תאוריה נוספת אומרת כי יש קשר בין מסת החור השחור, לבין גלקסיות ולאופן היווצרותן. ישנה פרופורציה בין גדילת הגלקסיה לגודל החור השחור, ככל שגלקסיה גדולה יותר, כך החור השחור שבמרכזה גדול יותר. לפי תאוריה זו, האופן בו גלקסיות נוצרו והתפתחו בעידן הקדום של היקום, שונה מהאופן שבו הן נוצרות כיום.
חור שחור.
על פי השערות החוקרים, במרכז כל גלקסיה ישנו חור שחור. לחור השחור יש כבידה חזקה, הוא בולע כל קרינה וחומר, ואינו פולט דבר. הכבידה החזקה שלו מושכת את הכוכבים, ובכך שומרת עליהם במסלולם. החור השחור מהווה חלק גדול ממסת הגלקסיה. גרם שמים זה הוא בעל כבידה חזקה כל כך, עד שמהירות המילוט ממנו גדולה ממהירות האור. מהירות מילוט היא המהירות הקטנה ביותר הנדרשת לגוף כדי להשתחרר מכבידה של גוף אחר. את החור השחור לא ניתן לראות בשל הכבידה החזקה, כיוון שהאור אינו יכול להימלט מהחור השחור.
הקשר בין המסה האפלה לגודל וצורת הגלקסיה.
מחקרים רבים שנערכו סבורים כי קיים קשר בין המסה האפלה לצורת הגלקסיה. מסה אפלה (או חומר אפל) הוא חומר היפותטי המהווה כ-26% ממסת היקום הנצפה. המסה האפלה יכולה להסביר תופעות רבות הקשורות בכוח הכבידה. המסה האפלה נמדדת באמצעות השפעתה על מסלולי המסה הנראית בגלקסיה, והיא גדולה בהרבה מהמסה הנראית בגלקסיה.
על פי המחקרים, יש קשר בין כל גודל גלקסיה לצורתה. גלקסיות גדולות יוצרות צורה אליפטית, וגלקסיות קטנות צורה ספירלית (גלקסיית דיסק).
היווצרות גלקסיית דיסק.
גלקסיית דיסק מכילה גז קר, המעיד על כך שאין מספיק לחץ. הכוח הצנטריפוגלי של הגלקסיה מונע מהגז הקר לקרוס לנקודה אחת, המאונכת לכיוון הסיבוב. בכיוון המקביל לציר הסיבוב, אין דבר המונע מהגז לקרוס לתוך נקודה, ולכן נוצרת "דסקית" דקה מאוד, וצורת הגלקסיה נראית כצורה של דיסק.
על פי מחקרו של הקוסמולוג ד"ר יובל בירנבוים, נוצרת גלקסיית דיסק באופן יעיל בהיעדר גל הלם יציב, שמונע את הנפילה החופשית של הגז. מצב של היעדר גל הלם יציב נוצר כאשר מסת ההילה קטנה מטריליון שמשות. בהילות אלו חודר הגז אל תוך ההילה וזורם במהירות גבוהה, כאשר הוא עדיין קר.
המסה האפלה מייצבת את גלקסיית הדיסק, ובלעדיה הגלקסיה הייתה מתפרקת לגושים.
גלקסיית דיסק מאופיינת בעיקר בכך שהיא דקה מאוד, בעלת יכולת להסתובב במהירות, ובעלת צורה דמוית דסקית. בגלקסיית דיסק אין מספיק לחץ, אך הכוח הצנטריפוגלי מונע מהגז ליפול אל מרכזה.
היווצרות גלקסיה אליפטית.
לעומת גלקסיית הדיסק, לגלקסיות אליפטיות צורה כדורית, והן נוצרות באופן שונה לגמרי. הגלקסיות האליפטיות נוצרות עקב התנגשות בין גלקסיות קטנות יותר, שנוצרו לאחר היווצרות כוכבים. כתוצאה מכך, לגלקסיות אלו יש צורה יותר כדורית והן אינן שטוחות. ההסבר לכך הוא, שבניגוד לגז, אשר יכול לקרוס לתוך נקודה אחת למרכז הגלקסיה, כוכבים אינם זורמים לפי לחץ, ניתן להתייחס אליהם כמסה נקודתית, ואינם יכולים להתקרר ולקרוס למרכז הגלקסיה.
גלקסיה אליפטית מאופיינת בעיקר בצורה של כדור פחוס/צלחת, ואין בה כמעט כוכבים צעירים, כיוון שהיא נוצרת לאחר היווצרות הכוכבים. לכן, הכוכבים בה לרב הם כוכבים "מבוגרים".
