ג'רלד אסמואה (בגרמנית: Gerald Asamoah, נולד ב-3 באוקטובר 1978 בממפונג שבגאנה) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא גנאי ששיחק בעיקר בשאלקה 04 ובנבחרת גרמניה בעמדת הקשר ההתקפי. כיום משמש כחלק מצוות האימון בשאלקה 04.
שנות הילדות.
אסמואה נולד בגאנה, והיגר עם משפחתו לגרמניה בשנת 1990, כאשר היה בן 12.
קריירת מועדונים.
הנובר 96.
אסמואה שיחק בנוער של הנובר 96 והחל את קריירת הבוגרים שלו במועדון בשנת 1996, כאשר היה בן 18. אסמואה שיחק שלוש עונות בהאנובר, בהן הבקיע 29 שערים ב-79 משחקים. בשנתיים הראשונות של אסמואה בהאנובר, המועדון שיחק בליגה האזורית הצפונית, שהייתה אז הליגה השלישית בהייררכיית הליגות. בשנת 1998 עלה אסמואה עם האנובר לליגת הבונדסליגה השנייה, ובעונת 1999 סיים עם הקבוצה במקום הרביעי, ולא הצליח להעפיל עמה אל הבונדסליגה.
שאלקה 04.
בקיץ 1999 חתם אסמואה בשאלקה 04, ולראשונה שיחק בליגת הבונדסליגה. אסמואה שיחק בשאלקה במשך 11 עונות, בהן הבקיע 44 שערים ב-279 משחקים, והפך לשחקן משמעותי בקבוצה, ואף זומן בעקבות הצלחתו לנבחרת גרמניה. עם שאלקה זכה אסמואה בשני גביעים מקומיים ברציפות. הראשון בשנת 2001 לאחר ניצחון 0–2 בגמר על אוניון ברלין, והשני בשנת 2002 לאחר ניצחון 2–4 בגמר על באייר לברקוזן, כשבשני הגמרים אסמואה פתח בהרכב. בשנת 2005 זכה אסמואה עם שאלקה בגביע הליגה הגרמנית, לאחר ניצחון 0–1 בגמר על שטוטגרט, במשחק בו נכנס כמחליף. אסמואה זכה עם שאלקה פעמיים בטורניר האינטרטוטו, בשנים 2003 ו-2004. זכיות אלה הבטיחו לשאלקה השתתפות בגביע אופ"א באותה עונה. ביולי 2010 הסתיים חוזהו של אסמואה בשאלקה, והוא חתם בפ.צ. סנט פאולי, שאך העפילה אל הבונדסליגה באותו קיץ.
סנט פאולי וגרויטר פירט.
אסמואה חתם לשנתיים בפ.צ. סנט פאולי, אך הוא שיחק בקבוצה עונה אחת בלבד, בה כבש שישה שערים ב-27 הופעות, אך לא הצליח להציל את המועדון מירידה בחזרה אל הבונדסליגה השנייה תוך עונה אחת, אותה פתחה בצורה טובה יחסית, אך ב-12 המחזורים האחרונים צברה נקודה בודדת. לנוכח כישלון זה, אסמואה עזב את המועדון. במחצית הראשונה של עונת 2012/13 אסמואה לא היה חתום באף קבוצה אך שמר על כושר במועדון VFB הולס. בחלון ההעברות בחורף של אותה עונה, חתם בגרויטר פירט, וזכה עמה באליפות הבונדסליגה השנייה, ושיחק בקבוצה עונה נוספת בליגת הבונדסליגה, אך ירד בחזרה לבונדסליגה השנייה תוך עונה אחת.
שאלקה 04 II.
בעונת 2013 חזר אסמואה לשאלקה 04 במטרה לשחק בקבוצת המילואים, ושיחק בה שנתיים, בהן כבש שמונה שערים ב-49 הופעות. בתום עונת 2015 פרש אסמואה מכדורגל.
קריירה בינלאומית.
אסמואה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה בשנת 2001 במשחק מול נבחרת סלובקיה, והיה לשחקן השחור הראשון שנולד באפריקה ושיחק בנבחרת גרמניה. קדמו לו שחקנים שחורים שנולדו בגרמניה לאבות ממוצא אפרו-אמריקאי. אסמואה ייצג את גרמניה במונדיאל 2002 בו הפסידה הנבחרת 0–2 במשחק הגמר לנבחרת ברזיל, בו נכנס אסמואה כמחליף. אסמואה ייצג את גרמניה גם בגביע הקונפדרציות בשנת 2005, ובמונדיאל 2006, בשניהם סיימה גרמניה במקום השלישי. בשני המונדיאלים בהם שיחק, אסמואה לא פתח באף משחק בהרכב, ובמשחקים ששיחק, נכנס לדקות ספורות. לאחר מונדיאל 2006 אסמואה לא שיחק יותר בנבחרת, בה כבש שישה שערים ב-43 הופעות.
