את הספר כתב במשך 13 שנה ולדבריו השמיט את כל הפרטים שאינם מהימנים דיים. רבים ממקורותיו הם מנכדי הצמח צדק, כשהכוונה לאדמו"רי קאפוסט וליאדי. הספר נדפס בשנים מאוחרות יותר בכמה מהדורות חדשות. הילמן נפגש עם האדמו"ר הרש"ב מלובביץ' ובזקנותו ביקר בהתוועדות של בנו, הרב יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד; חתנו, הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד כתב על הספר בית רבי: היילמן זכה לשבחים גם מצד אנשי המחקר, והוא מצוטט רבות על ידי מיכלזון, יועץ קים קדיש, אלפסי ועוד.
לקריאה נוספת.
בית רבי - הוצאה חדשה ה'תשע"ד (2014), הוצאת הוצאת ספרים מעיינותיך. ראה הקדמת לוי יצחק הולצמן.
חיים מאיר היילמאן
חיים מאיר הילמן
בית רבי
בית רבי (ספר)
מגנטוביולוגיה
מגנטוביולוגיה הוא תחום מדעי העוסק בהשפעת שדות מגנטיים חלשים על יצורים חיים, תחום זה החל כמעט עם תגלית התופעה האלקטרומגנטית עצמה.
שנים רבות ישנו ניסיון להבין את הפיזיקה העומדת מאחורי השפעות אלה ששזור בהרבה סתירות.
התחום כולל גם שדות אלקטרומגנטיים הנוצרים על ידי תהליכים בתוך מערכות ביולוגיות.
מחקר ואופן הניסוי.
ענף זה עדיין אינו בעל תוצאות המוכחות בתצפיות ניסיוניות ברורות, ופיזיקאים רבים מנסים לאמוד את ההשפעות של שדה מגנטי על מערכות ביולוגיות. מחקרים מוצלחים בתחום עדיין לא הוצגו באופן ברור.
בעייתיות המחקר בתחום מתבטאת בריבוי משתני הבעיה וקיימות מספר תאוריות בתחום. שכן שדות בעוצמות של 1 גאוס ו/או תדר הנמוך מ-100 הרץ אינם יכול לבצע פעולות חימום ואו למסור אנרגיה המתאימה להתרחשות תהליך כימי.
חוקרים בתחום המגנטוביולוגיה אינם מסתירים את בעייתיות התצפיות הניסיוניות הסותרות בחלק מהמקרים ולא חזרתי במקרים אחרים. הסברים שנותנים לכך היא הסימולטניות הדרושה לקיומם של כל התנאים המגנטיים והפיזיולוגיים בו זמנית.
גישה שונה להגעה למסקנות על תצפיות ניסיוניות שפותחה עקב הקושי בקבלת תוצאות מובהקות בסדרת ניסויים דומים, מסתכמת בהסתכלות על תוצאות ניסיוניות מסוגים שונים וניסיון למצוא דמיון בתצפיות שניתנות. לכן יימצאו יותר הסברים תאורטיים לכל תופעות אלה וניסויים אלה אך לא תוצאות חותכות.
הבלבול הרב בתחום זה מתבטא בתחום הרפואי, שכן מצד אחד מוצעים מגוון שיטות של ריפוי תחת הכותרת מגנטותרפיה, אך מצד שני ידוע כי שדה מגנטי חזק ואו מעל תדר של 50 הרץ יכול להיות מעורב בתהליכים כימיים ואו תרמיים בסביבה ביולוגית ומכאן יכול להזיק ואף עלול להיות מעורב בהתפתחות סרטנית. מכאן שמדענים נוטים לא להתייחס בכובד ראש לתחום זה.
אפלטון פינאר
אַפְּלָטוֹן פִּינאר (בטורקית: Eflatunpınar שמשמעותו "המעיין של אפלטון") הוא שמו של אתר בטורקיה הכולל מבנה עתיק מונומנטלי ובריכה מלבנית שמימיה מקורם במי מעיין הנובע בסמוך לבריכה. בצד הבריכה נבנה בתקופת האימפריה החתית מקדש קטן ממנו שרד קיר מונומנטלי המגולף בדמויות שונות. האתר שוכן בתחומו של הפארק הלאומי אגם ביישהיר בנפת קוניה, 22 ק"מ צפונית לעיר ביישהיר (Beyşehir) ו-85 ק"מ מערבית לעיר קוניה. המבנה באתר פורש על ידי הסלג'וקים כמקדש לפילוסוף אפלטון, ומכאן שמו.