על פי השערות החוקרים, במרכז כל גלקסיה מצוי חור שחור, שמהווה גם חלק גדול במסת הגלקסיה שאינה נראית לעין (החומר האפל).
לסיכום, רוב מסת הגלקסיות מורכבת ממסה האפלה, חומר אפל שלא ניתן לצפייה, ובעל כוח משיכה גבוה וכוח צנטריפוגלי, אשר מאפשר את קיום הגלקסיה.
הפסקת התכווצות גלקסיית דיסק.
ישנו תהליך אשר מפסיק את התכווצות גלקסיות הדיסק, אך אסטרונומים לא יודעים בוודאות מהו תהליך זה. לפי השערה אחת, הקרינה נפלטת מכוכבים צעירים, או מגלעינים פעילים של גלקסיות, היכולים להאט את קצב ההתכווצות של הגלקסיה. הקרינה הנפלטת מקרבת החור השחור בתהליך גדילתו, יוצרת התחממות גז ולכן מעכבת את התכווצות הגלקסיה.
מיזוג גלקסיות.
כל תהליכי ההתפתחות של גלקסיה הם תהליכים מאוד איטיים ויציבים וכך גם מיזוגי גלקסיות. התמזגויות של גלקסיות הן תופעה נפוצה ביקום. מיזוגי הגלקסיות המוכרות לנו דומות למכוניות קטנות המתנגשות.
מיזוג הגלקסיות הוא תהליך בו משתתפות שתי גלקסיות או יותר. בתהליך זה כוח הכבידה גורם לגלקסיות קרובות להסתחרר זו עם זו עד, שלבסוף, במשך מיליארדי שנים, הן מתמזגות לכדי גלקסיה אחת. בדרך כלל, משתתפות בתהליך גלקסיות לווין בעלות מסה קטנה, המקיפות גלקסיה אחרת בעלת מסה גדולה, וכך גלקסיות הלוויין מתמזגות בתהליך אטי עם הגלקסיה הגדולה ליצירת גלקסיה גדולה יותר.
ברוב המקרים הכוכבים של הגלקסיות ש"נאכלו" מוצאים מקום בין הכוכבים של הגלקסיה הקולטת, ולכל הכוכבים יש מספיק מקום. לעומת זאת, ככל הנראה שלא יקרה כך גם במקרים של מיזוגי גלקסיות גדולות כמו שביל החלב ואנדרומדה.
מיזוג גלקסיות היא אחד האירועים העיקריים, הגורמים להולדת כוכבים חדשים כאשר, המיזוג גורם לשינויים במאזן האבק בגלקסיות ויוצרים חממות כוכבים חדשות. כך נוצרים כוכבים חדשים מתוך הערפיליות שנוצרות. במקרה של גלקסיות דיסק, תהליך המיזוג יכול להיות מאוד הרסני, משום שגלקסיות דיסק הן מאוד דקות ושבריריות.
סוף חייה של הגלקסיה.
כפי שיש תאוריות רבות לגבי היווצרות הגלקסיות, ישנן גם תאוריות לגבי מותה של גלקסיה וסוף חייה. תאוריה אחת אומרת כי גלקסיות מתות, כתוצאה מכך שחומרי הדלק הגורמים להיווצרות הכוכבים נגמרים. דבר זה גורם להיווצרות הכוכבים להיפסק, ובכך ל"חנק" של הגלקסיה.
תאוריה נוספת אומרת, כי חומרי הדלק של הגלקסיה נגמרו, כתוצאה מכוח פנימי כמו חור שחור. כמו כן, ישנה תאוריה הואמרת כי מותה של גלקסיה, נגרם כתוצאה מהשתלבות של גלקסיה זו עם גלקסיה אחרת.
ורן מיקלסן
ארילד ורנר אגרסקוב "ורן" מיקלסן (באנגלית: Arild Verner Agerskov "Vern" Mikkelsen; 21 באוקטובר 1928 - 21 בנובמבר 2013) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק במשך 10 עונות בקבוצת מיניאפוליס לייקרס מליגת ה-NBA, וזכה במדיה ב-4 אליפויות. הוא נודע כשחקן הגנה אגרסיבי במיוחד - מיקלסן הורחק בעקבות עבירות בלתי ספורטיביות או טכניות מ-127 משחקים מתוך 699 משחקים בהם שותף, יותר מכל שחקן אחר בתולדות הליגה. בשנת 1995 הוצג בהיכל התהילה של הכדורסל כשחקן.
נעורים ומכללות.
