עד 1 ביוני 2004, התוכניתן היחיד האחראי על שרזה היה מייקל סטוקס, שבנה את התוכנה וגם את רשת גנוטלה 2, אחת מהרשתות (פרוטוקולים) שאליה מתחברת שרזה. בתאריך הנ"ל, תרם סטוקס את קוד התוכנה לציבור וכעת כל תוכניתן יכול להמליץ על הוספת קוד כלשהו לתוכנה.
שרזה תומכת גם בפרוטוקולים ומסוגלת להתחבר לרשתות הבאות: גנוטלה 2 (ברירת המחדל), גנוטלה 1, אי-דונקי, ביטורנט, FTP ו-HTTP.
העקרון שלפיו עובדת שרזה היא שיתוף קבצים דרך מספר רב של רשתות ועל ידי כך, השגת תוצאות רבות יותר, מהירות הורדה גבוהה יותר, ושיתוף קבצים עשיר יותר.
ב-19 בדצמבר 2007 השתלטו גורמים עוינים על הדומיין shareaza[dot]com בו הם מתחזים לאתר הרשמי ומפיצים רוגלה בשם "ShareazaV4". ב-1 בינואר 2008 המחזיקים החדשים של הדומיין השתמשו במנגנון העדכונים האוטומטיים של שרזה כדי להציע למשתמשים להוריד את "ShareazaV4". בעיית אבטחה זאת תוקנה החל מגרסה 2.3.1.0. ב-10 בינואר 2008 המחזיקים החדשים של הדומיין מלאו בקשה לרישום סימן מסחרי של השם Shareaza בטענה שהפעם הראשונה בו היה בשימוש היא ב-17 בדצמבר 2007. שרזה ניסתה לאסוף כספים למאבק משפטי במתחזים. אך נאלצה לותר על הדומיין, תוך שעולות טענות של חבלה מטעם הטוענים לדומיין באמצעות איש פנים, ומעילה שלו בכספים.
התוכנה מופצת במספר רב של שפות, ביניהן גם עברית.
Shareaza 2.2.
ב9 לחמישי 2011 עלתה גרסת Shareaza 2.2
בחלון ההגדרות של התוכנה ניתן לקבוע גם כתובת IP ו-Port מתאים, להתיר או לאסור על חיבורים נכנסים, לקבוע מקסימום חיבורים, הורדות והעלאות, כמה רוחב פס להקצות ל-Shareaza, באילו תיקיות יישמרו הקבצים הזמניים והקבועים, לבחור סקינים ותוספים ועוד. מלבד הסקינים שמצורפים לה בהתקנה, ניתן להוריד כמה נוספים, או ליצור לבד.
התוכנה כוללת סינון תוכן למבוגרים, נגן מדיה מובנה, מאפשרת לצ'טט עם משתמשים אחרים ברשת, כשגם גם שם ניתן לסנן תוכן פוגעני והודעות ספאם. נוסף על כך, היא מציעה תכונה של שליטה מרחוק, המאפשרת לנהל את ההורדות באמצעות דפדפן.
אבו גרייב
אַבּוּ גְרֵיבּ (בערבית أبو غريب, ובהגייה הספרותית: אַבּוּ עֻ'רַיְבּ), היא עיר בעיראק, הממוקמת כ-20 קילומטרים מערבית לבגדאד ומצפון לנמל התעופה הבינלאומי של בגדאד. בעיר גרים בין 750 אלף ל-1.5 מיליון תושבים.
בתקופת מלחמת המפרץ ולאחריה, הייתה אבו גרייב מוקד לאחת המחלוקות בין סוכנויות המודיעין במערב ומשטרו של סדאם חוסיין. המערב טען כי מפעל באבו גרייב, שכביכול מייצר תחליפי חלב אם, מייצר למעשה נשק ביולוגי. המפעל נבנה ב-1980, ובמהלך מלחמת איראן–עיראק נצבע בצבעי הסוואה. במלחמת המפרץ הופצץ למרות הניסיון להסוותו. במהלך תעמולתי, הוביל המשטר העיראקי את העיתונאי האמריקאי פיטר ארנט למפעל ההרוס, על מנת שיצלם את השלטים המורים על כך שמדובר ב"מפעל חלב לתינוקות". לאחר המלחמה, נבנה המפעל מחדש על ידי ממשלת עיראק, וערב מלחמת עיראק טען קולין פאוול כי מדובר במפעל המייצר נשק ביולוגי. עם זאת, "קבוצת הסקר על עיראק", אשר מאוחר יותר בחנה את המתקנים, קבעה כי המפעל לא היה בשימוש זה זמן מה, ושנמצאו בשטחו שאריות תרכובת מזון לתינוקות, אך לא נמצאו עדויות לייצור נשק.
