&lt;BR&gt; ואולם, מניתוח של מסמכים שנתגלו בגניזה הקהירית ומראָיות אחרות עולה, שכללי הלוח התגבשו במשך השנים מאז תקנתו של הלל ובמשך הדורות, והגיעו לחתימה סופית רק כחמש מאות שנה אחריו. בתוך תקופה זו, ומעט אחריה, היו הכללים שמורים בסוד, ולכן קשה לעקוב אחרי התפתחות הפרטים, וחוקרים שונים העלו כמה השערות בנושא זה.
בספרות הנוצרית המוקדמת.
אפיפניוס מסלמיס, מאבות הכנסייה, מזכיר את הלל השני בספרו "פנאריון" (ספר הרפואות), העוסק בתנועות כפירה בדורות הראשונים של הנצרות. אפיפניוס מספר דברים ששמע מפיו של יוסף הקומס שהיה ממקורבי הלל הנשיא ושישמש אצלו כאפוסטול (שליח). על פי תיאורו של אפיפניוס, כאשר הלל הנשיא היה על ערש דווי הוא פנה לבישוף טבריה וביקש ממנו שיטביל אותו בסתר לנצרות. לאחר מותו של הלל, מצא יוסף הקומס בגנזך של הלל את חלק מספרי הבשורה הנוצרית מתורגמים לעברית.
יער אוקסליס
יער אוקסליס (באנגלית: Oxleas Wood) הוא שריד של יער עתיק הנמצא באזור רובע גריניץ' שבלונדון, אנגליה.
היסטוריה.
גילו של היער למעלה מ-8,000 שנים, ובעבר היה חלק מיער גדול שנמצא בצידה הדרומי של גבעת שוטרז (גבעת היורים).
היער הוא שטח מוגן ושמורת טבע, אולם ישנן מספר תוכניות המעוררות התנגדויות רבות של ארגונים שומרי טבע, לבנות דרכו מספר דרכים מהירות שיובילו לגשרים חדשים שייבנו על נהר התמזה.
בנות בראון
בנות בראון הוא רומן מאת העיתונאית והסופרת עירית לינור שיצא לאור בשנת 2002. הספר מספר אודות ההתרחשויות במושב הדמיוני כפר אילן מאמצע שנות השמונים עד ראשית שנות התשעים, וסובב סביב משפחת בראון, משפחה ממקימי המושב, שנמצא על סף פשיטת רגל, ונתונה בקרע בין חבריה הוותיקים במושב. "בנות בראון" הפך בהמשך לסדרת טלוויזיה בשמונה פרקים (כמספר הפרקים בספר) במסגרת "שידורי קשת" בערוץ 2.
עלילה.
עלילת הספר מתפרסת על פני שמונה שנים: 1985–1992. המושב הפיקטיבי "כפר אילן" ליד חיפה נמצא על סף פשיטת רגל. למושב עובר לגור אלי מנשה, עורך דין אמיד, שמנסה להוציא את כפר אילן מן הבוץ ונבחר לראשות המועצה האזורית.
אלי מחזר אחרי דפי, הבת הצעירה של משפחת בראון, משפחה ממקימי המושב, ומקסים את אבי המשפחה, חזי, וכן את שאר המושב, בעזרת תוכנית הבנייה "כפר אילן הייטס", תוכנית בניית שכונות מגורים חדשות בכפר אילן. התוכנית מתוכננת לבנות על שדות החקלאות של רבים מחברי המושב, שיתעשרו כתוצאה מכך. אלי מנסה לשכנע את משפחת בראון למכור את השדות לטובת תוכנית הבנייה. המשפחה, שנתונה בלחצים רבים על מנת שימכרו את השדות, נתונה בקרע עם חבריהם הוותיקים למושב. המספרת, דפי, היא בת הזקונים המתוקה והצינית שמלווה את המושב הארץ-ישראלי בעל השדות הירוקים והחלום הישראלי שהיה ואיננו.
הסדרה.
זכיינית ערוץ 2, "קשת", הפיקה סדרת דרמה על פי ספרה של לינור, שהייתה מעורבת בהפקת הסדרה וביימה מספר פרקים. את הסדרה ליווה ביצוע מחודש של כוכבת הסדרה, ירדן בר-כוכבא, לשיר "אומרים ישנה ארץ" של שאול טשרניחובסקי ונעמי שמר, הסדרה זכתה בפרס הדרמה הטובה ביתר בפסטיבל ירושלים והייתה מועמדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריה הסדרה הדרמטית הטובה ביותר.
קישורים חיצוניים.
