בהתאם לתוצאות העונה הפועל גבעתיים, הפועל חיפה ובית"ר רמת גן ירדו ליגה.
חרסוניסוס
חרסוניסוס (ביוונית: Χερσόνησος (פירוש מילולי: חצי אי), [xerˈsonisos]), היא עיירה ורשות מקומית בצפון כרתים, השוכנת לחוף הים האגאי שבים התיכון. שטח האזור כ-271 קמ"ר, ומתגוררים בו 26,717 תושבים (נכון ל-2011). העיר ממוקמת כ-25 ק"מ מזרחית להרקליון ומערבית לעיר אגיוס ניקולאוס. הרשות המקומית כוללת את חצי האי והנמל. מושבה של הרשות המקומית הוא בכפר גורנס, והיא כוללת גם את היישובים חרסוניסוס, אפיסקופי, גובס ומאליה.
היסטוריה.
העיר העתיקה הייתה חשובה עבור הפרובינקיה הרומאית כרתים וקירנאיקה, ואף מוסדה בה בישופות. שמותיהם של חלק מהבישופים מתועדים במספר מסמכים עתיקים מהמאה החמישית עד השמינית לספירה.
לאחר הכיבוש הוונציאני של כרתים ב-1212, התנהלה בחרסוניסוס בישופות של הכנסייה הלטינית. היא הופסקה עם כיבוש כרתים על ידי העות'מאנים ב-1669.
מ-1787 ועד היום מתנהלת באזור חרסוניסוס בישופות טיטולרית (שאינה אחראית על דיוקסיה) של הכנסייה הקתולית.
אתרים באזור.
האתר חשוב בעיר הוא נמל מתקופת יוון הקלאסית והביזנטית, שנבנה על שרידי הנמל מהתקופה הרומית. ברחוב הסמוך לים ניצבת מזרקה בצורת פירמידה רומית, המעוטרת בפסיפסים המתארים סצינות מעולם הדיג. בראש הגבעה הסלעית שמאחורי הנמל ניצבים חורבות בזיליקה נוצרית עתיקה, שרצפתה מעוטרת בפסיפסים.
באזור חרסוניסוס קיימים גם מספר אתרים ארכאולוגיים פרה-היסטוריים. אחד מהם הוא מקדש עתיק שהוקדש לאלה בריטומאריס, הממוקם כקילומטר מזרחית לעיר.
בימינו מהווה חרסוניסוס מוקד תיירותי, המציע פעילויות כגון צלילה, רכיבה על סוסים, טיולי הליכה, מצנחי רחיפה ופארקי מים. בנוסף, מצויים בה מוזיאונים להיסטוריה ותרבות עתיקה.
קישורים חיצוניים.
מזג אוויר בחרסוניסוס - ממוצעי מזג אוויר בטבלה עבור העיירה חרסוניסוס באתר מזג האוויר הישראלי
בית גאה בבאר שבע
בית גאה בבאר שבע הוא ארגון להט"ב (לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים) בבאר שבע, הפועל למען להט"ב בבאר שבע ובמרחב הנגב, ולקידום זכויות להט"ב בישראל ובבאר שבע והנגב בפרט. הארגון פעל בבאר שבע והתקיים במשך שנים (מאוקטובר 2000) כסניף מקומי של אגודת הלהט"ב, ובשנת 2015 נפרד מאגודת הלהט"ב והקים עמותה מקומית עצמאית.
פעילות.
בבית הגאה פועל מרכז קהילתי עשיר בפעילויות. עיקר הפעילות הקהילתית מתרחשת בשעות הערב ובסופי-שבוע. במקום פועלות קבוצות לקהלים מגוונים: לנוער, צעירים, מבוגרים, גברים, נשים, טרנסג'נדרים, ילדים של להט"בים, דתיים, קבוצת פסיכודרמה ועוד. רוב הקבוצות נפגשות אחת לשבוע. בבית מתקיימות גם פעילויות שמיועדות לציבור הרחב: הרצאות, דיונים קהילתיים, קבלת שבת וחגים. הבית הגאה הוא שותף בקבוצת קריאה קווירית, עם המחלקה למגדר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, הנפגשת במהלך שנת הלימודים באוניברסיטה. חלק אחר מפעילויותיו, לדוגמה הרצאות שונות בנושאי להט"ב או התכנסויות לערבי אירוויזיון ועוד, מתקיימות בשיתוף עם הדאנס בר המקומי "ביאליק 26" שבעליו הם ידידי העמותה ושותפים לדרכה.
