בגיל 19 חתם פרננדס בקבוצת הכדורגל הצרפתית, פריז סן-ז'רמן. פרננדס התבסס במהרה כקשר הגנתי המצטיין בחטיפת כדורים ובמסירות מדויקות, ובסוף שנת 1982 הוא הוזמן לנבחרת צרפת. משחקו הראשון בנבחרת היה נגד הולנד ב-10 בנובמבר 1982. בגיל 23, הפך פרננדס לבורג חשוב בנבחרת הצרפתית. הוא שיתף פעולה עם מישל פלאטיני, ז'אן טיגנה ואלן ז'ירס בחוליית הקישור שזכתה לכינוי "ריבוע הקסם". עם נבחרתו הלאומית, זכה פרננדס ביורו 1984 שנערך בצרפת, והגיע לחצי גמר מונדיאל 1986 במקסיקו. במשחקי המונדיאל כבש פרננדס שער בשלב הבתים מול ברית המועצות (1:1) וכבש את בעיטת ה-11 המכריעה בקרב הפנדלים בניצחון ברבע הגמר על ברזיל.
לאחר ההדחה ממונדיאל 1986, ולאחר שזכה עם פריז סן-ז'רמן באליפות הליגה הבכירה בצרפת, החליט פרננדס להצטרף לקבוצתו של ז'אן-לוק לגדר, ראסינג פריז. הקבוצה נחלה אכזבה קשה למרות הציפיות הגבוהות שנתלו בה, ופרננדס עזב את ראסינג לאחר שלוש עונות. באותו זמן לא הצליחה צרפת להעפיל ליורו 1988 ולמונדיאל 1990.
מראסינג, פרננדס עבר לקאן ב-1989. למרות ירידה ביכולתו נשאר פרננדס בנבחרת הצרפתית, אך לא פתח בהרכב. תחת אימונו של מישל פלאטיני נכנס פרננדס רבות כמחליף במטרה לכבוש שער מהיר בדקות הסיום. פרננדס השתתף ביורו 1992, בו צרפת הודחה בשלב הבתים, ולאחריו החליט לסיים את הקריירה הבינלאומית שלו. קאן ירדה לליגה הצרפתית השנייה בסוף עונת 1991/92, אך פרננדס החליט להישאר במועדון, וכאשר תם החוזה פרש פרננדס ממשחק. בסוף עונתו האחרונה היה פרננדס מאמן-שחקן, והוביל את קאן חזרה לליגה הבכירה בסוף העונה ובכך הפך סופית למאמן.
קריירת אימון.
לאחר העפלתה של קאן לליגה הבכירה, המשיך פרננדס את עבודתו במועדון והעפיל לגביע אופ"א. הוא זכה בתואר "מאמן השנה של הליגה הצרפתית" בסוף עונת 1993/94, על משחקו ההתקפי בו הרבה לשתף שחקנים צעירים. פריז סן-ז'רמן התעניינה בפרננדס במיוחד. למרות זכייתה של פריז באליפות הליגה הראשונה והצלחתה בליגת האלופות, פריז לא שיחקה כדורגל אטרקטיבי ולכן הנהלת המועדון החליטה להביא את פרננדס על מנת לשפר את תדמית המועדון.
עונתו הראשונה של פרננדס בפריז סן-ז'רמן נחלה הצלחה. אף על פי שפריז כבר לא התחרתה על האליפות כבר בשלב מוקדם של העונה, היא זכתה בשני גביעי המדינה של אותה העונה, הגביע הצרפתי וגביע הליגה הצרפתית, ופריז הגיעה עד לחצי גמר ליגת האלופות, בו הודחה על ידי מילאן. ברבע הגמר עברה פריז את ברצלונה תחת המאמן יוהאן קרויף. בעונתו השנייה של פרננדס בקבוצה, זכתה פריז בגביע המחזיקות לאחר ניצחון בגמר על ראפיד וינה, אך שוב נכשלה בזירה המקומית. הזכייה היוקרתית, שהפכה את פרננדס למאמן הצרפתי הראשון שזכה בגביע אירופי, לא הספיקה לפרננדס לשמור על כיסאו, והוא עזב את פריז סן-ז'רמן בסוף עונת 1995/96.
פרננדס הוחתם על ידי אתלטיק בילבאו מהליגה הספרדית הבכירה, לה ליגה. במהלך ארבע העונות בהן אימן פרננדס בקבוצה זו, הגיעה בילבאו לליגת האלופות.
