הליגה כללה 22 קבוצות. לאור החלטה על צמצום הליגה ל-20 שקובצות, שלוש הקבוצות האחרונות ירדו לליגת משנה בסוף העונה. הקבוצה שזכתהו במקום ה-18 השתתפה במשחקי המבחן עם קבוצה מליגת משנה.
על ניצחון במשחק ליגה מוענקות שלוש נקודות.
מליגת המשנה עלו הרקולס, אקסטרמדורה ולוגרונייס.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם ה-27 בתולדות המועדון. היא זכתה בהסופר קאפ הספרדי תוך ניצחון על ברצלונה בסיכום מפגש כפול - 2:1, 1:4.
הרקולס, אקסטרמדורה, לוגרונייס וסביליה ירדו לליגת משנה בסוף העונה. ראיו ואיקאנו השתתפה במשחקי המבחן. כתוצאה מהם גם היא ירדה לליגת משנה.
כדורגלנים מצטיינים.
"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק: רונאלדו ( ברזיל), ברצלונה, שכבש 34 שערים. בנוסף לכך זכה רונאלדו גם בנעל הזהב האירופית.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק: חוסה פרנסיסקו מולינה ( ספרד), אתלטיקו מדריד, שספג 32 שערים ב-42 משחקים.
פרס דון בלון הוענק על ידי העיתון דון בלון:
שיאוליו ארנה
סטורנליה
עונת 1997/1998 בלה ליגה
עונת 1997/1998 הייתה העונה ה-67 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-30 באוגוסט 1997 והסתיימה ב-16 במאי 1998.
הליגה כללה 20 קבוצות. שתי הקבוצות האחרונות ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. הקבוצות שזכו במקומות ה-17-18 השתתפו במשחקי המבחן עם קבוצה מליגת המשנה.
על ניצחון במשחק ליגה מוענקות שלוש נקודות.
מליגת המשנה עלו מרידה, סלמנקה ומיורקה.
ברצלונה זכתה בתואר וזאת בפעם ה-15 בתולדות המועדון. היא לא זכתה בהסופר קאפ הספרדי תוך הפסד למיורקה בסיכום מפגש כפול - 2:1, 1:0.
ספורטינג חיחון ומרידה ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. קומפוסטלה וריאל אוביידו השתתפו במשחקי המבחן. כתוצאה מהם ריאל אוביידו ירדה לליגת המשנה.
כדורגלנים מצטיינים.
"פרס פיצ'יצ'י" למלך השערים של העונה הוענק: כריסטיאן ויירי ( איטליה), אתלטיקו מדריד, שכבש 24 שערים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק: ז'אק קונג'ואו ( קמרון), דפורטיבו לה קורוניה, שספג 28 שערים ב-37 משחקים.
פרס דון בלון הוענק על ידי העיתון דון בלון:
מושבת מאדים
אליטאוס ארנה
מרוקו במשחקים האולימפיים לנוער
מרוקו משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער המרוקאים עשרה מדליות, מהן שתי מדליית זהב. במשחקי הקיץ מרוקו מדורגת במקום ה-64 עם תשעה מדליות, מהן מדליית זהב יחידה. מרוקו השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער באולימפיאדת הנוער אינסברוק (2012) בה היא זכתה במדליית זהב בסקי אלפיני. זוהי הזכייה הראשונה של מדינה מאפריקה במדליית זהב במסגרת של משחקי חורף אולימפיים, הן לנוער והן הרגילים.
השתתפות במשחקים.
משחקי הקיץ.
אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
המשלחת הראשונה של מרוקו למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה 7 ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד בענף האתלטיקה בריצת 3 קילומטר בנים והגיעה להישג נאה כשהעפילה לתחרות הגמר בריצת 1000 מטר בנים. בענפים קאנו/קיאק ושחייה לא הגיעה המשלחת להישגים וההשתתפות הייתה סמלית בעיקרה.
אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014).
