במהלך כהונתה של יליזבטה המשיכה רוסיה במלחמה עם שוודיה בשנים 1741–1743. במלחמה זו הצליח הצבא הרוסי להביס את הצבא השוודי במספר קרבות. תוצאת המלחמה הייתה סיפוח של חלקים ניכרים מפינלנד לשטחה של האימפריה הרוסית.
ביוזמת פיוטר שובלוב בוצעו שינויים משמעותיים בתחום הכלכלי והמיסוי.
בהתאם להנחייתה חודשה עבודה על תרגום מחודש של הברית החדשה. התרגום החדש ראה אור בשנת 1751 והוא נמצא בשימוש עד היום, בשינויים קלים.
בשנת 1755, על מנת למנוע את התחזקותה של פרוסיה, כרתה רוסיה ברית עם אוסטריה. ברית זו הביאה את רוסיה להשתתף במלחמת שבע השנים. במהלך המלחמה היו לצבא הרוסי מספר הישגים מרשימים, כמו כיבוש פרוסיה המזרחית וכיבוש ברלין. אבל מותה של יליזבטה בטרם סיום המלחמה מנע מרוסיה לתרגם את הצלחותיה בשדות הקרב להישגים טריטוריאליים.
היא תמכה בהרחבת זכויות האצולה. היא ביטלה עונש מוות ואסרה על ביצוע עינויים קשים.
יליזבטה ראתה חשיבות רבה בפיתוח וקידום של תרבות, חינוך ומדע ברוסיה. במהלך כהונתה נוסדו האוניברסיטה הראשונה ברוסיה - אוניברסיטת מוסקבה והאקדמיה המלכותית לאומנויות. היא פרסמה צו על הקמת מערכת תיאטראות שהיו בחסות הקיסר.
חיים אישיים.
יליזבטה לא נישאה מעולם באופן רשמי, לכן מינתה את אחיינה קרל פיטר אולריך (לימים פיוטר השלישי) ליורש העצר. יחד עם זאת חלק מההיסטוריונים טוענים כי בשנת 1744 התחתנה יליזבטה באופן חשאי עם מאהבה הרוזן אלכסיי רזומובסקי. מאהב נוסף שלה היה שר החינוך ומייסד אוניברסיטת מוסקבה איוואן שובלוב, שהיה צעיר ממנה בשמונה עשרה שנים. במהלך שלטונה של הקיסרית יקטרינה הגדולה הופיעה באיטליה אישה אשר הכריזה שהיא כביכול בתה של יליזבטה מנישואין אלו.
אליזבתה קיסרית רוסיה
טריפ רע
טריפ רע (הידוע לפעמים גם כהתקף פסיכדלי) הוא סוג של התקף של אי שקט וחרדה, התנסות מפחידה או מטרידה שהיא סיבוך או ביטוי להרעלה באמצעות צריכת סמים הזייתים (הלוצינוגנים) כמו אל־אס־די, פנציקלידין, מסקלין וסלוויה דיווינורום ולפעמים מריחואנה.
המונח משמש לפעמים כדי לתאר התקף חרדה או התקף פאניקה שמתרחש תוך כדי שימוש בסמים הזייתים.
את תוכן החוויה תלו לפעמים בעבר בהתעוררותם של מצבים מודחקים או בתגובת חרדה להשפעות ההזייתיות של הסם.
"טריפים רעים" אחרי צריכת LSD עלולים לקרות לפעמים גם למי שהיו לו "טריפים טובים" (עם אופוריה).
היבטים קליניים.
מספר תגובות יכולות לקרות תוך כדי מצב של הרעלה בעזרת סם הלוצינוגני. צרכני סמים יכולים לחוות תחושות כלליות של פרנויה ושל פחד. יש שעלולים לחוש התקף חרדה - מצב שבו האדם חווה פחד קיצוני, ולעיתים גם עם הרגשת ניתוק מהסביבה ופחד מפני שיגעון ומפני אי חזרה למציאות. הטריפ הרע יכול להתבטא גם בדיכאון עמוק עם סיכון אובדני.
הסובלים מ"טריפ רע" יכולים לבצע פעולות העלולות לפגוע בעצמם או בסובבים אותם. הפעולות יכולות להתבטא במחשבות אובדניות או אפילו בניסיון התאבדות כתוצאה מהגברת תחושות פרנואידיות והדיכאון. הסובלים יכולים לחשוב שמותם הולך ובא או אפילו שהיקום כולו הולך להתמוטט.