תארים.
עם שאלקה 04:
עם גרויטר פירט:
חיים אישיים.
אסמואה נשוי ואב לתאומים ילידי 2007. אחיו ובן דודו של אסמואה גם משחקים כדורגל בגרמניה בקבוצות מליגות נמוכות.
אסמואה סובל ממחלת לב, שבה אונת הלב המפרידה בין החדר הימני לחדר השמאלי של הלב עבה מאוד, דבר שעלול לגרום לאי סדירות בפעימות הלב.
מרגרט אסטריד לינדהולם אוגדן
טז'רס
טז'רס קורדובה
טאז'רס קורדובה
טאז'רס
נחל זמרי
נַחַל זִמְרִי הוא נחל אכזב בצפון ירושלים, המתחיל ברום של 750 מטרים מעל פני הים. הנחל הוא יובל של נחל פרת שראשיתו במורדות המזרחיים של תל אל-פול. הוא עובר בתוך שכונת פסגת זאב שבבירה, תוך שהוא חוצץ בין פסגת זאב מרכז (מצפון) ובין פסגת זאב מזרח (מדרום), ומתחבר מזרחה לאפיק נחל פרת.
נחל זמרי מתפרס על שטח של 1,080 דונם, בעלי חיים רבים נמצאים בו, בהם צבאים, שפני סלע, שועלים ומגוון ציפורים. נחל זמרי עתיד להפוך לפארק טבע עירוני מנוהל, בשנת 2022 החלו עבודות ראשונות להכשרת השטח והנגשתו.
היסטוריה.
שמו המקורי של הנחל, ואדי זמרי, משמר לפי הסברה את שמו של ראש משפחה בשבט בנימין שנקרא "זמרי", אשר נזכר בספר דברי הימים לצד ראשי משפחות אחרים בשבט בנימין - כולם בעלי שמות המשמשים גם כשמות יישובים מקראיים בסביבת הנחל: . זאת, כאשר עלמת (היא "עלמון" באזכורים אחרים במקרא) מזוהה עם "ח'רבת עלמית" הסמוכה (ליד היישוב עלמון), וכאשר עזמות מזוהה עם הכפר הסמוך חיזמא.
אקולוגיה.
נחל זמרי נמצא בין ההר למדבר, והמערכת האקולוגית בתחומו עשירה בערכי טבע שחלקם ייחודים ואף בסכנת הכחדה. סקר הטבע העירוני האחרון שבוצע בנחל זמרי והאתרים הסמוכים יער מיר ויער ענתות (יער ענתא) התקיים בשנת 2010. מאז לא התקיימו סקרים עקביים ומקיפים בשטח. בשנת 2019 התקיים סקר טבע לקראת הקמת פארק טבע עירוני נחל זמרי, ובו תועדה אוכלוסיית צבאים מרשימה, ומיני צומח וציפורים מגוונים. בשנת 2020 ביוזמת תושבי השכונה ובשיתוף עם רשות הטבע והגנים התקיימה ספירת צבאים מקיפה בנחל זמרי ויער ענתות המחוברים, בסקר תועדה אוכלוסיית צבאים מרשימה ובריאה.
עתידו של נחל זמרי והמערכת האקולוגית באתר תלויה בחיבור השטח לאתרים הסמוכים, כיום לאוכלוסיות בעלי החיים מתאפשר מעבר מנחל זמרי רק ליער ענתות הסמוך מדרום. יער מיר הנמצא מצפון לנחל מופרד על ידי כביש רחב החוצץ בין האתרים, מדי שנה נצפים מספר פריטי צבאים נדרסים בעת ניסיונות מעבר. על מנת לשמור על ערכי הטבע והמערכת האקולוגית יש לדאוג לחיבור רציף בין השטחים לטובת מעבר בעלי חיים.
יונקים.
צבי ישראלי, שפן סלעים, קיפוד מצוי, גירית מצויה, דורבן הודי, עטלפון לבן שוליים ועוד.
זוחלים וחרקים.
חומט, חרדון מצוי, לטאה זריזה, מניפנית מצויה, צב יבשה מצוי, זעמן שחור, צפע ארץ ישראלי, ועוד.
עופות.
