הרב קופשיץ נחשב מקורב למנהיגי הציבור החרדי הרב שך, הרב אלישיב והרב שטיינמן, והיה מעורב במהלכים פוליטיים וציבוריים רבים במגזר החרדי.
בסוף שנת ה'תשע"ג הקימו תלמידיו סמינר לבנות ספרדיות בירושלים בשם "בנות אלישיב" על שמו של הרב אלישיב והוא מכהן בראש הוועדה הרוחנית של הסמינר. בשנת ה'תשע"ו מונה אף לנשיא סמינר "בנות תמר" על שמה של הרבנית תמר שטיינמן, אשתו של הרב אהרן לייב שטיינמן.
בין תלמידיו המפורסמים היה הרב אלעזר אבוחצירא שהביע הערכה רבה אליו והיה נוסע אליו להציג בפניו קושיות תורניות.
משפחתו.
הרב קופשיץ נשוי לטובה ואב לתשעה, מתגורר בשכונת נווה צבי בירושלים.
ג'יימס פלפס
אוליבר פלפס
פרשת כנופיית הברברים
אסיל אל-עודי
אסיל אל-עודי (בערבית: أسيل العوضي, בתעתיק מדויק: אסיל אלעוצ'י; נולדה ביוני 1969) היא פרופסור אמריטה לפילוסופיה ופוליטיקאית כוויתית, חברה לשעבר בפרלמנט בכווית.
ביוגרפיה.
אל-עודי נולדה ביוני 1969. ב-1993 קיבלה תואר ראשון בפילוסופיה ומדע המדינה מאוניברסיטת כווית ותואר שני בפילוסופיה פוליטית מאוניברסיטת טקסס באוסטין שם גם עשתה את עבודת הדוקטורט שלה בנושא זה. עם חזרתה לכווית התמנתה לפרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת כווית.
קריירה פוליטית.
אל-עודי התמודדה בבחירות הכלליות בכווית ב-2008 כחלק מבלוק "הברית הלאומית הדמוקרטית". היא זכתה במספר הקולות הגבוה ביותר שקיבלה אישה כוויתית מאז שנשים הורשו לעמוד בפני האספה הלאומית בשנת 2005, אם כי לא זכתה במספיק קולות כדי לקבל מושב. בבחירות 2009 היא נבחרה כנציגה למחוז השלישי בכווית, ובמקביל הפכה לאחת הנשים הראשונות שנבחרו לאספה הלאומית.
אסיל אל-עווזי
אסיל אלעודי
מכינה קדם צבאית חמדת
מכינה קדם צבאית חמדת היא מכינה קדם צבאית תורנית לבנים ביישוב חמדת בצפון בקעת הירדן. המכינה, בראשות הרב ינון מדר, הוקמה בשנת 1997 ועוסקת בהכשרת תלמידיה לחיים ולשירות צבאי משמעותי.
למכינה קרוב ל-600 בוגרים אשר השתלבו במגוון רחב של תחומים במגזרים הציבוריים והפרטיים דרך שירותם הצבאי בכל יחידות צה"ל.
בית המדרש במכינה נקרא 'חמדת יהודה' על שמו של הרב יהודה ליאון אשכנזי (מניטו), שלאור תורתו מתחנכים התלמידים.
היסטוריה.
סיפורה של המכינה שזור בסיפורו של היישוב. בתחילה, נקרא היישוב 'נח"ל יבוק', על שם הנחל הנשפך בעברו המזרחי של הירדן, שנה לאחר מכן הוסב שמו ל'חמדת', על שם אחד מגיבוריו של הסופר ש"י עגנון. המקום הוחזק במשך השנים על ידי גרעיני נוער שונים של המחנות העולים, תנועת הצופים והשומר הצעיר. בשנת 1987 החלו הכנות לקליטת מתיישבים, אך בתוך זמן קצר, עקב התנאים הקשים, שב היישוב לתצורתו המקורית, היאחזות נח"ל.
בשנת 1997, הוקמה במקום המכינה בעזרת ארגון הציונות הדתית אמנה והיא תרמה רבות להתפתחותו של היישוב 'חמדת'.
תוכנית הלימודים.
תוכנית הלימודים במכינה תורנית וייחודית ופותחה על ידי ראש המכינה, הרב ינון מדר.
תכליתה של תוכנית הלימודים במכינה היא הענקת כלים, שמטרתם בניית אישיות ודרכי חיים יציבים שיסייעו לעמוד במסע המשמעותי שבפתחו עומדים התלמידים, הן בשירותם הצבאי והן בהמשך חייהם. המכינה מעמידה במרכז את השותפות בין התלמידים למקום - התלמידים לוקחים חלק פעיל ומשמעותי בשגרת החיים במכינה, החל מתורנויות המטבח, ארגון תוכנית הסיורים וסדרות החוץ, דרך תפקידי אחריות שונים הניתנים במהלך השנה.