חלק יכולים לחוות אי התמצאות או בלבול. התפישות הנורמליות של זמן, מרחב ואפילו אישיות יכולים להשתנות, דבר שיגרום לפחד. חלק יכולים להחמיר את מצבם על ידי ניסיון ל"היאבק" בחוויה הפסיכדלית. יכולות להיות הזיות של חרקים הזוחלים לתוך או מתוך גוף ואף של הימצאות במקומות מלוכלכים כמו ביוב.
אי-הוודאות שבחוויה.
ההשפעות של סמי ההזיות (או סמים הפסיכדליים) משתנות מאוד מאדם לאדם ומחוויה אחת לשנייה.
חלק מהאנשים שנמצאים תחת השפעת הסמים שוכחים שהם לקחו סמים והם בטוחים שהעולם המופרע שהם חווים הוא אמיתי לחלוטין ושהוא ישאר ככה לתמיד.
טיפול.
טיפול הבחירה בהתקפי הפאניקה והאי שקט על רקע שימוש בסמים הלוצינוגנים הוא ההמצאות בחדר שקט, עם מעט גירויים חיצוניים, שיחה שקטה ותומכת, מרגיעה ולא שיפוטית. גם על פי סטניסלב גרוף יש להפחית את הגירויים הסביבתיים ולפשט את הסביבה. גרוף סבר שניתן ולנצל את ההזדמנות שנוצרה לפתירת הקונפליקט או המשבר הנפשי שהתעורר בעקבות השימוש בסם.
תרופות פסיכיאטריות המשמשות לטיפול כוללות בעיקר דיאזפאם (ואליום) 30-10 מ"ג או בנזודיאזפינים אחרים אם המטופל נמצא באי שקט או פאניקה קיצונית . תרופות אנטי-פסיכוטיות אינן נדרשות בדרך כלל אלא כשבולטים סימנים פסיכוטיים בעוצמה גדולה. יש להימנע מתרופות בעלות השפעה אנטיכולינרגית מכיוון שסמי ההזיות הנמכרים "ברחוב" הם מעורבבים עם סמים אנטיכלוינרגיים. מרבית ה"טריפים הרעים" חולפים תוך 24 שעות אחרי הצריכה.
טימותי לירי סבר כי מקורם של חלק מהחוויות במודעות מוגברת לרמה נמוכה של סוכר בדם, היכולה להיפתר בעזרת צריכת סוכר זמין.
לקריאה נוספת.
Diagnosis &amp;Therapy Prentice-Hall International Inc.Chicago 1988"
ארצות הברית
ארצות הברית של אמריקה (באנגלית: United States of America; בראשי תיבות: USA; בקיצור: United States; לעיתים מקוצר גם בראשי תיבות: US; בתרגום מילולי לעברית: "המדינות המאוחדות של אמריקה", המוכרת בשם המקוצר, ארצות הברית ובראשי תיבות ארה"ב) היא פדרציה ורפובליקה-חוקתית ומעצמת על המורכבת מ-50 מדינות, ממחוז פדרלי אחד ו-5 טריטוריות. המדינה שוכנת ברוּבָּה במרכז יבשת אמריקה הצפונית, שבה נמצאות 49 מהמדינות וכן מחוז קולומביה שבו נמצאת העיר וושינגטון, בירת המדינה. ארצות הברית גובלת בקנדה בצפון ובמקסיקו בדרום. מדינת אלסקה שוכנת בצפון-מערב היבשת, קנדה נמצאת מזרחית לה ורוסיה נמצאת בצד מערב, מעבר למצר ברינג. המדינה ה-50 היא הוואי, ארכיפלג השוכן באוקיינוס השקט.
שטחה של ארצות הברית הוא 9.834 מיליון קמ"ר, ואוכלוסייתה, נכון ל-2021, נאמדת ב-331.4 מיליון תושבים. ארצות הברית היא אחת מהמדינות המגוונות ביותר מבחינה אתנית, כתוצאה מהגירה רחבת היקף ממדינות רבות. כלכלת ארצות הברית היא הכלכלה הלאומית השנייה בגודלה בעולם, והתוצר המקומי הגולמי שלה היה למעלה מ-17.5 טריליון דולר בשנת 2014.
