בשנת 1989 הופצה הכופרה הראשונה הידועה בשם AIDS (וגם בשם PC Cyborg) אשר נכתבה על ידי ג'וזף פופ, בהרצת התוכנה הוצגה הודעה כי הרישיון של תכנה מסוימת פג, בוצעה הצפנה לשמות הקבצים בכונן הקשיח, והוצגה דרישה לתשלום של 189 דולר ל"תאגיד PC Cyborg" במטרה לפתוח את נעילת המערכת. פופ טען לאי שפיות במשפטו והבטיח לתרום את הרווחים מהתוכנה למחקר בנושא איידס. הרעיון להשתמש במפתח ציבורי להתקפות שכאלה הוצג על ידי אדם ל. יאנג ומוטי יונג האמריקאי הישראלי בשנת 1996. השניים גרסו כי תוכנת AIDS הייתה לא יעילה בשל השימוש בצופן סימטרי, והציגו וירוס הצפנה למקינטוש SE/30 באמצעות שימוש ב-RSA ו-Tiny Encryption Algorithm לשם הצפנת המידע במחשב הקורבן. ההתקפה תוארה על ידם ב-IEEE S&amp;P באותה שנה, כמתקפה בה התוקף סוחט כסף אלקטרוני מהקורבן, "וירוס ההצפנה המיוחד יכול להיות מעוצב כך שהוא יחפש אחר נתוני כסף אלקטרוני ויצפין אותם. בדרך זו כותב הווירוס יכול להחזיק בכל הכסף ככופר עד שיתנו לו חצי ממנו" (עמוד 135).
המודעות לסחיטה באמצעות כופרה עלתה בשנת 2005. עד אמצע 2006, סוסים טרויאניים כגון Gpcode, TROJ.RANSOM.A, Archiveus, Krotten, Cryzip, ו-MayArchive עשו שימוש בהצפנות RSA מתוחכמות יותר, עם מפתח הצפנה שרק הולך וגדל. Gpcode.AG, שהתגלה ביוני 2006, הוצפן בעזרת מפתח ציבורי של 660 ביט בהצפנת RSA. ביוני 2008 התגלתה גרסה מתקדמת יותר בשם Gpcode.AK. היא עשתה שימוש במפתח RSA של 1204 ביט; האמינו כי המפתח היה גדול כל כך עד שיהיה ניתן לפצח אותו רק באמצעות מאמצי חישוב מבוזר.
כופרות מוצפנות חזרו למודעות הציבור בסוף שנת 2013 עם הפצת הקריפטולוקר שעשה שימוש בביטקוין לאסוף את כסף הכופר. בדצמבר 2013 העריכו ב-ZDNet כי מפעילי הקריפטולוקר גרפו לכיסם כ-27 מיליון דולר מקורבנותיהם בין 15 באוקטובר ל-18 בדצמבר. השיטה של קריפטולוקר הועתקה בחודשים שלאחר מכן, והוצגו גרסאות שונות.
מבחינה קריפטוגרפית, רוב תוכנות הכופרה היום עושות שימוש במודל הצפנה היברידי. כלומר, הן משתמשות באלגוריתמי צופן סימטרי ואסימטרי במקביל. לדוגמה, מודל הצפנה היברידי למטרת כופרה עשוי לעבוד בצורה הבאה: לקוח על המחשב הנגוע יצפין את הקבצים הרלוונטיים (שלצורך העניין יסומנו formula_1) באמצעות פונקציה סימטרית במפתח formula_2, כך שיתקבל המידע המוצפן:
formula_3
לאחר מכן יצור באמצעות אלגוריתם הצפנה אסימטרי מפתח ציבורי ופרטי מקומיים שיקראו formula_4 ו- formula_5 בהתאמה. את המפתח המקורי formula_2 יצפין באמצעות המפתח הציבורי formula_4, כלומר:formula_8
את המפתח הפרטי יצפין במפתח הציבורי שנוצר מראש עבור כל הקליינטים שיסומן formula_9, או בנוסחה מתמטית:
formula_10
את המפתח הפרטי formula_11 ישמור התוקף על השרת. כאשר ישלם הקורבן את הכופר הלקוח ישלח את המפתח הפרטי המוצפן formula_12 לשרת שיפענח מתוכו את formula_5 כך:
formula_14
וישלח אותו חזרה ללקוח שיפענח באמצעותו את formula_15 בפונקציה:
formula_16
ובכך יקבל את המפתח לפונקציה הסימטרית. לבסוף הלקוח יפענח את המידע המוצפן formula_17 ויוכל שוב לגשת לקבצים שנלקחו בערובה. כלומר:
formula_18
כופרה לא מצפינה.
