רעיון החדשנות ב"מכשיר החדש" של בייקון ניתן לזיהוי עם מגמה כללית בתרבות האירופאית של התקופה. לפי פאולו רוסי, מאות פרסומים מדעיים הכריזו על עצמם כ"חדשים" והצביעו על הלך רוח אירופאי לפיו המין האנושי עומד על סיפה של תקופה של קידמה.
זאב בכלר מזהה ב"נובום אורגנום" גם השפעה של "תנועת כישוף, מאגיה ואלכימיה אשר התעוררה במאה ה-16." שכן הן האלכימיה והכישוף והן האמפריציזם הבייקוניאני טוענים שאל לו לאדם להישאר פסיבי בטבע, ועליו להשתמש בכח חקירתו כדי להתערב בתהליכים טבעיים. ואמנם, פולטון אנדרסון מציין שאף על פי שבייקון ראה באלכימאים שרלטנים, הוא זיהה בניסויים דוגמת אלו של האלכימאי וההוגה רוג'ר בייקון דוגמה לחקירה מדעית מבטיחה.
חיבור הטקסט.
בייקון כתב את חיבוריו הפילוסופיים והמדעיים, שבחלקם אמורים היו להניח את היסודות ל"תחייה הגדולה", בחופשות מעיסוקיו הציבוריים ובמהלך למעלה משלושה עשורים. ב-1621 הוא נמצא אשם בקבלת שוחד ונשללה ממנו משרתו הציבורית. במהלך חמש השנים האחרונות לחייו הוא עבד בקדחתנות על "התחיה הגדולה", אולם ברור מכתביו שהוא הבין שהשלמתה לא תתבצע על ידיו. האמרה "Vita Brevis, Ars Longa" (לטינית: "החיים קצרים והמלאכה מרובה") נפוצה מאוד בכתביו.
הקדמה.
בהקדמה ל"נובום אורגנום" טוען בייקון שהידע האנושי נשען על יסודות רעועים, "כמו מבנה נפלא ללא בסיס." בייקון מציע לארגן את הידע האנושי מחדש, באמצעות תוכנית טובה יותר, ולהתחיל ב"שחזור כולל של המדעים, האמנויות וכל הידע האנושי, שיוקם על הבסיס הראוי."
התחייה הגדולה.
החלק הראשון בחיבור, לאחר ההקדמה וההקדשה למלך ג'יימס הראשון, מוקדש לסיכום מסקנותיו בדבר בוסריותו של הידע המסורתי וגסותו של ההיגיון האנושי בהתמודדות עם מורכבותו של הטבע. הטבע, טוען בייקון, דומה למבוך בעיני בני-האדם, ואמיתותיו אינן ניתנות לחשיפה באמצעות התבונה בלבד. במסגרת ה"תחייה הגדולה" יציע בייקון את "המכשיר החדש" – ה"נובום אורגנום" שלו, שיסייע לתבונה האנושית בחשיפת האקסיומות שבטבע.
"תוכנית העבודה" של "התחייה הגדולה", שמיוצגת על ידי הספרים שעתידים להיכלל בה, לפי בייקון, היא כדלקמן:
ספר ראשון.
בספר הראשון של ה"נובום אורגנום" בייקון מתמקד בתקיפת הסילוגיזם כשיטת החקירה המועדפת, ומציע במקומו את האינדוקציה. בייקון מסביר שהאינדוקציה לא מניחה דבר, ומסיקה כללים ועקרונות "מהפרטים והחושים" ובהדרגה חושפת אקסיומות כלליות יותר ויותר. הסילוגיזם, לעומתה, "מתעופף מהחושים והפרטים, אל עבר האקסיומות הכלליות ביותר." לדעתו של בייקון, הסילוגיזם מצביע על נטייתה הטבעית של הרוח האנושית להיחפז לכדי הכללות, ועל כן הוא לא מהווה בסיס ראוי למדעים.
לפי בייקון, אם כן, המעבר בין המציאות לתפיסה השכלית אינו נטול מכשולים. תפיסתנו מושפעת מנטיות טבעיות, משגיאות טיפוסיות שלנו, או מפגמים אחרים. את אלו מכנה בייקון "אלילים" (Idola), שהמכשיר שבכוונתו להציע אמור לסייע לבני-האדם להתגבר על השפעתם המתעתעת. ארבעת סוגי האלילים הם:
ספר שני.
