חזון החברה הוא לפתח "בינה מלאכותית כללית", כלומר, בינה מלאכותית שתהיה מסוגלת להגדיר לעצמה את משימותיה ובהתאם, לפתור סוגיות מתחומי חיים שונים לגמרי, גם כאלה שהיא לא אומנה עליהם מראש - שם נוסף שלפעמים מייחסים לחזון זה הוא"בינה מלאכותית חזקה", כאשר הכוונה היא לבינה מלאכותית שיש לה "אינטליגנציה", הכרה ומודעות עצמית לפחות כמו של בן אדם. החברה מאמינה שסוג כזה של "בינה מלאכותית חזקה" עשוי לפתור בעיות יסוד של העולם ובכלל זה, פיתוח חומרים חדשים, פענוח הגנום האנושי, הבנה עמוקה של המבנה התלת ממדי של חלבונים מורכבים, פיתוח תרופות חדשות וכיוצא באלו סוגיות ברומו של עולם.
האסטרטגיה של החברה, כדי להתקדם לכוון של חזון ה"בינה מלאכותית חזקה", היא לפתח יכולת לנצח במשחקי מחשב.
בשלב ראשון, החברה פיתחה יכולת לשחק "נגד" המחשב במשחקי "אטארי", דו ממדיים פשוטים - כאשר המידע שנכנס לרשת הנוירונים המלאכותית הוא פשוט זרם הפיקסלים של מסך המחשב. פונקציית ההתכנסות גם היא מוגדרת היטב - רשת הנוירונים צריכה למקסם את הניקוד במשחק. תוך מספר שנים מועט יחסית, החברה פיתחה רשתות נוירונים מלאכותיות שמצליחות לנצח כל שחקן אנושי לאחר אימון של שעות בודדות בלבד ומבלי שהן מקבלות מראש את חוקי המשחק - אלא שהן מצליחות ללמוד את החוקים על בסיס צבירת ניסיון וצפייה במשחקים אנושיים. הז'אנר שבו החברה מתמחה נקרא "למידה באמצעות חיזוקים".
בשלב שני, החברה התמודדה עם היכולת לשחק מול שחקנים אנושיים, במשחקי מחשב שבהם יש ליגה מקצוענית עולמית ובמשחקים מורכבים בהרבה ממשחקי "אטארי" ובכלל זה "שחמט", בשלב ראשון, ו"גו" בשלב שני. בשני המיקרים, החברה הצליחה לנצח כל אדם או תוכנת מחשב שקדמה לפיתוח שלהם, תוך זמן קצר יחסית. גם בשלב הזה, גישת החברה התבססה על למידה באמצעות חיזוקים כאשר הלימוד מתחיל, בדרך כלל, מצפייה במיליוני משחקים קודמים שבהם התמודדו אדם מול אדם במשחק. רשת הנוירונים שהתפרסמה במיוחד, נקראה AlphaGo והיא הרשת שניצחה את כל השחקנים האנושיים במסגרת תחרות פומבית שריתקה אליה את כל העולם המדעי. פיתוח היכולת לנצח במשחקי "גו" חייב את אנשי החברה לפתח יכולת להבין לאיזה מהצדדים במשחק יש יתרון - בהינתן מצב נתון של הכלים על הלוח. מכיוון שבמשחק "גו" יש מספר עצום של אפשרויות - לא ניתן לנסח "חוק" מתמטי, דטרמניסטי פשוט - שבאמצעותו אפשר להבין למי ממהצדדים יש בכלל יתרון במצב נתון. ניצחון המכונה על האדם, בהקשר למשחק ה"גו", התרחש 10 או עשרים שנה מוקדם מכפי שמדענים העריכו שזה יהיה אפשרי. העובדה שכן נשאר הצורך ללמוד ממאות אלפי משחקים קודמים, משחקים שבהם שיחק אדם כנגד אדם - גרמה לכך שקהיליית העוסקים בנושא המשיכו "להתנחם" בכך שהמכונה אמנם מנצחת - אבל היא לא יכולה הייתה ללמוד איך לשחק בלי לראות דוגמאות אנושיות.
