בשנת 2005 זכה פרופ' דור להישג ראשוני בעולם בנושא שימור פוריות, בלידת ילדה בריאה לאחר השתלת קטעי שחלה מוקפאים באישה, שחלתה בסרטן, שהטיפולים הכימותרפיים הרסו את שחלותיה. קטעי השחלה נלקחו במהלך הטיפולים אותם עברה, והוקפאו ל-3 שנים. לאחר החלמתה הופשרו קטעי השחלה והוחזרו לגופה, בניתוח חדשני וראשוני, באמצעות טכניקה שאותה פיתח. כעבור תשעה חודשים ממועד ההשתלה, השחלה המושתלת חזרה לפעילות והאישה הרתה וילדה בת בריאה. שיטתו הפכה לשיטה המועדפת ואומצה על ידי מרבית הרופאים ברחבי העולם. מרצה קבוע בכינוסים בינלאומיים בתחום הפריון, טיפולי פוריות והפריה חוץ-גופית, וטיפולי שימור פוריות, רשימת פרסומיו המדעיים כוללת למעלה מ-200 פרסומים של עבודות מחקר במיטב כתבי-העת הרפואיים הבינלאומיים.
דור פרש לגמלאות משירות המדינה ב-2013 לאחר למעלה מ-40 שנות פעילות בביה"ח ציבוריים. עם זאת, הוא ממשיך לקבל זוגות רבים במרפאתו הפרטית בתל אביב ובבתי-החולים אסותא והרצליה מדיקל סנטר, כמו גם פעילות בהתנדבות. משמש כנשיא כבוד לאגודת רחשי לב, המאמצת את מחלקות הילדים החולים בסרטן, ומסייעת להם ולמשפחותיהם.
בשנת 2016 מונה פרופסור דור על ידי האגודה הישראלית לפוריות (איל"ה) לשמש כיושב-ראש הוועדה האתית של האגודה, וועדה אשר משמשת בפועל כשומר-הסף של האתיקה הרפואית בתחום טיפולי הפוריות, שחלקם מעוררים מחלקות חברתיות מורכבות.
פרופ' דור הוא ממייסדי פורום ניירות-העמדה בתחום הפריון, ניירות שביססו את הדיסציפלינה הקלינית של טיפולי הפריון, וביניהם טיפולי ההפריה החוץ-גופית. ניירות העמדה אומצו על ידי ההסתדרות הרפואית ומשרד הבריאות.
שלמה פיוטרקובסקי
יצחק שושן
יצחק שושן (25 באפריל 1930 – 19 בספטמבר 2014) היה קצין בחיל הים בדרגת סא"ל ומפקדה האחרון של המשחתת אח"י אילת. שירת בפלי"ם בצה"ל, ניהל מפעלים תעשייתיים וסייע לשחרור מדענים מעוכבי עלייה מברית המועצות.
ילדות ועלייה.
יצחק (ז'אק) שושן נולד בעיר לייז' שבבלגיה להוריו שושנה ואברהם בלט, והיה להם לבן יחיד. במלחמת העולם השנייה נמצאה המשפחה בהשרדות מתמדת מפני הכיבוש הגרמני. בשנים 44–1943 נחבא בדרום בלגיה. אמו שהייתה תופרת במקצועה הועסקה כמו אחרים בעבודה חקלאית והתחברה למחתרת הבלגית. ז'אק נחבא בטירה העתיקה Le Chateau du Faing A Jamoigne שהייתה מוסד חינוך בחסות אליזבט מלכת הבלגים לילדי שבויי הצבא הבלגי Home Reine Elizabet בו הוחבאו גם ילדים יהודים. במוסד הזה נמצא מורה מעולה שהשקיע בו בלימודי לטינית צרפתית ברמה גבוהה. לימודים אלה סייעו לו מאוחר יותר.
לאחר השחרור התיישבה המשפחה בבריסל. בבית הספר שם נתקל בתופעות אנטישמיות וכתגובה התחבר לתנועת גורדוניה. בטרם מלאו לו 16 נעשה מדריך לשכבה הצעירה של התנועה. התרשם שחברים רבים עולים לארץ ישראל במסגרת גרעין נוער מבלגיה.
בשנת 1946 נרשם לעלות לארץ כאשר גילה את הדבר להוריו השתכנעו והצטרפו אליו באניה החייל העברי שיצאה מאנטורפן. האנייה נתפסה על ידי הבריטים וב-26 ביוני 1946 הוכנסה לנמל חיפה ונקשרה לשובר הגלים. לאחר מספר ימים הועברו המעפילים למחנה המעצר בעתלית. לאחר כחודש ימים יצאה המשפחה ממחנה המעצר ועברה להתגורר בתל אביב. אביו היה שם איש תחזוקה. מאוחר יותר עברו לשכונת צהלה. שושן הצטרף לחבריו לגרעין שנקרא 'קבוצת השרון'.
