התמרורים המורים על עדיפות השימוש בדרך נקבעו במסגרת אמנה בינלאומית: "כנס וינה לתמרורים" בשנת 1968. במסגרת זו הוגדרו סדרת תמרורים אשר מדינות רבות בעולם כללו אותם בחוקי התעבורה שלהן, ביניהן שישה תמרורים בקבוצת תמרורי העדיפות. תמרורים אלה כוללים את התמרור "עצור" (שונה מהתמרור "עצור" הישראלי), מתן זכות בדרך ואחרים. התמרור "תן זכות קדימה" נקבע כמשולש "הפוך" (עומד על קודקודו) עם מסגרת אדומה וקידמה בצבע לבן או צהוב. בזכות הצורה היוצאת דופן שנבחרה, גם נהגים הנמצאים בזווית שבה אי אפשר לראות את פני התמרור ואת המודפס עליו יכולים לקרוא אותו ולזהותו לפי צורתו ולהסיק ממנו על מהלך התנועה, אם מתעורר היסוס. בגלריה מוצגות תמונות של תמרורים כאלה:
פרשני הרמב&quot;ם
תוכנית החלל האמריקנית
מפרק הזרוע
The Open Door
The Open Door (בעברית: הדלת הפתוחה) הוא אלבום האולפן השני של להקת אוונסנס. האלבום הופק על ידי Wind-up Records ומכר קרוב ל-5 מילון עותקים.
רקע.
רשמית, העבודה על האלבום נפתחה בספטמבר 2005. את ההקלטות, 16 במספר, החלו בראשית 2006 באולפני The Record Planet. החומרים עובדו ב-Ocean Way Studios במרץ של אותה שנה.
האלבום יצא בשלושים בספטמבר באוסטרליה, בשני באוקטובר באירופה ולמחרת בצפון אמריקה. אורכו 51:15.
מספר שירים נחתכו מהגרסה הסופית: Together Again, If You Don't Mind ו- The Last Song I'm Wasting On You, כשהאחרון מופיע כבונוס בחלק מההפצות המוקדמות של הדיסק, לצד ריאיון עם איימי.
לאחר אסון רעידת האדמה בהאיטי יצא לאור השיר השני Together Again שנחתך מהאלבום למען תרומות להאיטי.
האלבום הוכתר עד כה כאלבום פלטינה ומכר מעל 5 מיליון עותקים ברחבי העולם.
הוא זכה לפתיחה הגבוהה ביותר בשבוע בו יצא (500,000 עותקים) והגיע למקום הראשון בבילבורד.
האלבום הוכתר כאלבום השנה בטקס MTV Australia Video Music Awards.
כלי המיתר הוקלטו בקפלה עתיקה על ידי Seattlemusic.
השריר הרום קוצי
השריר הרוּם קוֹצִי (TA: Musculus supraspinatus) הממוקם בחלקה האחורי-עליון של עצם השכם הוא אחד מהשרירים מסובבי הכתף. שמו של השריר ניתן לו על פי מיקומו על עצם השכם, מעל לקוץ השכם וזאת בדומה לשריר המך הקוצי הממוקם מתחת לקוץ השכם.
השריר פועל על מפרק הזרוע יחד עם שריר הדלתא כמרחיק של הזרוע וכן בסינרגיה עם יתר מסובבי הכתף כמייצב של המפרק.
פגיעה בשלמותו של השריר הרום קוצי היא אחת הממצאים הנפוצים ביותר בדימות רפואי של מפרקי כתף כאובים (שלא אובחנו כשבר או פריקה). תאוריות שונות מתייחסות למעברו בחלל הצר בין ראש עצם הזרוע לשיא הכתף כגורם לפגיעותו של השריר ובדרך כלל מייחסים את הפגיעה בשלמותו כמקור לכאבי כתפיים מסוימים, אך ממצאים שונים מטילים ספק בקשר בין ממצאי בדיקות דימות של השריר לתסמינים הקשורים לכתף.
תיאור.
תחילתו של השריר הרום קוצי בגומץ הרום קוצי אשר בעצם השכם.
חלקו המרוחק של השריר עובר מתחת לקשת שיא הכתף והבריח ומסתיים בחיבור לחלקה העליון של הגבשושית הגדולה של עצם הזרוע.
עצבוב.
השריר הרום קוצי מעוצבב על ידי שורשי העצב הצוואריים הרביעי, החמישי והשישי (C4, C5, C6) דרך עצב רום עצם השכם (Nervus suprascapularis).
מכה (פירושונים)
מבצע עשר המכות
לשכות העזרה
לשכות העזרה היו מקומות בעזרה, בחצר בית המקדש מקום בו היו הטהורים מבני ישראל רשאים להיכנס לתחומו.