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג הייתה הגדולה ביותר ששלחת מרוקו עד כה. המשלחת מנתה 15 ספורטאים שהתחרו בשישה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד בענף האתלטיקה בריצת 2,000 מטר מכשולים בנים. כמו כן, סיימה במקום הרביעי בריצת 800 מטר ו1500 מטר בנים, ובמקום השביעי בריצת 3 קילומטר בנים. המשלחת השתתפה לראשונה במשחקי הנוער בענפים אופניים, הרמת משקולות, התעמלות (התעמלות אמנותית והתעמלות מכשירים), טאקוונדו ורכיבה. אולם, לא הגיעה להישגים משמעותיים.
משחקי החורף.
אולימפיאדת הנוער אינסברוק (2012).
מרוקו השתתפה באולימפיאדת הנוער אינסברוק ושלחה משלחת שמנתה גולש אלפיני אחד. אדם אלמחמדי התחרה בענף סקי אלפיני. הוא זכה במדליית זהב, שהיא מדליית הזהב הראשונה בה מדינה מאפריקה זוכה במסגרת כלשהי של המשחקים האולימפיים, במסלול סופר G. אלמחמדי לא סיים את יתר המסלולים בהם התחרה.
מדליות.
מדליות לפי משחקים.
משחקי הקיץ
width="20px"|
משחקי החורף
מדליות לפי ענף.
משחקי הקיץ
width="20px"|
משחקי החורף
לניאקאה
מבצע היפופוטם
מבצע היפופוטם (באנגלית: Operation Hippopotamus) היה השם שנתנו שלטונות המנדט הבריטי להטלתו של מצב צבאי על הערים המרכזיות של היישוב היהודי בארץ ישראל בחודש מרץ 1947.
המצב שקדם למבצע.
שנת 1947 החלה בארץ ישראל בסימן של הגברת פעולות האצ"ל והלח"י נגד יעדים בריטיים ברחבי הארץ - מחנות צבא, מתחמים, צירים וכלי רכב. בהתקפות:
הטלת המצב הצבאי.
עקב גל הפיגועים שהיו בתחילת שנת 1947, והקודמים להם שאירעו בשנת 1946, אשר הגדולים בהם היו תקיפת שדות התעופה הבריטיים ב-25 בפברואר 1946 בה פוצצו אנשי האצ"ל והלח"י עשרות מטוסים של הצבא הבריטי בשדות התעופה בלוד, קסטינה ומחנה סירקין ופיצוץ מלון המלך דוד ב-22 ביולי 1946, בו נהרס כל האגף הדרומי של המלון ונהרגו בו 91 איש ועשרות נפצעו, הכריזו שלטונות המנדט בהודעה דרמטית ששודרה בקול ירושלים במוצאי שבת 1 במרץ 1947 על הטלת מצב צבאי החל מיום א' 2 במרץ. הממשלה נימקה בהודעתה את הטלת המצב הצבאי בכך שהמוסדות הלאומיים סירבו לסייע בביעור פעולות הטרור של האצ"ל והלח"י. ההודעה אמרה:
ההודעה באה לאחר ששעות אחדות קודם לכן פרסמו השלטונות הודעה מקדימה המפרטת את הבסיס החוקי להטלת המצב הצבאי:
הבריטים החילו את המצב הצבאי, שניתן לו השם "מבצע היפופוטם", על מרחב תל אביב רבתי הכולל את העיר תל אביב ואת רמת גן, גבעתיים ובני ברק, שבהן חיו כ-213,000 תושבים. כן הוטל המצב הצבאי על שכונות צפון ירושלים, שכונת הבוכרים, סנהדריה, גאולה, בית ישראל, מאה שערים ושמואל הנביא שבהן חיו כ-25,000 תושבים. את המצב הצבאי שהוטל בירושלים כינו הבריטים בשם "מבצע אלפנט".
המבצע תוכנן בקפידה עוד מספר חודשים לפני כן והנציב העליון אלן גורדון קנינגהם קיבל אישור להפעילו לפי שיקול דעתו. בראש מבצע היפופוטם עמד מייג'ור ג'נרל ריצ'רד גייל שמקום מפקדתו היה בבסיס בתל ליטוינסקי (לימים מחנה דורי בתל השומר). במבצע השתתפו למעלה מ-20,000 חיילים.
האזורים עליהם הוטל המצב הצבאי נותקו משאר חלקי הארץ, הוטל עליהם עוצר לילה, ונאסרה כניסה של תושבים מאזורים אחרים. תנועת האוטובוסים נפסקה, הופסקה פעילות בתי המשפט האזרחיים והושבתו שירותי הדואר והטלפון. עם זאת בתי הספר לא נסגרו, העיתונים יצאו לאור וגם מקומות הבידור המשיכו לפעול.
