במאי 2011 קבעה הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן (IARC - International Agency for Research on Cancer) של ארגון הבריאות העולמי של האו"ם כי אין לשלול את האפשרות ששימוש בטלפון סלולרי עלול לגרום למחלת הסרטן. הסוכנות מפרסמת רשימה של מעל אלף גורמים אפשריים למחלת הסרטן והם מחולקים לקבוצות לפי מידת הוודאות בהיותם גורמים מסרטנים. בקבוצה מס' 1 יש חומרים וגורמים שידועים בוודאות כמסרטנים (לדוגמה: רדיום ועישון סיגריות). בקבוצה 2A נמצאים כ-60 חומרים שקיימות ראיות מוצקות מניסויים לכך שהם מסרטנים, אך הן אינן חד משמעיות (לדוגמה DDT ואכילת בשר). בקבוצה 2B נמצאים מעל 250 חומרים וגורמים שלגביהם יש ממצאים ברמת ודאות נמוכה הרבה יותר לגבי היותם מסרטנים, כמו מאכלים מטוגנים, צבעי מאכל מסוימים, ואלוורה. קבוצה 3 כוללת כ-500 חומרים שלגביהם אין עדויות על היותם מסרטנים אך לא ניתן לסווג אותם וקבוצה 4 כוללת חומרים שנראה שאינם מסרטנים כלל. בפגישתה של ועדת הסוכנות במאי 2011 הוחלט להוסיף קרינה אלקטרומגנטית בתדרי רדיו לקבוצה 2B.
דרכי התגוננות אפשריות.
החשש שהקרינה מסכנת את בריאות המשתמש בטלפונים סלולריים יצר ביקוש לאמצעי הגנה מתאימים. לא ניתן לחסום לחלוטין את הקרינה, כיוון שאז תמנע התקשורת הסלולרית עצמה.
הונאות.
בשוק קיימים מוצרים שונים המשווקים ככאלה שמגינים מפני קרינת טלפונים סלולריים. בארצות הברית, סוכנות המסחר הממשלתית פרסמה אזהרה לציבור כי אין הוכחה מדעית לכך שהמוצרים הללו מפחיתים את החשיפה לקרינה וכי המשווקים של מוצרים כאלה הם נוכלים המנצלים כותרות חדשותיות מדאיגות כדי לשווק את המוצרים שלהם. הסוכנות אף אכפה תלונות על פרסום שקרי נגד מספר חברות המוכרות מוצרים כאלה.
בישראל, חברות שונות משווקות מוצרים כמו מדבקות להפחתת הקרינה מטלפונים סלולריים ובעבר אלה נמכרו גם על ידי החברות הסלולריות עצמן. חברות המשווקות מוצרים כאלה נוהגות להפיץ מידע שקרי כמו האפשרות לטגן ביצה באמצעות קרינת טלפון סלולרי או השפעות בריאותיות המיוחסות לרגישות לקרינה. איירק טכנולוגיות, למשל, טוענת ש"קרינה סלולרית, בין היתר, גורמת לנזקים גנטיים ופוגעת בראייה", ומשווקת מוצר בשם "כרטיס חכם" שבעבר שווק בשם "רדיד האיזון". היא מצטטת לקוחות שטוענים שמאז שהתקינו את המדבקה, חלפו כאבי הראש שחוו עד אז בעת שיחה והתגברה יכולת הריכוז שלהם, אך זו ככל הנראה תוצאה פסיכולוגית של אפקט הפלצבו.
מיכאל גרוס (שחיין)
מיכאל גרוס (בגרמנית: Michael Groß; נולד ב-17 ביוני 1964 בפרנקפורט) הוא שחיין עבר ממערב גרמניה. אלוף אולימפי בעל 6 מדליות מהן 3 זהב, אלוף עולם בעל 13 מדליות מהן 5 זהב, אלוף אירופה בעל 19 מדליות מהן 13 זהב ושיאן עולם בעבר במשחים ל-200 מטר חופשי, 400 מטר חופשי, 100 מטר פרפר ו-200 מטר פרפר ובמשחים ל-100 מטר חופשי ו-800 מטר חופשי בבריכת 25 מטר.
גרוס שלט במשחים ל-200 מטר פרפר ול-200 מטר חופשי משנת 1981 ועד 1988. הוא כמעט ולא הפסיד במשחים אלו. בשניהם, הוא שבר ארבע פעמים את שיא העולם, זכה בשתי אליפויות עולם ובמדליית זהב אולימפית אחת.
