חלבון נוסף הוא אנדופפטידאז O (ובקיצור PepO) המהווה אנזים שמור היטב בקרב הזנים השונים של S. pyogenes, ההומולוגי ב־68% מהרכב חומצות האמינו לאנזים PepO של החיידק Streptococcus pneumoniae. בדומה למנגנון הפעילות ב־S. pneumoniae, גם ב־S. pyogenes אנזים זה נקשר לתת היחידה C1q, המאקטבת את המסלול הקלאסי של מערכת המשלים, בקשר אלקטרוסטטי ומונע את הקישור שלו לנוגדן IgG כאשר ה־pH נמוך (כפי שקורה בדרך כלל ברקמות מודלקות).
פירוק של נוגדני IgG.
נוגדני IgG הם הנוגדנים הנפוצים ביותר בסרום ההומני ומשחקים תפקיד חיוני במלחמה נגד זיהומים באמצעות הפעלת מערכת המשלים. הפעלה זו נעשית באמצעות קישור בין ה־IgG (ושרשרת ה־Fc שלו) לבין תת־היחידה C1q, אופסוניזציה (סימון) של הפתוגן ופאגוציטוזה בתיווך קישור לרצפטורי Fcγ הנמצאים על הפאגוציט. כחלק מההתמודדות שלו עם מערכת המשלים, S. pyogenes מפריש 2 אנזימים עיקריים שמטרתם לפרק את הנוגדנים – IdeS/Mac-1 ו־EndoS.
IdeS/Mac-1 הוא ציסטאין אנדופפטידאז בגודל של 35 קילודלתון המצוי בקרב כל הזנים של S. pyogenes באחד משני אללים אפשריים. אנזים זה יכול ליצור אינטראקציה עם IgG שכתוצאה ממנה יתרחש ביקוע פרוטאוליטי באתר ספציפי, בין 2 שיירי גליצין (G236 ו־G237), הממוקם בחלק התחתון של השרשראות הכבדות של הנוגדן. תגובה זו יעילה מאוד ומביאה לעיכוב הקישור של מערכת המשלים לחיידק. מעבר לזה, הפירוק של נוגדני IgG על ידי IdeS/Mac-1 מוליד כמויות גדולות של חלקיקי Fab (ה"זרועות" של הנוגדן) הנעים בזרם הדם, שמסוגלים להיקשר מחדש לפני השטח של החיידק אך לא מסוגלים להפעיל את מערכת המשלים. חלקיקים אלו למעשה "תופסים" אתרי קישור על פני השטח של הפתוגן שיכלו לשמש נוגדנים תקינים שהיו מפעילים את מערכת המשלים, וכך מעניקים הגנה נוספת לחיידק.
EndoS הוא אנדוגליקוזידאז בגודל של 108 קילודלתון המבקע גליקן אליו קשורה חומצות האמינו אספרגין, המצוי בשרשראות הכבדות של נוגדן IgG הומני. במצב תקין, גליקוזילציה של שייר האספרגין (Asn-297) היא פעולה חיונית לצורך יצירת האינטראקציה עם רצפטורי Fcγ הממוקמים על פני הפאגוציט ולצורך הפעלת מערכת המשלים בתיווך של IgG. פעולתו של EndoS מונעת את התרחשות הגליקוליזה, ובכך מעכבת את הפעלת מערכת המשלים.
עיכוב יצירת קומפלקס MAC.
ככלל, הדופן הפפטידוגליקנית העבה של חיידקים גראם־חיוביים מונעת ליזיס בתיווך של MAC (השלב הסופי של מערכת המשלים בו ממברנת הפתוגן מחוררת). למרות זאת, S. pyogenes מבטא חלבונים שבאפשרותם להפריע לאיסוף החלבונים המרכיבים את קומפלקס MAC. הדבר נעשה או בדרך ישירה – באמצעות האנזים SIC, או בדרך עקיפה – באמצעות ביטוי של חלבוני VnBPs.
SIC (ראשי תיבות של streptococcal inhibitor of complement) הוא חלבון בגודל של 31 קילודלתון הנקשר לקומפלקס החלבונים C5b67 (המורכב מ־C5b, C6 ו־C7) ומונע את קשירתו של החלבון C8, או נקשר לקומפלקס החלבונים C5b678 (המורכב מ־C5b, C6, C7 ומ־C8) ומונע את קשירתו של החלבון האחרון הדרוש – C9. בין כה ובין כה הוא מונע את יצירת הקומפלקס MAC.
