סקי מים - בשונה מסקי שלג, הוא ענף ספורטיבי שאינו חוסה תחת פדרציית הסקי, וההיבט היחידי שמשותף לשני הענפים הוא השימוש במגלשיים.
תיק-תק
תיק-תק היה שעשועון טלוויזיה ששודר בטלוויזיה החינוכית בערוץ 2 משנת 1995 עד שנת 1999. בתוכנית היו שני סוגים של שלבים: שלבי מתמטיקה שבהם שפט את המתמודדים יואל גבע ושלבי עברית שבהם שפטה עטרה אופק. בתוכנית התחרו תלמידים מבתי ספר שונים ברחבי הארץ.
תיק-תק התבסס על שעשועון הצרפתי "Des chiffres et des lettres" ("אותיות ומספרים"). את התוכנית הנחו רונית כפיר, איל קיציס, ואפרת רייטן.
בשנות ה-70 שידרה הטלוויזיה הלימודית גרסה מוקדמת יותר של השעשועון, בשם "אות ועוד", אותה הנחו לסירוגין אלי ישראלי ורויטל עמית.
שניות גל-חלקיק
ויטמין D
ויטמין D הוא קבוצה של חמש תרכובות מסיסות בשמן המסייעות למאזן תקין של משק הסידן והזרחן בגוף האדם. לוויטמין D מיוחסות השפעות מהותיות רבות, ומחקרים רבים מנסים לשפוך אור על מידת ההשפעה שלו ועל טיבה. קבוצת התרכובות התגלתה על ידי אלמר מקקולום בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20, והוא העניק להן את השם "ויטמין D".
ייצור ויטמין D.
הגוף מסוגל להרכיב בעצמו חלק מהתרכובות, ואלה אינן נחשבות לוויטמין במובן הקלאסי של המונח, שכן ויטמין מוגדר על ידי רבים כחומר שהגוף אינו מסוגל לייצר ויש לצרוך אותו במזון, עובדה זו לא הייתה ידועה בעבר, והשם ויטמין D השתמר.
חמש התרכובות מסומנות מ-D1 עד D5 וההבדלים ביניהן מזעריים (הבדל של אטום מימן בודד או קשר קוולנטי כפול במקום יחיד, לדוגמה).
ככל שצבע העור בהיר יותר וככל שלא מקבלים כוויית שמש, תאי העור מסוגלים להפוך כולסטרול המצוי בעור לוויטמין D באמצעות חשיפה ישירה לקרינה על-סגולה (UV) מסוג UV-B (גל בינוני, להבדיל מ-UV-A ומ-UV-C). קרינה זו מסופקת על ידי השמש כשמדד קרינה אולטרה סגולה, המודד את חוזק קרינת השמש, נמצא מעל לרמה 3, כלומר למשך שעות מעטות בכל יום. לא ניתן להגיע למנת יתר של הוויטמין מחשיפה לשמש כיוון שהעור מפסיק לייצר את הוויטמין.
זווית השמש בשמים ועוצמת הקרינה הנגזרת ממנה תלויה בקו הרוחב הגאוגרפי, כיוון שהוא קובע עד כמה תסונן הקרינה על ידי האטמוספירה. באזור קו המשווה קרני השמש מגיעות לקרקע בזווית הקרובה ל־90 מעלות, כך שהן עוברות את המרחק הקצר ביותר דרך האטמוספירה, בעוד שבמקומות המתרחקים מקו המשווה זווית קרני השמש קטנה, במיוחד בחורף, והמרחק שהן עוברות באטמוספירה גדל. ואכן בארצות הרחוקות מקו המשווה קשה יותר לספק לגוף את כמות הוויטמין הדרושה באמצעות אור השמש בלבד; בארצות הצפון והדרום הרחוק הדבר כמעט ואינו אפשרי בחורף. מחלות הנגרמות כתוצאה מחוסר בוויטמין D אכן מתרחשות בתדירות גבוהה יותר באזורים אלו בחורף.
צבע העור משפיע על יעילות יצירת הוויטמין בחשיפה לקרינה על-סגולה בגלל המלנין, צבען התורם לצבע עור כהה, שחוסם את מרבית הקרינה העל-סגולה. חוסר בוויטמין D אכן נפוץ יותר אצל כהי-עור. באוסטרליה, למשל, שבה קיימת מודעות גבוהה לשימוש בתכשירי הגנה, עקב החור באוזון הנמצא מעל ליבשת זו והגורם לרמות גבוהות של קרינה על-סגולה, נפוצות יותר מחלות הנגרמות כתוצאה מחוסר בוויטמין D. ייתכן שהסיבה האבולוציונית שהעור של תושבי ארצות הרחוקות מקו המשווה, כגון מדינות סקנדינביה, הוא בהיר היא שכך מתאפשר ייצור הוויטמין גם בתנאי האור המועטים בחורף של אזורים אלו.