בספר השני של הנובום אורגנום, לאחר שעמד על הסיבות לטעויות ולאי-דיוקים שפושים בידע האנושי, והבהיר מדוע לדעתו יש לדחות את השיטות המדעיות המסורתיות ואת המסקנות הפילוסופיות שנובעות מהן, פונה בייקון להציע את "המכשיר החדש", ה"נובום אורגנום", שיעזור לתבונה האנושית בהשגת ידע אמיתי. זוהי ה"אינדוקציה האמיתית והמושלמת."
האינדוקציה של בייקון.
בייקון מציע שיטת אינדוקציה כנגד השיטה הדדוקטיבית, שמגיעה לאקסיומות כלליות בכח השכל ולאחר מכן מסבירה את עולם התופעות לפיהן, ושנבדלת גם משיטת האינדוקציה של אריסטו. לפי בייקון, האינדוקציה האריסטוטלית שואפת להתקדם מיד, לאחר תצפית דלה, מהפרטים והניסיון, אל עבר האקסיומות הכלליות ביותר, ולאחר שנאחזה באלו לעשות את דרכה מטה, לאקסיומות כלליות פחות, באמצעות דדוקציה.
הבעיה באינדוקציה האריסטוטלית, היא שהיות והיא מניחה חוקים כלליים, דוגמה נגדית אחת עלולה למוטט את כל מהלך החקירה. למשל, לא די בכמה תצפיות כדי להסיק ש"כל הדינוזאורים נחמדים". יש לבחון קטגוריות שונות של דינוזאורים – אוכלי-צמחים מול קרניבורים, הולכים-על-ארבע לעומת הולכים-על-שתיים, מינים שונים שלהם וכן הלאה.
האינדוקציה הבייקוניאנית, אם כן, מקבלת בברכה דוגמאות נגדיות, שכן אלו מבהירות שכלל מסוים אינו נכון. לפי זאב בכלר "הפרכה ניסויית מספקת לנו ידע ודאי אף שזהו ידע שלילי."
הדוגמה שבייקון מביא לשיטתו היא מערך הניסוי שנועד לאפיין את הסיבות לחום. ראשית, בייקון ערך בטבלה דוגמאות ל-27 מצבים של הימצאות חום אותם הוא מכיר מניסיונו, כמו "קרני השמש ביום קיץ חם". כנגדן, הוא מנה דוגמאות לאירועים דומים, שמהם נעדר חום, כמו קרני האור מהירח או מהכוכבים. לאחר מכן, בייקון ניסה לאתר את מידת החום שנובעת מהגופים אותם הוא בחן בזמנים שונים, ובהשוואה לגופים אחרים. לאחר שאסף את כל הנתונים הללו, הוא החל לפסול סיבות אפשריות לתופעת החום. למשל, היות שהשמש חמה, ניתן לפסול הסבר לפיו חום נובע מיסוד האדמה. רק הסבר שלא ניתן להפריך ("חום נובע מתנועה" ), הוא הסבר קביל.
ניתן להבין, אם כן, כיצד מהות הפרויקט המדעי הבייקוניאני הופכת להיות "הערמה של דוגמאות זו על-גבי זו" אגב הימנעות ממעבר לניסוח חוקיות. ואמנם, ניתן לשאול: "באיזו נקודה החוקר הבייקוניאני ניאות לבצע את הקפיצה מהפרטים הנצפים להכללות מופשטות? תריסר? אלף?" שיטתו של בייקון לא מספקת תשובה חד-משמעית לשאלה.
השפעה.
למעט השפעתו על התפתחות המחשבה המדעית בכלל ועל התפתחות האמפריציזם הבריטי בפרט, הוא היה "מהראשונים שהדגישו, כי הידע מעניק לאדם שלטון על הטבע; מבחינה זו נחשב למבשר התועלתנות והמרקסיזם גם יחד." נוסף על כך, ב"נובום אורגנום" הוא קורא להקמת מוסד שיוקדש לאיסוף ידע טבעי רב ככל שניתן, בו ניתן יהיה לעשות שימוש בניסוח כללים מאוחר יותר. החברה המלכותית שנוסדה בשנת 1662 על ידי מדענים ואינטלקטואלים דוגמת רוברט בויל, הושפעה באופן ישיר מקריאתו זו של בייקון.
זיו-כישורית
זיו כישורית הוא בית ספר תיכון על אזורי ודמוקרטי לחינוך מיוחד, הממוקם ליד קיבוץ כישור, סמוך לכרמיאל. בית הספר הוקם בשנת 2003 בתוך קיבוץ כישור ובשנת 2014 עבר למבנה ליד הקיבוץ. בית הספר ייחודי בכך שהוא גם בית ספר לחינוך מיוחד וגם מיישם בתוכו את עקרונות החינוך הדמוקרטי.
תלמידי בית הספר גרים בכל אזור הצפון. בכל כיתה יש כ-12 תלמידים ולהם שלושה מחנכים.