שחור זנב, תפוחית מצויה, בז מצוי, נץ מצוי, דוכיפת, אדום חזה, בולבול צהוב שת, דוחל, חטפית אפורה, כארוון, טריסטרמית, ירגזי מצוי, כוס חורבות, מלכישליו, נחליאלי, סבכי שחור כיפה, עפרוני מצויץ, צוקית בודדת, ועוד.
צומח.
סירה קוצנית, קורנית מקורקפת, קידה שעירה, סחלב פרפרני, צבעוני ההרים, כדן סגול, עכובית הגלגל, דבורנית דינסמור, דבורנית צהובה, קוציץ סורי, רותם המדבר, לבנה רפואי ועוד.
ארכאולוגיה.
באפיק הנחל שרידים ארכאולוגיים מתקופות שונות, המרוכזים בחורבה הקרויה חורבת זמרי, אשר נסקרה בידי רשות העתיקות. ככל הנראה מדובר היה ביישוב חקלאי בעורף העיר ירושלים. השרידים שאותרו הם מבנים, גתות ומאגרי מים המתוארכים החל מתקופת הברונזה ועד התקופה הביזנטית. המבקרים בנחל יוכלו להבחין בחלקות מעובדות לאורך הנחל ובגתות רבות, עדות למפעל חקלאי קדום שהתקיים באזור.
חורבת זמרי.
בשנת 1990 החל יצחק מייטליס בחפירה ארכאולוגית באתר "חורבת זמרי", האתר נמצא בשוליו הדרומיים של נחל זמרי נסקר והוא מתוארך מתקופת הברונזה תיכונה א ועד התקופה הביזנטית.
החורבה והנחל משמרים שם מקראי "זמרי" כפי שהוזכר לעיל. במהלך הסקר שנערך באזור לקראת בניית שכונת פסגת זאב, אותרה במקום החורבה המעניינת. בחורבה נמצאו שרידי ישוב למן תקופת הברונזה-א, תקופת הברונזה-ב' תקופת הברזל, והתקופה ההלניסטית (עיקר הממצאים מתקופה זו).
בין הממצאים באתר ישנם שרידי מבנים שיוחסו לתקופת הברונזה התיכונה ובהם חדרים שנבנו בקפידה. מתקופת הברזל נמצאו שני מבנים, ובהם, מבנה ובו שני חדרים, ובית מדגם בית ארבעת המרחבים (הבית הישראלי). משאר התקופות נמצאו במקום בורות קברים, מתקנים חקלאים, בורות מים, שברי כלים, כדים ועוד ממצאים שונים מיתר התקופות באתר, בסמוך לחורבה נמצאו שרידי דרך קדומה הנמשכת לכיוון צפון מזרח.
לאחר החפירות כוסתה החורבה והממצאים בה בעפר, ועל חלקה נסלל רחוב משה רחמילביץ' של היום. כיום ניתן להבחין בחלק מן החורבה המכוסה בערימת עפר, בשרידי קירות מבנים ובשברי חרסים רבים. בשנת 2020 הוגשה בקשה על ידי המינהל הקהילתי פסגת זאב לחידוש החפירות באתר ולחשיפת בית ארבעת המרחבים, בדיקה וסקר מהיר שנערך במקום העלה כי השריד הארכאולוגי לא השתמר עם השנים וככל הנראה פורק בעת החפירה.
ואדי זה נקרא במפה ואדי זִמרה, אך במפת הסקר של ה-P.E.F. הוא נקרא "ואדי זמרי". והנה בספר דברי הימים-א' ח' לו, אנו קוראים "ואחז הוליד את יהועדה ויהועדה הוליד את עלמת ואת עזמות ואת זמרי..." שנים מן השמות מזוהים עם ערים בנחלת בנימין המזוהים באתרים בסביבה. עלמת מזוה כישוב בחורבת עלמית הנמצא במורד הוואדי אחרי חצותו את כביש חזמה מישור אדומים. ואילו עזמות מזוהה עם הכפר חזמה הסמוך. ההגיון של תפרוסת היישובים אכן כי בוואדי זה הנושא את השם זמרי, מתקשר היישוב זמרי, שבהחלט יכול וישוב זה הוא זמרי עיר בבנימין.
העורף החקלאי של ירושלים.
בשלהי תקופת הברזל ירושלים גדלה כתוצאה מריבוי טבעי והגירה, כך ירושלים גדלה להיות העיר הגדולה ביורת במרחב. כתוצאה מהגידול הניכר בגודלה של העיר, העורך החקלאי סביב לה הושפע רבות. אחת מההשפעות של גידולה של העיר היו על תפרוסת וצורת ההתיישבות החקלאית. ליישבו החקלאי סביב לירושלים שני מאפיינים מרכזיים: