בשטח שבו פעל בעבר מכרה הפחם של Mont Cenis, עומדת כיום האקדמיה להכשרה של משרד הפנים של נורד ריין וסטפליה. זהו המבנה הגדול בעולם שפועל כל כולו על אנרגיה סולארית.
בשכונת באוקאו עומד האצטדיון "Stadion am Schloß" אשר נבנה ב-1910 ויכול להכיל עד 32,000 אנשים. הוא היה אחד האצטדיונים הגדולים של אותה תקופה.
חינוך.
בהרנה ישנם בתי ספר כלליים ומקצועיים רבים.
בגימנסיה אשר קיימת מעל 150 שנה לומדים כ-800 תלמידים. הגימנסיה קיימת מעל 140 שנה ולומדים בה כ-850 תלמידים בממוצע. בית הספר היסודי הגדול ביותר בעיר, עם 1,100 תלמידים, הוא , שנוסד בשנת 1957. יש גם ארבעה בתי ספר מקיפים, 11 בתי ספר תיכוניים, 26 בתי ספר יסודיים, שמונה בתי ספר מיוחדים, בית ספר פרטי אחד וכן בית ספר למוסיקה.
המרכז הקליני Marienhospital אשר שייך ל מהווה גם מרכז לחינוך רפואי.
מצפה הכוכבים בפארק דורנברגר מציע תצפיות שמים, הרצאות בנושא אסטרונומיה וכן תצוגות בפלנטריום.
סיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל
סיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל הוצע כבר מאז השתלטה ישראל עליהם במלחמת ששת הימים בשנת 1967. לאורך השנים הצעות שונות לסיפוח למדינת ישראל את השטחים, באופן מלא או חלקי. חלק מהתוכניות לספח את יהודה ושומרון למדינת ישראל קשורות בפתרון המדינה האחת וחלקן קשורות באידאולוגיה של ארץ ישראל השלמה.
מאז מלחמת ששת הימים סופחה מיהודה ושומרון רק מזרח ירושלים למדינת ישראל. שאר השטחים כפופים לממשל צבאי המנוהל באמצעות המנהל האזרחי ויחידת מתאם פעולות הממשלה בשטחים. במשך השנים, הוחלו חלקים מהחוק הישראלי דרך צווים צבאיים על ההתנחלויות ביהודה ושומרון.
לסיפוח יש השלכות משפטיות, כלכליות, חברתיות ביטחוניות ומדיניות.
רקע.
על פי המנדט המתוקן של חבר הלאומים לארץ ישראל - הספר הלבן הראשון, שתוקף בחוקת האו"ם, נועדו חלק משטחי ארץ ישראל המערבית מנהר הירדן ועד לים התיכון, להתיישבות יהודית כחלק מבית לאומי לעם היהודי.
על פי תוכנית החלוקה, שלא יושמה, רוב שטחי יהודה ושומרון היו מיועדים למדינה הערבית של ערביי ארץ ישראל. לאחר סיומו של המנדט הבריטי כבשה ירדן שטחים אלו, ומשנת 1948 עד 1967 היו נתונים יהודה ושומרון ומזרח ירושלים תחת שלטון ירדן. נציגי ההנהגה הפלסטינית הביעו את תמיכתם במלך ירדן בקונגרס יריחו ב-1 בדצמבר 1948, ובכנסים נוספים שנערכו באותה שנה. בשנת 1950 סיפחה ירדן באופן רשמי את שטחי יהודה ושומרון והעניקה לתושביהם אזרחות ירדנית מלאה, לרבות הזכות לבחור ולהיבחר. תושבי יהודה ושומרון קיבלו כ-30 מושבים בפרלמנט הירדני, ייצוג המתאים באופן יחסי לגודל האוכלוסייה. השליטה הירדנית באזורים אלה הגיעה לסיומה עם כיבוש האזור על ידי ישראל במלחמת ששת הימים. לאחר המלחמה הקימה ישראל באזור ממשל צבאי.
בשנת 1981 חוקקה הכנסת את , המחיל על מזרח ירושלים את הריבונות הישראלית, ובכך מצרף אותה למדינה. רוב המדינות והארגונים הבינלאומיים גינו את החוק, ואינם מכירים בצעד זה. עוד קודם לכן רוב המדינות לא הכירו דה יורה בירושלים כבירת ישראל.
