במחקר של ניצה קסיר ודמיטרי רומנוב מוסברים נתונים אלה גם בעובדה שהחרדים מועסקים בשיעור נמוך יותר מכלל האוכלוסייה במקצועות צווארון כחול כגון בינוי וחקלאות, ובכך נחשפים פחות לתחלואה מקצועית. גורם נוסף לדבריהם שעשוי להשפיע על תוחלת החיים הגבוהה במגזר היא היחשפות נמוכה יותר לגורמי סיכון אחרים, כגון שירות צבאי, עישון סיגריות וצריכת סמים ואלכוהול. ממחקרם אף עולה שאיכות החיים הכוללת בתחום הבריאות בחברה החרדית גבוהה מזו שבאוכלוסיות האחרות במדינת ישראל. במחקר נוסף של ניצה קסיר נמצא שבחברה החרדית המצב הסוציו-אקונומי כפי שעולה מהמדדים הסטנדרטיים אינו מתאר את המצב האמיתי של החברה, ומצבם הסוציו-אקונומי של החרדים טוב בהרבה מזה שעולה מהמדדים המקובלים. אנשים החיים בעוני הם האוכלוסייה המּועדת ביותר לכניסה למצבי חוב, אך למרות שיעורי העוני הגבוהים בחברה החרדית, שיעור החרדים הנמצאים בחובות או אלה המשתמשים בחסכונות לכיסוי ההוצאות נמוך מהמצופה לנוכח רמת ההכנסות. כמו כן, בעוד שבחברה כולה נמצא מתאם גבוה ושלילי בין המצב החברתי-כלכלי לשיעור חייבי ההוצאה לפועל, כאשר מדובר בחברה החרדית קשר זה אינו קיים. הקהילה החרדית תומכת בחבריה הנזקקים באמצעות כלים שונים, כמו רכישות מרוכזות המביאות לניצול כוח הקנייה הקהילתי תוך צמצום רמת הרווח הקמעונאי על מוצרי יסוד, מתן תרומות, וסיוע של מתנדבים. לכן שיעור החייבים בציבור החרדי נמוך מהמצופה מרמת הכנסותיהם. לרוב הנזקקים להלוואות יכולים לקבלת הלוואות נוחות ללא ריבית. לאור ממצאי המחקר, אין זה מפתיע שלא נמצאה התאמה בין המצב הסוציו-אקונומי של היישובים החרדים ותוחלת החיים שלהם.
תוחלת חיים לפי רמת השכלה.
נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצביעים על עליה עקבית בתוחלת החיים בהתאם לרמת ההשכלה, שהיא אחד המרכיבים של מעמד חברתי-כלכלי הקשור בדרך כלל לתוחלת החיים.
בשנת 2015 מדדה הלמ"ס נתונים המפלחים את האוכלוסייה בהתאם לרמת השכלה, וניסה להעריך את תוחלת הצפויה לאדם בגיל 30 בהתאם לרמת ההשכלה שלו:
פרסי האוכל של Time Out ישראל
פרסי האוכל של Time Out היא פרסים המוענקים בתחרות שנתית של מגזין Time Out תל אביב לתארים בתחום הקולינריה והמסעדנות בעיקר בתל אביב, אבל גם בשאר הארץ.
מאז 2006, מדי שנה בחודש דצמבר נערך טקס חלוקת הפרסים, בהשתתפות אנשי הקולינריה המובילים בישראל.
הזוכים בפרסים נבחרים במשותף בידי קוראי המגזין, עם פורום הקולינריה הישראלי שייסד Time Out תל אביב, המורכב מכ-300 אנשי מפתח בענף: מסעדנים, שפים, בלוגרים קולינריים, עיתונאי אוכל, צלמי אוכל, סטייליסטים של מזון, ייננים וחובבי קולינריה בולטים.
שירו של קושוט
שירו של קושוט (בהונגרית: A Kossuth-nóta הוא שיר פטריוטי חצי-עממי הונגרי המוקדש לדמותו של לאיוש קושוט, מנהיג המאבק הלאומי ההונגרי בימי אביב העמים בשנים 1848–1849. במהלך השנים שחלפו מאז מהפכת 1848 בהונגריה התגבשה מנגינה פופולרית, הידועה ביותר, אבל לשיר גרסאות מלודיות רבות וגם מאות טקסטים שונים. השורה האחרונה של כל בית המהווה פזמון קצר - (תחי החירות ההונגרית! תחי המולדת!) הפכה לסמל לאומי הונגרי. היא נבחרה לאות ערוץ הרדיו קושוט (Kossuth Rádió) המשדר מבודפשט.
