תיאסטס הנזעם חיפש דרך לנקום באחיו ואורקל אמר לו שאם ייוולד לו בן מבתו, פלופיה, הבן הזה יהרוג את אטראוס. תיאסטס עיבר את בתו ומזיווג זה נולד אייגיסתוס. פלופיה, הנכלמת מכך שהרתה לאביה, זנחה את התינוק, אך רועה צאן שמצא אותו מסר אותו לאטראוס מבלי שהם ידעו את זהות התינוק. אטראוס גידל את התינוק כאילו היה בנו, אך לאחר התבגרותו של אייגיסתוס, הגיע תיאסטס שגילה לו את מוצאו והסית אותו להרוג את אטראוס. אייגיסתוס רצח את אטראוס ויחד עם אביו תפס את המלכות.
לינדה הווארד
לינדה הווארד (באנגלית: Linda Howard; לשעבר לינדה ס. הווינגטון; נולדה ב-3 באוגוסט 1950 באלבמה) היא סופרת אמריקאית.
ביוגרפיה.
הווארד נולדה ומתגוררת באלבמה. החלה לכתוב בגיל 9, ובמשך 20 שנה כתבה להנאתה הפרטית. עבדה בחברת משאיות תובלה, שם פגשה את בעלה. ב-1980 החליטה לנסות להוציא לאור את יצירותיה הספרותיות. את ספרה הראשון מכרה ל-Silhouette והוא יצא לאור ב-1982.
לינדה הווארד כותבת בעיקר רומנים רומנטיים, היסטוריים וספרי מתח, בין השאר בנושא מסע בזמן.
בסך הכול כתבה למעלה מ-41 רומנים ל-Silhouette, ל-Pocket Books ול-Ballantine.
לינדה היא חברת כבוד בארגון RWA - ROMANCE WRITERS OF AMERICA, אליו הצטרפה ב-1981, זמן קצר לאחר היווסדו. בשנות חברותה בארגון שירתה כגזברית, סגנית נשיאה ונשיאה. פעמיים הגיעה לשלב הגמר של ה-RWA.
בעלה הוא דייג, המשתתף בתחרויות דייגי אוקונוס מקצועיים. הווארד מתלווה אליו בנסיעותיו למקומות נידחים, הרחק מאורות הזרקורים והחברה הנוצצת, ושם כותבת במחשב הנישא שלה. לינדה ובעלה גרים בבית גדול באלבמה, שם הם מגדלים בקר ושני כלבים.
הים היפני
ג'וזף מקארת'י
עשה לילות כימים
עָשָׂה לֵילוֹת כַּיָּמִים הוא ביטוי המתאר עבודה אינטנסיבית, כזו הנעשית בימים ובלילות, ללא שינה - כשם שנהוג לעבוד ביום, כך עבד אף בלילה.
הביטוי לקוח מן התלמוד הבבלי, "מֵשים לילות כימים" (מסכת מועד קטן כה ע"ב) ושולב בספרות העברית החדשה בכתבי אחד העם ועגנון.
ביטויים נוספים המתארים לילה ללא שינה הם לילה לבן וליל שימורים.
בלשון הדיבור בימינו רווח הביטוי המשובש "עשה ימים כלילות".
בוראן (להקה)
להקת בוראן היא להקה ישראלית, המשלבת בנגינתה מוזיקה אירית וסקוטית עם מוזיקה ים תיכונית.
הלהקה נוסדה בשנת 2000. בין חבריה שלושה בני משפחת קורנברג - האב ישראל המנגן על כלי הקשה ובהם על תוף הבוראן האירי (שעל שמו נקראת הלהקה) והבנים טל, המנגן בחליליות איריות ובחמת חלילים אירית וחמת חלילים סקוטית ו אסף המנגן בתופים. חברים נוספים בלהקה (נכון לשנת 2007): מעיין כרמלי - כינור, יעקב חוטר - גיטרה אקוסטית וחשמלית, דתו שלום - גיטרה בס ומרסי שראייר - חליל צד ושירה.
בהופעות הלהקה משתתף גם הרקדן יאיר ורדיגר מלהקת טריקוטרה הרוקד בסגנון אירי מסורתי ועכשווי. במופע אש קלטית משנת 2007 משולבים גם אלמנטים ים-תיכוניים, הן במוזיקה והן בריקודי הבטן של הרקדנית אביגיל קליין .