מעבר לפעילויות השוטפות, מקיים בית גאה בבאר שבע, עוד מתחילת דרכו כסניף של אגודת הלהט"ב, פעולות הסברה וחינוך בעיר, וכן אירועי גאווה לציבור הרחב ולקהילה הגאה.
מעבר לחשיבות הקבוצה בעיצוב זהות להט"בית גאה של חבריו ובפעילות פוליטית בנושאים הקשורים לקהילה הגאה, היווה "בית גאה", עם קבוצת "סגול", כר פורה להצמחת מנהיגות קהילתית. כמה מחבריו היו לימים לפעילים בולטים בקהילה הלהט"בית: מיכל זוילי, ניר להב ויערה חוצן ממייסדות "בית נשים פמיניסטי", המשורר דניאל באומגרטן, יגאל אברהמי שהיה יו"ר חוש"ן - חינוך ושינוי וארז וינר מנהל האחווה הסטודנטיאלית הגאה ואחרים, ומלבדם ברק עטר, דני וקס ואור אלוני היו חברי ועד באגודת הלהט"ב.
היסטוריה.
הבית הגאה הוקם בבאר שבע, כסניף של אגודת הלהט"ב בסוף שנת 2000, ביוזמת פעילים בקהילה הגאה, בעיקר בוגרי קבוצת סגול, בהם ברק עטר. במשך רוב שנות קיומו הוא היה הסניף היחיד של אגודת הלהט"ב מחוץ לתל אביב.
בשנת 2001 החלה הפעילות של קבוצת סגול להתקיים בבית הגאה, כסניף של אגודת הלהט"ב. באותה שנה נפתחה בבית הגאה גם קבוצת הנוער הראשונה, בדומה לקבוצות הנוער הראשונות באגודת הלהט"ב, שהתקיימו במקומות שונים בארץ, במטרה לספק לבני נוער להט"ב חברה וסביבה תומכת. בשנת 2005 פרשו קבוצות הנוער בארץ מאגודת הלהט"ב והקימו את ארגון איגי - נוער גאה. בית גאה בבאר שבע, כסניף האגודה, היה המקום היחיד בארץ בו המשיכה להתקיים קבוצת נוער של האגודה, שעבדה עם ארגון "איגי" בשיתוף פעולה מבלי להצטרף אליו, ואף קיימה במקום "ברנוער", מקום התכנסות חברתי לבני נוער להט"בים. רק בשנת 2010 הצטרפה קבוצת הנוער של הבית הגאה באופן רשמי לארגון "איגי".
ב-2 באוגוסט 2009, בעקבות פיגוע הירי בברנוער בתל אביב, קיים הבית הגאה עצרת מחאה ותהלוכה ספונטנית שקטה ברחבי העיר באר שבע. התהלוכה צעדה מרחבת בית המשפט המחוזי בעיר, דרך השוק העירוני, המדרחוב ועד לבית הגאה. בתהלוכה ובעצרת השתתפו כ-400 אנשים. תהלוכה זו הייתה למעשה מצעד הגאווה הראשון בעיר. באותה שנה התגלו קשיים כספיים במימון הבית הגאה על ידי אגודת הלהט"ב, לא התקבל מימון מהעירייה, והיה חשש להמשך קיומו. המתקפה הרצחנית על בני נוער מהקהילה הגאה העלתה את הצורך במרכז מקומי שיספק תמיכה והבהירה את הצורך בקיומו של בית גאה בבאר שבע, דבר שהביא להמשך מימונו.
שנה לאחר מכן, בשנת 2010, התקיים בבאר שבע אירוע הגאווה הראשון "אירוע הגאווה והסובלנות של באר שבע", בסיוע עיריית באר שבע, אליו הגיעו כ-600 אנשים. באירוע גאווה זה נאמה אילה כץ, אמו של ניר כץ שנרצח בפיגוע בברנוער, ולימים יושבת ראש ארגון תהל"ה, שתיארה את האירוע כמכונן עבורה, בדבריה: .