סקירה כללית.
מי המעיין מתנקזים לאגם ביישהיר (Lake Beyşehir) במרכז אנטוליה באזור העתיק של פיסידיה (Pisidia) בצפון ליקיה. בתקופת הברונזה המאוחרת נבנתה באתר בריכה קדושה מאבני גזית מטרכיט המוקדשת לפולחן המעיין, כת שהתקיימה בתקופה החתית. גודלה של הבריכה הוא 34 על 30 מטר. קיר המקדש ששרד נמצא בצידה הצפוני של הבריכה. הקיר בנוי מאבנים גדולות, על גבי האבנים במרכז הקיר, סותתו דמויות של אל הסערה ואלת השמש, כשמעל כל אחד מהם מסותת דיסק שמש מכונף. מסביבם עשר דמויות התומכות בשתי דיסקאות השמש המכונפות. מעל כל הדמויות נמצא עוד דיסק שמש גדול מכונף. בבסיס הקיר נמצאות חמש דמויות של אלי ההר, הנראות כיוצאות ממי הבריכה. בשלוש הדמויות המרכזיות של אלי ההר מופיע חור בבטנן, חור זה הביא לפרשנות שמדובר באלי המעיין. גודלו של הקיר הוא שבעה מטר לגובה לערך, כולל אלי ההר בבסיס, ושבעה מטר לאורך.
הבריכה עצמה מוקפת בקיר נמוך ומימין ומשמאל לקיר המונומנטלי נמצא פסל של אל. מסביב לבריכה נמצאים שברים של פסלים שונים. הגדול שבהם הוא קיר עם שלושה ראשים של שור, שנמצא בצידה הדרומי של הבריכה, לא במקומו המקורי. הקיר עם הראש המשולש שימש כמלוי בקיר של סכר שנבנה בתקופה הרומית, שנבנה בצידה בדרום מערבי של הבריכה. באתר לא נמצאו כל כתובות, אבל בהתבסס על אתרים קרובים, האתר מתוארך למחצית השנייה של המאה ה-13 לפנה"ס.
במרחק 37 ק"מ מאפלטון פינאר, נמצא תבליט פסילאר. באתר זה נמצא פסל גדול הכולל את אל הסערה האנטולי עומד מעל אל ההר ומשני צידיו שני אריות. הארכאולוג ג'יימס מלארט הציע שמונומנט זה, שפיסולו לא הסתיים ונמצא לא באתרו הסופי, היה מיועד במקורו להיות חלק מהאתר של אפלטון פינאר, וכי מספר שברים שנמצאו באפלטון פינאר, יש להם דמיון לפסלי האריות בפסילאר, וכי פסל זה היה מיועד במקורו לעמוד מעל דיסק השמש הגדול המכונף.
המחקר הארכאולוגי.
האתר נבדק קצרות על ידי הארכאולוגית לוסיה ניקסון (Lucia Nixon) מאוניברסיטת אוקספורד בתוך מאמרה על צ'טלהויוק. במאמר השתמשה בעבודתו מתחילת המאה ה-20 של הארכאולוג הבריטי פרדריק ויליאם הסלוק (Frederick William Hasluck). האתר ברובו לא נבדק ולא נחקר.
יקב לוריא
יקב לוריא הוא יקב בוטיק משפחתי ישראלי.
היקב הוקם בשנת 2006 במושב ספסופה שבמרום הגליל על ידי הכורם יוסי סיידא, ובנו, גידי בוגר מגמת הייננות במכללת אוהלו. בבציר הראשון נעשו ביקב כ-6,000 בקבוקים, ובמהלך השנים גדל ייצור היין ביקב, על חשבון מכירת הענבים מהכרם, בבציר 2016 נעשו כ-100,000 בקבוקים.
בכרמי המשפחה המשתרעים על כ-200 דונמים גדלים הזנים: קברנה סוביניון, קברנה פרנק, שיראז, מרלו, סנג'ובזה, ברברה, גוורצטרמינר, שרדונה, רוסאן, פינו גרי, מלבק ופטי ורדו.
יינות היקב.
הייקב מייצר יינות זניים וממסכים (בלנדים):
זכיות ופרסים.
יינות היקב זכו במדליות במספר תחרויות בהם: דקנטר, בסט וליו וטרה ווינו.
