נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-2.4 מיליון צפיות.
בחינת מימ&quot;ד
בחינת מימ"ד היא מבחן ידע שנועד למיין מועמדים למכינות קדם-אקדמיות של מוסדות להשכלה גבוהה בישראל. המכינות יכולות להשתמש בתוצאות הבחינה כדי להחליט מי יתקבל אליהן ומי לא. המבחן נכתב ונערך מטעם המרכז הארצי לבחינות והערכה, ולכן בעל תוקף רשמי בקבלה לכל מכינה קדם-אקדמית בישראל.
על הבחינה.
מבנה בחינת המימ"ד מחולק לשלושה חלקים: אנגלית, עברית ומתמטיקה, ובכל חלק מופיעים שני פרקים שכוללים שאלות רב-ברירתיות (שאלות אמריקאיות) ללא שאלות פתוחות. בכל חלק מספר משתנה ולא קבוע של שאלות. מבנה הבחינה דומה לבחינת פסיכומטרי, אך בחינת המימ"ד נחשבת קלה יותר, הן מבחינת רמת השאלות והן מבחינת היקף הידע שנדרש כדי לענות עליהן.
בחינת המימ"ד מבוצעת באמצעות מחשב, כאשר לרשות הנבחנים עומדות שעתיים וחצי כדי לענות על ששת חלקי הבחינה: לכל חלק מוקצב פרק זמן זהה של 25 דקות.
פרקי הבחינה.
בחינת המימ"ד מורכבת משלושה חלקים הבוחנים ידע בתחומים שונים:
פרק אנגלית  –  הפרק כולל שאלות באנגלית מסוג השלמת משפטים ומסוג הבנת הנקרא, כאשר שאלות השלמת המשפטים מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר) ואילו שאלות הבנת הנקרא מסודרות כרונולוגית לפי סדר המקטע בטקסט שאליו מתייחסת השאלה. לא נדרשות יכולות של כתיבה באנגלית, אלא קריאה והבנה של טקסט באנגלית.
פרק מתמטיקה – הפרק כולל שאלות מסוג בעיות מתמטיות (בנושאים: משוואות, סדרות, אי-שוויונות, חזקות, אחוזים, גאומטריה וכדומה) ומסוג הסקה מטבלאות ותרשימים. לרוב, כל השאלות בפרק מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר). יש לציין כי רמת המתמטיקה הנדרשת לפרק זה אינה עולה על ידע בסיסי הנלמד בתיכון. במהלך פתרון השאלות מותר להשתמש בדף מושגים ונוסחאות, אך השימוש במחשבון אסור.
פרק עברית – הפרק כולל שאלות מסוג ידע באוצר מילים מגוון, השלמת משפטים והבנת טקסטים בעברית, כאשר שאלות השלמת המשפטים מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר) ואילו שאלות הבנת הנקרא מסודרות כרונולוגית לפי סדר המקטע בטקסט שאליו מתייחסת השאלה. לא נדרשות יכולות של כתיבה בעברית, מה שעומד למבחן הוא העושר הלשוני, ויכולות קריאה וניתוח של טקסטים מורכבים בעברית.
יוסט אמאן
יוסט אמאן (בגרמנית: Jost Amman; 5 ביוני 1539, ציריך – 17 במרץ 1591, נירנברג) היה חרט אמן, שרטט ואמן הדפסים ותחריטי עץ, שפעל בנירנברג במאה ה-16.
יצירתו.
יוסט אמאן נולד בציריך למשפחת פרופסור באוניברסיטה. בשנת 1560 הוא עבר לנירנברג. בתחילת הדרך הוא עבר אצל וירגיל סוליס. לאחר פטירת סוליס בשנת 1561 אמאן התחיל לעבוד באופן עצמאי. בסך הכל הוא יצר כ-1500 הדפסים. אוסף גדול של היצירות שלו נמצא בקופפרשטיך-קבינט ברלין.
בשנת 1576 הוא יצר סדרת תחריטים של מלכי צרפת שהודפסו בפרנקפורט. הוא גם יצר איורים לספר הברית החדשה שפורסמה על ידי סיגיזמונד פייראבנד ולסקר טופוגרפי של בוואריה.