באוגוסט 2010 עצרו הרשויות ברוסיה מספר בני אדם הקשורים לכופרת WinLock. בשונה מ-Gpcode, ב-WinLock לא נעשה שימוש בהצפנה. במקום זה נעשה שימוש בהגבלת הגישה למערכת על ידי הצגת תמונות פורנוגרפיות והמשתמשים התבקשו לשלוח SMS למספר בתעריף גבוה (כ-10 דולר להודעה) על מנת לקבל קוד לביטול נעילת המערכת. העוקץ פגע במספר גבוה של משתמשים ברוסיה ובמדינות השכנות - על פי דיווחים הקבוצה הרוויחה כך מעל 16 מיליון דולר.
בשנת 2011 הופצה כופרה אשר הציגה חיקוי של מסך האקטיבציה של Windows, והודיעה למשתמשים כי נדרשת אקטיבציה מחדש בשל הונאה. הוצעה אפשרות לאקטיבציה באמצעות האינטרנט (בדומה לתהליך האמיתי), אך היא לא פעלה ועל כן הוצע למשתמשים להתקשר למספר בינלאומי על מנת לקבל את קוד האקטיבציה. בעוד התכנה הציגה את המספר כשיחת חינם, השיחה נותבה למדינות בעלות תעריף שיחה גבוה ושם השאירו את המתקשרים על המתנה, מה שגרר עלות שיחה בין-לאומית גבוהה.
בפברואר 2013 הופצה כופרה באמצעות אתרי שירותי אירוח למיזמי תוכנה חופשית: סורספורג' ו-GitHub. ביולי 2013 הופצה כופרה אשר כוונה למערכות OS X, התכנה הציגה עמוד אינטרנט שהאשים את המשתמש בהורדת חומר פורנוגרפי. בשונה מהתכנות ל-Windows, התוכנה לא חסמה את כל המחשב, אלא רק ניצלה את התנהגות הדפדפן.
ביולי 2013, אדם בן 21 מווירג'יניה הסגיר עצמו למשטרה בעקבות כופרה שהתחזתה להודעה מטעם ה-FBI והאשימה אותו בצריכת פורנוגרפיית ילדים. חקירה גילתה כי הוא החזיק על מחשבו האישי תמונות של קטינות איתן יצר קשרים מיניים ברשת, והוא הואשם בהתעללות מינית בילדים. בינואר 2016 התגלתה כופרה המאיימת על המשתמש כי תופץ היסטוריית הגלישה שלו.
התגוננות.
בדומה לנוזקות אחרות, ייתכן שתוכנת אבטחה לא תזהה את תוכנת הכופר אלא רק אחרי שההצפנה תושלם, בפרט אם מדובר במתקפת אפס ימים. אם מתעורר חשד להתקפה, או שהיא מתגלה בשלביה המוקדמים, יש עדיין זמן עד שההצפנה תושלם; הסרה מיידית של הכופרה (תהליך פשוט למדי) לפני שהתהליך הושלם תמנע נזק נוסף למידע, אך מבלי אפשרות להציל את המידע שכבר נפגע. מומחי אבטחה מציעים אמצעי זהירות להתמודדות עם כופרה. שימוש בתוכנות אבטחה והגדרות אבטחה לחסימת התקנתן של תוכנות כופר ידועות יעזרו למנוע הדבקה, אך לא יגנו מפני כל ההתקפות. יש לשמור את הגיבויים במיקום שאינו נגיש למחשב הנגוע – תוכנת הכופר יכולה להצפין למשל דיסק און קי אם הוא מחובר למחשב. גיבוי בנפרד מהמחשב הנגוע יאפשר לאחזר את המידע שאבד בהצפנה.
בישראל.
מערך הסייבר הלאומי פרסם הנחיות בסיסיות להתמודדות עם מתקפות כופרה, והוא מתחקר אירועי כופרה. גם חברות פרטיות עוסקות בהגנת סייבר ובסיוע לקורבנות של מתקפות כופרה. לפי סקר שערכה התאחדות התעשיינים, בשנת 2020 חברות ישראליות שילמו כופר של יותר ממיליארד דולר.
מתקפות כופרה בולטות:
דגל ריינלנד-פאלץ
פבל פרדו
פאבל פרדו
סמל ריינלנד-פאלץ
גלריית סמלי גרמניה
לא אני
שש התחבולות
שש התחבולות (בסינית מסורתית: 六韜; בסינית מפושטת: 六韬; בפין-יין: Liù Tāo, לְיוֹ טָאו) הוא ספר, אחד משבע הקלאסיקות הצבאיות של סין, והיחיד שנכתבה מנקודת מבטו של המהפכן.