חלבוני VnBPs (ראשי תיבות של vitronectin-binding proteins) הם חלבונים היודעים לקשור את הגליקופרוטאין ויטרונקטין, שמעכב את קשירתו של החלבון C9 ויצירת הקומפלקס MAC.
הממשלה העשירית
הממשלה ה-10
ממשלת ישראל ה-10
הממשלה האחת עשרה
הממשלה ה-11
ממשלת ישראל ה-11
הממשלה השתיים עשרה
הממשלה ה-12
ממשלת ישראל ה-12
הממשלה ה-13
הממשלה השלוש עשרה
ממשלת ישראל ה-13
שובה (מאכל)
שוּבָּה (ברוסית: Сельдь под шубой, מילולית: "מליח באדרת פרווה", גם Селёдка под шубой, מילולית: "דג מלוח באדרת פרווה") הוא סלט שכבות מהמטבח הרוסי, הכולל ירקות מבושלים (תפוח אדמה, סלק וגזר) מעורבבים במיונז, דג מליח, ביצים קשות ולעיתים גם בצל. מכינים את הסלט ללא ערבוב השכבות, כך שבעת ההגשה נראות בכל פרוסה כל השכבות, כאשר לכל שכבה צבע אופייני.
הרכבת הסלט נעשית בדרך כלל לפי הסדר הבא: בתחתית הסלט מניחים מליח קצוץ (יש המערבבים אותו עם בצל קצוץ) (שכבה בצבע אפור-ורוד), מעליו תפוחי אדמה מבושלים קצוצים לקוביות קטנות (שכבה בצהוב בהיר). יש המוסיפים כעת שכבת גזר מגורד (לצבע כתום). השכבה הבאה כוללת סלק מבושל מגורד (שכבה בצבע סגול), אחריה שכבת חלבוני ביצה קשה (שכבה לבנה), ומעל שכבה של חלמון ביצה קשה מגורד (בצבע צהוב עז). יש הקוצצים מעל מעט בצל ירוק או מניחים עלי פטרוזיליה להוספת צבע ירוק למנה.
מליח במעיל פרווה
צנטריולה
ממשלת ישראל הארבע עשרה
ממשלת ישראל הארבע עשרה, בראשותה של גולדה מאיר, שכונתה בשל כך "ממשלת גולדה הראשונה", פעלה מה-17 במרץ 1969 ועד ה-15 בדצמבר 1969, בתקופת כהונתה של הכנסת השישית, לאחר פטירתו של לוי אשכול ועד לבחירות לכנסת השביעית.
הקמה.
עם מותו של לוי אשכול ב-1969 הועדפה מאיר על פני מועמדים כיגאל אלון, ראש הממשלה בפועל בימים שאחרי פטירת אשכול, וכמשה דיין, שעימות בינו לבין אלון נחשב למסוכן למפלגה, וכפנחס ספיר, שלו היה סיכוי טוב יותר לזכות בתפקיד, אך הוא העדיף לוותר עליו. מאיר, שלא זכתה לתמיכה רבה טרם כניסתה לתפקיד, נחשבה למועמדת של פשרה כשמונתה על ידי מרכז מפלגת העבודה ברוב של 287 חברים ו-45 נמנעים לראש ממשלה מטעמה. מאיר החלה לכהן כראש ממשלת ישראל ב-17 במרץ 1969, וכיהנה במשך 5 שנים. עד היום היא האישה היחידה בישראל שמילאה תפקיד זה. רק החרדים הביעו במפורש התנגדותם למינויה על רקע מינה.
הרכב הממשלה.
הממשלה מנתה 22 שרים, כאשר כולם המשיכו מהממשלה הקודמת, למעט גולדה מאיר שהחליפה את לוי אשכול שנפטר.
ממשלת ישראל ה-14
הממשלה ה-14
הממשלה הארבע עשרה
גיא לוזון
גיא לוזון (נולד ב-7 באוגוסט 1975) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי המאמן את הנבחרת הצעירה של ישראל.
קריירה.
גיא לוזון הוא בוגר מחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, בה שיחק מגיל 10. לוזון החל לשחק בקבוצת הבוגרים בגיל 18, והופעת הבכורה שלו הייתה נגד קבוצת בית"ר תל אביב בשנת 1992. הוא הספיק לשחק כשלוש שנים, לפני שנפצע עקב תיקול עם ז'אן טלסניקוב בגיל 21.