בעיר נמצא כלא אבו גרייב, שהתפרסם בגלל פרשת התעללויות של סוהרים אמריקנים באסירים עיראקים בעת מלחמת עיראק בשנת 2003. בתקופת שלטונו של סדאם חוסיין בעיראק, עונו והוצאו להורג בכלא זה מתנגדים פוליטיים של המשטר.
אקופנקטורה
סאמצחה-ג'אוואחתי
סאמצחֶה-ג'אוואחֶתי (בגאורגית: სამცხე-ჯავახეთის; בארמנית: Սամցխե-Ջավախքի) הוא מחוז בדרום גאורגיה. גבולותיו: גוריה ואימרתי מצפון, כארתלי ממזרח, ארמניה וטורקיה מדרום ואג'ריה ממערב.
ממשל.
מושלים לפי שנים:
1994 - וו.בָּכּראדזֶה
1998 - גיגלָה בָּרַמידזֶה
2002 - תמוּר מוֹסיאשווילי
2003 - גֶלָה קווארָצחֶליָה
2004 - נוּגזָר פּארוּנָשווילי
2004 - ניקוֹ ניקוֹלוֹזישווילי
2005 - גיאורגי חאצ'ידזֶה
היסטוריה.
כפי שמעיד שמו, הוא מורכב משני חבלים היסטוריים. עד המאה ה-12, שבו סופחו לממלכה הגאורגית המאוחדת, הייתה להם היסטוריה מדינית נפרדת. במאה ה-14, סאמצחה הייתה בין הדוכסויות הראשונות שפרשו מן הממלכה המאוחדת. במאה ה-15 היא אף סיפחה את ג'אוואחתי. במחצית השנייה של המאה ה-17 הדוכסות נכבשה על ידי האימפריה העות'מאנית. תחת ההשפעה הטורקית חלק מתושבי סאמצחה התאסלמו. במאות הבאות התיישבו בסאמצחה ובג'אוואחתי ארמנים, שמן המאה ה-19 מהווים רוב בשני החבלים ההיסטוריים. בעקבות המלחמה העות'מאנית-רוסית, שני החבלים אוחדו עם גאורגיה, שהייתה כבר חלק מן האימפריה הרוסית.
עם פרישתה של גאורגיה מברית המועצות ב-1991, סאמצחה וג'אוואחתי הם חלק מן הרפובליקה של גאורגיה. בחלוקה האדמיניסטרטיבית, הם אוחדו לרגיוני (מחוז) סאמצחה-ג'אוואחתי, שבירתו אחלציחה. עם זאת, לא מדובר באיחוד אדמיניסטרטיבי בלבד, שכן לאור העובדה שהגאורגים הם מיעוט במחוז, מדובר למעשה בחבל ארמני על אדמת גאורגיה, שאף דורש אוטונומיה.
שראזה
Cum nimis absurdum
cum nimis absurdum (קום נימיס אבסורדום – בלטינית "כיוון שזהו אבסורד") הוא שמה של בולה שהוציא האפיפיור פאולוס הרביעי ב-14 ביולי 1555 שבה הוטלו שורה של גזרות דתיות וכלכליות על היהודים במדינת האפיפיור. מקור שמה של הבולה במילים הפותחות אותה : "Cum nimis absurdum et inconveniens existat ut iudaei, quos propria culpa perpetuae servituti submisit" ("כיוון שזהו אבסורד ואי נוחות גדולים שהיהודים, שבאשמתם נידונו לעבדות נצחית...").
פאולוס הרביעי כיהן בתפקיד חודשיים בלבד לפני שהוציא את הבולה. הבולה חידשה חקיקה אנטי יהודית והטילה על היהודים את החובות והאיסורים הבאים:
הגזרה החשובה ביותר בבולה הייתה חיובם של היהודים להתגורר יחדיו, בנפרד מהנוצרים. גזרה זו הביאה להקמת גטו רומא. מאז שהתיישבו יהודים ברומא במאה הראשונה לפנה"ס ועד הקמת הגטו לא הוגבלו יהודי רומא בבחירת מקום מגוריהם. עם הקמת הגטו הם הופרדו משאר האוכלוסייה לרובע מוקף חומה שבו שלושה שערים שננעלו במשך הלילה. כמו כן הותר ליהודים להתפלל בבית כנסת אחד בלבד בכל עיר. האפיפיור הבא פיוס הרביעי אכף הקמת גטאות ברוב ערי איטליה ויורשו פיוס החמישי המליץ על הקמתם במדינות השכנות.
מצבים קוהרנטיים
בפיזיקה, מצבים קוהרנטיים הם מצבים קוונטיים של מתנדים הרמוניים אשר התנהגותם בזמן דומה להתנהגות הקלאסית של המערכת (כאשר זו מוגדרת). דמיון זה מתבטא בכך שערכי התצפית (התוחלת) של המיקום והתנע משתנים בזמן בדיוק כמו התנע והמקום של מתנד הרמוני קלאסי, כלומר הם מתנהגים באופן מחזורי בזמן בדומה למטוטלת פשוטה.
למצבים קוהרנטיים ישנה חשיבות רבה בתיאור של מערכות קוונטיות, ותכונות האור של לייזרים. בנוסף לכך, הם מהווים מרכיב בסיסי בבנייה של תורת השדות הקוונטית המתארת מערכות מרובות חלקיקים.
מצבים קוהרנטיים, באופן כללי, הם הכללות של המצבים הקוהרנטיים של מתנד הרמוני פשוט. לכן מרבית הדיון במאמר זה יתמקד במקרה זה, ורק בסופו ייסקרו ההכללות ומשמעויותיהן.
סופרפוזיציה של מצבים קוהרנטיים מכונה מצב חתול, על-שם החתול של שרדינגר, שנמצא בסופרפוזיציה קוונטית של שני מצבים קלאסיים מקרוסקופיים.
הגדרה פורמלית ובניית המצבים.
הגדרה.
מצבים קוהרנטיים הם המצבים העצמיים של אופרטור ההשמדה (נקרא גם אופרטור ההורדה, החיסול, ההריסה; ראה אופרטורי סולם בערך מתנד הרמוני קוונטי). כדי להסביר את מהות הגדרה זו נתמקד במקרה הפשוט של מתנד הרמוני קוונטי בממד אחד המתואר על ידי ההמילטוניאן:
formula_1
כאשר formula_2 היא התדירות העצמית של המתנד, formula_3 הוא אופרטור המיקום של החלקיק ו- formula_4 אופרטור התנע. אופרטורי ההשמדה והיצירה (אופרטורי הסולם) של בעיה מוגדרים להיות:
formula_5
כאשר formula_6 הוא אופרטור ההשמדה (או אופרטור הורדה) ו- formula_7 הוא אופרטור היצירה (או אופרטור העלאה).
מצב קוהרנטי formula_8 (בכתיב דיראק) הוא מצב המקיים:
formula_9
כאשר formula_10 הוא מספר מרוכב שרירותי.
הצגה בבסיס המספר.
אפשר למצוא מההגדרה הזאת את ההצגה של המצב הקוהרנטי formula_11 בבסיס המספר formula_12:
נכתוב
formula_13
נפעיל את אופרטור ההורדה:
formula_14
על ידי החלפת אינדקסים נקבל
formula_15
ולפי הגדרה זה צריך להיות שווה ל- formula_16 ולכן צריך להתקיים בהכרח formula_17. נקבל את יחס הרקורסיה
formula_18
לכן בהינתן formula_19 אפשר לראות שהאיבר הכללי נתון ע"י
formula_20
כעת, בשביל נרמול נדרוש ש- formula_21. כלומר
formula_22
לסיום, משום שהפאזה הגלובלית לא משנה להגדרת המצב, נבחר את formula_19 להיות ממשי ונקבל
formula_24
בניה של מצבים קוהרנטיים.
מההגדרה שלמעלה נובע כי מצב קוהרנטי מתואר על ידי:
formula_25
כאשר formula_26 הוא מצב היסוד (כלומר המצב בעל האנרגיה הנמוכה ביותר) של המתנד ההרמוני. ניתן להוכיח פתרון זה על ידי השימוש בתכונות אופרטורי היצירה וההשמדה:
formula_27
formula_28
כאשר formula_29 הוא המצב המתאר את הרמה ה-n-ית של המתנד.
אפשרות אחרת היא לבנות את המצבים הקוהרנטיים על ידי פתרון של המשוואה הדיפרנציאלית המגדירה אותם. אופרטור התנע בהצגת המקום הוא formula_30 ולכן מהגדרת המצבים הקוהרנטיים נובע שהם מקיימים את המשוואה:
formula_31
פתרון משוואה זו הוא:
formula_32
כאשר
formula_33
הדינמיקה של מצבים קוהרנטיים.
המצבים הקוהרנטיים אינם מצבים עצמיים של המערכת, ולכן הם משתנים בזמן. מצבים אלו