שירות ביטחוני במדינה בדרך.
בחודש פברואר 1947 נדרש הגרעין להקצות חבר שיתגייס לפלי"ם. שושן שזכר את מלווי אוניית המעפילים התנדב. לאחר מיון שנעשה על ידי שמואל ינאי וחנה יפה התקבל וצורף לקורס סירות מס 8 של הפלי"ם בפיקוד יוסף דרור. מהחניכים האחרים בקורס למד עברית והמשיך לשלב מפקדי סירות.
העברת מעפילים – לאחר הקורס צורפה הקבוצה לקיבוץ יגור שבועיים עבודה במשק ושבועיים אימונים. המחלקה עברה לשייח אברק ליד בית שערים להכשרה בסיסית והכנה לקורס מפקדי כיתות. המחלקה השתתפה בהורדת העולים בחוף נהריה מהאנייה עליה. שושן היה בצוות סירה שנלקחה ממועדון ימי נהריה. הם חתרו אל האונייה קיבלו קבוצת מעפילים העבירו חבל ובעזרתו עברו הלוך וחזור עד שפונו כל המעפילים. בנובמבר 1947 הקבוצה הועברה לתל אביב לקלוט את מעפילי האנייה הפורצים. הייתה זו הפעולה המאורגנת האחרונה של הפלי"ם, וכבר בדרך חזרה ליגור הודיע שמואל ינאי שהקורס הופסק והאנשים חולקו לפלוגת הנמל וחלקם ליחידות יבשתיות.
מלחמת העצמאות.
חובש קרבי – ב-4 בדצמבר 1947 הוצב שושן לקורס חובשים מחלקתיים שנערך ברמת הכובש ואחריו תקופת אימון בבית חולים הדסה' בתל אביב והמשיך לקורס חובשים פלוגתיים ברמת הכובש.
בסיום הקורס הוצב כחובש פלוגתי ביד מרדכי תחת פיקודו של דבמבם. והשתתף בליווי שיירות בין רחובות ניר עם ויד מרדכי. במהלך ליווי השיירות אירעו מספר פעמים בהם עלה המשוריין בו נמצא שושן על מוקשים. שושן נלחם והגיש עזרה ראשונה תחת אש לפצועים.
שירות ימי – בערב פסח 1948 התקבלה הוראה להעביר את אנשי הפלי"ם לשירות הימי שהוקם. שושן התייצב במפקדת השירות במלון סן רמו בתל אביב. השירות הימי נדרש לשלוח מדריך לקורס חובשים שהתקיים במחנה 'דורה' ליד נתניה. שושן הדריך בשלושה קורסים של חובשים מחלקתיים.
כשנשלח להדרכה הבטיח לו שמואל טנקוס שיועבר לשירות ימי לאחר שני קורסים. לאחר הקורס השלישי הזכיר את ההבטחה ואז הועבר לחיל הים בתפקיד ראשון כחובש בנמל יפו.
כאיש צוות בסוף יולי 1948 קיבל את מבוקשו והוצב לאח"י מעוז (ק-24) מאוחר יותר לאח"י נגה (ק-26) בה שירת עד דצמבר 1949. באניות אלה השתתף בהפלגות ובקרבות בזירה הימית במלחמת העצמאות.
קצונה ימית.
קורס חובלים – בקיץ 1949 הצטרף לקורס חובלים במחזור ב' וסיים את הלימודים והוסמך כקצין ים בשנת 1950.
אקדמיה של הצי הצרפתי בברסט.
לצורך העלאת הרמה המקצועית בכלי השיט של חיל הים נשלחו ששה קצינים צעירים לאקדמיה של הצי הצרפתי Ecole Navale בברסט (צרפת). הוא נדרש לחתום לשירות קבע של 9 שנים ולקראת הנסיעה עיברת את שמו מז'אק בלט ליצחק שושן. איתו במחזור היו עוד שני בוגרי קורס חובלים במגמת שייט: רמי לונץ, ויצחק קט, ושלושה במגמת מכונה: אריה כהן, דב שומרוני ומרדכי מעיין. רק אחד מהאחרים ידע קצת צרפתית ושושן נעשה מדריך מלווה בצרפתית לחבריו. לצוערים הישראלים אושרה שעה נוספת לאחר כיבוי אורות שהיה ב-21:00 אותה ניצלו ללימוד צרפתית.
שושן ניצל היטב את האפשרויות באקדמיה. הוא למד גם להטיס מטוסים קלים והוסמך לכך. ורכש מידע רב בתחום ההתנהלות הימית. שושן, קט ורמי לונץ נעשו מובילי המקצוענות בתחום ה בחיל הים.