גרוס כונה "האלבטרוס" בזכות מוטת זרועותיו (2.13 מטר) וגובהו (2.02 מטר).
ביוגרפיה.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), זכה גרוס ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 1:47.44 דקות, לפני מייקל הית' מארצות הברית (1:49.10 דקות) ותומאס פרנר חברו לנבחרת (1:49.69 דקות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בשיא עולם חדש של 53.08 שניות, שיפור לשיא העולם בן החודש של פאבלו מוראלס מארצות הברית (53.38 שניות). שני סיים מוראלס (53.23 שניות) לפני גלן ביוקנן מאוסטרליה (53.85 שניות). מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:57.40 דקות, אחרי ג'ון סיבן מאוסטרליה ששיפר את שיאו העולמי של גרוס במאית אחת וקבע 1:57.04 דקות ולפני רפאל וידאל מוונצואלה (1:57.51 דקות) ובמשחה שליחים 4X200 מטר חופשי בתוצאה של 7:15.73 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 7:15.69 דקות ולפני בריטניה (7:24.78 דקות). כשחיין אחרון הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 1:46.89 דקות.
גרוס פרש משחייה תחרותית ב-1991.
פרדריק ליין
פרדריק קלאוד ויוויאן ליין (באנגלית: Frederick Claude Vivian Lane; 2 בפברואר 1880 - 14 במאי 1969) היה שחיין אוסטרלי, אלוף אולימפי.
ליין היה השחיין האוסטרלי הראשון שהשתתף במשחקים האולימפיים, על אף שבעצם היה חלק מנבחרת בריטניה לאולימפיאדת פריז (1900).
את המשחה הראשון, 200 מטר חופשי, ניצח ליין בקלות לאחר שניצח את ההונגרי, זולטאן הלמיי. הגמר השני, 200 מטר מכשולים, נערך 45 דקות אחר כך, ובו ליין ניצח את אוטו ואלה מאוסטריה.
ליין שזכה בתארים עבור אוסטרליה, ניו זילנד ובריטניה, היה השחיין הראשון ששחה 100 יארד (כ-91.5 מטר) בפחות מדקה. ליין עשה זאת ב-1902, כאשר סיים את המרחק ב-59.6 שניות.
פדרו קבראל
ארץ חמדה (כולל)
כולל ארץ חמדה או בשמו הרשמי מכון גבוה ללימודי היהדות הוא כולל ציוני דתי לסמיכה לדיינות בירושלים. הכולל שוכן בשכונת קטמון בעיר. מסלול לימוד הסמיכה במכון נמשך שמונה שנים. חזון המכון הוא:
בנוסף, למכון סניפים ברעננה ובלונדון, רשת בתי דין לממונות, תוכנית לימודי הלכה לציבור הרחב, שו"ת מקיף בענייני הלכה בחיים המודרניים, תוכנית להכשרת מנהיגים תורניים לקהילות יהודיות בחו"ל, מכוני מחקר נלווים ועוד.
הכולל נחשב לאחד הבכירים והמשמעותיים במגזר הדתי לאומי, וכמחצית מהדיינים הציוניים דתיים במערכת בתי הדין הרבניים הם בוגריו.
הקמה וחזון.
הכולל הוקם בשנת ה'תשמ"ז (1987) על ידי הרבנים משה ארנרייך ויוסף כרמל, תחת נשיאותו והדרכתו של הרב שאול ישראלי ובברכתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. כשהרצון הוא לאגד למקום אחד את מובחרי האברכים בציונות הדתית, "שיגדלו לתלמידי חכמים ברמה הגבוהה ביותר" וינהיגו את הדור הבא לגבהים.
כדי למקסם את הגדילה בתורה ולהשתלם במקצועיות, הועמדו בצוות המכון תלמידי חכמים ומומחים מן השורה הראשונה כמו הגרז"ן גולדברג, הרב נחום אליעזר רבינוביץ, הרב מרדכי גרינברג, הרב מנחם בורשטיין, הרב ישראל רוזן, ועוד. מאז פטירת נשיאו הרב ישראלי, עמדו בהובלת המכון והכולל הגרז"ן גולדברג והרב נחום רבינוביץ'. לאחר פטירתם הועמד במקומם הרב יעקב אריאל. כמו כן, עד לפטירת הרב אברהם שפירא עודדו ראשי הכולל את האברכים לעמוד איתו בקשר, ואף הציגו בפניו בקביעות את האברכים שנסמכו לדיינות.
