עמותת "אנחנו על המפה" דיווחה באפריל 2004 (בעת חופשת הפסח) כי הגיעו לגוש כ-50 אוטובוסים וכן רכבים פרטיים של משפחות ובודדים שהגיעו לטייל וביקרו בין היתר במשתלת עצמונה, לפארק האגם בנווה דקלים ולמקומות נוספים.
בגלל האמונה של תושבי עצמונה ותושבי גוש קטיף בכלל שלבסוף לא תצא לפועל תוכנית ההתנתקות לא בוצעו עבודות העתקה ואף לא ניסו לחפש שטח חלופי למשתלה עד שהחל הפינוי, רק לאחר תחילת הפינוי איתרו למשתלה שטח חלופי.
יוסי צרפתי, יושב ראש הוועדה החקלאית של גוש קטיף התראיין לתקשורת לקראת ביצוע תוכנית ההתנתקות במשתלת עצמונה וציין כי החקלאים בגוש היו מפוצים על כ-66 אחוזים בלבד משווי אדמותיהם.
למרות האי-וודאות שנבע מהדיבורים על נסיגה מרוצעת עזה ותוכנית ההתנתקות, העובדים במשתלת עצמונה, שתלו מדי יום אלפי שתילים, שהיו אמורים לגדול רק לקראת סוף 2006, אף על פי ששרון חזר ואמר ש"עד סוף 2005 כבר לא יגורו יהודים ברצועת עזה". בנוסף לכך רק באמצע אוגוסט 2005, לאחר שפונו מרבית היישובים שנאלצו להתפנות בתוכנית ההתנתקות פונתה גם המשתלה, מפני שבאותה תקופה היו במשתלה בערך כמיליון שתילים של כ-120 סוגי צמחי בית שונים נאלצו תושבי עצמונה להיעזר בתושבי קבוצת יבנה שהתנדבו לעזור להם לבצע את העתקת השתילים וכן מאות מתנדבים אחרים שעבדו בקליטת העציצים של עצמונה במושב שחר שבחבל לכיש וזאת בנוסף לשיתוף פעולה שהיה בין בעלי המשתלה למספר בכירים בתנועה הקיבוצית.
קלרה באנפלווי
קלרה פריד-באנפלווי (בהונגרית: Bánfalvi Klára; בודפשט, 9 במאי 1931 – וינה, 15 ביולי 2009) הייתה ספורטאית הונגרייה-יהודייה זוכת מדליית ארד אולימפית (רומא 1960) ואלופת העולם (1954) בקיאק זוגי ובכך הייתה להונגרייה הראשונה שזכתה במדליה אולימפית ובמדליית זהב באליפות העולם במקצוע זה. במהלך הקריירה שלה היא זכתה ב-33 מדליות זהב באליפויות הונגריה בקיאק (1945–1962) למרחק של 500 מטר ו-3000 מטר.
ביוגרפיה.
נולדה בשם קלרה פריד בבודפשט, למשפחה יהודית. בשנת 1943 החלה לחתור בקיאק במועדון הספורט של חברת החשמל של בודפשט. בשנת 1945 היא זכתה לראשונה באליפות הונגריה. בשנת 1952 התמודדה במועדון הספורט בודפשט הונבד, אחר כך משנת 1953 במועדון "הדגל האדום" ובמ.ט.ק. בודפשט. משנת 1958 הפכה לספורטאית של אויפשט דוז'ה.
באולימפיאדת לונדון (1948) היא סיימה במקום רביעי בקיאק יחיד ל-500 מטר בתוצאה של 2:33.8 דקות, 9 עשיריות איטי ממדליית ארד.
באליפות העולם שנערכה במקון, צרפת בשנת 1954 היא זכתה במדליית זהב בקיאק זוגי ל-500 מטר ביחד עם הילדה פינטר. היא השתתפה באליפות העולם שנערכה בפראג, צ'כוסלובקיה (באותה העת) בשנת 1958, אך לא זכתה במדליה.
אלופת עולם.
באליפות אירופה שנערכה בדיסבורג, גרמניה בשנת 1959 באנפלווי זכתה במדליית זהב בקיאק יחיד ל-500 מטר.
מדליית ארד אולימפית.