במסגרת המשטר הצבאי הוקנו סמכויות השלטון האזרחי לצבא. במקום בתי המשפט האזרחיים שבוטלו הוקמו בתי-משפט צבאיים עם סמכויות לשיפוט מהיר. לחיילים שהשתתפו במבצע הוענקו סמכויות של שוטרים וניתנה להם הרשות לעצור כל אדם חשוד וכן לירות בכל אדם שלא יציית להוראותיהם.
תגובת היישוב.
המצב הצבאי לא השיג את מטרותיו. היישוב הסתגל למצב ושגרת החיים נמשכה פחות או יותר. פעולות העזרה ההדדית בקרב תושבי האזורים שנכללו במסגרת המבצע גברו והתושבים גילו קור רוח. עם הכרזת המצב נורו למוות מירי אקראי שני תושבים מירושלים, אחת מהן ילדה, אך במהלכו לא נפלו קורבנות נוספים. פעולת ההתיישבות גם היא לא נפסקה. ב-11 במרץ עלו על הקרקע שני קיבוצים - מעין ברוך בצפון עמק החולה ויקום בשרון. גם ההעפלה נמשכה וב-12 במרץ פרצה אוניית המעפילים שבתאי לוז'ינסקי את המצור והעלתה על חוף הארץ 823 מעפילים.
גם הפעילות הבריטית נגד האצ"ל והלח"י בזמן המצב הצבאי לא צלחה. אמנם נעצרו 78 חשודים בהשתייכות לארגונים אלה, אך פעולות הארגונים נמשכו. הבריטים עצמם הודו כי בתקופת המצב הצבאי בוצעו 68 פעולות של הארגונים אשר החשובה בהן הייתה ההתקפה על מחנה שנלר שארעה ב-12 במרץ, כאשר האצ"ל תקף המחנה הצבאי הבריטי ששכן במתחם. אנשי האצל חדרו למחנה והניחו מוקשים שתפוצצו. בהתפוצצות נהרס אחד ממבני המחנה, חיל בריטי אחד נהרג ושמונה נפצעו.
ימים אחדים לאחר מכן, ב-17 במרץ הודיעו הבריטים על ביטולו של המצב הצבאי.
את תגובת היישוב למצב הצבאי תיאר באורח סאטירי ב-14 במרץ, שלושה ימים לפני ביטולו, המשורר נתן אלתרמן במדורו הטור השביעי בעיתון "דבר". כותרת השיר הייתה "הודעות אישיות דחופות".
בין ההודעות נכללו ההודעות הבאות:
כבר ב-15 בפברואר 1947 הודיע שר החוץ הבריטי ארנסט בווין כי ממשלתו החליטה להעביר את ההכרעה על גורל ארץ ישראל לידי האו"ם, ובעצרת האו"ם נקבע המועד לדיון בנושא לחודש ספטמבר 1947. לאחר הניסיון קצר הימים שלא צלח לבלום את פעולות האצ"ל והלח"י על ידי הטלת מצב צבאי, החליטה ממשלת בריטניה לזרז את המהלך ועל פי בקשתה הוקדם מועד הדיון באו"ם ונקבעה לשם כך ישיבה מיוחדת של עצרת האו"ם ל-28 באפריל 1947. הנהגת היישוב, הוועד הלאומי והמחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, החלו בפעולות בין לאומית נמרצות, מדיניות והסברתיות לקראת הדיון. הציבור בארץ גם הוא הכיר בכך כי הוא עומד בפני הכרעה גורלית לעתידו.
החבורה הדיהדרלית האינסופית
בתורת החבורות, החבורה הדיהדרלית האינסופית הנה חבורה אינסופית, המכלילה את החבורה הדיהדרלית.
מבוא והגדרה.
חבורה דיהדרלית סופית formula_1 נוצרת על ידי סיבוב formula_2 של formula_3 ושיקוף formula_4; כאשר סדר החבורה סופי, הסיבוב גם הוא בעל סדר סופי: formula_5. בנוסף, בין השיקוף לסיבוב מתקיים היחס formula_6.