בשנת 2000 חזר פרננדס לצרפת ובדצמבר חתם בשנית בפריז סן-ז'רמן. אף על פי שהיו בקבוצה כוכבים כמו ניקולס אנלקה ורונאלדיניו, פרננדס לא השיג תוצאות שהשביעו את רצון הנהלת המועדון. אף על פי שאוהדי הקבוצה אהבו אותו, פרננדס פוטר בסוף עונת 2002/03, לאחר שנתיים וחצי. שישה חודשים מאוחר יותר, בדצמבר 2003, פרננדס חזר לספרד והצטרף למועדון אספניול והוביל אותה מסכנת ירידה עד לחלק העליון של הטבלה הספרדית.
לאחר שנה של חוסר פעילות, לואיס פרננדס הצטרף לקבוצת אל ראיאין מקטר. בנובמבר 2005 הצטרף פרננדס לקבוצה הישראלית בית"ר ירושלים של עידן גאידמק, בתפקיד הג'נרל מנג'ר והמאמן. באפריל 2006 התפטר מאימון הקבוצה. בתקופה בה אימן בבית"ר נפוצו שמועות כי מועדונים גדולים באירופה מתעניינים בו, ובעיתוני ספרד פורסמו כתבות כי ריאל מדריד שרק פיטרה את מאמנה באותה התקופה מתעניינת בשירותיו של פרננדס בתור מאמן לעונה הקרובה. קבוצות נוספות שפורסם כי התעניינו בו הן לבאנטה הספרדית ופריז סן-ז'רמן.
בדצמבר 2006 חתם פרננדס בריאל בטיס הספרדית כמאמן, ופוטר ממנה מספר מחזורים לפני סיום העונה.
אימון נבחרת ישראל.
במרץ 2010 מונה פרננדס למאמן נבחרת ישראל. ב-17 בפברואר 2011 הודיעה פיפ"א על השעייתו של פרננדס מאימון הנבחרת בעקבות חוב של 400,000 אירו שהוא לא החזיר לקבוצת א-ריאן מקטר. השעייתו בוטלה ב-7 במרץ לאחר ששילם את חובו לאל-ראיאן.
פרננדס נכשל בניסיון לעלות עם ישראל לטורניר אליפות אירופה לנבחרות, למרות הגרלה נוחה יחסית, כאשר יריבותיה העיקריות למאבק על העלייה היו קרואטיה ויוון. יתרה מזו, לראשונה מאז הצטרפותה המחודשת של ישראל לאופ"א בתחילת שנות התשעים, היא לא השיגה ולו נקודה אחת, בין אם בבית, בין אם בחוץ, מן היריבות שעלו בסופו של דבר, לטורניר (ממקום ראשון) או להצלבה (ממקום שני). וזאת, דווקא בתקופה שבה נהנה הכדורגל הישראלי מפריחה יחסית של הקבוצות הישראליות באירופה, ומעשרות שחקנים ישראלים המשחקים כבודדים בקבוצות מעבר לים. בנוסף לכישלון האמור, ביקורת רבה נמתחה על פרננדס על שלא הצליח לייצב הרכב כאשר שינויים רבים נערכו בסגל הנבחרת ממשחק למשחק, עשרות רבות של שחקנים שותפו במשחקי הנבחרת ועל "זילות המדים הלאומיים" עקב כך.
כן התלוננו אוהדים רבים שקשה להם להזדהות עם נבחרת שרבים משחקניה אינם מוכרים להם. עם תום טורניר המוקדמות החליף אלי גוטמן את לואיס פרננדס בתפקיד המאמן הלאומי. לאחר סיום תפקידו שימש פרשן ומנחה תוכנית ברדיו מונטה קרלו.
לאחר נבחרת ישראל.
באפריל 2015 מונה פרננדס, לאחר כארבע שנים של הפסקה מאימון, למאמנה של נבחרת גינאה בכדורגל במקום מישל דוסוייה, שהיה מאמנה של נבחרת גינאה מאז שנת 2010 ועזב לאחר שנבחרתו הודחה ברבע הגמר של אליפות אפריקה.
תארים.
שחקן
מאמן
רבייה אל מינית
כלכלה אוטרקית
כלכלה אוֹטַרְקית היא כלכלה אשר בה היחידה הכלכלית (מדינה, למשל) אינה מקיימת סחר חוץ עם סביבתה (כמדינה למשל, ללא סחר בינלאומי עם מדינות אחרות) ומנסה לספק את כל צרכיה בכוחות עצמה. בתאוריה הכלכלית נהוג להגדיר צורת משטר כלכלי זו כמשק סגור.
מקור המונח אוטרקיה הוא מהשפה היוונית ומשמעותו בשפת המקור הוא אספקה עצמית.
דוגמאות.
דוגמאות מודרניות.
