בנובמבר 2011 התרסק מטוס בז לאחר שהתנגש בלהקת שקנאים בנדידה. כל חלקו האחורי נשקף והתעוות כתוצאה מחום השריפה. לאחר 3 שנים הוחלט להחזירו לכשירות, משימה טכנית וטכנולוגית ברמה מהפכנית – המטוס נבנה מחדש כאשר חלקו הקדמי של המטוס השרוף וחלקו האחורי של מטוס בז נוסף שהודמם.
בשנת 2012 במהלך מבצע "עמוד ענן" עסקו אנשי המערך הטכני בחימוש, תדלוק ובחינה של מאות מטוסים טרם המראתם לעזה. מטה לצ"ד מיקד מאמצו בהרחבת יכולות ההגנ"א, וסוללה חמישית לכיפת ברזל הוצבה בתוך לילה אחד.
בשנת 2014 החל מבצע "צוק איתן" שנמשך 51 ימים ובו פעל המערך הטכני במספר מישורים: הוצאת מטוסים לטיסה, זמינות חימוש, תפקוד מערכות המידע, שמירה על מלאי ופיזורו בהתאם לצורך. תוך כדי לחימה הוכנס כטמ"מ חדש לפעילות מבצעית, הוכפלה כמות סוללות כיפת ברזל ובוצעו שינויי תוכנה במערכת עקב צרכים מבצעיים שהתגלו בלחימה, בוצעו השבחות ושיקומי מטוסים, הוקם קו הסבה לטילים.
בשנים אלו עולם המחשוב צבר תאוצה לא רק כתומך הטכנולוגי שנותן יכולת מבצעית מאחורי הקלעים, אלא כגורם משמעותי בפני עצמו. האיום החדש כולל גם את איום הסייבר, ויחידת אופק הקימה יחידת סייבר הנערכת להגנה על מערכות המחשוב, ולא רק לפיתוחן.
בשנת 2018 הוקם גף אקדמיה בבסיס הטכני (בח"א 21) שמטרתו להכשיר ולעצב את דור העתיד החדש במערך הטכני של חיל האוויר.
בין תוכניות האקדמיה, תוכנית "שקד" בה לומדים נגדים ממגוון טייסות התחזוקה בחיל תואר טכנאי במשך שנה ולאחר מכן חוזרים לשירות בטייסות.
מסלול נוסף המהווה את מסלול הדגל במערך הטכני הוא מסלול "אדרים", אשר האיתור נעשה למלש"בים, בוגרי הנדסאים. אותם חיילים מבצעים קורס טכני ומשובצים בטייסות התחזוקה והטיסה של החיל.
לאחר כשנה וחצי יוצאים הטכנאים לקורס קצינים בבה"ד 1 ובסופו מצטרפים למסלול ההכשרה הכוללת ארבעה שלבים (יסודות, מקצוענות, מתקדמים ועצמאות).
במהלך ההכשרה הטכנאים מוגדרים כצוערים אשר מוסמכים לקצונה במערך הטכני ובנוסף לומדים תואר ראשון רב תחומי באוניברסיטת חיפה.
שנות ה-2020.
ב 10 במאי 2021, החל מבצע "שומר החומות", מבצע צבאי רחב-היקף של צה"ל ברצועת עזה, שנפתח בתגובה לירי רקטות מסיבי לעבר אזור ירושלים ובהמשך גם לגוש דן, השפלה, הנגב והשרון. המבצע נמשך עד להפסקת האש שנכנסה לתוקפה ב-21 במאי, בשעה 02:00 בלילה.
במהלך המבצע ארגוני הטרור ברצועת עזה שיגרו לעבר ישראל כ-4,360 רקטות ופצצות מרגמה. חיל האוויר הישראלי נשא ברוב נטל המאמץ ההתקפי באמצעות טייסות הקרב,
המסק"ר והכטמ"מים (כלי טיס מאוישים מרחוק). כלי טיס ובהם מטוסי קרב - לרבות F-35I אדיר, F-15I רעם, F-16I סופה ו-F-16C/D ברק 2020 - הפציצו למעלה מאלף מטרות טרור של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה.
מערך ההגנה האווירית נטל חלק מרכזי במאמץ ההגנתי, כאשר סוללות כיפת ברזל יירטו למעלה מ-1,350 רקטות ארטילריות שכוונו לעורף הישראלי בלמעלה מ-90% הצלחה. בנוסף, כיפת ברזל יירטה והפילה כלי טיס בלתי מאוישים, בהם כטב"מי נפץ, ששיגר חמאס לעבר ישראל.