כוללי האברכים.
הכולל ללימודי דיינות.
פעילותו העיקרית של המכון היא כולל האברכים בירושלים ללימודי דיינות, בכולל לומדים עשרות אברכים, בוגרי ישיבות הסדר וישיבות גבוהות, המוסמכים לרבנות ומאופיינים ביכולות גבוהות בשלל פרמטרים. הם לומדים במשך שמונה שנים את לימודי הסמיכה לדיינות, ואף מוכשרים במהלכה לשימוש כראשי ישיבות ור"מים בישיבות הגבוהות וההסדר.
לרוב מקפיד הכולל לקבל אברכים ששירתו קודם לכן בצה"ל.
בנוסף ללימוד הדיינות, משתתפים אברכי הכולל בפרויקט שאלות ותשובות בפקס ובמייל, הנקרא "במראה הבזק", שבו עונים לשאלות ממדינות רבות בעולם בנושאים מגוונים. השאלות נשלחות על ידי רבני קהילות, רופאים ואנשי מקצוע, ועוסקות בשלל ההיבטים של יישום ההלכה בחיים המודרניים. שאלות ותשובות אלו מכונסות לסדרת ספרים בשם זה. נכון לשנת ה'תשע"ח (2017) יצאו לאור תשעה כרכים.
הכולל הקהילתי ברעננה ללימודי רבנות.
בשנת ה'תשס"ח פתח המכון כולל קהילתי ברעננה המתמקד בלימודי רבנות ובפעילות קהילתית בעיר, אשר התכנית בו משורטטת במטרה להצמיח רבני קהילות איכותיים. מתקבלים אליו בוגרים מצטיינים מישיבות ההסדר והגבוהות, שצברו לכל הפחות חמש שנים במסגרת הישיבה וששירתו בצה"ל. ומסלול הלימוד בו נמשך ארבע שנים במהלכם ניגשים האברכים לכל מבחני הסמיכה לרבנות מטעם הרבנות הראשית לישראל.
מלבד הלימוד הקבוע של שני סדרים ביום במהלך ימי השבוע, לומדים האברכים גם שני סדרי ערב בכל שבוע בבית המדרש. תוכנית הלימודים אינטנסיבית ומעמיקה, הכוללת לימוד סוגיות הגמרא בעיון למדני והקפת הדיון ההלכתי משורשו עד מסקנותיו. בנוסף נמסר שיעור מאת הרב משה ארנרייך המקיף סוגיות אקטואליות הלכתית, שיעור בתנ"ך מאת הרב יוסף כרמל, שיעור באמונה ושיעורים נוספים.
כמו כן, כוללת ההכשרה הענקת כלים מעשיים הנדרשים להובלת קהילה, כגון פסיכולוגיה בין אישית, הקשבה ואמפתיה, התערבות בשעת משבר, דיבור והופעה בציבור, גישור ופישור.
פעולתו של בית המדרש משליכה באופן ישיר ועקיף על הקהילה. זאת, הן בעצם הלימוד המעמיק והן במעורבות מגוונת בחיי הקהילה. המעורבות מתבטאת בין השאר בלימוד בחברותות עם חברי הקהילה וכן עם ילדים ונוער; חוגי תורה לבנים ובנות; שיעורים למבוגרים; ועוד.
הכולל בלונדון.
סניף נוסף של ארץ חמדה הוקמה קבוצת לומדים נוספת מטעם המכון בעיר לונדון, בשיתוף עם קרן מונטיפיורי. בראש התכנית עומד הדיין הרב עופר לבנת. מחזור הלומדים הראשון הוסמך לרבנות בשנת ה'תשע"ט.
שו"ת במראה הבזק.
המכון מוציא לאור את סדרת ספרי השאלות ותשובות "במראה הבזק", המאגד את השאלות שנשלחו למכון מרחבי ישראל והעולם על ידי רבני קהילות ואנשי מקצוע ומדע, והתשובות שהשיבו להם אברכי הכולל. התשובות עוברות את ביקורתם ואישורם של ראשי הכולל הרבנים ארנרייך וכרמל, ובעבר גם את של הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב נחום אליעזר רבינוביץ, עד לפטירתם.
בית דין "ארץ חמדה – גזית".