אחרי הפירוק, בן מק'מילאן וסקוט מק'קולום הקימו את הלהקה גראנטרק. דניאל האוס הוא עכשיו המנהל של חברת ההקלטות "C/Z Records". בארט מארטין ניגן עם הסקרימינג טריז עד התפרקותם, מארטין גם עבד עם סולן אליס אין צ'יינס ליין סטאלי, וגיטריסט פרל ג'אם מייק מק'ריידי בפרויקט מד סיזן. כמו כן הוא עבד עם פיטר באק מאר.אי.אם. ואפילו יצא איתם לסיבובי הופעות.
נורתרופ גרומן שיפ סיסטמס
אלק קירקברייד
אלק סית קירקברייד (באנגלית: Alec Seath Kirkbride; 1897–1978). איש השירות הקולוניאלי הבריטי ודיפלומט במזרח התיכון במשך כארבעים שנה. מגדולי המומחים של משרד החוץ הבריטי (ה"פוריין אופיס").
חייו.
אלק סית קירקברייד נולד במדינת אילינוי בארצות הברית בשנת 1897 כבן למשפחה אנגלית. גדל והתחנך במצרים, לשם עקרו הוריו בילדותו. החל את שירותו במזרח התיכון במסגרת חיל ההנדסה של הצבא הבריטי, בימי מלחמת העולם הראשונה בשנת 1916. נשלח עם לורנס איש ערב לחג'אז להפעיל את האמיר פייסל נגד הטורקים. נכנס עם הצבא הבריטי המנצח לדמשק בשנת 1918.
לאחר סיום המלחמה שירת בממשל הבריטי בעבר הירדן. בשנת 1922 כאשר בריטניה הוציאה את עבר הירדן מתחום המנדט הבריטי על ארץ ישראל וכוננה בו את אמירות עבר הירדן בראשות האמיר עבדאללה נתמנה קירקברייד למזכיר האמירות וסגן הציר הבריטי והיה לראש יועציו של עבדאללה ולידידו האישי.
בימי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט, לאחר הרצחו של מושל מחוז הגליל מטעם ממשלת המנדט הבריטי, לואיס אנדרוס בידי מתנקשים ערבים בנצרת, ב 26 בספטמבר 1937, עבר אלן קירקברייד לארץ ישראל ונתמנה למושל הגליל במקומו של אנדרוס. הערבים ניסו לרצוח גם אותו אך הוא ניצל. במרץ 1939 הוא עבר לעבר הירדן לשמש כנציג בריטניה באמירות. בשנת 1946 זכה לאות הצטיינות על שירותו.
בשנת 1946 עם הפיכתה של אמירות עבר הירדן לממלכה העצמאית ירדן, נתמנה קירקברייד כציר הבריטי בירדן. על פי דבריו היה זה קירקברייד שהמליץ לגלאב פאשה לתפוש את המשלטים בלטרון כדרך להכריע את הקרב על ירושלים. הוא שימש בתפקיד הציר הבריטי בירדן עד לשנת 1951 ובשנה זו עבר לכהן כציר הבריטי בלוב ובשנת 1954 עלה לדרגת שגריר. בשנת 1955 פרש אלק קירקברייד לגמלאות משרות החוץ הבריטי ועבר לנהל את בנק-המזרח-התיכון הבריטי. בשנת 1956 פרסם ספר זיכרונות על ניסיונו הממושך במזרח התיכון ובשנת 1976 פרסם ספר על זיכרונותיו מתקופת שירותו בממלכת ירדן בין השנים 1947 ל-1951.
אלק קירקברייד נפטר בשנת 1978.
כמושל הגליל.
לקירקברייד היה חלק ביוזמה להקמת גדר הצפון, פרי רעיונו של צ'ארלס טגארט, המומחה הבריטי למלחמה בטרור, שהוזעק לארץ ישראל מהודו עם התגברות המאורעות. הגדר נועדה למנוע כניסת כוחות ערביים בלתי סדירים מסוריה ולבנון לעזרת המורדים המקומיים. לאחר היסוסים תמך קירקברייד בהקמת הגדר, שמסלולה המתוכנן עבר לאורך כביש הצפון ועד ל, ודרש כי תוקם גם גדר בין הכנרת לנהר הירמוך. דרישתו זו נתקבלה. הגדר הוקמה בשנת 1938. קירקברייד הציע כי הקמת הגדר תוטל על חברת סולל בונה, מאחר שלדבריו עקב המשבר הכלכלי ביישוב, יקפצו היהודים על המציאה ויציעו לבנות את הגדר במחיר זול. ואכן, חברת סולל בונה היא שהקימה את הגדר.