בשנת 2020 התבצע שינוי ארגוני נרחב במטה להק הציוד כחלק מתר"ש 'תנופה טכנולוגית'.
מטרות התהליך היו:
התאמת הארגון למגמות טכנולוגיות ומבצעיות חדישות תוך שיפור האפקטיביות והיכולות ההנדסיות.
השינוי כלל בין היתר:
בשנת 2022 בוצע מהלך נוסף למיצוב גוף המטה של המערך הטכני במסגרתו שונה שמו ל"המטה הטכנולוגי".
משימות המערך הטכני.
אחזקה – תחזוקת כלי הטיס ומערכות הנשק הקיימות.
מטה לצ"ד אחראי על קביעת מדיניות האחזקה של כלי הטיס ומערכות הנשק ועל הקצאת המשאבים לביצוע. כמו כן מנחה את דרגי האחזקה השונים בביצוע האחזקה, ומבצע עליהם בקרה.
בנוסף אחראי לבצע הנדסת אחזקה לשם מציאת פתרונות הנדסיים למקרים שאינם מוכרים בספרות ועל ניהול ומימוש תוכניות רכש מרכזיות של כלי טיס חדשים ומערכות נלוות.
דרגי האחזקה השונים אחראים על יישום הנחיות לצ"ד וביצוע התחזוקה בפועל ברמות שונות:
דרג א' (טכנאי בטייסת טיסה) – הכנת המשימה המבצעית: מבצע אחזקה מונעת ורמת שירות הדורשת זמן קצר, פירוק או הרכבה קלים.
דרג ב' (טכנאי בטייסת תחזוקה) – מבצע אחזקת מטוסים, מערכות ומכלולים בצורה יזומה וכמענה לתיקון תקלות שמעבר לסמכות דרג א'.
דרג ד' (יחידות אחזקה: יחידת האחזקה האווירית 22, יחידה 108) – מבצע אחזקה והנדסה לשיפוץ, שיקום והשבחת הקיים.
יחידות הבינוי מבצעות את אחזקת התשתיות בבסיסים.
בסיס ההכשרה, הטכני, אחראי על הכשרת הטכנאים. בסיום הכשרתו וטרם תחילת עיסוקו, חותם הטכנאי על "שבועת הטכנאי", המהווה בסיס לאתיקה המקצועית ובה מתחייב הטכנאי שלא לחתום על פעולות אחזקה בניגוד לשיקול דעתו.
הנדסה ופיתוח מערכות נשק ויכולות חדשות.
מעבר לתחזוקת המערכות הקיימות, אחראי המערך הטכני להמשיך ולפתח את המערכות כדי לשפר את יכולות כלי הטיס ומערכות הנשק ולהציב את המטוסים ברף טכנולוגי גבוה.
המערך מוביל פרויקטים להשבחת ושדרוג המטוסים הוותיקים והבאתם לרמת ביצועים קרובה למטוסים החדישים ביותר. כמו כן אחראי על ניהול ובקרת פרויקטי אמל"ח ותקשו"ב לפיתוחים טכנולוגיים במגוון עולמות תוכן, החל מפיתוח מערכות מחשוב מבצעיות, מערכות אוויוניקה, כטמ"מ, מערכי חימוש ויכולות הגנה אווירית ואמצעים מיוחדים. במסגרת אחריותו מוביל המערך הטכני את הפרויקט החל משלב בחינת החלופות, דרך שלבי הפיתוח ועד לקליטת המערכת והטמעתה בחיל.
לוגיסטיקה – ניהול שרשרת האספקה במטרה לאפשר זמינות מבצעית.
מטה לצ"ד אחראי על קביעת מדיניות העיתוד וניהול מלאי, רכש ואחסנת חלפים לשם תפקוד מלא ברגיעה ובחירום ומתן מענה להצטיידות ואירועים חריגים. כמו כן, קובע את המדיניות לתפעול המחסנים, מתכנן ומפתח שירותים ממוכנים.
מלאי החיל מאוחסן במחסן מרכזי ביחידת לה"ב, האחראי על קליטת הציוד מרכש וויסותו ליחידות החיל. בסיסי החיל קולטים את המלאי ואחראים על תפעול המחסנים המקומיים וויסות המלאי לטכנאים.
מבנה המערך הטכני.
המערך מורכב מגוף מטה (להק הציוד), מבסיס הדרכה (הטכני) ומגופי ביצוע ברמת היחידה (דרגי א', טייסות תחזוקה ויחידות בינוי) וברמה החילית (דרגי ד', יחידת התוכנה ולה"ב).