אחרי דיכוי מהפכת 1848–1849 נאסר השיר בהונגריה על ידי השלטון ההבסבורגי יחד עם שירי לאום האחרים. אולם כבר בשנות ה-1850 נשמעו צליליו על מילים אחרות. .אחרי הסכם הדואליזם האוסטרו-הונגרי בשנת 1867 הפך לשיר לאומי גלוי.
מקור השיר הוא כנראה שיר גיוס בימי מרד הקורוצים של פרנץ ראקוצי השני נגד שלטון ההבסבורגים.
בני התקופה של קושוט כמו מור יוקאי, בני אגרשי וואידה, וגם חוקרים כמו אלמר באניאי, אישטוואן בארטה, דיולה צ'פקו, לאיוש לרינצה וגיולה אורטוטאי לא הצליחו לפתור בצורה מספקת את תעלומת מקורו המדויק של השיר.
פרט לשיר מפורסם זה קיימים במורשת ההונגרית עוד שירים רבים המוקדשים לקושוט הנקראים "שירי קושוט"
קטע לפי תרגום של יהודה (ראב) בן-עזר (1948-1858)
&lt;score vorbis="1"&gt;
\time 2/4% Ütemmutató
\relative c' {
\key e \minor
\time 4/4
\tempo 4 = 90
\set Staff.midiInstrument = #"flute"
\transposition c'
% Kossuth Lajos azt üzente,
g'8 fis4. e8 b4. g'4. fis8 e4 b \bar "||"
% elfogyott a regimentje.
b'4. d8 c4 b a8 g a4 g4 r \bar "||"
\break
% Ha még egyszer azt üzeni,
b8 d4. c4 b c4. b8 a8 b4. \bar "||"
% mindnyájunknak el kell menni.
g4 fis e b e fis g a \bar "||"
\break
% Éljen a magyar szabadság
b4. c8 b8 dis,4. e4. fis8 g4 a \bar "||"
% éljen a haza!
b4. c8 b dis,4. e2 r2 \bar "|."
\addlyrics {
Kos -- suth La -- jos azt ü -- zen -- te,
el -- fo -- gyott a re -- gi -- mënt -- je.
Ha még ëgy -- szër azt ü -- ze -- ni,
mind -- nyá -- junk -- nak el këll mën -- ni.
Él -- jën a ma -- gyar sza -- bad -- ság,
él -- jën a ha -- za!
&lt;/score&gt;
בית אחר מלפני עידן אוסטרו-הונגריה פנה לקיסר פרנץ יוזף: עצור, קיסר פרנץ יוז'ף/כדאי שתחזור בך/ חרבו של קושוט נוצצת/המלאך ההונגרי עומד במשמר/תחי החירות ההונגרית, תחי מולדתנו!
בית נוסף מנה את שמות שלשה העשר הגנרלים, קדושי האומה, שהוצאו להורג בשנת 1849 באראד:
הרוזן ליינינגן, יאנוש דמיאניץ'/קיש, פלטנברג, לאהנר, לאזאר וילמוש/אאוליך, קנזיץ', נאג'שאנדור, שוויידל/טרק, דז'פי, הרוזן וצ'אי/ תחי החירות ההונגרית, תחי מולדתנו!
היסטוריה.
תיארוך יצירת השיר לוטה בערפל. יש סבורים (ביניהם, פרנץ הולני) כי השיר מבוסס על מנגינה חצי-עממית מהמאה ה-18, מתקופת הקורוצים של פרנץ ראקוצי, מורדים נגד ההבסבורגים, ולפי סברה אחת בודדת שזה היה למעשה שיר גיוס מימי המאבק בנפוליאון. למלים בגרסאות הישנות מלפני 1848, צביון של ורבונקוש (ריקוד גיוס, שזוהה מאוחר יותר עם "המוזיקה ההונגרית", כפי שהוכרה ברחבי אירופה) (beállottam katonának = התגייסתי כחייל) או צביון של שיר אהבה (יורד גשם במעגלים - Esik eső karikára)
באביב 1848 הושרה עדיין גרסה שדיברה לא על קושוט עצמו אלא על הונגריה, ("הונגריה, ארצי המתוקה, אמי ילדה וגידלה אותי בשבילך"). שמו של קושוט השתלב בשיר החל מספטמבר 1848 כשיצא המנהיג למסע גיוס חיילים במישור הגדול, האלפלד. בדצמבר 1848 פרסם העיתון שלו, " "מדיאר הירלפ" את הגרסה המודפסת הראשונה של שירו של קושוט. היו שסברו כי מלחין השיר היה לאיוש בלקאני סאבו או אולי המלחין בני אגרשי - על מילים של בלקאני סאבו, או פרנץ הולני, אבל לא נמצאה עדות לכך.