הספר מיוחס במסורת לג'יאנג דזה יה המכונה "הדוכס האדיר", יועץ ומצביא של מלכי שושלת ג'ואו הראשונים, אולם על פי המחקר הטקסט נכתב בתקופת המדינות הלוחמות, כ-800 שנים מאוחר יותר. הספר מחולק ל-6 מגילות, אחת לכל תחבולה, ומכיל כעשרים אלף סימנים.
חשיבות.
"שש התחבולות" משמש מומחים צבאיים החל מתקופת שושלת סונג, אז נכלל בשבע הקלאסיקות הצבאיות. הוא עד היום מוערך מאוד בקרב מומחי צבא בסין וביפן. הוא מתאפיין בעיסוק בפן המדיני והארגוני, ולא רק בפן הצבאי, בניגוד לקלאסיקות צבאיות אחרות, ובשל כך נחשב גם כבעל ערך בהקשר ניהולי ועסקי.
ב"תחבולת התרבות" מדגימה היצירה אידאולוגיות מן הדאואיזם, הקונפוציאניזם והלגאליזם, לעיתים על סף סתירה עצמית. לפיכך הפרקים בתחבולה זו (ואולי גם ב"תחבולת המלחמה") נראים כאוסף מסמכים שנלקטו על בסיס ניסיון פרקטי. התחבולות האחרות מציגות קו אחיד יותר המתמקד בפן הצבאי-מעשי של הדברים.
פרקי היצירה.
ליצירה שישה פרקים:
תרגומים.
הספר תורגם לאנגלית, צרפתית, יפנית, קוריאנית ווייטנאמית. התרגום הוותיק ביותר הוא התרגום הצרפתי שנעשה במאה ה-18.
הספר תורגם לעברית במלואו בידי עופר ולדמן בשנת 2016. עד כה פורסם מהתרגום רק הפרק הראשון "תחבולת התרבות" שזמין באינטרנט.
היסטוריה וגרסאות.
עוד מתקופת שושלת סונג נחשדה היצירה כזיוף מאוחר, או לפחות כבעלת ייחוס שגוי לדוכס האדיר. ממצאים מחפירות ב-1972 ו-1973 העלו כי פרקים מן היצירה הממוקדים במדיניות התקיימו כלשונם עוד בתקופת שושלת האן, אולם נראה שאז עוד היוו חלק מיצירה אחרת בשם "הדוכס האדיר" - יצירה בעלת אופי שלטוני-דאואיסטי, והחלקים העוסקים בצבא (ארבע התחבולות האחרונות) קובצו לאלו רק בשלב מאוחר יותר, וכך יצרו את "שש התחבולות" המוכרת כיום.
הגרסאות הקיימות כיום הן שלוש גרסאות קדומות וחלקיות של "הדוכס האדיר" שנחשפו בחפירות, הגרסה המרכזית מתוך "שבע הקלאסיקות הצבאיות" של שושלת סונג וגרסה אחת קדומה יותר מימי שושלת טאנג, אשר אינה מסודרת, אינה כוללת תוכן עניינים, וחסרה את "תחבולת הפנתר".
הפקולטה לניהול, אוניברסיטת חיפה
הפקולטה לניהול באוניברסיטת חיפה מציעה תוכניות לימודים לתואר שני ולתואר דוקטור בתחומי הניהול.
בפקולטה פועלים שלושה חוגים:
בנוסף פועלים במסגרתה מרכזי מחקר אחדים:
הפקולטה נוסדה ב-1996. דיקן הפקולטה הראשון היה פרופ' אליעזר שליפר, ואחריו כיהנו בתפקיד זה פרופ' נחום ביגר, פרופ' אילן משולם, פרופ' שיזף רפאלי ופרופ' יוסי יגיל. הדיקן הנוכחי הוא פרופ' יצחק סמואל.
חוגים.
החוג למינהל עסקים.
בית הספר לניהול הוקם באוניברסיטה בשנת 1996, ובשנת 2011 הפך לחוג למינהל עסקים במסגרת הפקולטה לניהול.
בחוג מתקיימים לימודים לתואר דוקטור ושש תוכניות לימוד לתואר שני:
ראש החוג הוא פרופ' אביב שהם.
החוג לניהול משאבי טבע וסביבה.
החוג לניהול משאבי טבע וסביבה הוקם בשנת תשס"ט (1998), ומהווה מסגרת ייחודית ללימודי פיתוח בר קיימא, ניהול מערכות סביבתיות ומדיניות סביבתית.
החוג מקיים לימודים לתואר דוקטור וארבע תוכניות לתואר שני:
בראש החוג עומדת פרופ' אופירה אילון.
החוג לניהול מידע וידע.