מתודות רבות מבוססות על רצף של משימות אותן מתבקשים החניכים לבצע במהלך הפעולה. המשימות יכולות לשאת אופי מגוון ולשרת מטרות רבות כמו פתיחת נושא, איסוף ידע והפעלתו. המשימות דורשות שיתוף פעולה מחברי הקבוצה. המתודה יוצרת מסגרת למשימות השונות ומאחדת אותן תחת מבנה אחיד. המסגרת יכולה להיות מסגרת של זמן כמו במתודה פצצת זמן בה לכל משימה מוקצב זמן אחיד. מתודה זו מאופיינת בקצביות רבה והספק גבוה. מתודות אחרות מאופיינות במסגרת המושתתת על מיקומם, כמו מתודת משימות בתחנות בה נדרשים החניכים לעבור מתחנה לתחנה. מתודה זו מבוססת לרוב על תחרות בין תתי קבוצות ובכל תחנה ניתן ניקוד על ביצוע המשימה. לעיתים נדרשים מפעילים לכל תחנה או ציוד מתאים, ולעיתים די בדף הסבר לפעילות בתחנה. מסגרת מבוססת על מיקום קיימת גם במתודה חפש את המטמון בה מיקום המשימה הבאה מתגלה רק כאשר המשימה מסתיימת, ולעיתים המיקום הספציפי הוא תשובה לחידה המהווה את המשימה עצמה. בתכנון משימות אלו יש צורך לתת את הדעת לשיתוף כל הקבוצה בביצוע המשימה על מנת שלא ייווצר מצב שצוות חלוץ יתקדם בעוד שאר הקבוצה יתמהמה מאחור. היתרון במתודות אלו הוא הדינמיות שלהן והיותן מעוררות מוטיבציה.
התאמת המתודה לנושא ולקבוצה.
בבחירת המתודה לפעולה על מדריך להתחשב במספר רב של פרמטרים. ההתאמה העיקרית תלויה בנושא ומטרות הפעולה. בנוסף, צריכה להיות התאמה בין המתודה לגודל הקבוצה. בקבוצות גדולות, אם רוצים להפעיל את כל החניכים, אפשר לחלק את הקבוצה לתתי קבוצות ובכך לתת לכולם הזדמנות להיות שותפים במשימות. לחלופין, אפשר להגדיר כי חלק מהחניכים צופים בפעילות שנערכת על ידי נציגים קבועים או מתחלפים. לבסוף, בחירת המתודה תלויה ביכולת של הקבוצה ליצור דיון, באמון שיש בחניכים וביכולת שלהם לשתף זה את זה בדעות וחוויות.
תחרות אתרים
כימיה חישובית
כימיה חישובית (באנגלית: Computational chemistry) הוא ענף של הכימיה המשתמש בידע הכימיה התאורטית הבא לשימוש בתוכנות מחשב המחשבות מבנה ותכונות של מולקולות ומוצקים, והתאמת תוכנות אלו לבעיות כימיות מציאותיות. דוגמאות לתכונות אלו הן: מבנה, אנרגיה, אנרגיית אינטראקציה, מטען, דיפוליות תדירות ויברציות ראקטיביות ועוד. המונח כימיה חישובית משמש לעיתים גם לכל תחום במדע המהווה קישור בין מדעי המחשב לכימיה. התחום משמש בין היתר גם לאופטימיזציה של תהליכים כימיים באמצעות מציאת התנאים האידיאליים לביצוע התגובות.
הצורך בתחום.
בשונה מתחומים אחרים במדעים המדויקים, כגון מכניקה או אופטיקה, שבהם נוסחו חוקים מדעיים כנוסחאות מתמטיות המאפשרות חישובים מדויקים המסוגלים לנבא בדיוק רב תופעות במציאות, נותרה הכימיה מאחור, ומסתמכים בה, כמו בביולוגיה, בעיקר על ניסוי וטעייה וזאת עקב ריבוי משתנים המשפיעים על התגובות.
לדוגמה, כאשר מהנדסים עוסקים בתכנון גשר, ניתן, באמצעות שימוש בחוקי ניוטון, למצוא בדיוק רב את הדרך שבה יש לבנותו כדי שיעמוד בעומסים הצפויים. לעומת זאת, בכימיה, בעיקר כאשר מדובר על מולקולות גדולות או על תהליך מרובה תגובות, קיים קושי להעריך את התוצאה, וההערכות מסתמכות על הזנחות מתמטיות רבות ועל הנחות שנועדות להקל על החישוב (כגון התייחסות אל גז ריאלי כאל גז אידיאלי).