לפי הפרשנות הנפוצה לחוק הבינלאומי, שטחי יהודה ושומרון מוגדרים כשטח כבוש מכיוון שהשטח נתפס בידי צבא, והוא הריבון בשטח. החוק החל על הפלסטינים באזורים אלה הוא החוק הירדני, שחל בהם טרם מעברם לשליטת ישראל, עם תוספות של החוק הצבאי הישראלי. לאחר הקמת ההתנחלויות ביהודה ושומרון, חוקקה הכנסת תקנות המעניקות לבתי המשפט הישראלים סמכות שיפוטית על הפרות חוק שביצעו שם אזרחים ישראלים. כתוצאה מצעד זה נוצרה ביהודה ושומרון מערכת חוק כפולה: מערכת אחת של חוקים ובתי משפט לבעלי האזרחות הישראלית, ומערכת חוקים אחרת עבור הפלסטינים. חלק מן ההצעות להחיל ריבונות על שטחי יהודה ושומרון למדינת ישראל כוללות החלה חלקית או מלאה של החוק הישראלי על תושבים פלסטיניים.
מערכות החוקים ביהודה ושומרון.
לפי הפרשנות המקובלת בחוק הבינלאומי, שטחי יהודה ושומרון מוגדרים כשטח כבוש מכיוון שהשטח נתפס בידי צבא, והצבא הוא הריבון בשטח. החוק החל על הפלסטינים באזורים אלה הוא החוק הירדני, שחל בהם טרם מעברם לשליטת ישראל, שעליו נוספו צווים צבאיים של צה"ל. חלק מחוקי מדינת ישראל הוחל על הישראלים המתגוררים בשטחים אלה באמצעות תקנות יו"ש.
לאחר הקמת ההתנחלויות הישראליות ביהודה ושומרון חוקקה הכנסת תקנות המעניקות לבתי המשפט הישראלים סמכות שיפוטית על הפרות חוק שביצעו אזרחים ישראלים בשטחי יהודה ושומרון. כתוצאה מצעד זה נוצרה ביהודה ושומרון מערכת חוק כפולה: מערכת אחת של חוקים ובתי משפט לבעלי האזרחות הישראלית, ומערכת אחרת עבור הפלסטינים. כפילות זו היא אחד הגורמים המרכזיים לטענות למדיניות אפרטהייד על ידי ישראל.
על כפילות זו אמרה איילת שקד: "צריך להבין שהיום קיימים פערים בין החוקים שחלים בתוך הקו הירוק ומעבר לו. ישנם תחומים שלמים שלא מטופלים ביהודה ושומרון ומחכים בעצם לחתימת צו אלוף על מנת שיחיל אותם בשטחי יו"ש. כך למשל דברים שאסורים בתחומי הקו הירוק מותרים מחוצה לו".
חלק מן ההצעות להחיל ריבונות על שטחי יהודה ושומרון למדינת ישראל כוללות החלה חלקית או מלאה של החוק הישראלי על תושבים פלסטיניים.
הצעות לסיפוח יהודה ושומרון למדינת ישראל.
במהלך השנים הועלו מספר רעיונות והצעות להחלת חוקי מדינת ישראל על שטחי יהודה ושומרון.
החלת ריבונות באופן חד צדדי וסיפוח גושי ההתיישבות.
בשטח C קיימת שליטה ישראלית מלאה, ביטחונית ואזרחית. נפתלי בנט הציע בשנת 2012 להחיל ריבונות פורמלית על שטח זה לישראל ולתת חיזוק חוקי למצב ששורר בפועל, במסגרת "תוכנית ההרגעה". ב-2014 הוא שיגר מכתב לבנימין נתניהו ובו דרישה לספח לישראל את גושי ההתנחלויות סביב אריאל, מעלה אדומים, אלפי מנשה וגוש עציון. בשנת 2016 אמר: "בנושא ארץ ישראל אנחנו צריכים לעבור מבלימה להכרעה. אנחנו צריכים לסמן את החלום והחלום הוא שיהודה ושומרון יהיו חלק מארץ ישראל הריבונית".