במקדש היו שש לשכות, שלוש בצפון ושלוש בדרום.
במבנה בית המקדש מבחינים בין חלקי ההיכל:
מסביב להיכל הייתה קיימת מחיצה, אשר הגדירה את השטח הכללי הנקרא עזרה (או 'חצר'). בעזרה נמצאו מזבח העולה, והכיור והלשכות. שטח העזרה נחשב למקודש פחות מן ההיכל.
מיקום הלשכות.
לפי המשנה.
לפי משניות קהתי:
לפי התלמוד הבבלי.
גרסה סותרת נמצאת בציטוט של משנה זו בתלמוד הבבלי במסכת יומא:
גרסה זו מסומנת בתרשים לשיטת "תפארת ישראל", ראו בתוספות יום טוב וכן לפי הרמב"ם.
לפי הרמב"ם.
הרמב"ם קיבל את גרסת בתלמוד הבבלי:
מיקום לשכות נבחרות.
על מנת להעריך איזה קבוצת לשכות בצפון ואיזה בדרום, יש למצוא היש אפשרות לשייך לשכה מסוימת למקום מסוים.
לשכת הגזית.
במסכת יומא נאמר:
מכאן למדים כי לשכת הגזית בצד מזרח של העזרה. רק בצד זה היא הייתה יכולה להיות "חציה בקדש וחציה בחול". הרמב"ם, לפי התרשים, משער כי הלשכה הייתה בפינה הצפון-מזרח - מתאים לנאמר בתלמוד הבבלי. פרופ' יוסף פטריך, מהמכון לארכאולוגיה, באוניברסיטה העברית הביע את דעתו כי סביר להניח כי הלשכות ששרתו את בית המטבחים: לשכת המלח ולשכת המדיחין יהיו בצד צפון, קרוב לבית המטבחים. יוצא מכאן כי מיקום לשכת הגזית אמור להיות בצד הנגדי: בדרום.
לשכת הגולה.
לשכת הגולה עליה נאמר: שם היה בור הגולה, והגלגל נתון עליו, ומשם מספקין מים לכל העזרה. יוסף פטריך הביע את דעתו באשר למיקום לשכת הגולה. בשנת 1866, ביצע צ'ארלס וילסון הבריטי מיפוי מפורט, הכולל, בין השאר את הבורות בשטח הר הבית ובחלקו הצפוני נמצא בור מים אחד גדול. הבור מסומן במפות בתור "בור מספר 5" מסקנתו היא שאם לשכת הגולה עומדת על בור המים, ובקרבה לשער המים אז העזרה הייתה צפונית מאבן השתיה המזוהה בימינו.
לשכת המלח, לשכת הפרוה ולשכת המדיחין.
בלשכת המלח הוכן המלח לצורך הקרבנות. בלשכת הפרוה היו מולחין עורות קָדָשִׁים. לשכת המדיחין שם היו מדיחין קרבי קדשים. שלוש הלשכות קשורות לתפעול בית המטבחים, הנמצא בצפון. (ראו תרשים מטה)
חיישן אלקטרוני
החוזה של גאורגייבסק
מורה נבוכי הזמן
מורה נבוכי הזמן (מונה"ז) הוא ספר שחיבר נחמן קרוכמל. בנוסף על כל המאמרים, התרגומים הקצרים והאיגרות שפורסמו בכמה כתבי עת, הוא כתב ספר נוסף - היחיד שנכתב בעברית.
תוכן הספר הוא היסטוריה שעליו עמל שנים רבות ויצא לאור לאחר מותו על ידי יום-טוב ליפמן צונץ (לבוב, 1851).
חיבור ושם הספר.
שם הספר, שנטבע כנראה כבר על ידי רנ"ק עצמו לפני מותו, רומז במכוּון לספר "מורה הנבוכים" של רמב"ם, מאחר שמטרותיהם של שני הספרים דומות: לסייע למאמין להתמודד עם הקשיים והמבוכות, על ידי שילוב של הפילוסופיה של אומות העולם יחד עם המורשת התורנית והדתית של עם ישראל, לכדי סינתזה אחת. הספר איננו שלם, וככל הנראה התכוון רנ"ק להוסיף לו פרקים נוספים ולא הספיק. במהדורה שפורסמה ישנם שבעה עשר פרקים, הנקראים "שערים".
תוכן הספר.
הקדמה.