במהלך מפתיע ובלוחות זמנים מאוד קצרים, החברה פיתחה את - גרסה זו של רשתות הנוירונים המלאכותית מנצחת כל שחקן אנושי, תוכנת מחשב ואפילו את , מבלי שהיא נזקקת ללמוד ממשחקים קודמים של אנשים בכלל - אלא שכל הלימוד שלה או, למעשה, צבירת הניסיון, מתבצעים על בסיס משחקים נגד עצמה.
מאפשרת כיום לנצח בכל משחק של אדם נגד אדם, ללא תלות ברמתו של השחקן האנושי. אחת התגליות המרתקות במהלך פיתוחים אלה, היו כמה וכמה "צעדים מפתיעים" שאוכלוסיית שחקני ה"גו" העולמית לא הכירה. גילויים אלו הדגימו את התופעה של "הינעלות" על גישות מסוימות בסוג של "אופטימיזציה מקומית" והתקבעות של דרכי פעולה שאומצו על ידי בני האנוש לאורך אלפי השנים שבהם משחקים "גו".
בשלב שלישי, החברה נכנסה לפיתוח יכולות לשחק ב"משחקי אסטרטגיה רבי משתתפים" - כאשר במשחקים אלו נכנסות דרגות חופש חדשות לגמרי של משחק. ראשית, חלקים גדולים מזירת ההתמודדות אינם חשופים לשחקנים וכחלק מהאסטרטגיה צריך "לגלות אותם". שנית, יש במשחק משתתפים רבים, מה שמאפשר לפתח כל מיני סוגים של "בריתות". שלישית, המשחק מחייב סוג של "מודעות עצמית" בכל הקשור לכמות המשאבים שעומדים לרשות השחקן ואיזה "יחידות לוחמות" עומדות לרשותו. המערכת שפותחה במסגרת פעילות זו נקראה AlphaStar והמשחק הראשון איתו התמודדו המפתחים היה . במקביל, החברה נכנסה גם לפיתוח היכולת להתמודד עם משחקי מבוך תלת ממדיים.
בשלב רביעי שמנוהל במקביל בחלקו - החברה החלה לפתח יכולות שיש להן תרומה ל"עולם האמיתי" - כדי להתקרב למימוש חזון החברה. שתי פעילויות בולטות בהקשר זה הן פיתוח מערכת AlphaFold שתכליתה לפתור את המבנה התלת ממדי - מרחבי של חלבונים, בהינתן המבנה הכימי שלהם וכניסתה של החברה לתחום הפענוח של הדמיות רפואיות.
לודולף ואן צאולן
לודולף ואן צאולן (28 בינואר 1540-31 בדצמבר 1610) היה מתמטיקאי גרמני-הולנדי מהילדסהיים. נודע בעיקר על חישוב 35 הספרות הראשונות של פאי.
ואן צאולן לימד בדלפט סיף ומתמטיקה, עד שב-1594 פתח בליידן בית ספר לסיף. בשנת 1600 מונה לפרופסור הראשון למתמטיקה באוניברסיטת ליידן, תואר שחלק יחד עם הקרטוגרף ההולנדי סימון פראנס ואן מרוויאן, ועבד שם עד מותו. המינוי של הזוג היה בעקבות הרצון של האוניברסיטה למנות מרצים בתחום המדע ומתמטיקה שימושית במקום בתחום התאורטי.
חישוב ספרותיו של פאי.
ואן צאולן חישב תחילה את 20 הספרות הראשונות של פאי על בסיס עבודתו של ארכימדס, ופרסם את הספרות בשנת 1594 בספר "Van den Circkel" ("על המעגל"). בשביל לחשב את המספר היה צריך להשתמש במצולע משוכלל בעל formula_1 פאות. לאחר מכאן חישב עד 35 ספרות לאחר הנקודה, והגיע לתוצאה:
לאחר מותו המספר כונה מספר לודולף עד תחילת שנת המאה ה-20. כהוקרה, נכתבו על קברו 35 הספרות שחישב. הקבר שלו אבד, אך בשנת 2000 שוחזר.
וול סטריט 40
אור נמו
נס המלחמה של אור
נס הקרב של אור
הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן
הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן (באנגלית: International Agency for Research on Cancer; IARC) היא סוכנות בין-לאומית, חלק מארגון הבריאות העולמי של האומות המאוחדות.
