בגלל ההכרח לשגר את הטיל במועד, בוצעו הליכי הכנה לשיגור במקביל, בניגוד לנהלים, על מנת לחסוך בזמן. המרשל נדלין נטש את עמדת התצפית שלו, בה נכחו גם גנרלים ופקידים בכירים בממסד החלל והטילים של ברית המועצות, והגיע אל כן השיגור עצמו כדי לזרז את ההכנות לשיגור. קופסת מיתוג חשמלית שתפקידה לתזמן פקודות למערכות הטיל השונות הושארה בטעות במצב שנועד לאחר השיגור. משהבחין בכך אחד הטכנאים, הוא החזיר את מתג ההפעלה למצב של קדם-שיגור. אולם הפעלת המערכת קודם לכן הפעילה את מערכת הסוללות של הטיל עצמו, ובעת החזרת המתג למצב המתנה, ניתנה פקודה לשלב השני של הטיל להזרים את תערובת הדלק והמחמצן לתא השרפה של מנועו הרקטי.
מנועי השלב השני של הטיל הוצתו, ומיד גרמו לפיצוץ מכלי הדלק והמחמצן של השלב הראשון של הטיל. שרפה אדירה פרצה, והחום האדיר שעלה ממנה, בצירוף הרעילות ותכונות האיכול של הדלק והמחמצן, הרגו רבים מהאנשים שעמלו על ההכנות לשיגור, כולל המרשל נדלין. מספר ההרוגים המדויק אינו ידוע, אולם הוא מוערך בכ-200. במשך שנים הוסתר אסון זה מהמערב ומאזרחי ברית המועצות גם יחד. את מותו של נדלין היה קשה להסתיר, ולכן נטען שנהרג בהתרסקות מטוס.
לקריאה נוספת.
חומר רב על אירועי הניסוי שכשל הופיע בספרות המקצועית, בפרט לאחר התמוטטות ברית המועצות. ראויים לציון המקורות הבאים:
שיר הפריחה
שיר הפריכה
הייבסקציה
תלות אלגברית
20th Century Masters - The Millennium Collection
20th Century Masters - The Millennium Collection (בתרגום חופשי: המאסטרים של המאה העשרים - אוסף המילניום) היא סדרת אלבומי אוסף המופצת על ידי Universal Music Group, חברת ענק בתחום ההקלטות. האלבומים הם אוספים של זמרים וזמרות מפורסמים, להקות ידועות, ז'אנרים שונים במוזיקה וחברות תקליטים.
רוב האלבומים כוללים 10 עד 15 רצועות שמע. לחלק מנושאי האוסף מוציאים לאור יותר מאוסף אחד, כאשר האמן הוא אמן פעיל ופורה במיוחד, למשל ג'יימס בראון או קיס.
נוח בשבע שגיאות
משה רסיוק
משה רסיוק (נולד ב-1954) הוא מלחין ישראלי, מורה למוזיקה ולניצוח.
ביוגרפיה.
רסיוק נולד בחיפה והחל את לימודי המוזיקה אצל המלחין צבי הרי נדל. הוא בוגר האקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב והמחלקה למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב. באקדמיה למד קומפוזיציה אצל פרופסור אבל ארליך ובשנת 1980, לאחר קבלת התואר, המשיך בלימודיו אצל פרופסור יוסף טל בירושלים.
בשנת 1982 זכתה יצירתו "קדים" בפרס ראשון בתחרות למלחינים צעירים, ביוזמת הסינפונייטה הישראלית באר שבע בניצוח מנדי רודן. מאז נוגנה היצירה על ידי התזמורות המובילות בארץ ובכללן התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוח זובין מהטה, לרבות בסיור קונצרטים באוסטרליה. במלאת יובל למדינת ישראל ב-1998, נוגנה "קדים" בקונצרט חגיגי בפינלנד בניצוח אוסמו וונסקה, ובהמשך הוקלטה לשירות השידור של מערב גרמניה.
יצירתו של רסיוק "עבודה זרה" זכתה ב-1991 בפרס אקו"ם, ונוגנה מאז בידי התזמורת הסימפונית חיפה, תזמורת "המאה" באוסקה, יפן, התזמורת הפילהרמונית הישראלית והתזמורת הפילהרמונית של נובוסיבירסק, רוסיה.