עקב הנחות אלו כיוון שמזניחים גורמים שאמנם השפעתם מועטה יחסית אבל בכל זאת קיימת נוצרים אי דיוקים רבים, הגורמים לכך שבהקמת מתקן ליצור כימי יש חובה לבצע גִּמְלוּן, כלומר הגדלת קנה המידה של התהליך עד לגודל המתקן המלא במפעל במספר שלבים כדי לראות את השפעת שינוי הגודל, היחס בין נפח לשטח וכו' על התהליך.
הנוסחאות המוכרות של התרמודינמיקה מסוגלות לחשב קבוע שיווי משקל, זמן מחצית החיים ועוד פרטים חשובים, אך בכל פעם רק עבור תגובה בודדת. כאשר מדובר על תערובת המכילה חומרים רבים המשוואות התרמודינמיות תלויות זו בזו ונוצר קושי חישובי.
התפתחות התחום.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 חלה פריצת דרך בתחום, כאשר החלה הסתכלות יותר מתמטית על התגובות. לדוגמה, בזמן יצירת סגסוגת מתכתית הטמפרטורה גבוהה וישנה דיפוזיה גבוהה, ותגובות חמצון חיזור רבות בין המרכיבים (כגון ברזל, ניקל, כרום, צורן, פחמן, או חמצן). כדי לחשב את הרכב הסגסוגת יש להתייחס לכך שבין כל זוג מתכות ישנה תגובת חמצון חיזור וכן בין כל מתכת לפחמן. כיוון שכל סדרת משוואות התייחסה רק לדיפוזיה ולתרמודינמיקה של תגובה בודדה לא ניתן היה לנבא את ההרכב הסופי כיוון שהמשוואות היו תלויות זו בזו.
לפי התפיסה החדשה, דווקא בגלל שהמשוואות תלויות ניתן להתייחס אל ריכוז כל מתכת כאל נעלם אחד בכל התגובות כך שיש לבחור חומר אחד (נהוג לבחור את החומר בריכוז הכי גבוה לשם נוחות) ולהתייחס כאילו כל שאר החומרים מגיבים רק איתו ולא בינם לבין עצמם. כיוון שמבחינה כימית פיזיקלית זהו לא המצב, ומתייחסים אל התגובות כך רק לצורך החישוב, נדרש שינוי תפישתי מצד הכימאים.
התקדמות זו השפיעה, בשלב זה, בעיקר על חישובי תגובות במתכות ובתמיסות יוניות כיוון שמדובר במולקולות פשוטות יחסית. כיום כבר קיימות תוכנות שמחשבות בדיוק רב תרכובות של תמיסות בתנאים ספציפיים משתנים, כך שניתן לבצע בעזרתן אופטימיזציה של תהליכים כימיים תוך חיסכון בזמן ובמשאבים.
לתחום תרומה נוספת במדע החומרים. כאשר ידוע מחוקי יום-רותרי ששתי מתכות יצרו תמיסה תחליפית מסודרת אך לא מיקומו בגביש של כל אטום, שימוש במשוואות הקוונטיות יאפשר את חיזוי מיקומו. לדוגמה, בסגסוגת זהב ונחושת ניתן להגיע על ידי הכימיה החישובית לכך שאטומי הזהב יהיו בפינות היחידה החוזרת בגביש ואילו אטומי הנחושת יתמקמו בפאות היחידה החוזרת בגביש.
צפי לעתיד.
הציפיות הן שתחום זה ישמש לאופטימיזציה של תהליכים כימיים תוך מציאת התנאים האידיאליים להתרחשות תגובה. למרות קפיצות הדרך הרבות שהענף עשה וההתפתחות הרבה בו, יש לצפות שיעבור עוד זמן רב עד שניתן יהיה לבצע חישובים אלו על תגובות מורכבות כגון תגובות בכימיה אורגנית או בביוכימיה. בינתיים הכימיה עודנה תלויה בעיקר בשיטה הישנה של ניסוי וטעייה. למרות שהתחום עדיין בחיתוליו כבר קיימות חברות שעושות שימוש תעשייתי בתוכנות המבוססות על שיטות אלה.