לאחר קמפיין של מועצת יש"ע ושדולת ארץ ישראל שהחל בשנת 2016, הגישו יואב קיש ובצלאל סמוטריץ' הצעת חוק לסיפוח מעלה אדומים. בהקשר זה הודיעה הרשות הפלסטינית: "סיפוח מעלה אדומים יביא לסיום תהליך השלום. זה מסוכן ולא מקובל".
סיפוח מלא.
חברות הכנסת ציפי חוטובלי ומירי רגב הביעו תמיכה בסיפוח מלא של שטחי יהודה ושומרון למדינת ישראל. חוטובלי אמרה: "הפרדיגמה של הסכמי אוסלו התרסקה. הגיעה העת לזנוח את פתרון שתי המדינות לטובת פתרון מדיני אחר והוא סיפוח אזרוח - החלת הריבונות באיו"ש ומתן אזרחות ישראלית לפלסטינים".
רגב הקימה בכנסת את "השדולה להחלת החוק הישראלי ביהודה ושומרון", ואמרה: "כפי שהחלנו את החוק הישראלי ברמת הגולן ובמזרח ירושלים, שום דבר לא אמור למנוע מאיתנו את החלת החוק הישראלי גם על היישובים היהודיים ביהודה ושומרון".
נפתלי בנט התייחס לעניין במאמרו "תוכנית ההרגעה" מפברואר 2012 ואמר שלדעתו סיפוח מלא של יהודה ושומרון על שני מיליון הערבים שבתוכם אינו ישים.
היו שהציעו החלת ריבונות מלאה, ללא זכות הצבעה לפלסטינים. כך למשל מיקי זוהר בראיון. על הצעה זו הגיב שר הביטחון אביגדור ליברמן, ואמר שסיפוח ללא זכות הצבעה לפלסטינים יגרור משבר עם הממשל האמריקאי והקהילה הבינלאומית. עוד אמר: "החלת הריבונות על יהודה ושומרון תביא לקליטת 2.7 מיליון פלסטינים בישראל [...] בהתאם לחוק הישראלי הם חייבים לקבל מינימום מעמד של תושבים. זה אומר מהיום הראשון 20 מיליארד שקל רק מביטוח לאומי לדמי אבטלה ודמי לידה ותשלומים נוספים. אני לא מדבר על תקציבי משרדי פנים שיכון ומשרדים נוספים שגם הם ילכו לשם".
חוק הנורמות.
בשנת 2014 הוצע "חוק הנורמות" בוועדת השרים לענייני חקיקה, שבו מוצע להחיל באופן ישיר את חוקי הכנסת על התושבים הישראליים ביהודה ושומרון.
החוק הוגש פעמיים אך לא קודם, ובשנת 2016 הודיעה שרת המשפטים איילת שקד כי היא פועלת לגבש מתווה חלופי להחלת החקיקה הישראלית ביהודה ושומרון. על פי המתווה, שתוכנן ביחד עם השר יריב לוין בוועדת השרים לענייני חקיקה, תגובש הנחיה לפיה כל הצעת חוק ממשלתית תעבור באופן אוטומטי גם בצו אלוף ותחול על שטחי יהודה ושומרון.
תוכנית הריבונות של נתניהו.
בכנסת ה-20 בלם ראש הממשלה בנימין נתניהו מספר יוזמות שעלו מימין להחלת ריבונות ביהודה ושומרון, מעלה אדומים ואזורים נוספים. באפריל 2019, יומיים לפני הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הבטיח נתניהו כי יקדם ריבונות ישראלית בשטחי יהודה ושומרון. במהלך הבחירות לכנסת העשרים ושתיים ועם פרסום תוכנית השלום של הנשיא טראמפ, הודיע נתניהו על כוונתו להחיל את הריבונות הישראלית על בקעת הירדן וצפון ים המלח. יו"ר מועצת יש"ע דוד אלחייני, שנסע עם נתניהו לוושינגטון, הכריז כי הוא מתנגד לתוכנית, מכיוון שהיא מכירה בהקמת מדינה פלסטינית. עם זאת, הצבעה בממשלה על החלת ריבונות שאמורה הייתה להתקיים ב-2 בפברואר 2020 בוטלה על רקע התנגדות הממשל האמריקאי.