הרפר, כמו פעילות נוספות של התקופה, לדוגמה פרנסס וילארד, הסופרג'יסטית הלבנה עמה עבדה רבות, האמינה כי מן ההכרח לקדם זכויות עבור כל הקבוצות המדוכות בחברה, ולא לקדם רק קבוצה אחת; ולכן הייתה מחלקת זמנה בנושאי זכויות נשים, מיגור ההפרדה הגזעית וחוקים גזעניים, רווחת ילדים ונוער, ועוד. היא עמדה בחזית של התפישה החדשה דאז, שלממשלה הפדרלית ישנה אחריות להגן על זכויות אזרחי ארצות הברית, ולקדם את רווחתם. היא פעלה כמנטורית לפעילות רבות אחרות, כולל מרי אן שד, אידה ב' ולס, ויקטוריה ארל מת'יוס וקייט. ד. צ'פמן.
אך הרפר התאכזבה מווילארד כאשר זאת נתנה עדיפות לנושאים הקשורים לנשים לבנות, ולא תמכה במטרותיהן של הפעילות השחורות, כמו השגת תמיכה פדרלית לחוקי אנטי-לינץ', הגנה על זכויותיהם של אזרחים שחורים, וביטול מערכת חכירת האסירים שהייתה נהוגה אז, והחזיקה שחורים רבים כעבדים בפועל. בעקבות ההבנה שהישועה לא תבוא מהפעילות החברתיות הלבנות, הרפר הקימה יחד עם מרי צ'רץ' טרל את ארגון הנשים השחורות הלאומי ב-1894, ונבחרה לסגנית יו"ר הארגון ב-1897. בין החברות בדור מייסדות הארגון נמנו גם הארייט טאבמן ואידה ב' ולס. הרפר הייתה פעילה גם באגודה האמריקאית למען זכות בחירה לנשים, וכן בארגונים שקידמו רווחה וחינוך לנוער שחור.
פרנסס הרפר נפטרה מדום לב ב-25 בפברואר 1911.
עבודות.
בנוסף, הרפר כתבה שלושה רומנים שפורסמו במקור בהמשכים בין השנים 1868 ל-1888:
ההתקוממות בחוף השנהב
לאקונה
במשפטים, לאקונה היא חסר בדין, העדרה של הוראה בחקיקה או בתקדים המתייחסת למקרה.
בישראל.
בחוק יסודות המשפט, תש"ם-1980 נקבעה הוראה המורה לבית המשפט מה ייעשה בעת מציאת לאקונה, לפיה: ראה בית המשפט שאלה משפטית הטעונה הכרעה, ולא מצא לה תשובה בדבר חקיקה, בהלכה פסוקה או בדרך של היקש אנלוגיה, יכריע בה לאור עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של מורשת ישראל.
במקום שמתגלה "לאקונה" בחוזה, רשאי בית המשפט להשלים את החסר, ובלבד שהוא יוכל לסמוך עצמו על הוראת דין (חקוקה או הלכתית), שמכוחה ניתן לבצע השלמה זו. הוראת דין כללית שכזו מצויה, למשל, בסעיף 26 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל"ג-1973, שעניינה הנוהג שבין הצדדים או הנוהג המקובל בחוזים מאותו סוג.
יש להבדיל בין לאקונה לבין הסדר שלילי - אף על פי שבשני המקרים המצב הבסיסי הוא שתיקת הדין בסוגיה, לאקונה הוא מצב בו הסדר חוקי השמיט תשובה לסוגיה אותה ניתן להשלים באנלוגיה כאמור, הסדר שלילי הוא מצב בו המחוקק מלכתחילה החליט כי הסדר חוקי לא יחול על סוגיה - ולא ניתן להשלימו על דרך ההיקש.
יום מלחמת הכוכבים
יום מלחמת הכוכבים (באנגלית: Star Wars Day) הוא יום חג לא רשמי, הנחוג לכבוד זיכיון מלחמת הכוכבים, בבימויו של ג'ורג' לוקאס. מדי שנה, מעריצים רבים של הזיכיון מציינים את היום במפגשים ובפעילויות שונות ברוח "מלחמת הכוכבים", כאשר התופעה זכתה במרוצת השנים להכרה תקשורתית.
היום מצוין מדי שנה בתאריך ה-4 במאי, כאשר הסיבה לאימוץ תאריך זה דווקא (שאינו משיק לאף אחד מתאריכי ההשקה של הסרטים), הוא הדמיון הלשוני בין המונח "ארבעה במאי" באנגלית (May the Fourth), ובין שְלוש המילים הראשונות באימרה המפורסמת ביקום מלחמת הכוכבים, "יהי הכוח עימכם" (באנגלית: May the Force be with you).