ארצות הברית נוסדה על ידי שלוש עשרה המושבות הבריטיות שהוקמו לאורך חוף האוקיינוס האטלנטי. המושבות הכריזו על עצמאותן ב-4 ביולי 1776. עימותים בין בריטניה הגדולה לקולוניות הביאו למלחמת העצמאות של ארצות הברית בין 1775 ל-1783, שהייתה למלחמת העצמאות הקולוניאלית המוצלחת הראשונה. ב-1787 אומצה חוקת ארצות הברית שנכנסה לתוקפה שנתיים אחרי ושבמסגרתה אורגנה מחדש מערכת הממשל המרכזי של ארצות הברית. מגילת הזכויות, שכללה עשרה תיקונים לחוקה, אושררה ב-1791.
במהלך המאה ה-19, רכשה ארצות הברית אדמות מצרפת, ספרד, הממלכה המאוחדת, מקסיקו ורוסיה, וסיפחה את רפובליקת טקסס והוואי. המחלוקות בין מדינות הדרום החקלאיות למדינות הצפון התעשייתיות בסוגיית זכויות המדינות והרחבת העבדות בארצות הברית הובילו לפריצתה של מלחמת האזרחים האמריקנית בשנות ה-60 של המאה ה-19. ניצחונו של הצפון מנע את פיצולה הקבוע של המדינה, והוביל בסופו של דבר לסיומה של העבדות החוקית בארצות הברית. מלחמת ארצות הברית–ספרד ומלחמת העולם הראשונה חיזקו את מעמדה של ארצות הברית כמעצמה צבאית. ארצות הברית הייתה ב-1945 למדינה הראשונה שייצרה, צברה ואף השתמשה בנשק גרעיני. לאחר מלחמת העולם השנייה, הייתה לחברה קבועה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות מ-17 בינואר 1946, והמייסדת של הברית הצפון אטלנטית ב-4 באפריל 1949, בה היא נחשבת לציר המרכזי. כיום, לרשות ארצות הברית הצבא הנחשב לחזק והמתקדם בתבל, עם חילות הים והאוויר הגדולים בעולם.
ארצות הברית נחשבת כיום – לאחר התפרקותה של ברית המועצות – למעצמת העל היחידה בעולם, כמדינה בעלת נשק גרעיני באופן רשמי וכחברת G7. היא בעלת חשיבות מכרעת בכלכלה, בביטחון וביחסי החוץ הבינלאומיים.
אטימולוגיה.
המילה אמריקה, כהתייחסות ליבשת הנמצאת בחצי הכדור המערבי, נכנסה לשימוש ככל הנראה ב-1507 לאחר שאמריגו וספוצ'י ביקר ביבשת. שמה המלא של המדינה שימש לראשונה באופן רשמי בהכרזת העצמאות, שהייתה "ההכרזה פה אחד של שלוש-עשרה ארצות הברית של אמריקה" שאומצה על ידי "נציגי ארצות הברית של אמריקה" ב-4 ביולי 1776. שמה הנוכחי של המדינה נקבע ב-15 בנובמבר 1777, כאשר הקונגרס הקונטיננטלי השני אימץ את תקנון הקונפדרציה, שבסעיפו הראשון נאמר "שמה של המדינה יהיה 'ארצות הברית של אמריקה'". (The United States of America).
באנגלית מקובל לקצר את השם United States בראשי התיבות .U.S, או U.S.A.
הדרך הנפוצה ביותר להתייחס לאזרח של ארצות הברית היא התואר "אמריקאי" או "אמריקני", ושכיחה גם ההתייחסות למדינה עצמה בשם "אמריקה", כשם היבשת. התואר אמריקאי כמעט אינו משמש בשפה האנגלית כהתייחסות לגורם כלשהו שאיננו קשור לארצות הברית, או לתושב יבשת אמריקה.
השימוש הראשוני בביטוי "ארצות הברית" באנגלית היה בלשון רבים ("the United States are"), אך לאורך שנות קיומה של המדינה הוא הפך בהדרגה לביטוי המשמש בלשון יחיד. צורה זו היא הצורה התקנית כיום.
בעת שתורגם שם המדינה לעברית (לכל המאוחר, בשנת 1857), לא היה קיים הבידול התוכני בעברית בין "ארץ" כמונח גאוגרפי לבין "מדינה" כמונח חוקי או שלטוני, אך השם "ארצות־הברית" התקבע ונשאר בשימוש גם לאחר מכן. תרגום השם לעברית אינו עדכני. בעברית עכשווית, תרגום מדויק יותר של המילה "United" הוא "מאוחדות", ואילו המילה States תתורגם כ"מדינות". הקיצור הנפוץ לשמה של המדינה ארצות הברית בעברית הוא ארה"ב.
היסטוריה.
התקופה הקדם קולוניאלית וראשית הקולוניזציה.