תופעות לוואי קשות הן נדירות מאוד. מ-1998 עד 2013, רק מקרה אחד של מוות קשור לחיסון דווח: ילד אנגלי שהיה חולה בלוקמיה. במקרים מסוימים, תגובות קשות דווחו כגון דלקת קרום המוח ודלקת ריאות (בעיקר בקרב הילדים שהמערכת החיסונית שלהם לקויה או מוחלשת שקיבלו חיסון בטעות) כמו גם אנפילקסיס.
תופעות לוואי חלשות אפשריות כוללות אדמומיות, קשיחות, וכאב במקום ההזרקה, כמו גם חום. כמה אנשים עלולים לפתח פריחה קלה אשר בדרך כלל מופיעה סביב ירייה באזור.
יש טווח קצר שבו יש סיכון לפתח הרפס זוסטר (שלבקת חוגרת) בעקבות החיסון. עם זאת, הסיכון הוא קטן מהסיכון עקב זיהום טבעי וכתוצאה מכך אבעבועות רוח. רוב המקרים שדווחו היו קלים ובלי סיבוכים רציניים.
בדרך כלל החיסון מאוד בטוח: כ-5% מהילדים המקבלים את החיסון מפתחים חום או פריחה. תגובה שלילית דווחה בתקופה 1995 עד 2005, ולא נמצאו מקרי מוות ביחס לחיסונים אף על פי שכ-55.7 מיליון מנות נמסרו.
מקרים של אבעבועות רוח קשורים לחיסון דווחו בחולים עם מערכת חיסונית מוחלשת, אבל לא מקרי מוות.
הספרות מכילה מספר דיווחים על תופעות לוואי לאחר חיסון נגד אבעבועות רוח, כולל חיסון נגד זן-זוסטר אצל ילדים ומבוגרים.
מחקר אחד הצביע שהחיסון נגד VZV מגן נגד התפרצויות של הרפס של הפה ושל איברי רבייה.
היסטוריה.
החיסון נגד אבעבועות רוח עשוי מזן אוקה/מארק של וירוס חי מוחלש של אבעבועות רוח. לצורך פיתוח החיסון, אספו וירוס שהתקבל מנגעי אבעבועות רוח טבעיים, והכניסו את הווירוס אל תרביות תאים בריאים של עובריים אנושיים, מותאם ומפוזר בתוך תרביות תאים של עובריים של שפן, ובסוף מופצות בתוך תרביות תאים דיפלואידיים של אדם.
יפן הייתה בין המדינות הראשונות לחסן כנגד אבעבועות רוח. חיסון שגרתי נגד וירוס אבעבועות רוח מתבצע גם בארצות הברית, והשכיחות של אבעבועות רוח הופחת באופן דרמטי שם (מ-4 מיליון מקרים בשנה לכ-400,000 מקרים לכל שנה החל משנת 2005). באירופה, רוב המדינות כרגע לא מחסנות נגד אבעבועות רוח. למרות זאת, החיסון נעשה פופולרי יותר. אוסטרליה, קנדה, ומדינות אחרות אימצו גם הן המלצות על שגרת חיסונים של ילדים ושל מבוגרים רגישים נגד אבעבועות רוח.
מדינות אחרות, כמו בריטניה, סיפקו המלצות לחיסון, למשל, לעובדי בריאות רגישים בסיכון של חשיפה לאבעבועות רוח. בבריטניה, נוגדנים לאבעבועות רוח נמדדים כחלק משגרת טיפול טרום לידתי, ועל ידי 2005 כל אנשי שירות הבריאות הלאומי קבעו את החסינות שלהם וחוסנו אם הם היו לא מחוסנים ובמגע ישיר עם המטופל.
מחלוקת.
מחלוקת התעוררה, בין השאר, על הדאגה בשל תפקיד שורות תאים של עובריים אנושיים ואת התפתחות החיסון. שלא כמו חיידקים או פטריות, נגיפים לא יכולים להתרבות באופן עצמאי ודורשים אורגניזם חי המארח על מנת להשתכפל. היכולת של הווירוס לגרום זיהום בדרך כלל תלוי במחשב המארח עם מי את תאי הסתגלו לחיים על פני דורות של שכפול. במילים אחרות, נגיף יכול להוביל זיהום חמור יותר בתוך אורגניזמים מסוימים לעומת אחרים. ליצור חיסון בטוח עבור אנשים בעוד שיש להם את היכולת לגרום תגובה חיסונית מגנה מחייב לבחור שורת התאים המתאימה לגדול וירוס.