בררה כוזבת
בריאן מקלייר
בריאן ג'ון מקלייר (באנגלית: Brian John McClair; נולד ב-8 בדצמבר 1963) הוא כדורגלן עבר סקוטי ששיחק בעמדות הקשר והחלוץ.
מקלייר, שכונה "צ'וקי" (מכיוון ששם משפחתו מתחרז עם הקינוח "שוקולד אקלר"), שיחק לאורך 11 עונות במדי מנצ'סטר יונייטד האנגלית, עמה זכה בין היתר בארבע אליפויות אנגליה, בשלושה גביעים ובגביע אירופה למחזיקות גביע. בנוסף, שיחק במאת'רוול ובסלטיק הסקוטיות. כשחקנה של סלטיק זכה פעמיים בתואר מלך השערים של ליגת העל הסקוטית, וכן באליפות אחת ובגביע אחד. מקלייר שיחק בנבחרת סקוטלנד ורשם במדיה שלושים הופעות, בהן כבש פעמיים. בין היתר, ייצג מקלייר את נבחרתו בטורניר יורו 1992.
לאחר פרישתו פנה מקלייר לקריירה מקצועית, ושימש כעוזר מאמן בבלקברן רוברס, ובתפקידי אימון וניהול במחלקת הנוער של מנצ'סטר יונייטד.
קריירת משחק.
תחילת הקריירה.
מקלייר החל את הקריירה בקבוצת הנוער של אסטון וילה האנגלית. הוא סיים את דרכו באקדמיית הנוער של המועדון ועלה לקבוצה הבוגרת בעונת . בעוד הקבוצה זכתה באליפות אנגליה באותה עונה, מקלייר עצמו לא שותף כלל במשחקיה וסיים את דרכו במועדון בתום עונה אחת.
לקראת עונת חזר מקלייר לסקוטלנד וחתם במדי מאת'רוול, ששיחקה אז בליגת המשנה. לאחר ששימש כקשר בשלבי הקריירה המוקדמים יותר, עשה מקלייר את ההסבה לתפקיד החלוץ, ותרם ארבעה שערים ב-11 הופעות ליגה בעונת הבכורה שלו, בה סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגת המשנה וזכתה להעפיל לליגה הבכירה.
בעונת הרשים מקלייר עם 11 שערי ליגה, בהם שלושער לרשתה של גלאזגו ריינג'רס בניצחונה של מאת'רוול 3-0 ב-3 בינואר 1983, וצמד שערים בניצחון קבוצתו 2-1 על סלטיק שבוע אחר כך. מאת'רוול סיימה את העונה במקום השמיני והבטיחה עונה נוספת בליגה הראשונה.
סלטיק.
לקראת עונת , החתים המאמן בילי מקניל את מקלייר בקבוצת הפאר הסקוטית, סלטיק. מקלייר הגיע כמחליפו של צ'ארלי ניקולס, שעזב את הקבוצה באותו הקיץ, ונרכש בסכום של כמאה אלף ליש"ט. עם זאת, מקלייר כלל לא זכה לשחק תחת מקניל, שהוחלף זמן קצר לאחר מכן בדייוויד היי. מקלייר כבש כבר בהופעת הבכורה שלו בקבוצה, שנערכה ב-9 באוגוסט 1983 ובה ניצחה סלטיק 2-0 את פרטיק ת'יסל במסגרת גביע גלאזגו. עד מהרה התקבע מעמדו של מקלייר כחלוץ הבכיר בקבוצה, בעונה רצופה הופעות מרשימות ובהן רביעייה לרשתה של דנדי בניצחונה של סלטיק 6-2 ושער אישי מרשים בניצחונה של סלטיק 5-0 על ספורטינג ליסבון בגביע אופ"א. כמו כן, הוא כבש בהפסד הקבוצה 3-2 לגלאזגו ריינג'רס בגמר גביע הליגה הסקוטית של אותה העונה. מקלייר סיים את העונה עם 32 שערים בכל המסגרות, מתוכם 23 שערי ליגה שהקנו לו את תואר מלך השערים של אותה העונה.
מקלייר הוסיף להיות חלק משמעותי מהתקפת הקבוצה גם בעונה הבאה, בה שיתף פעולה עם הרכש מווטפורד, מו ג'ונסטון. בסיום אותה עונה זכה לראשונה בתואר עם סלטיק, כשהקבוצה גברה בגמר הגביע הסקוטי 2-1 על דנדי יונייטד. מקלייר עלה מהספסל בדקה ה-65, כשדנדי הובילה במשחק בתוצאה 1-0.