בשנה שלאחר מכן, התקיים אירוע גדול אף יותר, "גאווה אהבה הבנה", בהפקתה של ענת ניר אליו הגיעו כבר כ-900 אנשים, אף שספג התייחסויות ביקורתיות מצד גופים דתיים. לפי דרישת העירייה שסייעה במימון, ובהסכמת הבית הגאה, התקיים "הפנינג" צבעוני לקהל הרחב, על גג מרכז הצעירים, ולא ברחובות העיר. באירוע הגאווה שהתקיים בבאר שבע בשנת 2012, "הגאווה מחזקת את באר שבע", כבר הגיעו למקום יותר מ-1,500 משתתפים והאירוע הוגדר בעיתונות כגדול והמוצלח ביותר בעיר עד כה. זו הייתה הפעם הראשונה שאירוע הגאווה העירוני ירד למפלס הרחוב, במקום בו יש נראות ציבורית. באירוע נאם ח"כ ניצן הורביץ. באירוע הגאווה בבאר שבע שהתקיים בשנת 2013, "גאה בבאר שבע", כבר גדשו את המקום כ-2,000 משתתפים, רובם מתושבי באר שבע. בכך היה לאירוע הגאווה השלישי בגודלו בישראל. באירוע נאמו ח"כ מיכל בירן וח"כ מיכל רוזין. בשנת 2014 לא התקיים אירוע גאווה (באותו קיץ הייתה באר שבע נתונה תחת התקפת רקטות עקב מבצע צוק איתן).
בסוף שנת 2014 החליטה אגודת הלהט"ב להפסיק לממן את המרכזים המקומיים בארץ והודיעה על כך לפעילים במקום. לאור זאת התאגדו הפעילים, בראשות ברק עטר, והקימו את עמותה בשם "בית גאה בבאר שבע". בינואר 2015 התקיים טקס פתיחה החגיגי של העמותה, בו נאם גם ראש העיר רוביק דנילוביץ'. לאירוע הגאווה בבאר שבע "אוהבות גאים לכל המגדרים" באותה שנה הגיעו מעל 2,000 משתתפים, ונאמו בו, מלבד ראש העיר דנילוביץ' שנאם לראשונה באירוע גאווה, השרה לשוויון חברתי גילה גמליאל, שרת החוץ לשעבר ח"כ ציפי לבני, שרת הבריאות היוצאת ח"כ יעל גרמן, ח"כ תמר זנדברג, יו"ר גאווה בליכוד, לימים שר, אמיר אוחנה וסיגל מורן ראשת מועצה אזורית בני שמעון.בשנת 2016 סרבה עיריית באר שבע לתקצב את מצעד הגאווה בבאר שבע. לאחר פניות שונות לראש העירייה רוביק דנילוביץ שנענו בסירוב, פנו נציגי הבית הגאה בבאר שבע למשטרה, בבקשה לערוך הפגנה בעיר, כמחאה על אי התקצוב. בניגוד להפנינג שעלותו רבה, עלות מצעד בלבד היא פחותה ואפשרית גם בהיעדר מימון. הוגשה בקשה לקיים את המצעד בחלק משדרות רגר, שהוא אחד הרחובות הראשיים בעיר, ובו מתקיימות תהלוכות ומצעדים. שדרות רגר כבר נסגרו בשנת 2016 שלוש פעמים לצורך תהלוכות, פעמיים לצורך הפגנות על מתווה הגז, ופעם נוספת לצורך חגיגות השמחה שלאחר ניצחון קבוצת הפועל באר שבע באליפות המדינה בכדורגל.
עלו התנגדויות שונות מצד רב העיר יהודה דרעי ומצד נציגי סיעת ש"ס במועצה על קיום המצעד ברחוב ראשי בעיר. הרב יהודה דרעי אף יזם פגישה בעניין עם מפקד משטרת באר שבע. בתחילה ניתן אישור המשטרה לנציגי הבית הגאה לצעוד בשדרות רגר, ובהמשך נשלל האישור והוצע לבית הגאה לצעוד בסמטה צדדית.
לנוכח השינוי בעמדת המשטרה פנה הבית הגאה בבאר שבע, במשותף עם האגודה לזכויות האזרח בישראל לבית המשפט הגבוה לצדק, בבקשה להורות למשטרת ישראל להתיר את הצעדה ברחוב הראשי, שדרות רגר. בדיון בבג"ץ, שהתקיים יום לפני המצעד המיועד, קבעו השופטים כי המצעד לא יעבור ברחוב הראשי, אלא יועבר לדרך צדדית באורך של פחות מ-100 מטר. ההחלטה לא נבעה מטענותיהם של החרדים על פגיעה ברגשות, אלא לאחר שהמשטרה הראתה לבג"ץ ידיעות מודיעיניות על חשש לשימוש בנשק חם ופגיעה בצועדים מצד המתנגדים למצעד, לטענתה. לנוכח החלטת בג"ץ על העברת המצעד למסלול צדדי, שכלל צעידה של כ-80 מטר בלבד ברחוב השלום, חציית שדרות שזר וכניסה לרחבת העירייה, הודיע הבית הגאה על ביטול המצעד וקיום הפגנת מחאה במקומו.