מחסור בוויטמין D.
המחלה הנפוצה והידועה ביותר הנגרמת כתוצאה ממחסור בוויטמין D בילדים היא רככת (באנגלית: Rickets) ובמבוגרים דלדול עצם (באנגלית: Osteoporosis) ואוסטיאומלציה (באנגלית: Osteomalacia) האחת קשורה לבריחת סידן והשנייה מגלמת מצב בו העצם לא מתחדשת בצורה טובה, כתוצאה ממחסור חמור בוויטמין D, שתיהן מחלות מטבוליות נפוצות ביותר, הגורמות להתרככות של העצמות ולהתעקמותן.
בעבר הייתה הרככת מחלה שכיחה ביותר בכל העולם, בעיקר בילדים. שכיחותה במדינות המערב פחתה בשיעור ניכר עם הנהגת ההוספה של הוויטמין למזון. סקירת מטא אנליזה שנערכה בידי שירות הבריאות הלאומי הבריטי, הראתה שנטילת תוסף במקרה של מחסור ויטמין D בגיל מבוגר מפחית במעט את הסיכוי לתמותה.
בישראל נמצאה שכיחות גבוהה של חוסר בוויטמין D בקרב נשים חרדיות שחשיפת עורן לשמש מועטה עקב הלכות צניעות, ובקרב בחורי ישיבה חרדים.
במחקר שנערך בצה"ל נמצא ריבוי מקרי שברי מאמץ בקרב חיילים שלהם רמת ויטמין D נמוכה.
משרד הבריאות ממליץ על מתן ויטמין D3 לכלל התינוקות ללא קשר לסוג המזון שהם מקבלים, החל מהלידה ועד לתום השנה הראשונה לחייהם, בכמות של 400 יחב"ל (יחידות בינלאומיות) ליום. הסיבה היא כיוון שמומלץ שהתינוק לא ייחשף יותר מדי לשמש.
הוספת ויטמין D למזון.
במדינות רבות נוהגים להוסיף ויטמין D למוצרי מזון שונים. ויטמין D נמצא באופן טבעי במזונות מועטים בלבד ובכמות מועטה: בשמן דגים, בדגים עתירי-שומן (סלמון, סרדינים, צלופחים) ובמידה פחותה בביצים ובכבד עוף.
טיפול בתכשירי וויטמין D.
בניגוד בולט להנחה המקובלת, טיפול במינון גבוה של ויטמין D גרם לעליה בנפילות ובשברים בנשים בסיכון שהשתתפו במחקר עם הקצאה אקראית בהשוואה לפלצבו. כח המשימה האמריקאי לרפואה מונעת עדכן באפריל 2018 את ההמלצה לגבי ויטמין D, סידן או תוסף-משולב למניעה ראשונית של שברים לאנשים הגרים בקהילה: מומלץ להימנע מתוספת יומית של עד 400 יחידות של ויטמין D ושל עד 1000 מ"ג סידן למניעה ראשונית של שברים בקרב נשים לאחר גיל המעבר - תוספת כזו עלולה לגרום לעליה בשכיחות אבני כליה וכלל לא הפחיתה סיכון לשברים בעצמות. מחקר שבחן תוצאות סך המחקרים על השפעת תוספי תזונה שונים על מחלות לב וכלי דם מצא כי תוספי ויטמין D וסידן העלו את הסיכון לשבץ מוחי בכ-17%.
למרות מחקרים המקשרים ויטמין D לחיזוק מערכת החיסון, סקירה משנת 2013 של שירות הבריאות הלאומי הבריטי בדקה את האפקטיביות של ויטמין D בהשוואה לטענות שיווקיות שונות המציגות אותו, לעיתים, כ"תרופת פלא" היכולה לרפא מגוון רחב של מחלות. מסקנות הסקירה היו שרבות מהטענות אינן נכונות, ושהחשיבות של תוספי ויטמין D משמעותית הרבה פחות לעומת קיום אורח חיים המאזן או מפריע לכמות הרצויה של הוויטמין בגוף.