באולימפיאדת רומא (1960) באנפלווי זכתה במדליית ארד בקיאק זוגי ל-500 מטר ביחד עם וילמה אגרשי בתוצאה של 1:58.22 דקות, אחרי מריה שובינה ואנטונינה סרדינה מברית המועצות (1:54.76 דקות) ואינגריד הרטמן ותרזה צנץ גרמניה (1:56.66 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי בקיאק יחיד ל-500 מטר בתוצאה של 2:14.02 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בפוזנן, פולין בשנת 1961 היא זכתה במדליית זהב בקיאק זטגי ל-500 מטר.
היא השתתפה באליפות העולם שנערכה ביאיצה, יוגוסלביה (באותה העת) בשנת 1963 ואחר-כך פרשה מספורט תחרותי.
חיים אישיים.
בשנת 1965 סיימה באנפלווי תואר אקדמי באימון ב"מכון לניהול ספורט והדרכת מאמנים". לאחר מכן עסקה באימון. משנת 1968 התגוררה באוסטריה וניהלה מסעדה. היא הייתה עמיתה ברדיו אירופה החופשית. הקימה את פרס וילמה אגרשי הנודד.
עמית מררי
עמית מררי היא עורכת דין ישראלית. מאז 2017 מכהנת כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי.
ביוגרפיה.
מררי נולדה לפרופסורים דליה מררי ואריאל מררי. סבה איתן היה בן דודו של משה דיין. היא בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
שימשה כפרקליטה בפרקליטות המדינה במחלקה לעניינים בינלאומיים ובמחלקה הפלילית, עוזרת היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין, והחל משנת 2005 כרפרנטית במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים. כן שימשה כעוזרת משפטית במערכת התביעה של ארצות הברית, לרבות במערכת הפדרלית בתחום של פשיעה מאורגנת ועבירות הלבנת הון.
ב־2009 מונתה לראש אשכול פשיעה חמורה במחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) במשרד המשפטים. במסגרת זו הובילה נושאים מגוונים, דוגמת המאבק בהלבנת הון, מאבק בטרור, הרפורמה בעבירות המתה, עבירות שחיתות, ביטחון, הסתה וכיוצא בזה.
משנה ליועץ המשפטי לממשלה.
ביוני 2017 מונתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי. במסגרת תפקידה קבעה יחד עם המשנה ליועץ המשפטי ארז קמיניץ שהגרלות תוכנית מחיר למשתכן נערכו בניגוד לחוק, ומונתה לגבש חקיקה אשר תסדיר הדלפות לעיתונאים ולהסדיר שמירת חומרי מודיעין על אישי ציבור (בעקבות מסמך מני יצחקי). כן הובילה יחד עם לשכת עורכי הדין שיתופי פעולה בתחום זכויות חשודים ונאשמים, בחנה את תחום הפעלת המדובבים, וחברה בוועדה למניעת הרשעות שוא. כן פעלה לצמצום פעילות מועדוני הימורים פרטיים. מררי מובילה צוות בין משרדי לבחינת המדיניות בנוגע להפללה וצריכה של קנאביס.
בשלהי שנת 2018 העמיד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי בראש צוות פרקליטים מטעמו לבחינת תיקי נתניהו, נוסף על הצוות העיקרי אותו הובילה ליאת בן-ארי בפרקליטות המדינה. הקמת הצוות גררה ביקורת מצד הפרקליטות. מררי הייתה בין בכירי המערכת אשר ביקשו להחמיר את האישומים נגד בנימין נתניהו. לאחר הגשת כתב האישום השתתפו מררי וצוותה בשימוע שנערך לנתניהו.
בדצמבר 2020 הקים היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט פורום למאבק בשחיתות בראשותה של מררי. בינואר 2021, במהלך מבצע לתת כתף, התעמתה מררי עם השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה, על רקע החלטת האחרון להקדים ולחסן נגד קורונה את סגל בתי הסוהר לפני האסירים הכלואים. לאחר שחוסנו האסירים דן בג"ץ בסוגיה, וגיבה את עמדתה של מררי.