ביקורות
תמוז (להקה)
תמוז הייתה להקה ישראלית משפיעה שפעלה באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20. חבריה היו שלום חנוך (שירה וגיטרה), אריאל זילבר (שירה וקלידים), מאיר ישראל (תופים), יהודה עדר (גיטרות) ואיתן גדרון (בס). תמוז נחשבת לאחת הלהקות הישראליות החשובות ביותר, ואלבומה היחיד, "סוף עונת התפוזים", נחשב לאבן דרך בתולדות הרוק הישראלי.
הרקע להקמת הלהקה.
תמוז החלה את דרכה בשנת 1974, כאשר תכנן מתי כספי להקים הרכב ישראלי ברוח "קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג". הוא קישר בין דני ליטני, שלום חנוך ואריאל זילבר, אך לא נוצר קשר טוב מספיק ביניהם, והלהקה התפרקה בטרם הספיקו חבריה להקליט.
בין שלום חנוך לאריאל זילבר, לעומת זאת, נוצר קשר הדוק, שניהם חזרו לישראל זמן קצר קודם לכן לאחר ניסיונות כושלים להצליח בחו"ל - שלום חנוך באנגליה ואריאל זילבר בצרפת, והם החליטו להמשיך לעבוד יחד. הם צירפו אליהם את המתופף מאיר ישראל, שניגן קודם במספר להקות קצב, בין השאר ב"עוזי והסגנונות" ועוד שני צעירים שהשתחררו מלהקת הנח"ל, הגיטריסט יהודה עדר והבסיסט איתן גדרון. את שם הלהקה, תמוז, נתן להם אריק איינשטיין שגם לקח אותם כלהקת החימום שלו בסיבוב ההופעות "סע לאט".
סוף עונת התפוזים.
הקלטת "סוף עונת התפוזים" החלה בשנת 1975 באולפני טריטון. מנהל הלהקה היה מנהל האולפנים מיכאל תפוח, הטכנאי היה טומי פרידמן, והמפיק המוזיקלי הצעיר - לואי להב בן ה-25, שהגיע מארצות הברית אחרי שעבד שם עם ברוס ספרינגסטין. מרבית משירי האלבום נכתבו על ידי שלום חנוך ומאיר אריאל, וכולם הולחנו על ידי חנוך ואריאל זילבר, שגם חילקו ביניהם את תפקידי השירה. האלבום השפיע רבות על הרוק הישראלי וכל שיריו הפכו לקלאסיקות.
בעקבות הצלחת האלבום יצאה הלהקה לסיבוב הופעות. כמו בהקלטת האלבום, גם בהופעות השקיעו טומי פרידמן ולואי להב, בעיקר בסאונד ובתאורה, כאשר ייבאו ציוד מחו"ל. בבימוי המופע סייע אורי זוהר. בנוסף לשירי האלבום, ביצעו חנוך וזילבר חלק משיריהם, כ"מאיה", "תפסתי ראש על הבאר", "בטי בם" ו"אגדה יפנית". בהפסקות ליוותה הלהקה את רמי פורטיס, שהיה אז חשמלאי המופע, כאשר שר את שירו "אינקובטור". סיבוב ההופעות נחל הצלחה, והלהקה הופיעה בכל רחבי הארץ.
סוף ימי הלהקה.
באמצע שנת 1976 הציג זילבר בפני הלהקה את השיר "רוצי שמוליק", שכתב שמוליק צ'יזיק. בהצבעה בין חברי הלהקה הוחלט כי השיר אינו מתאים לקו המוזיקלי שלה, ומאיר ישראל טען כי הוא מתאים יותר לכוורת. זילבר הקליט את השיר בעצמו, והשיר הפך ללהיט ענק. בשלב זה החליט זילבר לפרוש מהלהקה לקריירה עצמאית, ולא חזר בו גם לאחר הבטחתם של אנשי חברת CBS כי באלבום הבא של הלהקה יינתן דגש רב יותר לשיריו. בהופעות האחרונות של "תמוז" עלה זילבר לבמה עם שקית על ראשו, כמחאה, כדי שלא יראו אותו.
אף על פי שברדיו הרבו להשמיע את שירי הלהקה, "תמוז" הייתה כישלון כלכלי גדול. הפקת המופע הייתה יקרה וגררה הפסדים כספיים. לאחר שהוחלט על פירוק הלהקה, התברר כי היא נמצאת בחובות גדולים, ושעליה להמשיך להופיע עוד כחודשיים על מנת לכסותם. דווקא בהופעות הסיום בא קהל רב יותר והלהקה זכתה להצלחה גדולה, אך לחבריה היה ברור כי לא ניתן להמשיך יחד ולהקליט אלבום שני. ב-10 ביולי 1976 ערכה הלהקה את הופעתה האחרונה בקיבוץ איילת השחר. בסך הכל הופיעה הלהקה 200 פעמים ברחבי המדינה עד לפירוקה.