הקשר (בלשנות)
אליפות ברית המועצות בבנדי
איגוד מקצועי
שיר עממי
התאגדות מקצועית בישראל
יוליה מורצקה
יוליה (יהודית) אַסְטְמַן-מוֹרֶצקָה (ביידיש: יוליאַ אַסטמאַן-מאָרעצקַא; בפולנית: Julia Astman-Morecka; בכתב לטיני גם Moretzka; 16 במרץ 1916 – 3 במרץ 1994) הייתה זמרת יהודייה ששרה ביידיש, והתמחתה בשיר העם היהודי.
קורות חיים.
יוליה מורצקה נולדה וגדלה בעיר לבוב, שבילדותה הייתה לחלק מפולין. בצעירותה החלה לשיר במקהלת ה"טמפל" (בית הכנסת המודרני) בניצוחו של אדולף גימפל, ולאחר מכן למדה זמרה ומוזיקה בקונסרבטוריון ע"ש קארול שימָנובסקי שבעירה. בשנים שבין מלחמות העולם הופיעה בפולין. בשנה שלפני פרוץ מלחמת העולם השנייה החלה להופיע באופרה של לבוב ונחשבה לכוכבת עולה.
במלחמת העולם השנייה ניצלה בעזרת תעודות "אריות" מזויפות והוסתרה על ידי נוצרים.
לאחר המלחמה חדלה לשיר בפולנית ועברה לשיר ביידיש ובעברית. היא הופיעה בפולין ובמדינות אחרות בקונצרטים ובחגיגות שארגנו אגודות התרבות היהודית המקומיות, והייתה בין האמנים היהודים שהופיעו בזמרה ביידיש בפני שארית הפליטה שבמחנות העקורים בגרמניה ועודדו את רוחם.
היא עברה לפריז בירת צרפת, שם קנתה לה שֵם בקולה וביחסה העמוק לשיר היהודי. מקץ 6 שנים, בסביבות שנת 1953, עזבה יחד עם חבורת סופרים ואמנים יהודים את צרפת והיגרה לארגנטינה, שם התיישבה בבירה בואנוס איירס. בשנותיה בדרום אמריקה החלה לשיר גם בספרדית. כעבור 14 שנה, בסביבות שנת 1970, עלתה לישראל.
מורצקה נודעה באינטרפרטציה אמנותית שנתנה לשיר העממי היהודי. המוזיקולוג יששכר פאטר כתב כי מורצקה "מצטיינת בהבעת השיר היהודי העממי". בשנת 1956, לאחר מסע הופעות באמריקה ובאירופה, הגיעה לראשונה לישראל לסדרת הופעות, שבהן ביצעה 12 שירים יידיים כגון ו"על הדרך עץ עומד" (אויפֿן וועג שטייט אַ בוים) ו"תחת חורבות פולין" (אונטער די חורבֿות) של איציק מאנגר ו"שנות ילדות" (קינדער יאָרן) של מרדכי גבירטיג, 4 שירים עבריים כגון "זמר" (שלונסקי/לברי) ו"הגשם" (ילן-שטקליס/בן-חיים) והשיר "סקָלריקה דה אורו" בלאדינו.
מבקרת המוזיקה של "על המשמר", אוליה זילברמן, כתבה כי היא "מחוננת באצילות מוזיקליות לירית, בקול נעים, מאומן, אבל קטן, בדיאפזון מוגבל. היא מצליחה ביותר בביצוע שירים ליריים ושירי-ילדים", אך הוסיפה כי "דרמאטיות של ביטוי ועממיות של מזג חזק וטבעי – אין כמעט בתחומיה". שליח העיתון "הבוקר", שצפה בהופעתה ברסיטל זמרה בז'נבה מספר חודשים לפני כן, כתב:
ומבקר העיתון, יריב אזרחי, שצפה בה גם הוא בארץ ב-1956, הוציא תחת ידו ביקורת שבה הילל את זמרתה:
קישורים חיצוניים.
מביצועיה:
יהודית מורצקה
יוליא מארעצקא
דינמו מוסקבה (כדורעף)
דינמו מוסקבה (ברוסית: Волейбольный Клуб «Динамо» Москва) הוא שמו של מועדון כדורעף רוסי מקצועני מהעיר מוסקבה, שנוסד בשנת 1926. דינמו זכתה 5 פעמים באליפות הסובייטית, 3 פעמים בגביע הסובייטי, 4 פעמים באליפות ליגת העל הרוסית בכדורעף ו-3 פעמים בגביע הרוסי.
היסטוריה.
דינמו הוקמה בנובמבר 1926 כחלק מאגודת דינמו והחלה להתמודד באליפות העיר מוסקבה ועד שנת 1937 זכתה פעמיים באליפות העיר, בשנת 1929 וב-1931.