הלהקה אירחה במסגרת הופעותיה את הרקדן האירי קולין ראיין מריוורדאנס.
כלי ירייה
כלי ירייה הוא אמצעי לחימה הפועל באמצעות שיגור קליעים או חצים קינטיים, אם על ידי חומר נפץ הודף (כמו אבק שרפה) ואם על ידי אמצעים מכניים (כגון לחץ אוויר או מיתר). לקליעים הנורים באמצעות כלי ירייה מסלול בליסטי.
המושג נשק קל מתאר בדרך כלל כלי ירייה קטנים, הניתנים לנשיאה על ידי אדם אחד. קיימים גם כלי ירייה גדולים כמו תותחים ומרגמות.
רקטות וטילים אינם כלי ירייה, שכן הם מונעים בכוח מנוע ולא נהדפים מתוך קנה; על אף שהם עשויים להיות משוגרים ממשגר, הוא איננו יורה אותם אלא רק מכוון אותם בהאצתם הראשונית.
כיוון.
השימוש בכלי ירייה נועד לפגוע במטרות. על מנת לאפשר זאת, קיימים אמצעים שונים הנלווים לכלי הירייה. האמצעי הנפוץ ביותר לשם כך הוא כוונת, שלרוב מחוברת ישירות לכלי הירייה.
הירי אל המטרות מבוצע באחת משתי דרכים:
כלי ירי
אליסה מילנו
יצחק סטאנוב
קרלו ברגונצי
קרלו בֶּרְגוֹנְצִי (באיטלקית: Carlo Bergonzi; 13 ביולי 1924 בוידאלנצו – 25 ביולי 2014) היה זמר אופרה איטלקי, שנחשב לאחד הטנורים המוערכים ביותר של התקופה שאחרי מלחמת העולם השנייה. ביצע והקליט תפקידי בל קאנטו ווריזמו רבים, אך מעל לכל מזוהה הוא עם יצירותיות הבימתיות של ג'וזפה ורדי, לרבות יצירות מוכרות פחות של המלחין, שסייע ב"החייאתן". קולו של ברגונצי סווג כטנור ספינטו (ראו סיווג קולות הטנור). הוא ניחן במוזיקליות רבה, בחוש דרמטי ובפיסוק אלגנטי של המשפטים המוזיקליים.
ביוגרפיה.
קרלו ברגונצי נולד בווידאלנצו הסמוכה לפארמה. הוא החל בלימודי השירה לאחר בחינה שעבר בגיל 14, אז, עוד כזמר בריטון. במהלך מלחמת העולם השנייה נכלא ברגונצי במחנה גרמני לשבויי מלחמה עקב פעילות אנטי־נאצית. בתום המלחמה שוחרר, שב לאיטליה, והחל בלימודי המוזיקה בקונסרבטוריון על שם אריגו בויטו בפארמה. את הופעת הבכורה שלו עשה ברגונצי בתפקיד שונאר (בריטון) באופרה לה בוהם מאת פוצ'יני בעיר קטניה שבסיציליה, ב־7 באוגוסט 1947, כשהיה בן 23. בהמשך הופיע בתפקידי בריטון אחרים בכמעט 20 אופרות שונות.
לאחר אימונים מחודשים של קולו, עשה ברגונצי את הופעת הבכורה שלו כטנור בשנת 1951 בתפקיד הראשי באופרה אנדראה שנייה מאת אומברטו ג'ורדאנו. באותה השנה, ערכה רשת הרדיו הארצית של איטליה "RAI" בשיתוף עם ברגונצי סדרת הפקות של אופרות פחות מוכרות של ורדי, לציון חמישים שנה למות המלחין.
בשנת 1953 הופיע ברגונצי לראשונה בבית האופרה "לה סקאלה" במילאנו בהופעת הבכורה של האופרה "מאזאניילו" מאת יאקופו נאפולי בתפקיד הראשי. באותה שנה הופיע לראשונה בלונדון בתפקיד אלווארו באופרה "כוחו של גורל" מאת ורדי. בשנת 1955 הופיע לראשונה באמריקה ב־"Lyric Opera of Chicago" ובשנה שלאחר מכן הופיע ב"מטרופוליטן אופרה". ב־1962 הופיע לראשונה ב"קובנט גארדן" שוב בתפקיד אלווארו. ב־1966 הופיע בתפקיד קאניו באופרה "ליצנים" מאת רוג'רו ליאונקוואלו תחת שרביטו של הרברט פון קאראיין. בניצוחו של קאראיאן אף הוקלטה האופרה. הקלטה זו נחשבת עד היום להקלטת מופת היסטורית.