היסטוריה.
ההתייחסות הראשונה ליום מלחמת הכוכבים נעשתה כשנתיים לאחר יציאת הסרט הראשון בסדרה, ב-4 במאי 1979, ביום שבו נכנסה מרגרט תאצ'ר לתפקידה כראש ממשלת בריטניה. כתבה באתר האינטרנט של תאגיד השידור הדני טענה שהמפלגה הפוליטית שלה, המפלגה השמרנית, פרסמה ברכה לכבודה בעיתון London Evening News, שבה נכתב: "שהרביעי במאי יהיה איתך, מגי. ברכות" (באנגלית: May the Fourth Be with You, Maggie. Congratulations).
שימוש נוסף באמרה נעשה במסגרת דיון בפרלמנט הבריטי, ב-4 במאי 1994.
האסטרופיזיקאית והסופרת ז'אן קאבלוס השתמשה באמרה בעמוד 94 של ספרה מ-1999: "מדע מלחמת הכוכבים".
בשנת 2008, לאחר השקת הרשת החברתית "פייסבוק", הופיעו קבוצות הפייסבוק הראשונות שחגגו את יום לוק סקייווקר, עם אותו ביטוי. בעוד שהקבוצה הראשונית מעולם לא זכתה להכרה רחבה, התופעה התפשטה לקמפוסים שונים במכללות במהלך השנים שלאחר מכן, וכך יום מלחמת הכוכבים נולד.
בשנת 2011, חגיגה מאורגנת הראשונה של יום מלחמת הכוכבים התקיימה בטורונטו, שבקנדה. החגיגות כללו שעשועון טריוויה אודות סרטי הטרילוגיה המקורית; תחרות תחפושות עם שופטים ידועי-שם; והקרנת שורה סרטוני מחווה, פרודיות, ורימקסים לסרטים על מסך הקולנוע. החגיגה חודשה שנה מאוחר יותר, ביום שישי, ה-4 במאי 2012.
מעריצים שונים (ביניהם גם פקידי ממשלה) ציינו במהלך השנים את היום במגוון דרכים ברשתות החברתיות ובמדיה התקשורתית.
במהלך סוף שנת 2012, חברת וולט דיסני רכשה את חברת לוקאס פילם, לרבות הזכויות המלאות למלחמת הכוכבים. מאז שנת 2013, החברה מציינת את החג מדי שנה במסגרת מספר אירועי מלחמת הכוכבים בדיסנילנד ובדיסניוורלד.
ביום מלחמת הכוכבים בשנת 2015, דווח כי האסטרונאוטים בתחנת החלל הבינלאומית צפו בסרטי מלחמת הכוכבים, כמחווה ליום.
לוטוס מארק השישי
לוטוס מארק השני
הפסטיבל הבינלאומי של ברלין
HOT (כבלים)
יאיר הוכנר
יאיר הוכנר (נולד ב-28 בפברואר 1975) הוא במאי קולנוע, תסריטאי, מפיק ומבקר ישראלי. מאז שנת 2003, הוכנר הוא מבקר קולנוע בפורטל הסרטים הישראלי "סרט" והעורך של מדור ביקורות הקולנוע שבו. מאז שנת 2006, הוכנר הוא המייסד והמנהל של הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה, הפסטיבל הבין-לאומי לקולנוע גאה בתל אביב.
ביוגרפיה.
בשנת 2005 יצא "ילדים טובים" - סרט הביכורים של הוכנר, אותו כתב, הפיק וביים. הסרט, בו מככבים דניאל אפרת, יובל רז ונילי צרויה, מתאר את שגרת חייהם של מני וטל, נערי ליווי בתל אביב שמתאהבים האחד בשני. הסרט השתתף בכ-40 פסטיבלים ברחבי העולם, בהם זכה בפרסים שונים, לרבות בפרס "תגלית השנה" בפסטיבלי הקולנוע הגאים בניו יורק ולוס אנג'לס, ובפרס "הסרט הטוב ביותר" במונטריאול.
בשנת 2008 יצא סרטו העלילתי השני באורך מלא כבמאי וכתסריטאי. הסרט התקבל לפסטיבל ונציה ונבחר לבחירה הרשמית בתחרות האריה הקווירי.