שנגחאי SIPG
דוד גולן
דוד גולן (4 ביולי 1927 – 12 במרץ 2019) היה היסטוריון ישראלי שהתמחה בעת העתיקה, פרופסור להיסטוריה של יוון ורומא באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
גולן נולד בשנת 1927 בשאוולי שבליטא, למשה הולנד ורחל שוחט.
בתחילת 1948 עלה לארץ ישראל. הוא התחתן עם מלכה פיימר-ישׂראלי (1931–2017) בת נהלל, אותה הכיר בסמינר גבעת השלושה, וב-1952 התיישב בנהלל.
לאחר שהתחתן, שינה את שם משפחתו לגולן.
הוא אב לשני בנים, אמוץ (יליד 1954) ויועד (יליד 1960).
בנהלל היה מורה ומחנך בבית ספר יסודי, ובין תלמידיו באותה תקופה היה יהונתן גפן.
בשנות ה-50 היה גם מנהל בית הספר היסודי האזורי בנהלל. אשתו, מלכה, הייתה גם היא מורה בנהלל ולאחר מכן מנהלת חטיבת ביניים בקיבוץ יפעת.
בשנות ה-50 החל גולן ללמוד היסטוריה עתיקה באוניברסיטה העברית. במהלך לימודיו באוניברסיטה העברית הוא החל להתעניין בתקופה ההלניסטית, תקופה שהפכה לנושא העיקרי של עיוניו ומחקריו.
בשנת 1970 למד כסטודנט-אורח ביוניברסיטי קולג' באוקספורד אצל הפרופסור ג'ורג' קוקוול . באותה שנה סיים את הדוקטורט בהדרכת אלכסנדר פוקס. בשנת 1982/3 למד כסטודנט-אורח בהרווארד אצל הפרופסור היהודי ארנסט בדיאן. בהמשך הפך גולן לפרופסור להיסטוריה של העת העתיקה באוניברסיטת חיפה.
בסוף 1972 נפגש גולן עם אלכסנדר פוקס, אשר עניין אותו בכתיבת הכרך השני בסדרת "תולדות העולם הקלאסי", מחזונו של אביגדור צ'ריקובר. גולן לקח על עצמו את כתיבת ההיסטוריה של העולם ההלניסטי מעלייתו לשלטון של אלכסנדר הגדול בשנת 336 לפנה"ס ועד התאבדותה של קלאופטרה בשנת 30 לפנה"ס. במסגרת כתיבת הכרך ערך גולן מחקר נרחב, אשר כלל גם סיורים ביוון. ספרו יצא לאור בשנת 1983 בשם "תולדות העולם ההלניסטי".
גולן לקח על עצמו את מלאכת התרגום הראשון לעברית של ה"היסטוריה אוגוסטה" והוסיף לו מבואות וביאורים (קומֶנטר). זהו חיבור שנכתב במאה ה-4, אשר זהות מחברו אינה ידועה, על חייהם של קיסרי רומא מהמאה ה-2 וה-3. בשנת 1989 יצא החלק הראשון בתרגום זה - הביוגרפיה של הקיסר אדריאנוס. בשנת 2007 יצא לאור כרך נוסף בסדרה, הנקרא "הקיסרים האנטונינים", בשנת 2009 יצא לאור "הקיסרים הסוורים", ובשנת 2014 יצא לאור הכרך האחרון, "הקיסרים החיילים".
גולן התגורר בנהלל. בשנת 2008, לאחר שהגיע לגיל 80, נערך לכבוד המאורע כנס רב משתתפים בנהלל.
נפטר ב-12 במרץ 2019.
אייל בן עמי
אייל בן עמי (נולד ב-29 באוגוסט 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר והמגן השמאלי.
קריירה.
בן עמי התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. בעונת 1993/1994 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, במשחק נגד הפועל חיפה במסגרת הליגה הבכירה. בן עמי זכה עם הפועל תל אביב בגביע המדינה בעונת 1998/1999 לאחר ניצחון על בית"ר ירושלים במשחק הגמר. בעונת 1999/2000 זכה עם הקבוצה בדאבל, ובמשחק גמר הגביע בו שוב ניצחה הפועל תל אביב את בית"ר ירושלים הורחק בן עמי בכרטיס אדום.
לקראת עונת 2000/2001 הושאל בן עמי להפועל פתח תקווה. ב-9 בספטמבר 2000 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3–1 נגד מכבי תל אביב. בעונה שלאחר מכן הושאל לעירוני ראשון לציון, ולקראת עונת 2003/2004 חזר להפועל תל אביב ושיחק במדיה שנה וחצי נוספות.