אנשי הצוות.
אנשי הצוות, בראשותו של הרב ינון מדר, ראש המכינה, והרב נדב לוי, מנהל המכינה, הם בעלי תפיסות עולם תורניות מגוונות. הר"מים במכינה מגיעים ממגוון בתי מדרש בישראל.
בוגרי המכינה.
למעלה מ-800 תלמידים, בוגרי המכינה, נמצאים היום בלב החברה הישראלית, חלקם בתפקידי מפתח בשורות הצבא ובמגזר הציבורי חברתי, וחלקם בחייהם הפרטיים עם משפחתם וסביבתם הקרובה.
תוכנית הבוגרים במכינה מיועדת לבוגרי שירות צבאי המעוניינים לשוב ולהיות חלק מבית המדרש בחמדת לקראת המשך דרכם באזרחות.
קונדוטירי
אגם ברינץ
אגם ברינץ (בגרמנית: Brienzersee) הוא אגם השוכן באזור הרמה הברנית, בין הערים אינטרלאקן במערב וברינץ במזרח, בקנטון ברן שבשווייץ. האגם קרוי על שם העיר ברינץ השוכנת על חופו המזרחי. באזור האגם ממוקמות גם העיירות רינגגנברג, נידרד, אוברריד, בוניגן ואיזלטוולד. עם שטח של כמעט 30 קמ"ר, אגם ברינץ הוא האגם ה -11 בגודלו בשווייץ והשלישי בגודלו בקנטון ברן אחרי אגם תון ואגם ביל. הוא משתרע על פני 14 ק"מ בכיוון מזרח-מערב ורוחבו כמעט שלושה ק"מ. היקפו של אגם ברינץ הוא כמעט 35 ק"מ. אגם ברינץ מציע רק כמה מקומות רחצה פראיים בגלל המדרונות התלולים, אך נחשב לאגם הנקי ביותר בשווייץ. ישנן ארבעה מרחצאות חוף הפזורות סביב האגם: הבריכה החיצונית של נידריד, לידו בוניגן, לידו איזלטוולד ולידו ברינץ.
שמואל למברגר
הרב ד"ר שמואל למברגר (Shmuel Lemberger; 8 במאי 1886 – אוגוסט 1960, י"ט באב תש"כ) היה מאנשי אגודת ישראל וכיהן כחבר (ממלא מקום) במועצת המדינה הזמנית.
ביוגרפיה.
שמואל למברגר נולד ברוז'ניאבה שבהונגריה, בן מלכה (אמיליה בת שופרה) ביליצר (נפטרה ב-19 בפברואר 1938), נצר למשפחת רבנים (דור 9 לשל"ה). היה בעל אזרחות גרמנית.
למד בישיבת פרשבורג והיה תלמיד של נכדו של החתם סופר - ה"שבט סופר". בגיל 22 הוסמך לרבנות, לאחר 11 שנות ישיבה. התמנה לרב בקהילת סנט מורגן.
למד בברלין התמחות בשפות, היה בעל תואר במשפטים, ועשה שני דוקטורטים, האחד בברלין והאחר בווינה. אחד הדוקטורטים עסק ביחס ובהשפעה של מקורות חז"ליים על פירושו של אב הכנסייה הירונימוס לספר ישעיהו. שירת כרב צבאי ארבע שנים בצבא האוסטרו-הונגרי (של Szentgyörgyi כחלק מ-Hadffy השייכת ליחידת Mackensen) והשתתף במלחמת העולם הראשונה בחזית המזרח (היה ברוסיה) ואף קיבל אות הצטיינות על גבורה ואומץ לב (Koronás Arany Érdemkereszt a Vitézségi Érem szalagján). מתחתיו שירתו 32 רבנים צבאיים.
היה נשוי לנוחה (או ניחה) נטה (Nata - נטליה - Natalie) לבית שיף (28 בינואר 1893– 29 ביולי 1970), ילידת דויטשקרויץ שבאוסטריה, בת לאברהם שיף (Schif - שיפף) בן גוסטב שיף בן בנימין שיף בן יעקב שיף שהיה נשוי לבת של שלמה איזנשטאט בן בנימין איזנשטאט בן ר' מאיר איזנשטאט - בעל "פנים מאירות". נוחה הייתה בתה של רגינה רחל (ראכלה) (בת ר' שמשון הלוי ומרת יטל) לבית גולדשטיין, והיו לה עשרה אחים ואחיות. הם קבעו את ביתם בווינה ושם נולדו עשרת ילדיהם, שניים נפטרו בצעירותם (שלמה נפטר סמוך ללידתו ואהרן נפטר מאפנדציט בירושלים בגיל 8 ב-1939, כ"ט סיוון תרצ"ט, ונטמן בהר הזיתים).