המשרדים הראשיים של הסוכנות ממוקמים בליון, צרפת. תפקידה הוא לערוך מחקרים באשר לסיבות מחלת הסרטן. היא גם אוספת ומפרסמת מידע אודות מקרי סרטן בעולם וכן מונוגרפים על גורמים מסרטנים המהווים סכנה לבני אדם.
קטגוריות.
הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן מסווגת את הגורמים, התערובות והחשיפות ל-5 קטגוריות. הסיווג נקבע רק על פי חוזק הראיות לכך שמדובר בגורם מסרטן, ולא על הגידול היחסי של סיכון לסרטן עקב חשיפה, או על כמות החשיפה הנדרשת לגרום לסרטן. לדוגמה: חומר מסוים מעלה רק במעט מאוד את הסיכוי לסרטן, וגם זה רק לאחר חשיפה לזמן ממושך ובמינונים גדולים, אך הראיות לסיכוי הקטן לסרטן הן חזקות. במקרה זה החומר יסווג בקבוצה 1, על אף שהוא לא מהווה סיכון משמעותי בשימוש רגיל.
הבחירות בארצות הברית (2014)
הבחירות בארצות הברית בשנת 2014 נערכו ביום ג', 4 בנובמבר. במהלכן נבחרו כל חברי בית הנבחרים של ארצות הברית למעט אחד, 36 מתוך 100 חברי הסנאט של ארצות הברית, 36 מושלי מדינות ושלושה מושלי טריטוריות וחברי בתי מחוקקים מקומיים ב-46 מתוך 50 מדינות. כמו כן נערכו בחירות למשרות ציבוריות רבות אחרות במדינות ארצות הברית ועריה.
באורח אופייני לבחירות שבהן אין בחירות לנשיאות (בחירות אמצע הקדנציה (Mid-Term Elections), שנערכו במחצית כהונתו השנייה של הנשיא ברק אובמה), עמדו הבחירות במקרה זה בסימן הישגים למפלגה שאינה המפלגה שמייצג אותה נשיא ארצות הברית, אך הפעם השיגו מועמדי המפלגה הרפובליקנית הישגים רבים במיוחד בכל חזיתות הבחירות, ובכלל זה השגת רוב רפובליקני בסנאט של ארצות הברית.
מערכת הבחירות הייתה היקרה ביותר בהיסטוריה, ובמהלכה הוצאו 3.7 מיליארד דולר. עם זאת, אחוז ההצבעה היה הנמוך ביותר מאז 1942, עם רק 36.4% מקרב בעלי זכות הצבעה.
נושאים במערכת הבחירות.
במהלך מערכת הבחירות נדונו סוגיות שונות, כמו אי שיויון בהכנסות, הגירה והשלכות חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה (רפורמת הבריאות של הנשיא אובמה). שום סוגיה במערכת הבחירות לא בלטה על פני כל האחרות. סוגיית צינור הנפט קיסטון , שנדונה רבות בתחילת 2014, לא הפכה לסוגיה של ממש במערכת הבחירות.
שיעור השתתפות המצביעים בבחירות.
36.4% מבעלי זכות הבחירה השתתפו בבחירות - השיעור הנמוך ביותר מאז בחירות 1942 (אז הצביעו 33.9%), שאמנם נערכו בעיצומה של מלחמת העולם השנייה. מיין הייתה המדינה בה שיעור ההצבעה היה הגבוה ביותר (59.3%). המדינה בה שיעור ההצבעה היה הנמוך ביותר (28%) הייתה אינדיאנה, שבה לא נערכו בחירות למושבים בסנאט או למשרת המושל.
מחקר דעת קהל העלה את הסיבות הבאות לאי הצבעה בקרב מי שנמנעו ממנה:
מאמר בעיתון הניו יורק טיימס ייחס את שיעור ההצבעה הנמוך לאפתיה, כעס ותסכול נוכח הטון השלילי הבולט של מסעי הבחירות השונים וטען כי "שום מפלגה לא נתנה למצביעים מניע ברור ללכת לקלפי".
הבחירות לקונגרס ה-114.
הבחירות לקונגרס הסתיימו בהשגת רוב רפובליקני בסנאט ובהגדלת הרוב הרפובליקני בבית הנבחרים.