המאורעות בצפון הארץ החריפו וב-2 באוקטובר 1938, בשעות הערב, בוצע על ידי פורעים ערבים טבח ביהודי טבריה בו נרצחו 19 איש, מהם 11 ילדים. לקירקברייד, בבנין הממשל בנצרת, הגיעה ידיעה מקוטעת באלחוט על דבר האירוע. המושל חש לצאת אישית לטבריה. הוא יצא לדרך כשעה לאחר חצות, בלויית קצין משטרה ומשוריין ובו שלושה חיילים. בדרכם היה עליהם להסיר עשרה מחסומים שהונחו על ידי הפורעים ודרכם מנצרת לטבריה ארכה כשעתיים. בהגיע קירקברייד לטבריה היה זה כבר לאחר הטבח והוא מצא את העיר במצב של תוהו ובוהו.
במלחמתם במורדים הערבים נקטו הבריטים יד קשה. נגזרו עונשי מאסר בהליך מקוצר על קרוב לרבבה של ערבים ואלפים הוחזקו במעצר מנהלי ללא משפט, במחנות צפופים ובתנאים קשים. מתחילת שנת 1938 ועד סוף שנת 1939 נדונו למוות יותר ממאה ערבים והוצאו להורג יותר משלושים. כמושל מחוז הגליל היה על קירקברייד להשתתף בהליך ההוצאות להורג בכלא עכו, להיות נוכח בתליה ולאחר התליה למלא תפקיד של חוקר מקרי מוות, ולבדוק את הגופות לאשר כי הנדונים אכן מתו. תפקיד זה היה למורת רוחו של קירקברייד, הוא ראה בהוצאה להורג מעשה מתועב והתמלא תחושת רחמים הן על הנדון והן על עצמו.
דב רייזר
דב (דבל'ה) רייזר (נולד ב-28 בספטמבר 1947), הוא שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע, קומיקאי, קריין ומדבב ישראלי, זוכה "פרס קלצ'קין" לשנת 1996 ו"פרס מסקין" לשנת 2019.
ביוגרפיה.
רייזר החל להופיע בהצגות תיאטרון עוד בילדותו. סיים את בית הספר למשחק "בית צבי" ב-1971.
תיאטרון.
ההצגה הראשונה בה השתתף בצעירותו, "יהודי הדממה" מאת אלי ויזל בבימויו של פיטר פריי עלתה בשנת 1970 בתיאטרון הבימה, בכיכובם של ניסים עזיקרי, אברהם חלפי ובתיה לנצט. בהמשך, החל לשחק ברציפות בתיאטרון באר שבע (1974–1977), ובתיאטרון הקאמרי (1977–1985). משנת 1986 הוא נמנה עם סגל שחקני תיאטרון הבימה.
בתיאטרון לילדים ולנוער: ב"הלילה ה-"12 (סר אנדרו אגיצ`יק), "אנה פרנק" (קראלר), "תומי תם" (המלך).
משנת 1974 בתיאטרון באר-שבע, שהיה בין מקימיו הופיע ב"טרטיף" (טרטיף), "הלילה השנים-עשר (מלווליו), "אופרה בגרוש" (מקי סכינאי), "מסיבת יום-הולדת" (סטנלי).
משנת 1977 בתיאטרון הקאמרי: ב"סולומון גריפ" (יהושע), "מהגוני" (ג`ים), "אורזי המזוודות" (זיגי), "מעגל הגיר הקווקזי" (שאובה).
בשנת 1984 חזר לתיאטרון באר-שבע: ב"כותרת ראשית" (ג`ונסון), "המיזנתרופ" (אלצסט), "צריך פיאט בחיים" (אנטוניו) ועוד.
בתיאטרון הבימה.
בשנת 1986 הצטרף לסגל שחקני תיאטרון הבימה והחל לשחק בהצגותיו. לאורך השנים, השתתף בהפקות רבות של התיאטרון, ואף לקח חלק בשיתופי פעולה וקופרודוקציות שחלקן אף ייצגו את מדינת ישראל בפסטיבלים ברחבי העולם. עד היום (2022), שיחק למעלה מ-50 תפקידים בהצגות מהרפרטואר העברי, הקלאסי והמודרני.