תחקיר ניו-יורק טיימס מ-18.8.2018 מצביע על ד"ר מיכאל הוליק (Michael F. Holick) - שעל עבודותיו בוססו שיטות מדידה וטיפולים במחלות הקשורות בחסר ויטמין D, ושפיקח על המלצותיהם של מוסדות רפואיים בנוגע לוויטמין D - כמי שקיבל תמיכה כספית מסיבית מחברות תרופות, מאחת המעבדות המסחריות הגדולות בארצות הברית ומיצרני מיטות-שיזוף.
עודף ויטמין D.
עודף ויטמין D עלול לגרום לשלל מחלות. ויטמין D אף הוא מקבוצת הוויטמינים שעודף צריכתם מוביל להרעלת ויטמינים. עודף סידן בדם מעודד ייצור אבני כליות אשר עלול להוביל לכשל כלייתי, שקיעת סידן ברקמות השונות: כלי דם, כליות, לב, ריאות. תופעות נוספות: התייבשות, הקאות, ירידה במשקל ועצירות. במחלות מסוימות כמו מיאלומה או סרקוידוזיס, הרקמות החולות משפעלות את הוויטמין, ורמות גבוהות של ויטמין D בדם עשוי ללמדנו על הימצאותן של מחלות אלו.
גורם גידול פיברובלסטי-23 מופרש על ידי תאי עצם אוסטיאוציטים כתגובה לרמת ויטמין די גבוהה ופועל על הכליות להפחתת רמת הזרחן בדם על ידי הפרשתו בשתן.
קרינה על-סגולה
שערורייה (תוכנית טלוויזיה)
שערורייה היא תוכנית סאטירה ישראלית שהייתה פרודיה על תוכניות תחקיר ואשר שודרה בטלוויזיה החינוכית בערוץ 2 בשנת 1997. טל פרידמן הנחה את התוכנית ושאר הדמויות גולמו על ידי טל פרידמן, אלון נוימן, מירב גרובר, דרור קרן, נתי רביץ, יסמין קדר ולילך כספי.
נתן רביץ
נתן (נתי) רביץ (נולד ב-30 בנובמבר 1966) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה, מדבב וזמר ישראלי.
ביוגרפיה.
רביץ נולד באילת וכעבור שמונה חודשים עברה משפחתו לאלבמה שבארצות הברית בעקבות עבודתו של אביו, שחקן התיאטרון לני רביץ. בשנת 1973 חזרה המשפחה לישראל והתגוררה בנוף הגליל (נצרת עילית דאז). ב-1984 התגייס רביץ לנח"ל ועבר קורס קציני חי"ר. השתחרר בדרגת סגן ובסיום שירותו הצבאי עזב לאילת ועבד בצוות בידור. בשנת 1991 השתתף במחזמר "שיער", ובאותה שנה החל ללמוד בבית הספר למשחק בית צבי עד לשנת 1994.
בנוסף לקריירת המשחק רביץ כותב ומלחין, ואף הקים הרכבים מוזיקליים בשם "פיל גוד" ו"נתי רביץ והספירלה".
ב-2003 החל רביץ בתהליך של התקרבות ליהדות והחל בלימודי שיטת ימימה. הוא חדל להופיע בשבת, והחל מינואר 2010 הוא מנחה את התוכנית "עונג שבת" בערוץ הידברות.
קריירה.
קריירה בטלוויזיה.
ב-1994 גילם את צורי בסדרת הטלוויזיה "זהב של שוטים" ששודרה בערוץ 2. ב-1995 גילם את מייקל בסרט הטלוויזיה "כבשים" - דרמת טלוויזיה ע"פ "ענבלים" מאת אמנון שמוש שביימה ניצה גונן. ב-1996 גילם את שאולי אייזנמן - גבר משכיל ורב לשוני, איש העולם הגדול - באופרת הסבון "כסף קטלני".
ב-1997 גילם דמויות שונות בתוכנית הטלוויזיה "שערורייה", שהייתה פרודיה על תוכניות תחקיר. באותה שנה שיחק בסרט הטלוויזיה "בחצות הלילה" שביימה רותי פרס. בין השנים 1996–1998 הנחה את שעשועון ההיכרויות "החצי השני" ששודר בהוט 3 לצד שירלי ברנר (בהמשך החליפה אותה סיגל שחמון). ב-1998 גילם את אלכס לצד דפנה רכטר בסדרת הטלוויזיה "אנס הבושם" שכתבו אמיר הראל ואבי שמש וביים מנחם בינצקי.