מרקנטיליזם, הגבלה או איסור על סחר מעבר לגבולות הישות הפוליטית, היה נפוץ כמדיניות של אימפריות רבות במאות ה-17 וה-18. אוטרקיה הייתה גם היעד הכלכלי של גרמניה הנאצית בשנות ה-30, כשניסתה למזער את הסחר עם מדינות אחרות בייחוד עם החזקות מביניהן בתקופה ההיא, צרפת, בריטניה, והאיחוד הסובייטי, שכן ידעה שצפויה לה מלחמה איתן, ולכן היא לא יכולה הייתה לסמוך עליהן כלכלית. גרמניה חיזקה לעומת זאת את קשריה הכלכליים עם מדינות עניות – מדינות מזרח אירופאיות, דרום אמריקאיות ומדינות הבלקן – שהיו עשירות בחומרי גלם. הסחר איתן נוהל על ידי שר האוצר הגרמני דאז היילמאר שאכט, והסחר היה מבוסס על חומרי גלם, תמורת חלק ממה שגרמניה הייתה מייצרת איתם, כלומר סחר חליפין, כדי לא להתבסס על חוזקו של מטבע הרייך הגרמני. אולם למרות שיבוא האוכל לגרמניה קטן, יעדי המפלגה הנאצית לא הושגו במלואם, שכן הייבוא של חומרי גלם דווקא גדל.
כמעט שלא ניתן למצוא היום מדינות אוטרקיות במלוא מובן המילה. דוגמה אפשרית היא קוריאה הצפונית, מבוססת על האידאולוגיה הממשלתית ג'וצ'ה, שפירושה "אספקה עצמית", יישום האידאולוגיה הוא שמירת הכלכלה המקומית בתנאים של בידוד. אך אפילו קוריאה הצפונית יוצרת קשרי סחר נרחבים עם רוסיה, סין, סוריה, איראן, וייטנאם ומדינות נוספות באירופה ומאפריקה. בחיפוש אחר דרך לשמר מערכת תרבותית וכלכלית הממוקדת בדזונג, בהוטן יישמה בהצלחה עד לא מזמן הגבלת סחר על העולם החיצוני ונקראה בשל כך אוטרקיה. אך עם המצאת החשמל, בהוטן ביטלה את הגבלות הסחר וכיום אזרחיה קונים מוצרים המיוצרים בתעשיות מחוץ למדינה.
בישראל.
בישראל נעשה ניסיון יחיד מסוגו בכלכלה אוטרקית – הקיבוץ. התנועה הקיבוצית הושפעה רבות מרעיון הפרמידה ההפוכה של בורוכוב. לפי הפרמידה ההפוכה של בורוכוב, בעיית היהודים היא שבעוד רוב העמים בנויים מריבוי של פרולטרים ומיעוט של מקצועות לא יצרניים, בקרב היהודים הפרמידה הפוכה – כלומר רוב היהודים עובדים במקצועות לא יצרניים וביניהם פרולטריון מועט. הדבר יוצר ניכור טבעי לעם היהודי, שנתפס כעלוקה על החברה. לפי בורכוב הפתרון לבעיה זו, שיקרה באופן טבעי, הוא מעבר של יהודים לארץ ישראל, בה יוכלו להיות פרולטריון והפרמידה תתהפך. עד שיעברו היהודים לארץ ישראל, הם יחושו ניכור כלפיהם שידחף אותם בסופו של דבר לעלות לארץ.
התנועה הקיבוצית ראתה לכן את הצורך להיות מסוגלת לקיים את עצמה ללא סחר חיצוני כערך חשוב, וחתרה אליו ככל שהיה בידה. כל קיבוץ ותיק נבנה במקור כדי שיהא מסוגל לספק את צרכיו שלו כמעט לגמרי – לכן בכל קיבוץ היה רפת, לול ושדות לגידול תבואה לפחות. עם השינויים בכלכלה הישראלית החלו הקיבוצים לעבור להסתמכות על סחר מבחוץ ותעשייה. רפתות ולולים נסגרו, ומפעלים נפתחו. יש הגורסים ששינויים אלה – הם שהביאו לפירוק קיבוצים רבים.
דילמות כלכליות ופוליטיות.
כלכלה אוטרקיות לא נהנית מיתרון הגודל במגזר הפרטי והממשלתי כאחד. שכן ברור מאליו כי לא לכל מדינה יש את כל חומרי הגלם, כגון נפט, גז, חיטה, פחם, בשל מחסומים אקלימיים טכנולוגיים ואזורים גאוגרפיים כמו גם גודל אוכלוסייה, המשפיע על היכולת להפיק את המשאבים. מסיבות אלו, ערכם של המשאבים שבמחסור עולה, וחברות וצרכנים שרוצים להשתמש בהם, צריכים בשל כך לשלם יותר עבור מוצרים ושירותים.