בין השאר, שיחק בהצגות ב"המשפט", "הפיזיקאים", "משפט הקופים", "אמיל והבלשים", "מעגל הגיר הקווקזי" (רופא, ארכיטקט, יוזופ, פרקליט), "בבתא" (עבד בן אילותא), "גן ריקי" (יואב), "הנפש הטובה מסצ'ואן" (וואנג מוכר המים), "גן הדובדבנים" (יאשה), "עלי כינור" (נפתלי כלייזמר), "סוף ההתחלה" (ברי דריל), "עסק משפחתי" (בנדיקט היול), "רעל ותחרה" (טדי), "מלך היהודים", "משרתם של שני אדונים" (פנטלון), "הדה גאבלר" (בראק), "הקוקוריקו" (אדמונד פונטיאק), "משרתם של שני אדונים" (פנטלון), "החייל האמיץ שווייק" (הכומר/הקולונל), "ההולכים בחושך" (המספר), "קן הקוקיה" (הארדינג), "טנגו" (סטומיל), "ללכת עד הסוף" (רודולף), "בגדי המלך" (אלכסנדר טורנו), "דיבוקים", "מישהו שישמור עליי" (אדוארד), "החגיגה" (פול), "השוטר אזולאי (לפקוביץ), "לילה במאי" (ד"ר לוין), "ביקור הגברת הזקנה" (ראש המועצה), החולה ההודי, אדם לא מת סתם, "גבירתי הנאווה" (קולונל פיקרינג), "אדיפוס" (שליח), "יהוא" (זיף), "פליישר" (גרשון), פילומנה, "אביב מתעורר", "ברטוד ואגנס" (ברטוד), "זורבה היווני" (אנטוניס), "בקשתה האחרונה של רווקה" (גדעון), "ינטל", "הנוקמים סיפור אהבה".
בתיאטרון הספרייה: ב-1992 השתתף בהצגה "בשפל" מאת מקסים גורקי שביימה אופירה הניג, וגילם את הנריקו בהצגה "אנריקו הרביעי" מאת לואיג'י פיראנדלו שביים מיטקו בוזקוב.
במלאת עשרים שנה להירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין בשנת 2015 הוחלט להעלות בתיאטרון הבימה את המחזה "עשר דקות מהבית" מאת מאיה ערד יסעור, המגולל את חייו הציבוריים של רבין. רייזר נבחר לגלם את דמותו של רבין במחזה.
ב-2017 החל לגלם את קוליגין במחזה "שלוש אחיות" מאת אנטון צ'כוב שביים חנן שניר בהפקה משותפת של הבימה עם תיאטרון הקאמרי. באותה שנה החל לגלם גם את מרדכי הורוביץ המבוגר במחזמר "סימני דרך", המבוסס על הביוגרפיה של נעמי שמר, בתיאטרון הבימה.
קולנוע וטלוויזיה.
ב-1972 גילם את מונדק בסרטו של מנחם גולן "שוד הטלפונים הגדול". ב-1973 גילם פושע בסרטו של גד בן ארצי "מתנה משמיים". ב-1979 גילם את דדי בסרטו של אבי נשר "דיזנגוף 99". בין השנים 1979–1986 גילם את צבוטותי וכותותי והשתתף בפינת הספרות בתוכנית הטלוויזיה "זהו זה!". ב-1980 גילם את אינשם בתוכנית הטלוויזיה לילדים "שלוש ארבע חמש וחצי". ב-1987 גילם צלם בסרטו של זאב רווח "המובטל בטיטו". ב-1989 גילם את נתן הנביא בסרט הטלוויזיה שביים רם לוי ע"פ מחזה מאת יעקב שבתאי "כתר בראש", והחל לגלם את הסבתא המשוגעת ודמויות שונות בתוכנית הטלוויזיה "מוצ"ש" לצד ספי ריבלין. ב-1990 גילם את סטשק אביה של ציפי (ציפי שביט) ואת האחות בבית הספר בסדרת הטלוויזיה "ציפי בלי הפסקה", והתארח בתוכנית "קריאת כיוון" בהנחיית רוני פינקוביץ'. ב-1994 גילם את אבי בסדרת הטלוויזיה "הכל נשבר במשפחה" ששודרה בערוץ הראשון לצד ציפי שביט. בין השנים 1994–1997 התארח בסדרת הטלוויזיה "איצ'ה". ב-2001 התארח בסדרה "ספי" בה כיכב ספי ריבלין. בין השנים 2004 עד 2011 גילם את אביו של עודד (עודד פז) בסדרת הטלוויזיה "הפיג'מות". ב-2007 גילם את משה הריסות בסרטו של יונתן פז "אסקימוסים בגליל". ב-2012 גילם את פרופסור פוף בסדרת הטלוויזיה "בית ספר למכשפים".
בשנים 2014-2018 שודרו ארבע עונותיה של הסדרה "חברות" בהן השתתף וגילם את רפאל, אביה של נועה (ליטל שוורץ) ובעלה של אתקה (חני נחמיאס)
בשנת 2017 שיחק בסדרות: "מתים לרגע" ב-HOT3, ו"נבסו" ברשת 13.
ב-2020 שיחק את דובה פינקוס בסדרה "סברי מרנן".