בין יצירותיו הקוליות של משה רסיוק "רחוב השוק", למקהלה, שבוצעה בידי "זמרי קאמרן" בניצוח אבנר איתי ולאחר מכן בידי זמרי ה־BBC בלונדון, "כיכר סדום" למקהלה ולכלי נקישה, זוכת פרס אנגל ליצירה ישראלית מקורית (1991), "חזון העצמות היבשות", בהזמנת הזמריה השש-עשרה, "נביא בשער" לטנור סולו, מקהלה ותזמורת, "צפרירים", למקהלת ילדים, ואחרות.
רסיוק מרצה במדרשה למוזיקה שבמכללת לוינסקי ומנצח על מקהלת כפר שמריהו.
באוגוסט 2012 קיבל דוקטורט מטעם אוניברסיטת תל אביב, נושא העבודה הוא "יחזקאל בראון והשפעת הזמרה הגרגוריאנית על יצירתו".
רסיוק שר במשך שנים במקהלת זמרי קאמרן של אבנר איתי.
רסיוק מלמד גם מוזיקה וניצוח.
בתו היא השחקנית, הזמרת ונגנית החלילית רות רסיוק.
ולדימיר צ'לומי
רחוב בן יהודה
כמעט בכל עיר בישראל קיים רחוב על שמו של אליעזר בן-יהודה, מחיה השפה העברית. חלקם הם צירי תנועה מרכזיים או רחובות בעלי ערך היסטורי.
המשפט המשווה
שהיות ופהיות
בוכרה פיל משמש
בוקרה פיל משמש
בוקרה פיל מישמיש
בֻּכְּרָה פִי (א)לְמִשְׁמִשׁ (בערבית بُكرة في المشمش) הוא ביטוי עממי הנפוץ בכמה ניבים של ערבית (ערבית מצרית, ערבית פלסטינית ועוד). הביטוי נקלט בסלנג העברי במשמעותו ובהגייתו המקוריות. בעברית התקבל הכתיב: בוקרה פיל מישמיש שמשמר פחות-או-יותר את ההגייה המקורית, אך לא את התחביר והמורפולוגיה המקוריים.
תרגומו המילולי לעברית הוא "מחר ב(עונת) המשמש" והוא מתייחס לדחייה למועד שלא יחול לעולם. ככל הנראה קשור הביטוי להבשלה המהירה של פרי המשמש ולחיי המדף הקצרים שלו, המקצרים את משך הזמן בו הוא נמכר בשווקים. יש המקצרים את הביטוי ל"בוקרה" בלבד.
מילון עולמי לעברית מדוברת מגדיר ביטוי זה כך: . המילון החדש לערבית מדוברת של יוחנן אליחי מגדירו כ-.
דוגמה לשימוש בביטוי היא: .
השפעה תרבותית.
כאשר האחים פרנקל, חלוצי האנימציה במצרים ובעולם הערבי, פנו לאיש עסקים מקומי בבקשה להשקיע בסרט, נענו "בוקרה פיל מישמיש". בעקבות זאת קראו לגיבור סרטם "מיש מיש אפנדי".
בתוכנית "סיפורי מישמיש" ששודרה בזכיינית קשת נהג מישמיש הארנב לקסום דברים כאשר היה משפשף את אפו בגזר הקסמים שלו וקורא "בוקרה פיל מישמיש".
חמאסלנד
חמסלנד
חקרא
וירג'ין גלקטיק
וירג'ין גלקטיק (באנגלית: Virgin Galactic) היא חברה שיסד סר ריצ'רד ברנסון, ותכליתה הטסת תיירים לחלל בטיסות תת-מסלוליות, ובעתיד אף למסלול סביב כדור הארץ.
הרקע להקמת החברה.
ריצ'רד ברנסון היה מהתומכים והמממנים של קבוצת ברט רוטאן בתחרות פרס ה-X, התחרות שבמסגרתה הובטחו עשרה מיליון דולר לצוות שיצליח לבנות במימון פרטי מטוס חלל תת-מסלולית בעלת יכולת הטסה של שלושה בני אדם לחלל, ולבצע איתה שתי טיסות לגבול החלל בתוך שבועיים, תוך החלפה של עד 10% ממשקל מטוס החלל לא כולל דלק ומחמצן. זכיית מטוס החלל ספייס שיפ 1 (Spaceship One) בפרס לאחר שעמדה במשימה בשנת 2004, היווה את ירית הפתיחה להקמת חברת וירג'ין גלקטיק שהתכוונה לבנות מטוס חלל דומה לספייס שיפ 1 ולשגר באמצעותה תיירים לטיסה קצרה אל גבול החלל וחזור.