ברגונצי המשיך לשיר בשנות השבעים בבתי האופרה החשובים בעולם ובשנות השמונים התמקד יותר ברסיטלים.
בשנת 1996 השתתף ברגונצי בערב גאלה שנערך לציון 25 שנים של ג'יימס לוויין כמנצח במטרופוליטן. את הופעת הפרידה הרשמית שלו נתן ברגונצי ב־17 באפריל באותה שנה ב"קרנגי הול". עם זאת, משכה עניין רב הודעה כי ברגונצי עתיד לשיר ־ב-3 במאי 2000 את התפקיד הראשי באופרה "אותלו" מאת ורדי בביצוע קונצרטי (כלומר, ללא בימוי), במיוחד בהתחשב בעובדה שלא ביצע תפקיד זה על הבמה מעולם. ברגונצי לא הצליח לסיים את ההופעה וזמר מחליף הוזמן להמשיכה. הקלטות פיראטיות של החזרה הגנרלית מראות כי קולו של ברגונצי נותר "רענן" יחסית לגילו אז, 75.
לאחר פרישתו היה ברגונצי רוב זמנו במלון "I due Foscari" בבּוּסֶטוֹ, שבו נמצאת אף ה"אקדמיה וֶרדיאנה". ברגונצי אף עסק בהדרכת זמרים רבים, המפורסם שבהם הוא סלווטורה ליצ'יטרה.
גאולוגיה של הירח
הכינוי המדעי לגאולוגיה של הירח הוא סלנולוגיה (מיוונית Σελήνη (סֶלֶנֶה) - ירח). הפעילות הגאולוגית על פני הירח נפסקה לפני כ-2.5 מיליארד שנים. קליפתו אינה נתונה לתהליכים טקטוניים, וגם אטמוספירה נעדרת כמעט לחלוטין, משמע שאין רוחות וגשמים ולכן אין בליה או כל תהליך אחר שנובע מקיומה של אטמוספירה. הרכבם הכימי של סלעי הירח נמדד בתצפיות מלוויינים שהקיפו אותו, וכן הובאו לכדור הארץ על ידי חלליות אפולו. קליפת הירח היא בעיקרה בזלתית, ועשירה בברזל ומגנזיום ודי דומה לסלעי הבזלת הארציים מלבד העובדה שהבזלת הירחית אינה מכילה מים ומינרלים נדיפים.
מבנה כללי.
גוף הירח הוא בעל צורה מוארכת ואינו כדורי, והצדדים הצרים פונים אל כדור הארץ ואל הצד המקביל. לצורה זו אחראים כוחות הגאות של כדור הארץ. בתחילת חייו הירח היה גוף לוהט ונוזלי שהתקרר בקצב מהיר מאוד, וכך הגאות התקבעה בתצורתו. כוחות גאות אלו גם אחראים לכך שהירח אינו סובב סביב צירו ביחס לכדור הארץ, ובגללם הוא גם צובר מהירות ומסלולו הולך ומתרחק מכדור הארץ.
הכוחות הגאולוגיים.
על הירח פועלים מספר כוחות שמשפיעים על תצורתו בכלל ועל הטופולוגיה של פניו בפרט:
גוף הירח הוא בעל מוליכות גבוהה מאוד של גלים סייסמיים, וכל רעידה שתתרחש על פניו תופץ למרחקים גדולים ולא תדעך מהר. עם זאת, היות שהירח נעדר פעילות טקטונית והגורמים היחידים לרעידות הם התנגשויות וכוחות הגאות על כן רעידות משמעותיות נדירות. רעידות מינוריות נמדדות כל העת, 1-2 דרגות ריכטר עוצמתם ברגיל. הרעידה החזקה ביותר שנמדדה הייתה 4 בסולם ריכטר.
טופולוגיה.
המבנה הטופולוגי הבולט מאוד לעין מחלק את הירח לרמות בהירות ולימות כהות (מַארֶה). האזורים הכהים כונו ימות שמחמת כהותם העלו הצופים הראשונים את הסברה המוטעית שהן מכילות מים. הצד שצופה אל כדור הארץ מאופיין בימות ואילו הצד הנסתר נעדר כמעט לחלוטין מבנים ימותיים.