כמו מרסייז הונגרי, הפך השיר לשיר לאומי להונגרים בארצם ובתפוצות. הוא תורגם לסלובקית וצ'כית, ואומץ בזמנו עם מילים אחרות על ידי תנועת הפועלים בארצות הברית.
קישורים חיצוניים.
Luiza Tari - A Kossuth-nóta
Magyarország nagy vitézség. A szabadságharc emlékezete a nép dalaiban. Magyar Néprajzi Társaság Budapest 1998)
המפקד העליון של הצי הרוסי
המפקד העליון של הצי הרוסי (רוסית: Главнокомандующего ВМФ России) הוא המשרה הבכירה ביותר של הצי הרוסי והוא המנהל בפועל את הצי. הוא ממונה על ידי נשיא רוסיה. תחילת המשרה מתוארכת לתקופת האימפריה הרוסית מאז הקמת מנהלת האדמירליות והצי הרוסי הקיסרי בשנת 1696.
המפקד העליון הנוכחי הוא האדמירל ניקולאי יבמנוב, שמונה במאי 2019.
היסטוריה.
המשרה הוקמה עם הקמת הצי בשנת 1696 על ידי פיוטר הגדול על פי צו של הדומה הבויארית. עם זאת, הרבה לפני הקמת המשרה, רוסיה השתתפה בקרבות ימיים ופשיטות עוד בימי רוס של קייב והמדינה הרוסית העתיקה ובתקופת נסיכות מוסקבה. אחד ה"מפקדים הימיים" המפורסמים היה אולג הנביא. תחת הנהגתו הגיע הצי לחופי ביזנטיון וכתוצאה מכך נחתם הסכם הסחר הימי הראשון בהיסטוריה של רוסיה.
מפקד הצי הרשמי הראשון מונה בשנת 1696 וזה היה האדמירל פרנץ לפורט, שעמד בראש הניווט הרוסי עוד לפני הקמת המוסד הפיקודי המרכזי - מנהלת האדמירליות. תחת הנהגתו בוצע מבצע אזוב בהנהגת פיוטר הראשון, שם גם מונה לתפקיד. לאחר הקמת מנהלת אדמירליות, שם המשרה השתנה. כעת את הצי הנהיג נשיא המנהלת ולא מפקד הצי. הנשיא הראשון של מנהלת האדמירליות היה האדמירל גנרל פיודור אפרקסין, שהפך למפקד הצי הראשון ב.
לאחר הרפורמה הממשלתית של אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה בשנים 1802–1811, הפכה מועצת האדמירליות למשרד הצי ואז שם המשרה שונה לראשונה לשר הצי ומאז 1815 היה שר כוחות הים. אחד השרים המפורסמים היה האדמירל אלכסנדר מנשיקוב, שהוביל את הצי במלחמת קרים. במהלך מלחמת העולם הראשונה היה השר האדמירל איוואן גריגורוביץ'. התפקיד נמשך עד 1917 ובוטל לאחר מהפכת אוקטובר והמשרה התקיימה עד פרוץ מהפכת אוקטובר בשנת 1917.
הממשלה הזמנית הרוסית מינתה את שרי הצבא והצי כחלק ממשרה אחת. לאחר פרוץ מלחמת האזרחים המשיך תפקיד זה להתקיים ברפובליקה הרוסית. היא אוישה על ידי האדמירל אלכסנדר קולצ'אק. לאחר הרפורמה הצבאית של השליט העליון ברוסיה, הוקם תפקיד שר הצי של הממשלה הרוסית ולתפקיד זה מונה האדמירל מיכאיל סמירנוב.