בהקדמה לספר מפרט רנ"ק את הצורך בחקירת ההיסטוריה והפילוסופיה של עם ישראל. לשיטתו, חקירה כזו היא לצורך מעשי, ומיועדת להתאמת האמונה הדתית לשינויי הזמן ולצרכים הלאומיים. ארבעת השערים הראשונים של הספר הם מעין מבוא כללי המתאר את מצבן הרוחני של האומות (ללא התייחסות מפורשת לעם ישראל, אך תוך רמזים ברורים למצב היהדות בזמנו), ואת הצורך במחקר ההיסטורי והפילוסופי.
פרקי הספר.
השער הראשון, "הסמים", מתאר שלוש קבוצות של אנשים דתיים שאמונתם משובשת: אלה העוזבים את יישוב העולם ועוסקים במיסטיקה עד כדי הכחשת הטבע; בעלי האמונות הטפלות המאמינים בשדים ובסגולות, ומבקשים לשלוט בטבע באופן מאגי; ואנשי ההלכה המעשית, המקדשים יתר על המידה את המצוות המעשיות בלי להתייחס לעולם הרוחני שמאחוריהן.
שלושה סוגי כפירה אלו הם תוצאה של שלושה סוגי אמונה אלו: רציונליזם מטריאליסטי, דטרמיניזם ושלילת הבחירה החופשית, וכפירה במצוות המעשיות.
השער השני, "השבילין" - מפרט שלושה סוגי מחקר פילוסופי-דתי, שרנ"ק מכנה "מעשה מרכבה" (מטאפיזיקה), "מעשה בראשית" (פילוסופיית הטבע) ו"טעמי המצוות". שלושה סוגי מחקר אלה מתאימים לקבוצות שתוארו בשער הקודם.
בשער השלישי, "המבוכה" - הוא מתאר את הקושי במחקר ואת הסתירות שקיימות במושגי הדת.
השער הרביעי, "התוך" - מוקדש לדרך הנכונה לפתרון הסתירות לעומקן, ולהסבר כיצד ניתן "להלך באמצע" בין הרעיונות הסותרים על ידי שילוב שניהם לסינתזה בנוסח הגל.
שלושת השערים הבאים הם מעין עיונים מבואיים בנושאים היסטוריוסופיים:
שער ה', "שער הכוונה והתכלית" - עוסק בהוכחה שיש תכלית לעולם, לפחות במדרגות הצומח והחי, בהשפעת הפילוסופיה של קאנט ושלינג.
שער ו', "הסימן הרוחני והאות" - עוסק במושגי הרוחניות והאמונה, וברעיון שמאחורי כל פרט במציאות, ובמיוחד באדם, קיים יסוד "רוחני" המשפיע עליו.
שער ז', "גויים ואלוהיו" - דן ברעיון "רוח האומה" שיש לכל עם, כלומר האידיאל או הרעיון הרוחני המנחה את אותו עם, ובהשפעתה של "רוח האומה" על ההיסטוריה של אותו עם.
לקראת סוף פרק זה מתחיל רנ"ק לעסוק באופן ספציפי ברוחו של עם ישראל, לאחר שבפרקי המבוא א'-ז' עסק בעיקר ברעיונות כלליים. עם ישראל שונה משאר העמים בכך שרוחו היא "הרוחני המוחלט", המונותאיזם המאחד את כל הרעיונות והאידיאלים, ולכן הוא איננו יורד מבמת ההיסטוריה כשאר העמים אלא נשאר נצחי.
כאמור, מהפרק השמיני ואילך עוסק רנ"ק בחקירות היסטוריוסופיות והיסטוריוגרפיות של תולדות עם ישראל.
בשער ח', "עם עולם ומועדיו" - הוא מציג, על פי מודלים של פילוסופים אירופאים לפניו, מודל של שלוש תקופות המתרחשות בתולדות כל עם:
בעם ישראל, שלא כבשאר העמים, שלוש התקופות הללו חוזרות על עצמן שוב ושוב. רנ"ק מתאר בתולדות עם ישראל שלושה מחזורים של שלוש התקופות הללו. במחזור הראשון התרחשו: צמיחה, מימי אברהם עד מות משה, עוז ומפעל, מימי יהושע עד מות שלמה, וניוון, ממות שלמה עד הריגת גדליה בן אחיקם. העלייה, ההצלחה והשקיעה בתקופות אלו מתבטאות לא רק במצבו הפוליטי והכלכלי של העם, אלא בעיקר במעמדו הרוחני והדתי.
המחזור השני מפורט בשערים ט' ו-י':
בשער ט' - "מועדי עם עולם", מתואר מועד הצמיחה והגידול בימי גלות בבל, התקופה הפרסית וימי בית שני עד מות אלכסנדר מוקדון.