המשפחה חיה בווינה והילדים חונכו בחינוך דתי המשלב השכלה כללית. ב-1938 נעצר הרב למברגר על ידי הגסטאפו ונכלא למשך שלושה חודשים במחנה. למחרת ליל הבדולח פרצו חיילי SS לבית המשפחה בווינה, הרב שמואל הוזהר ככל הנראה מבעוד מועד ועזב את הבית. לפני שהחיילים נכנסו לבית הם שאלו את האם האם היא יהודייה, והורו לה לשלוח את הילדים לחדר אחר. 3 נאצים הלכו לסלון ושברו כלי חרסינה וקריסטל לרוב, כמו גם את דלת המזנון, לאחר שהאם התמהמה לפתוח דלת זו. הילדים שישבו בחדר הסמוך, חרדו לגורלה של אמם ופחדו פחד מוות מהרעש וההמולה ששמעו. לאחר שהרב למברגר השיג אישור עלייה לישראל (כנראה בעד ממון רב), עזבה המשפחה את וינה באנייה של "אדריאטיקה" שעזבה את וינה ב-13 בפברואר 1939, והגיעה לחיפה ב-23 בפברואר 1939 והתיישבה בתל אביב ברחוב מאפו 10. בתקופת המנדט היה הרב למברגר חבר בוועד ההצלה הישובי. הוא עמד בראש חוג חתם סופר ונמנה עם פעילי אגודת ישראל בארץ, השתתף בארגון הוועידות הארציות, ואף ייצג את אגודת ישראל, כממלא מקום, במועצת המדינה הזמנית.
בשנת 1952 מונה לשופט עירוני של העיר תל אביב-יפו, לצד 30 איש אחרים.
בתוך שלל עיסוקיו, ראה שמואל למברגר חשיבות רבה בהדפסה מחדש של ספרי קודש שהיו נדירים באותה התקופה, בין השאר, הדפיס מחדש את התלמוד הירושלמי, חומש 'תורה תמימה', סידור 'סדר עבודת ישראל' (שהודפס במקור בדפוס רדלהיים , גרמניה), חידושי הריטב"א ועוד.
בנו של למברגר , נפל ביום כ"ו בניסן תש"ח (5 במאי 1948) בקרב על גוש עציון במלחמת העצמאות. בשל קשיי תקשורת, הבשורה על נפילתו של אברהם הגיע רק שבוע מאוחר לתל אביב, מקום מגורי המשפחה, וכך אירע שהמשפחה ישבה עליו שבעה ביום העצמאות הראשון של מדינת ישראל (ה' באייר תש"ח). בן אחר, יהודה, היה חבר באצ"ל ונתפס בשנת 1945 על ידי הבריטים סמוך למבצר "שוני". יהודה נשפט, נידון למאסר וישב בכלא עכו כשנתיים, הועבר למאסר בירושלים, ולבסוף שוחרר לקראת קום המדינה.
שמואל למברגר נפטר בי"ט באב תש"כ (1960).
קתרין סורלנד
קתרין סורלנד (בנורווגית: Kathrine Sørland; נולדה ב-25 במרץ 1980) היא דוגמנית ומגישת טלוויזיה נורווגית.
ביוגרפיה.
סורלנד נולדה בסטוונגר, נורווגיה.
בשנת 2001 נבחרה למיס נורווגיה. בשנת 2002 השתתפה בתחרות מיס עולם שנערכה בלונדון והייתה אחת הפייבורטיות של הקהל לזכייה, נבחרה לסגנית השלישית.
בתחרות מיס תבל 2004 היא נבחרה לייצג את מדינתה בפעם השנייה ועלתה לשלב 15 המועמדות הסופיות.
היא הנחתה מספר תוכניות טלוויזיה בטלוויזיה הנורווגית ובין היתר בשנת 2006 הנחתה את העונה הראשונה של התוכנית "הטופ מודל הבאה של נורווגיה", "כוכבים שרים"- תוכנית מציאות למפורסמים בנורווגיה המתחרים בשירה ואקסטרים מייקאובר.
כשחקנית היא הופיעה בשלושה סרטים וביניהם בסרט "יוהאן: הילד המשוטט" לצד קריס קריסטופרסון ובמיני סדרה לטלוויזיה.
מלון לונגשי הבין-לאומי