגדל בסאות'אנד שבאנגליה כבן למשפחת מהגרים מהולנד. החל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער המקומית, אך לא הצליח להשתלב בקבוצת הבוגרים ועבר לוימבלדון ששיחקה אז בליגה השלישית באנגליה. לאחר מכן עבר לקבוצת הכדורגל החצי-מקצוענית של סן דייגו שבארצות הברית.
בעונת 1986/1987 חיפש יושב ראש הקבוצה דאז, רוני בר-און, חיזוק זר לבית"ר וצירף את ונדרמולן לקבוצה. עד מהרה השתלב ונדרמולן כמחליף של אבי גולדר שהיה לקראת סוף הקריירה, ושיחק לצידו של הכוכב הגדול של בית"ר בעונה זו, אלי אוחנה. ונדרמולן היווה שחקן משמעותי בעונת האליפות כששיתף פעולה עם אוחנה והבקיע שערים חשובים. בולט במיוחד צמד השערים שהבקיע נגד מכבי חיפה באותה העונה, אחד מהם בהקשתה לשערו של אבי רן. בשנים אלו דבק בו הכינוי "וונדר וומן" על ידי האוהדים.
לאחר שיחרורו מהקבוצה באמצע עונת 1988/1989, עבר לשחק בקבוצות בליגות הנמוכות ובהמשך פרש מכדורגל. ונדרמולן שיחק בבית"ר 30 משחקים והבקיע 6 שערים.
חיים אישיים.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל חזר למשפחתו באנגליה ועבד בתור מורה לחינוך גופני, אך כעבור מספר שנים שב לישראל והתחתן עם אתי, אותה הכיר מימיו ככדורגלן, להם נולדו 4 ילדים.
ונדרמולן הקים ביחד עם אשתו חברה לשיפוצים ועיצוב פנים כקבלן פרטי והשתקע ברעננה.
ב-2005 החל לשחק גולף ואף התחרה על תואר אליפות ישראל בגולף לרמה השנייה מספר שנים.
כלי טיס ניסיוני
כלי טיס ניסיוני הוא כלי טיס לא סדרתי שיוצר בהתאמה מיוחדת שלא הוסמך ולא נבחן לטיסה, ולכן דורש רישיון ייחודי. ישנם שני סוגים עיקריים של כלי טיס ניסיוניים:
על פי הוראות ה-FAA לכלי טיס מוסמכי טיסה, כלי הטיס שעליהם חל סעיף כלי טיס ניסיוני הם: כלי טיס למטרות מחקר, כלי טיס למטרות הצגת והוכחת התאמה להסמכה ורישוי, מטוס אימון שמסיבה כל שהיא לא קיבל הסמכה אחרת (דוגמת מדמה מעבורת החלל), כלי טיס לבחינת שוק ומכירות (מדגימי טכנולוגיה), כלי טיס ייעודיים לתצוגה, מטוס מרוץ מותאם, כלי טיס בייצור עצמי (ידני או בערכה להרכבה) ומטוס ללא טייס שלא נופל תחת הקטגוריות האחרות.
Warum betrübst du dich, mein Herz, רי&quot;ב 138
Warum betrübst du dich, mein Herz (בעברית: למה זה תתעצב, לבי), רי"ב 138, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון ה-15 שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-5 בספטמבר 1723.
רקע.
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.
במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה הליטורגית, כלומר ימי ראשון וחגים, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.
קנטטה זו הייתה החמש-עשרה שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186, רי"ב 136, רי"ב 105, רי"ב 46, רי"ב 179, רי"ב 69א, רי"ב 77, רי"ב 25 ורי"ב 119.
ב-1881 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 28 של פרסומיה.
מילים ומוזיקה.
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הגלטים בהם קורא פאולוס "ללכת בדרך הרוח" ולא בדרך הבשר. בנוסף, נקראים פסוקים מהבשורה על-פי מתי מתוך הדרשה על ההר בהם אומר ישו שלא ניתן לעבוד גם את אלוהים וגם את הממון, אלא יש לעזוב את הגשמיות ולהתמקד ברוחניות. בעבר סברו שהלברית נכתבה על ידי האנס זקס, אך היום מקובל להניח שלא הוא הכותב, וזהות המחבר היא אנונימית. הלברית עוסקת בביטחון שאדם צריך לתת באלוהים, גם בעת צרה ומחסור גשמיים. רוב הקנטטות הקודמות שלו בלייפציג נכתבו במתכונת של פסוק מהתנ"ך ואחריו רצ'יטטיב ואריה לסירוגין, עם סיום של כורל. הקנטטה הנוכחית שונה במבנה שלה, כאשר חציה הראשון בנוי בצורה של דיאלוגים בין סולן למקהלה, וחציה השני חוזר למתכונת של רצ'יטטיב ואריה. הדיאלוגים נערכים בין הסולן המודאג מחסרון גשמי או צער גופני, לבין המקהלה הקוראת לו לשים מבטחו באל. בחציה השני של הקנטטה הסולן כבר בוטח באל ובישועותו, ומעודד מכך. המוזיקה משקפת את אופי הטקסט, כאשר קטעי הסולו בחלק הראשון מלווים בנעימה לירית ואיטית, ואילו החלק השני הוא מהיר, אופטימי ומלא תקווה.
הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, טנור, אלט ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובי ד'אמורה, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
הקלטות.
היצירה הוקלטה במלואה 18 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1982), טון קופמן (ב-1998), מסאקי סוזוקי (ב-1998) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).
רחבת גטו ורשה
רחבת גטו ורשה היא רחבת הטקסים המרכזית ביד ושם, בהר הרצל שבירושלים.
הרחבה ממוקמת במרכז יד ושם, בנקודה הצופה אל מדרון עין כרם ובסמוך למוזיאון לתולדות השואה, אוהל יזכור, המרכז הלימודי, ביתן התערוכות ואנדרטת ניולנדה.
בחזית הרחבה נמצא קיר זיכרון ועליו העתק של האנדרטה לזכר מרד גטו ורשה של הפסל נתן רפופורט, שגרסתה המקורית נמצאת במקומו של גטו ורשה בפולין.
ההעתק אינו נאמן למקור, מאחר שבאנדרטה שבוורשה דמות האם היא חשופת שד וגם דמות הגבר במרכז חשוף חזה, ואילו בירושלים פטמותיהם אינן חשופות, אלא מכוסות.
רי&quot;ב 138
יגאל לרר
הרב ירחמיאל יגאל אליהו לרר (נולד בי' בשבט ה'תשי"ז, 12 בינואר 1957), הוא רב ציוני דתי, אב"ד בבית הדין הרבני פתח תקווה, ר"מ בישיבת מרכז הרב ונשיא הכולל של ישיבת מרכז הרב בפתח תקווה.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לשרה ולחזן יהושע לרר, החזן הראשי של בית הכנסת הגדול בתל אביב ובתי הכנסת הגדול בלונג איילנד ובאנטוורפן. בגיל שלוש עזבה משפחתו את הארץ למספר שנים ועברה לאנטוורפן, והוא שב ארצה בגיל 14. למד במדרשית נעם בפרדס חנה, לאחר מכן, בשנת ה'תשל"ג עבר ל"ישיבת בית התלמוד-גור אריה חיים ברלין" בראשות הרבנים דב שוורצמן ויצחק הוטנר. לאחר תקופה קצרה, עבר לישיבת מרכז הרב, שם למד אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב שאול ישראלי ורבו המובהק הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. כמו כן, במשך שנים רבות למד אצל הרב חיים צימרמן. הוסמך לרבנות וקיבל כושר לרב עיר מהרב שפירא. בהמשך, הוסמך לדיינות על ידי הרבנים הראשיים לישראל, ישראל מאיר לאו ואליהו בקשי דורון.
שימש כ'נושא ונותן' בישיבה, ובשנת ה'תשנ"ג התמנה לר"מ. במסגרת תפקידו כר"מ בישיבה, מעביר שיעורים בסוגיות בעיון לפי סדר המסכתות הנלמדות בישיבה ושיעור בנושאים לפי סדר פרשיות השבוע. בעבר העביר גם שיעור עיוני קבוע בספר "חידושי רבינו חיים הלוי" (של רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק) אשר דרכו הלימודית מהווה את אבן היסוד בדרכו של הרב לרר, אך שיעור זה נפסק לאחר אירוע לבבי שעבר, בהוראת רופאו שטען שההתרגשות וההתלהבות שמסירת שיעור זה מזיקות לליבו ומסכנות אותו.
בשנת ה'תש"ס התמנה לדיין בבית הדין הרבני בבאר שבע. בשנת ה'תשס"ח עבר לבית הדין בפתח תקווה, ובשנת ה'תשע"ה התמנה לאב"ד בפתח תקווה.
מלבד היותו אב"ד בפתח תקווה ור"מ בישיבת מרכז הרב, הקים בשנת ה'תשע"ד כולל בפתח תקווה, שמהווה שלוחה של ישיבת מרכז הרב והוא משמש כנשיאו ומעביר בו שיעורים רבים. כמו כן, מעביר שיעורים רבים ברחבי העיר. בעבר העביר באופן קבוע שיעורים בישיבת נחלים ובישיבת דרכי נעם בפתח תקווה.
משמש כחבר בוועדת השיפוט במיזם "קנה לך חבר" - תחרות החיבורים התורניים לבני הציונות הדתית של מפעל הפיס.
הרב התגורר בירושלים במשך שנים רבות בבניין של רבני ישיבת מרכז הרב הסמוך לישיבה, ובשנת תש"ע עבר לפתח תקווה. נשוי לצביה, בתו של הרב יוסף בא-גד.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב]]
[[קטגוריה:בוגרי מדרשית נעם]]
[[קטגוריה:רבני ישיבת מרכז הרב]]
[[קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים]]
[[קטגוריה:פתח תקווה: רבנים]]
[[קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק]]
[[קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא]]
[[קטגוריה:אבות בתי דין]]
[[קטגוריה:ראשי כולל אברכים ישראלים]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957]]
[[קטגוריה:תלמידי הרב שאול ישראלי]]
פני דרדפול