אחד השימושים של שורות תאים הוא לספק סביבה עבור שכפול הווירוס. את זן אוקה/מארק של וירוס חי מוחלש מאבעבועות רוח הוא אחד הווירוסים הדורשים סביבה זו כדי לגדול. מחלוקת התעוררה בשל הרעיונות שהחיסון מכיל מרכיבים (או נדרש השימוש) של עובר בוטל, אשר מפר את כללי האתיקה ואת האמונות של רבים המתנגדים לשימוש של עוברים שהופלו במחקר רפואי. כאשר שורת התאים מספק את הסביבה שבה הווירוס גדל ולאחר מכן מבודד, תאורטית, החיסון עצמו הוא חופשי מאיומים ביולוגיים. עם זאת, תיאור החיסונים ®M-M-R®II, ZOSTAVAX® ,VARIVAX מחברת מרק מציין כי "רכיבים שרידיים של תאים MRC-5 כולל ה-DNA וחלבון" נמצאים בחיסון. כמו כן, השימוש של שורות תאים WI-38 ו-MRC-5 לגידול של וירוס אבעבועות רוח הוא שנוי במחלוקת, כי התאי ריאות עובריים האלה נגזרו מעוברים שהופלו. בשל אמונות בנוגע לשימוש זה, כמה אנשים מתנגדים לשימוש חיסון אבעבועות רוח.
לקריאה נוספת.
http://midaat.org.il/vaccine/vzoster/,
יחסי אלג'יריה–מקסיקו
יחסי אלג'יריה–מקסיקו (בערבית: العلاقات الجزائرية المكسيكية, בספרדית: Relaciones Argelia-México) הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה האלג'יראית הדמוקרטית העממית והמדינות המקסיקניות המאוחדות. מקסיקו הייתה הראשונה להכיר בעצמאותה של אלג'יריה ב-1962 ויחסים דיפלומטיים כוננו בשנת 1964. המסחר בין שתי המדינות הסתכם בשנת 2015 ב-243 מיליון דולר. אלג'יריה היא אף שותפת הסחר האפריקאית השנייה בגודלה של מקסיקו.
היסטוריה.
בשנת 1962, לאחר סיום מלחמת העצמאות של אלג'יריה וקבלת העצמאות האלג'יראית מצרפת, מקסיקו הייתה המדינה הראשונה שהכירה במדינה החדשה. יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות כוננו ב-21 באוקטובר 1964. בשנת 1965, שגריר מקסיקו בקהיר הואמן לטפל בענייניה של אלג'יריה. בשנת 1974 שלחה מקסיקו שגריר תושב ראשון לאלג'יריה ובשנת 1975 פתחה אלג'יריה שגרירות במקסיקו סיטי.
בשנת 2008, כאות של ידידות הדדית, נחנך במקסיקו סיטי פסל של עבד אל-קאדר אל-ג'זאירי. בשנת 2011, נחנך באלג'יר פסל של אמיליאנו ספאטה. בחודש אוקטובר 2014, שתי המדינות חגגו 50 שנה ליחסים הדיפלומטיים.
מסחר.
בשנת 2015, המסחר בין שתי המדינות הסתכם בסך של 243 מיליון דולר. אלג'יריה היא שותפת הסחר האפריקאית השנייה בגודלה של מקסיקו בעוד מקסיקו מדורגת במקום ה-38 מבחינת גודל הסחר של אלג'יריה.
ביקורים רשמיים מטעם שתי המדינות.
ביקורים רשמיים מאלג'יריה למקסיקו.
בשנת 1981 ביקר במקסיקו נשיא אלג'יריה שאד'לי בן ג'דיד. הוא ביקר שנית במקסיקו בשנת 1985. בשנת 2002 ביקר במקסיקו הנשיא עבד אל-עזיז בותפליקה.
ביקורים רשמיים ממקסיקו לאלג'יריה.
בשנת 1975 ביקר באלג'יריה נשיא מקסיקו לואיס אצ'ווריה אלווארס. בשנת 2005 ביקר באלג'יריה הנשיא ויסנטה פוקס.