פצצת מרגמה
גביע (קבוצת כוכבים)
גביע (Crater) היא קבוצת כוכבים לא בולטת מדרום לקו המשווה השמימי. כוכביה עמומים, בבהירות נראית מדרגה 3.5 ומעלה. הקבוצה הייתה אחת מ-48 קבוצות הכוכבים שנמנו על ידי תלמי.
כוכבי הקבוצה.
α בגביע הוא כוכב כתום במרחק של כ-175 שנות אור. בהירותו היא מדרגה 4 ולמרות סימונו הוא אינו הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה.
β בגביע הוא כוכב לבן במרחק של כ-265 שנות אור. בהירותו היא מדרגה 4.5.
δ בגביע הוא ענק כתום במרחק של כ-195 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3.6. זהו הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה.
מיתולוגיה.
הקבוצה זוהתה במיתולוגיות השונות עם גביעים שונים, ובייחוד בזו היוונית. המפורסם שבהם הוא גביעו של האל אפולו, אשר עורב נצטווה למלאו במי נהר. העורב התעכב בדרכו, וכתירוץ לאיחור הביא עימו נחש מים שכביכול חסם את דרכו. כתוצאה מכך, קבע אפולו בשמים את כל השלושה.
הקבוצה זוהתה גם עם הגביע הקדוש של ישו.
סוף הדרך (תוכנית טלוויזיה)
סוף הדרך היא תוכנית מציאות ישראלית ששודרה בערוץ 2 על ידי הזכיינית רשת בשנים 2004–2005.
התוכנית מבוססת על הסדרה המירוץ למיליון. בתוכנית, מצוותים 24 אנשים שלא מכירים זה את זה ל-12 זוגות. הזוגות מתחרים במשימות, כאשר בכל פעם הזוג שמגיע אחרון מודח מהתוכנית. הזוג שנשאר בסוף זוכה בפרס של חצי מיליון שקלים.
התוכנית הופקה במימון הארגון צו פיוס, השואף לחבר בין חלקי החברה השונים, בעלות של חצי מיליון דולר. בשל כך הורכבו הזוגות משני בני זוג שאחד דתי והשני חילוני.
בעונה הראשונה של התוכנית ניצח הצמד אריאל פרקש (רופא דתי) וחצב מן (חילוני הומוסקסואל גלוי ואיש השנה של המגזין "הזמן הוורוד"). בעונה השנייה ניצח הצמד עובד בן חורין (תושב נוב, בנו של מיכאל בן חורין, "נשיא מדינת יהודה") וג'ניה וסרמן (חילונית, עולה מחבר המדינות, במאית ושחקנית טלוויזיה).
חברת ישראכרט שילמה כ-90 אלף שקל עבור 35 שניות פרסומת בתוכנית הגמר של העונה השנייה, בזמן "ברייק הזהב" (הפסקת הפרסומות מייד לפני הכרזת הזוכה). תוכנות הגמר זכתה לרייטינג של 29.6%.
קישורים חיצוניים.
ביקורות
שעון מטוטלת (קבוצת כוכבים)
שעון מטוּטלת (בלטינית: Horologium) היא קבוצת כוכבים קטנה וקשה למציאה בשמי הדרום, דרומית מזרחית לקבוצת ארידנוס. הקבוצה מורכבת מכוכבים עמומים במיוחד. שם הקבוצה ניתן לה על ידי האסטרונום הצרפתי ניקולא לואי דה לאקאי כמחווה לכריסטיאן הויגנס ממציא שעון המטוטלת.
מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-18 אין סיפורים מיתולוגיים הקשורים אליה.
כוכבי הקבוצה.
α בשעון מטוטלת הוא ענק כתום במרחק של כ-115 שנות אור ועם בהירות נראית מדרגה 3.85. זהו הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה והיחיד עם בהירות מדרגה מתחת ל-5, כלומר כל שאר כוכבי הקבוצה ניתנים לראיה רק בתנאי צפייה מיטביים.
R בשעון מטוטלת הוא ענק אדום משתנה מאותו סוג כמו הכוכב מירה בלווייתן. בהירות הכוכב משתנה במחזוריות של כ-408 ימים בין דרגה 4.7, אז ניתן לראותו בעין, (בתנאי צפייה מיטביים) ובין דרגה 14, אז ניתן לראותו רק באמצעות טלסקופ בינוני.
ג'וני גרינווד