לאחר פציעתו, קיבל לוזון את משרת מאמן קבוצת הנוער של מכבי פתח תקווה. בעונת החליף לוזון את אלי אוחנה כמאמן הקבוצה הבוגרת. הישגיו המרכזיים כמאמן הקבוצה היו זכייה בגביע הטוטו לעונת , סגנות אליפות המדינה לעונת והעפלה לשלב הבתים של גביע אופ"א בעונת . בתקופתו כמאמן הקבוצה נהנה לוזון מגיבוי משפחתי. דודו, אבי לוזון, ניהל את הקבוצה, ובני משפחה אחרים מילאו בה תפקידים שונים.
בעונת מונה לוזון למאמן הפועל תל אביב. עם הגעתו לקבוצה אילץ את יוסי אבוקסיס לפרוש ממשחק פעיל ולהפוך לסקאוט ובכך הוכיח שבידיו הסמכות המקצועית במועדון. לוזון הצליח להוביל את הקבוצה בפעם השנייה ברציפות לשלב הבתים בגביע אופ"א. אף על פי כן, במשחקי ליגת העל השיגה הקבוצה תוצאות מאכזבות ולאחר עשרה מחזורים דורגה במקום האחרון עם 6 נקודות מתוך 30 אפשריות, כאשר את הניצחון הראשון שלה השיגה הקבוצה רק במחזור התשיעי, בדרבי מול מכבי תל אביב. בעקבות תוצאות אלה הודיע לוזון על התפטרותו מאימון הקבוצה ב-25 בנובמבר 2007, לאחר הפסד למכבי חיפה.
לוזון חזר לאמן את מכבי פתח תקווה באמצע העונה, בניגוד להבטחת יו"ר הקבוצה ודודו, עמוס לוזון, שאמר כי גיא לא יחזור לאמן את מכבי פתח תקווה בעונה זו. ב-6 באפריל 2008, לאחר רצף הפסדים, התפטר מתפקידו.
ב-12 ביוני 2008 מונה לוזון למאמן בני יהודה תל אביב. את עונת סיימה הקבוצה בהדרכתו במקום החמישי. עקב חוסר יכולתה של בית"ר ירושלים להשתתף במפעלים אירופאיים קיבלה בני יהודה את ההזדמנות, והעפילה בתחילת עונת לסיבוב הרביעי במוקדמות הליגה האירופית, שם הודחה על ידי פ.ס.וו. איינדהובן. את עונה זו סיימה הקבוצה במקום הרביעי בליגה, והעפילה לגמר גביע המדינה, שם הפסידה 1–3 להפועל תל אביב.
בפברואר 2009 פורסמה קלטת בה לוזון מתבטא נגד עיתונאים שלטענתו רדפו אותו ומשתמש במילה "אשכנזים" בתור כינוי גנאי.
ב-4 באוגוסט 2010 מונה לוזון למאמן הנבחרת הצעירה של ישראל. תחת הדרכתו התמודדה הנבחרת באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 לשנת 2013, אליה העפילה באופן אוטומטי כמארחת, שם סיימה את שלב הבתים במקום השלישי בבית שכלל את איטליה, אנגליה ונורווגיה. לוזון ספג ביקורת כאשר חגג את ניצחון הנבחרת מול אנגליה בצורה שנתפסה בעיני רבים כמוגזמת, על אף שלא מנע את הדחתה מהטורניר.
ב-27 במאי 2013 חתם לוזון על חוזה לעונה אחת בקבוצת סטנדרד ליאז' מליגת העל הבלגית. מינויו לווה במחאה מצד האוהדים. אף על פי כן, לוזון פתח את העונה ב-13 ניצחונות רצופים בכל המסגרות, ובכך שבר שיא מועדון בן 14 שנים. הקבוצה סיימה את העונה במקום השני. ב-26 במרץ 2014 הודיע המועדון על הארכת חוזהו לשנתיים נוספות. ב-20 באוקטובר 2014 פוטר בעקבות תוצאות מאכזבות של הקבוצה בתחילת העונה.
ב-13 בינואר 2015 החליט בעליה המשותפים של ליאז' וצ'רלטון אתלטיק מליגת המשנה האנגלית להעבירו לאמן את צ'רלטון. ב-24 בינואר 2015, במשחקו הראשון כמאמן צ'רלטון נפרדה קבוצתו בתיקו 0–0 עם וולברהמפטון וונדררס. ב-14 בפברואר 2015 רשם ניצחון בכורה כמאמן צ'רלטון, 3–0 על ברנטפורד. ב-24 באוקטובר 2015, לאחר תשעה משחקי ליגה ללא ניצחון, פוטר לוזון מתפקידו.