ייצוג.
לאלג'יריה יש שגרירות במקסיקו סיטי ולמקסיקו יש שגרירות באלג'יר.
מני יריב
מני יריב (נולד ב-8 באוגוסט 1950) הוא משורר, סופר ומוציא לאור. איש צבא לשעבר שהשתחרר מצה"ל בשנת 1986 לאחר שירות ממושך.
ביוגרפיה.
מני יריב נולד במרקש, מרוקו ב-. באמצע 1951 עלה ארצה עם חניה ארוכה בצרפת. והגיע בגיל שנה לישראל.
בית הספר היסודי "מגן דוד" אותו סיים בהצטיינות. בהמשך למד שנתיים בישיבת "פורת יוסף" בהמשך סיים את התיכון והתגייס לצה"ל בתאריך 5 בפברואר 1969. לאחר הטירונות בשריון המשיך את שירותו בקבע עד ל-10 בדצמבר 1986.
את כתיבתו החל בשנות השבעים, אולם תמיד כתב שירה למגירה בלבד. רק בשנת 1998 החל מוציא לאור את ספרי שירתו.
מיצירותיו.
בשנת 2010 יצא לאור הרומן הראשון מפרי עטו. "אדם וגורלו" בהוצאה לאור כתב.
בשנת 2011 יצא לאור הרומן השני "הלם בזיכרון" בהוצאה לאור החממה הספרותית.
בשנת 2015 יצא לאור ספר השירה השלישי "תבונת המסע" בהוצאת בת-אל.
בשנת 2015 לקח חלק בספר שירה "במעגלי האור" בהוצאת בת-אל.
בשנת 2016 יצא לאור הרומן השלישי "גלגול מושלם" בהוצאת ספרי צמרת.
מארי דייר
מארי דייר (באנגלית: Mary Dyer, נולדה בשם Marie Barrett, 1611 - 1 ביוני 1660) הייתה פוריטנית אנגלייה שהפכה לקווייקרית וחיה בניו אינגלנד. היא נכנסה לתודעה הציבורית לראשונה כאשר הייתה במרכזה של פרשה שקיבלה את השם "הלידה המפלצתית". דייר נתלתה בשנת 1660 בבוסטון אשר במדינת מסצ'וסטס לאחר שהפרה את החוק האוסר על כניסת קווייקרים לתחומה. בכך הפכה לאחת מתוך הארבעה הנודעים כ"מרטירים של בוסטון".
שנותיה הראשונות.
על אף שאין יודעים את המקום והתאריך המדויק בה נולדה דייר, ושרק מעט ידוע על שנות חייה המוקדמות, יש הטוענים כי היא נצר לשושלתו של מלך אנגליה הנרי השביעי, ובתם של ארבלה סטוארט וסר ויליאם סיימור, אם כי הדבר מעולם לא הוכח.
דייר נישאה לבעלה ויליאם דייר, סוחר בטובין המיובאים ממילאנו, בעשרים ושבעה באוקטובר, בלונדון בשנת 1633. בנם הראשון של הזוג, ויליאם, נפטר ימים ספורים לאחר הטבלתו בעשרים וארבעה באוקטובר 1634. להכשרתו של בעלה כסוחר טובין הייתה השפעה רבה על מעברם לניו אינגלנד. בשנת 1635 עזבה דייר את אנגליה עם בעלה וילד ברחמה, והמשפחה הגיעה לקולוניית מסצ'וסטס ביי. בשלושה-עשר בדצמבר הם הפכו לחברים בכנסייה הקהילתית הפוריטנית של בוסטון, ושבוע לאחר מכן נולד להם ילד נוסף, סמואל.
בזמן שהיא ומשפחתה גרו בקולוניית מסצ'וסטס ביי היא פגשה את אן האצ'ינסון, אחת מחברות הקהילה שלימים התחילה להטיף בביתה, ורעיונותיה השפיעו רבות על דייר. ישנם אזכורים רבים המעידים על טיב הקשר בין דייר ובעלה להאצ'יסון, שהייתה גם אחת ממיילדות הקהילה, ואף האישה המתיישבת הראשונה אשר סערה נוצרה סביב לימודיה. דייר נחשבת כאחת מחברותיה וחסידותיה הקרובות ביותר.
סיפור "הלידה המפלצתית".