בין השנים 2016–2021 עמדה בראש צוות בין-משרדי לבחינת חלופות לעונש המאסר, אשר המשיך את עבודתה של הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים (וועדת דורנר). לפי מסקנותיו, בין השאר, הוצע לביטול עונשי מאסר על עבירות קלות, והמרתן בחלופות דוגמת מאסרי בית.
בינואר 2022, על רקע פרסום בעיתון כלכליסט לפיו ביצעה משטרת ישראל שלא כדין האזנות סתר באמצעות תוכנת "פגסוס" של חברת NSO, מינה היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי לעמוד בראש צוות אשר יבחן את הפרשה. ב-21 בפברואר 2022 פרסם הצוות את מסקנותיו, לפיהן מרבית ממצאי התחקיר אינם נכונים. הצוות ממשיך לבחון את הטיפול המשטרתי בהאזנות סתר בדרך של תקשורת בין מחשבים (הדבקה של ניידים).
חיים אישיים.
מררי היא בת זוגו של איל ינון, לשעבר היועץ המשפטי לכנסת. כאחרים היו בני הזוג חתומים על הסדר ניגוד עניינים. על רקע ביקורת ציבורית, נמנע ינון – אחד מן העדים במשפט נתניהו – מלעסוק בסוגיית חסינותו של נתניהו, הנוגעת לתיקים שהובילה בת זוגו. עם זאת, קשר העיתונאי בן כספית בין הטבות שונות שהוענקו לינון על רקע סיום עבודתו בכנסת, ובין עיסוקה של מררי בתיקי נתניהו. בעקבות זאת הגיש נתניהו תביעת דיבה כנגד בן כספית.
Sdarot.TV
סדרות
סורת אל-מוזמיל
סורת אל-מוזמיל (בערבית: سورة الْمُزَّمِّلُ) היא סורה מספר 73 בקוראן, והיא מונה 20 פסוקים.
תוכן הסורה.
בתחילת סורת אל-מוזמיל, אללה מורה לכאורה לנביא מוחמד להתפלל בלילות ולהכין את עצמו היטב למשימה שהוא כביכול מטיל עליו. לאחר מכן אללה מורה לנביא להיות סבלני וסובלני, גם כלפי יריביו. בהמשך, מוזכר הסיפור של משה ופרעה. לבסוף, הפסוקים האחרונים קוראים לאנשים לקיים את הצלאה ולשלם את הזכאה.
אאורה השקעות
אאורה השקעות בע"מ (באנגלית: .Aura Investments Ltd) היא חברה ישראלית, העוסקת ביזום ובנייה למגורים ובנדל"ן מניב. אאורה היא חברה ציבורית ומניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. מניית החברה כלולה במדד תל אביב SME60.
היסטוריה.
הקמת החברה.
אאורה נוסדה בשנת 1992 בשם "אאורה השקעות מחקר ופיתוח בע"מ", על ידי היזם בועז משעולי, ממייסדי חברת קומברס, ועסקה תחילה בהשקעות הון סיכון בחברות הזנק בתחום ההיי-טק. בינואר 1993 ביצע הנפקה ראשונה לציבור של מניות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ההשקעה העיקרית של החברה הייתה בחברת פאנדטק (Fundtech), שפיתחה תוכנה המאפשרת העברת כספים אלקטרונית בין מוסדות פיננסיים, בעיקר חדרי עסקאות של בנקים, לצורך חיבורם לרשתות סליקה רשת Swift העולמית. פאנדטק הייתה אחד החברות הראשונות בישראל שפעלו בתחום הטכנולוגיה הפיננסית וזכתה להצלחה רבה. בפברואר 1998 ביצע הנפקה ראשונה לציבור של מניות בבורסת נאסד"ק לפי שווי של 100 מיליון דולר. ביום המסחר הראשון שלה זינקה בכ-40%. כעברו שלושה חודשים ביצע הנפקה בה גייסה 60 מיליון. חברות נוספות בהם השקיעה היו, חברת המכשור הרפואי ורסמד (Versamed), חברת טכימג' (TechImage), ופרנדלי רובוטיקס (Friendly Robotics) יצרנית מכסחות הדשא האוטומטיות רובומו (Robomow).
בפברואר 1999 שונה שם החברה לשמה הנוכחי – "אאורה השקעות בע"מ".
כניסה לתחום הנדל"ן.