בסיסה של החברה ממוקם בניו מקסיקו 72 קילומטר צפונית ללאס קרוסס ו-48 קילומטר מזרחית לעיר טרות' אור קונסקוונסז, שם מוקם בסיס פעילות לטיסות חלל מסחריות המכונה Spaceport America.
מטוס החלל Spaceship Two וסטטוס הפרויקט.
דגם מטוס החלל שנבנה על ידי חברת וירג'ין גלקטיק ושאמור להוות את הכלי העיקרי של חברת וירג'ין גלקטיק נקרא Spaceship Two. מטוס החלל דמה חיצונית למטוס חלל שזכתה בפרס ה-X, ה-Spaceship One, אך הייתה גדולה ממנה ושונה במובנים רבים. מטוס החלל יועד להטיס שישה נוסעים, בעזרת שני אנשי צוות. ברנסון עמד על כך שלתיירי החלל תינתן האפשרות להתנתק מכיסאותיהם ולרחף בתא מטוס החלל, דבר שהכתיב שינויי תכנון מרובים במבנה מטוס החלל. מטוס החלל נישא מתחת לגחון מטוס בואינג 747 ששופץ ויועד למשימה זו (האביר הלבן שמו). הוא היה אמור לשאת אותה לגובה של כ-12 קילומטר ומשם מטוס החלל נפרד ממנו. לאחרונה החברה פיתחה מטוס נושא חדש בשם וויט נייט 2 שבנוי כדי לשאת את מטוס החלל Spaceship Two ממנו הוא נפרד בגובה של 45 אלף רגל, ומפעיל את מנועיו הרקטיים, ונוסק לגובה החלל.
ב-7 בדצמבר 2009 הוצגו לראשונה בקליפורניה מטוס החלל Spaceship Two (שמו של מטוס החלל הספציפי הזו היה VSS Enterprise) וכלי השיגור שלו, "האביר הלבן 2". מטוס החלל היה אמור להתחיל לשאת תיירים לחלל כבר בשנת 2009 אך בפועל מטוס החלל שונה ושופץ במשך עוד שלוש שנים בטרם נכנס לניסויי טיסה. גם אחר כך החברה התקשתה לעמוד בהבטחותיה ודחתה את מועד הטיסה המסחרית הראשונה שוב ושוב.
בין 2011 ל-2014 ביצע מטוס החלל VSS Enterprise בסביבות 15 ניסויי דאייה ללא הפעלת המנוע לאחר ששוחר מהמטוס הנושא בגובה רב, וכן ארבעה ניסויי טיסה בהם הופעל המנוע הרקטי שלה, אך בשלוש הטיסות הראשונות הופעל המנוע לכעשרים שניות בלבד. מהירות מטוס החלל הגיעה לכ-1.4 מאך וגובה הטיסה לא עלה על 22 קילומטר.
ב-31 באוקטובר 2014 בוצעה טיסת ניסוי רביעית במספר, במהלכה התרסק מטוס החלל. אחד הטייסים נהרג והאחר נפצע. בחקירת האירוע התברר שהגורם לה הוא טעות אנוש של אחד הטייסים, שהפעיל את מערכת שינוי תצורת הכנפיים (המכונה "נוצה") מוקדם מדי, במטוס החלל הבא שנבנה תוקן הליקוי הזה כך שלא מתאפשר לטייסים להפעיל את המערכת טרם זמנה.
כשנה לאחר מכן הושלמה בנייתו של מטוס החלל שני (VSS Unity שמו) שביצע כמה ניסויי דאייה וכן ארבעה ניסויי טיסה (במרץ, מאי, יולי ודצמבר 2018) בהם הופעל המנוע הרקטי של מטוס החלל למספר עשרות שניות, כולם הסתיימו בהצלחה, באחרון שבהם הגיע כלי הטיס למהירות 2.9 מאך ולגובה 82.7 ק"מ. בכך הצליחה החברה לראשונה לשגר כלי טיס ובו שני אנשים אל גובה החלל (לפחות לפי חלק מההגדרות). זוהי נקודת ציון בולטת במיוחד לאור העובדה שהיא התעכבה במשך כמעט עשור.
בפברואר 2019 טסה שוב VSS Unity ועל סיפונה שלושה אנשים, זוג טייסים ועובדת החברה, הפעם הגיע כלי הטיס לגובה 89.9 ק"מ וקבע בכך שיא גובה חדש.