לאחר הפירוק.
להקת תמוז תרמה רבות לקריירה המוזיקלית של כל חמשת חבריה. אריאל זילבר פתח בקריירה מצליחה, וכבר בסוף אותה שנה (1976) הוציא את אלבום הבכורה שלו, "רוצי שמוליק". שלום חנוך החל במקביל את הקלטות אלבום הסולו הראשון שלו בעברית - "אדם בתוך עצמו". מאיר ישראל הפך למתופף מבוקש, ולמתופף הקבוע של שלמה ארצי. יהודה עדר הפך לנגן ומעבד מפורסם, הצטרף ללהקת דודה והיה ממקימי בית הספר למוזיקה "רימון". איתן גדרון היה גם הוא לנגן מבוקש, וניגן בין היתר עם אלון אולארצ'יק, אסתר שמיר ועם מזי כהן.
להקת "תמוז" התאחדה בשנת 1983 לשלוש הופעות. בשנת 2000 השתתפה הלהקה במופע "עם הגב לים" לזכרו של מאיר אריאל, שבו שרו את שני השירים שכתב מאיר אריאל - "סוף עונת התפוזים" ו"הולך בטל". בשנת 2006 הופיעה הלהקה בבית הספר "רימון", וביצעה פעם נוספת את שני השירים האלו. בשנת 2009 התאחדה תמוז במופע מיוחד לציון 10 שנים למותו של מאיר אריאל שהתקיים בתיאטרון קיסריה. איחוד נוסף התרחש ב-28 במרץ 2016 במסגרת השקת האלבום "עולה ירח", של יהודה עדר. אירוע זה הוביל לאיחוד הלהקה גם בהופעת ההשקה של אלבומו של שלום חנוך "זום", ב-15 בספטמבר 2016, בלייב פארק ראשון לציון.
"סוף עונת התפוזים" הפך גם לשמה של הסדרה הדוקומנטרית על תולדות הרוק הישראלי, אשר שודרה בערוץ הראשון ב-1998 ואותה יצר יואב קוטנר. ביוני 2017 יצא לאור ספרו של בועז כהן "וכשאפתח את הדלת". הספר חוזר לישראל של אמצע שנות ה-70, להקמתה של להקת תמוז וליצירתו של האלבום "סוף עונת התפוזים", על רקע התקופה הסוערת הפוליטית והתרבותית שאחרי מלחמת יום הכיפורים.
ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק
נשיונל ג'יאוגרפיק (באנגלית: National Geographic; בעבר שמו היה עם המילה: ערוץ - Channel) הוא ערוץ טלוויזיה אמריקאי תיעודי העוסק בעיקר בענייני גאוגרפיה, טיולים, בעלי חיים ומדע, בהפקת ארגון הנשיונל ג'יאוגרפיק. תכניו של הערוץ מקבילים לתכניו של מגזין הנשיונל ג'יאוגרפיק, ובטלוויזיה הערוץ דומה במידה רבה לערוץ דיסקברי בכך שגם הוא עוסק בענייני מדע, טבע, וסרטים תיעודיים.
היסטוריה.
בארצות הברית, ערוץ הנשיונל ג'יאוגרפיק החל את שידוריו שנים רבות לאחר ארצות אחרות, בשנת 2001, בהפקת אגודת הנשיונל ג'יאוגרפיק וחטיבת הטלוויזיה בכבלים של קבוצת המידה פוקס המאה ה-20 שבשליטת המיליארדר רופרט מרדוק. את תוכני הערוץ מספק הנשיונל ג'יאוגרפיק, בעוד ערוץ FOX אחראי על השיווק, מכירות, ועריכה. בשנת 2015 רכשה חברת "פוקס המאה ה-21", את השליטה בנכסי המדיה של נשיונל ג'יאוגרפיק סוסייטי, כולל הערוץ, תמורת 725 מיליון דולר. בשנת 2019, רכשה חברת וולט דיסני את חברת "פוקס המאה ה-21". בנוסף, סדרות טלוויזיה בהפקת הנשיונל ג'יאוגרפיק נמכרות גם לרשתות שידור אחרות, מלבד הנשיונל ג'אוגרפיק, כגון ב-CBS וב-ABC.
בישראל.