עבודה נוספת של האמן Panoplia Omnium Liberalium Mechanicarum et Seden-tariarum Artium Genera Continens כוללת 115 איורים.
איורים של אמאן מאופיינים בדיוק רב לפרטים. אף על פי שעבודותיו זכו להצלחה גדולה והוא קיבל הזמנות רבות, בסוף חייו הוא היה צריך לבקש עזרה כספית מקרובי משפחה בציריך.
בוריש פלוטאי
בוריש פלוטאי (במקור פולק, בהונגרית: Palotai Bori; אוראדיה, 23 במאי 1904 – בודפשט, 13 בספטמבר 1983) הייתה סופרת ומשוררת הונגריה-יהודייה ניצולת שואה, זוכת פרס אטילה יוז'ף. אמו של הבמאי פטר בצ'ו (מקודם בֶּהְם) ואחותה של השחקנית וסופרת ארז'י פלוטאי.
ביוגרפיה.
פלוטאי נולדה במשפחה יהודית כבתם של ארמנד פלוטאי (פולק) ומרגיט פרידמן (1880-1969). סבא וסבתא שלה היו מסעדנים וסוחרי יין. היא חיה בקושיצה בין השנים 1919 - 1940. שם סיימה את לימודיה בתיכון. בשנת 1926 פורסם בקושיצה כרך השירים הראשון שלה "(הצפות אביב)". היא התחתנה עם אלפרד בֶּהְם, פקיד יהודי ובנה פטר בצ'ו נולד בשנת 1928. בשנת 1932 הייתה עורכת מגזין נוער בשפה ההונגרית בקושיצה. היא זכתה בתחרות של ההוצאה לאור אתנאום ושל כתב העת הספרותי החשוב ניוגט. בשנת 1940 עברה עם משפחתה לבודפשט כדי להציל את המשפחה מגירוש יהודי הונגריה מערי השדה. בשנת 1946, זו השנה השישית שלה בבודפשט, התמנתה לעורכת המגזין "נשים" (Asszonyok). בין השנים 1947–1953 הייתה ראש המדור הספרותי של היומון נפסבה.
אברהם גובר
אברהם (אבי) גובר (נולד ב-6 ביולי 1945) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לאלקטרוניקה פיזיקלית בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב המתמחה באלקטרוניקה קוונטית ולייזר אלקטרונים חופשיים, וראש המרכז הישראלי לפיתוח מקורות ושימושי קרינה המשותף לאוניברסיטת תל אביב ולאוניברסיטת אריאל.
ביוגרפיה.
אברהם גובר נולד בפולין להורים ניצולי שואה – הלה ואהרון גרוברט שניצלו על ידי חסידי אומות העולם (משפחת פייטרובסקי), ועלה ארצה עם משפחתו בשנת 1949. הוא למד בתיכון קוגל בחולון, התגייס בשנת 1963 ושירת כקצין קשר. את התואר הראשון בפיזיקה קיבל בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב ב-1968, ואת התואר השני, בפיזיקה של מצב מוצק, קיבל בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת תל אביב ב-1971. את הדוקטורט בפיזיקה שימושית והנדסת חשמל עשה במכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech) בפסדינה בשנת 1975. נושא הדוקטורט: Wave Interactions in Periodic Structures and Periodic Dielectric Waveguides (אינטראקציות של גלים במבנים מחזוריים) בהנחיית פרופ' אמנון יריב.
בתקופת לימודי המאסטר הועסק גובר במפעל הטרנזיסטורים של תדיראן, והשתתף בפיתוח המעגלים המשולבים הראשונים בתעשייה הישראלית. במהלך לימודי התואר השלישי שימש גובר יועץ לחברת Heliotech בתחום תאי שמש ולחברת Meret בתחום לייזרים מוליכים למחצה. בשנת 1976 היה גובר חוקר אורח ב-Caltech, ושנה לאחר מכן הצטרף לאוניברסיטת תל אביב כמרצה בכיר, ובשנת 1983 קיבל דרגת פרופסור חבר. הוא כיהן כראש המכון לחקר התקנים אלקטרוניים ע"ש מקס ובטי קרנצברג בשנים 1984–1985, וב-1991 הפך לפרופסור מן המניין.