שושן היה כישרון טבעי ללימודים ובעל תכונות של יסודיות והתמדה. אף כי לא היה לו את הבסיס של לימודי תיכון סדירים. ברמת הציונים הגיע שושן למקום הששי מתוך 130 המסיימים. הישג זה הגיע לידיעת ראש המטה הכללי מרדכי מקלף וראש מחלקת הדרכה אלוף מאיר זורע הוציא לשושן מכתב הערכה
הנדסת אניות – הלימודים באקדמיה של הצי הצרפתי בשנים 1950–1953 הקנו לשושן תואר ראשון בהנדסת אוניות. שושן קיבל אישור מחדש על סיום לימודיו והתואר עצמו נרשם בפנקס המהנדסים בשנת 1958.
תפקידי קצין ים.
בסיום הלימודים שושן הצטרף לשייטת הגדולה כקצין הפריגטה אח"י משגב (ק-30). בתפקיד זה היה כאשר הוזעקה השייטת באוגוסט 1953 לסיוע חיל הים הישראלי לנפגעי הרעש באיי יוון.
מאוחר יותר עבר לפריגטה אח"י מבטח (ק-28). במרץ 1954 נשלחה הפריגטה להעביר את עצמותיו של הברון אדמונד דה רוטשילד ורעייתו לקבורה בישראל. שושן כדובר מצרפתית נבחר לייצג את האנייה ונשלח לפגישה עם בנו של הנדיב, הברון ג'יימס דה רוטשילד, בפריז והביא משם את הארונות לנמל מרסיי. אח"י מבטח (ק-28) הפליגה לישראל ו'מבצע הנדיב הידוע' הסתיים ב-5 באפריל 1954, עם עגינתה בנמל חיפה והבאת הארונות לקבורה חוזרת בחלקת הברון בזכרון יעקב.
ביוני 1954 יצאו הפריגטות ל'מבצע תיכון' בו ביקרו במספר נמלים. בנמלים נערכו מצעדים של ימאי הפריגטות. בעת הביקור באיסטנבול הוביל שושן את קבוצת הימאים במצעד ברחובות העיר.
המעבר למשחתות – בשנים 1955–1956 היה סגן ראש מדור מכ"ם ביחידת האלקטרוניקה בצוות רכישה ושיפוץ המשחתות באנגליה מעבר להיות קצין הגנ"ק של אח"י יפו (ק-42).
מלחמת סיני.
מבצע יונה - לפני מבצע קדש קיבל צה"ל ציוד לחימה מצרפת. שושן נעשה קצין קישור לנחתות צרפתיות שהביאו לארץ טנקים ותחמושת. הפריקה נעשתה בסודיות וביעילות בחוף נחל הקישון. שושן נעשה שותף סוד למבצע קדש.
לקראת מערכת סיני שובצו הקצינים האחרים שלמדו באקדמיה הצרפתית בברסט כקציני קישור לאוניות הצי הצרפתי שהגיעו לאזורנו. שושן הוצב למשחתת 'סורקוף' שהגיעה להגנה נגד מטוסים מצריים. בהמשך הועבר לסיירת "ז'ורז' לייג" שהופעלה להפגזת חוף בסיוע לכיבוש עזה. ההפגזה נעשתה תוך טיווח מתצפית בחוף ושושן היה חלק ממערכת בקרת האש בסיירת.
חילוץ מפורט סעיד – לאחר שוך הקרבות נלווה שושן לספינות הדיג שיצאו לחלץ את יהודי פורט סעיד. בקרבת הנמל נמצאו כלי שיט צרפתיים ובריטים. תפקידו של שושן היה לדבר צרפתית באלחוט דיבור לצרפתים ואנגלית במבטא צרפתי לבריטים – וכך גם עשה.
בין המלחמות.
תפקיד מטה (1959–1956) – ראש מדור מכ"ם ביחידת האלקטרוניקה ענף ים 7 במפקדת חיל הים.
פיקוד הטרפדות (1960-1959) – שושן נעשה מפקד פלגת הטרפדות 914 . אף כי לא שימש כמפקד טרפדת בעצמו. הכניס סדר בצורת האימונים וכתב את הוראות הקבע של היחידה מחדש. קיבל סיוע מדב שפיר שהגיע כמפקד טרפדת ונעשה סגן המפל"ג. העריך וקידם את סגן גדעון רז ששירת כסגן מפקד טרפדת. השתתף בסיעור המוחות שערך מפקד חיל הים יוחאי בן נון שבו עלתה המסקנה שכיוון בנין הכח צריך להיות ספינות סער.