מיקלסן נולד בעיר פרלייר שבקליפורניה וגדל בשכונה דנית-אמריקאית במינסוטה, בשל מוצאו של אביו. בגיל 16 החל ללמוד באוניברסיטת האמלין שבסיינט פול, אותה הוביל בשנת 1949 לאליפות . בסיום אותה עונה נכלל מיקלסן ב"חמישיית העונה של ליגת המכללות" (All-American).
קריירה מקצועית.
מיקלסן נבחר על ידי מיניאפוליס לייקרס בדראפט ה-BAA לשנת 1949 כאחת מתוך שתי בחירות הדראפט הטריטוריאליות הראשונות אי פעם (אד מקאולי נבחר במקביל, על ידי סנט לואיס בומרס). לצד הסנטר ג'ורג' מייקן והסמול פורוורד ג'ים פולארד, היה מיקלסן שותף לקו הקדמי הדומיננטי ב-NBA לאורך שנות ה-50, שזכה בתקופתו ב-4 אליפויות והגיע לשלב גמר ה-NBA 4 פעמים נוספות. לאורך הקריירה נבחר מיקלסן להשתתף בשישה משחקי אולסטאר ולהיכלל בחמישייה השנייה של העונה ארבע פעמים. ממוצעי הקריירה שלו עומדים על 14.4 נקודות, 9.4 ריבאונדים ו-2.2 אסיסטים למשחק. בעת פרישתו דורג במקום השביעי ברשימת הקלעים המובילים בתולדות ה-NBA, ורביעי ברשימת הריבאונדרים המובילים.
בשנת 1995 הוצג בהיכל התהילה של הכדורסל, באותה שנה בה הוצג מאמנו בלייקרס וחברו הקרוב, ג'ון קונדלה. ב-21 בנובמבר 2013 מת מיקלסן בעיר מגוריו וייזטה שבמינסוטה, בגיל 85.
ראש זוהר
ראש זוהר (מכונה לעיתים גם מאגר זוהר) הוא שדה גז טבעי המצוי מדרום לעיר ערד.
היסטוריה.
מאגר "ראש זוהר" התגלה בשנת 1958, על ידי חברת הנפט לישראל (חנ"ל) חברת בת של חברת נפטא, שהייתה אז חברה ממשלתית גילוי הגז בשדה זוהר היה הראשון מסוגו באזור מזרח הים התיכון ובנוסף היה שדה הגז הגדול ביותר בישראל עד לגילוי שדות הגז הטבעי באגן הים התיכון בשנות האלפיים. הערכת נפח הגז בשדה הייתה במקור כ-59 מיליארד רגל קוב. בהמשך התגלו בסמוך שני שדות קטנים נוספים, שדה כידוד ושדה קנאים, שמהם גם הופק גז.
בשנת 1961, נוסדה חברת "מגל" – מפעלי גז לישראל בע"מ, על ידי מדינת ישראל, חברות לחיפוש נפט, משווקי מוצרי נפט ומשקיעים פרטיים.
החברה הוקמה במטרה לעסוק בשיווק והולכה של הגז טבעי. החברה הניחה תשתית צינורות הולכת גז טבעי באורך של כ-300 ק"מ, ממאגר ראש זוהר אל לקוחות החברה. הגז, שהופק בידי חנ"ל, נמכר באמצעות חברת מגל למפעלי ים המלח, למפעלי הפוספטים באורון, ולמפעלי תעשייה במישור רותם, בדימונה ובירוחם.
בשנת 1969, נוסדה חברת הבת של חברת "מגל" - "גזטיב" – החברה להפצת גז טבעי בע"מ, במטרה לעסוק בשיווק והולכה של גז טבעי לצריכה ביתית ליישובים ערד, ירוחם ודימונה בשיטת "מהבאר למבער". אך למעשה חוברה לרשת רק העיר ערד ומספר שכונות בדימונה. הגז שימש לבישול ולחימום בתיהם של 7,500 מתושבי ערד.
בשנת 1979, הופסקה פעילות השדה, מאחר שגז בו עומד להיגמר. עד להפסקת פעילותו בשנת 1979, הופקו בשדה זוהר כ-53 מיליארד רגל קוב גז טבעי. בין השנים 1980 ו-1982 שימש להטמנה של גז טבעי שהופק בשדה הגז "שדות" בסיני עד החזרת שדות הנפט והגז שבסיני לידי מצרים בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים, הגז משדות הובל למאגר זוהר באמצעות צנרת. עד לשנת 1984 הופק מחדש הגז שהוחדר לשדה ונמכר לצרכנים, לאחר מכן חודשה ההפקה משכבות ההפקה המקוריות שבשדה הזיכיון.