ב-1988 גובר ייסד ועמד בראש קונסורציום לפיתוח ה-FEL (לייזר אלקטרונים חופשיים - Free Electron Laser) הישראלי הראשון בהשתתפות אוניברסיטת תל אביב, מכון ויצמן, רפא"ל, וקמ"ג ובהיגוי של שר המדע והאנרגיה – פרופ' יובל נאמן. לזירה ראשונה הודגמה במכון ויצמן ב-1988. הלייזר ומאיץ האלקטרונים האלקטרוסטאטי שבבסיסו הועברו ממכון ויצמן לאריאל ב-1999 בהזמנת נגיד אוניברסיטת אריאל יגאל כהן-אורגד. גובר ייסד ב-2003 את מרכז לייזר אלקטרונים חופשיים הישראלי לפיתוח מקורות ושימושי קרינה, המשותף לאוניברסיטת תל אביב ולאוניברסיטת אריאל, והוא עומד בראשו מאז.
בשנת 2005 זכה גובר בפרס FEL הבינלאומי על "תרומתו החלוצית לביסוס יסודות התאוריה של ה-FEL". בין השנים 2006–2010 החזיק גובר את הקתדרה לאלקטרוניקה על שם לודביק ג'וקל באוניברסיטת תל אביב, וב-2013 פרש לגמלאות כפרופסור אמריטוס.
לאורך השנים, שימש גובר יועץ למעבדת המחקר של חיל הים האמריקני (US Navy) בוושינגטון DC, וניהל בסוף שנות ה-80 בחברת SAIC בוושינגטון פרויקט מו"פ במסגרת יוזמת ההגנה האסטרטגית של ארצות הברית ("מלחמת הכוכבים") לפיתוח לייזרים של אלקטרונים חופשיים בעלי עוצמה גבוהה. בנוסף, שימש גובר כפרופסור אורח באוניברסיטת סטנפורד, המעבדה הלאומית בברוקהייבן, ניו יורק, אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, אוניברסיטת מרילנד, אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס והאוניברסיטה הטכנית נניאנג בסינגפור. בשנים 2005–2006 היה גובר חבר בצוות מומחים של האיחוד האירופי ESFRI - European Roadmap for Research Infrastructure, שהכין מפת דרכים לתשתיות המחקר האירופיות בשני העשורים הבאים בתחום ה-FEL של קרינת X רכה.
גובר היה בין המייסדים של הוועדה הבין-סנאטית של האוניברסיטאות להגנה על העצמאות האקדמית, ושירת בה כנציג הסנאט של אוניברסיטת תל אביב בשנים 2004-2013.
במהלך השנים פרסם גובר מעל 250 פרסומים אקדמיים, הנחה יותר מ-40 תלמידים לתארים מתקדמים ופוסט-דוקטורט, ועל שמו רשומים 6 פטנטים.
גובר נשוי לג'ון ואב לשלושה.
תחומי מחקריו.
פרופ' גובר עוסק באלקטרוניקה קוונטית, אלקטרומגנטיות, פיזיקת הפלזמה, אלקטרואופטיקה, לייזרים, התקנים אלקטרוניים והתקני מוליכים למחצה.
תחומי המחקר הספציפיים שלו הם:
קלרה פטאצ'י
לא לבד (שיר של חנן בן ארי)
לא לבד הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי. השיר יצא לאור ב-6 בדצמבר 2016, כסינגל הראשון והפותח מתוך אלבומו השני של בן ארי, לא לבד, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי חנן בן ארי ורועי חסן, הולחן על ידי בן ארי והופק על ידי אייל מזיג.
הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של ארבעה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ.
בתחילה העלה בן ארי לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל. כשבועיים לאחר מכן עלה גם וידאו קליפ.
נכון ליולי 2022, מונה הצפיות של סרטון האודיו עומד על כ-3 מיליון ואילו של הווידאו קליפ על כמיליון.
עונת 2013/2014 בליגה האירופית
עונת בליגה האירופית הייתה העונה ה-43 בה מתקיים טורניר הכדורגל האירופאי השני בחשיבותו של אופ"א, והעונה החמישית שהתקיימה במתכונת הנוכחית.