עוד בשנת 2008, יצא הסרט "פאקינג דיפרנט תל אביב", המורכב ממספר סרטים קצרים. ביניהם, "ספסל ימין ושמאל" בבימויו של הוכנר ובכיכובן של אביטל ברק, ליאת אקטע וגילה גולדשטיין. הסרט נבחר להיות סרט הפתיחה של הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה 2008, והבחירה הרשמית הפסטיבל הבינלאומי של ברלין - מסגרת הפנורמה 2009.
בשנת 2017, הודיע הוכנר על פרישתו מתפקידו כמנהל הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה.
קולנוע להט&quot;בי
ניר רכליס
אלניהספור
אלניהספור (בטורקית: Alanyaspor) הוא מועדון כדורגל טורקי מקצועי מהעיר אלניה, טורקיה, המשחק בליגת העל הטורקית.
המועדון הוקם בשנת 1948, צבעיו הם כתום וירוק ואת משחקי הבית שלו הוא משחק באצטדיון אצטדיון בשאקשהיר אוקולורי.
היסטוריה.
בשנים 1989–1997 היה המועדון בליגה הטורקית הראשונה. ב-1997 ירד לליגה השנייה, וב-2001 התדרדר לליגה השלישית שם היה המועדון עד 2004 אז חזר לליגה השנייה. ב-2016 עלה המועדון לליגת העל הטורקית.
אלניהספור הצליחה מאוד בעונת 2019/2020 כשסיימה את העונה במקום ה-5 עם 57 נקודות בתום 34 משחקים וקיבלה את הכרטיס לאירופה לראשונה בתולדותיה. היא הודחה כבר בסיבוב הראשון על ידי רוזנבורג כשהפסידה 0–1. עוד באותה העונה העפילה לגמר הגביע הטורקי שם הפסידה לטרבזונספור. הייתה זו העונה המוצלחת ביותר בתולדות המועדון.
בעונה שלאחר מכן, עונת 2020/2021 סיימה הקבוצה את העונה במקום השביעי עם 60 נקודות ב-40 משחקים.
סגל נוכחי.
נכון ל-21 באפריל 2022
(בהשאלה מבשיקטש)
(בהשאלה מבואבישטה)
(בהשאלה מבראגה)
(בהשאלה מגלאטסראיי)
(בהשאלה מבראגה)
יוסי יגיל
יוסי יגיל (נולד ב-15 במאי 1947) הוא פרופסור למימון בישראל. תחומי התמחותו העיקריים הם שוק ההון וניהול פיננסי. הוא מכהן כנשיא המרכז האקדמי כרמל ובעבר דיקן הפקולטה לניהול באוניברסיטת חיפה. פרופ' יגיל פרסם למעלה מ-70 מאמרים מדעיים בכתבי עת מקצועיים בעולם בתחום המימון, השתתף באופן פעיל בלמעלה מ-50 וועידות בינלאומיות, חבר מערכת במספר כתבי עת מדעיים, משמש כשופט של מאמרים ותיזות דוקטורט, והכשיר והנחה מספר רב של דוקטורנטים. כמו כן הוא לימד במספר רב של מוסדות אקדמיים ברחבי העולם, כולל חמש שנים באוניברסיטת קולומביה בניו יורק וכשנתיים באוניברסיטת ניו-יורק (NYU) שבארצות הברית. במקביל לפעילותו האקדמית הענפה, משמש פרופ' יגיל כיועץ לחברות ולארגונים, ומכהן כחבר בדירקטוריונים.
ביוגרפיה.
יוסי יגיל נולד ב-15 במאי 1947. בגיל 17 החל יגיל את לימודיו האקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים, אך בגיל 18 הפסיק את לימודיו עם התגייסותו לצבא ההגנה לישראל שבו שירת כקצין (סרן) בחיל רגלים.
בתום שירותו הצבאי חזר יוסי ללימודיו האקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים, שם סיים תואר ראשון בכלכלה בשנת 1973, ותואר שני במנהל עסקים בהצטיינות בשנת 1975. בין מרציו היו גם פרופ' הארי מרקוביץ' ופרופ' חיים לוי. בשנים אלו עבד יגיל ככלכלן בחטיבת המחקר של בנק ישראל.
לאחר מכן, יוסי יגיל המשיך לתואר דוקטור באוניברסיטת טורונטו שבקנדה בהנחייתו של פרופ' מיירון גורדון, ובוחן הדוקטורט החיצוני היה פרופ' מרטין גרובר. הוא סיים את לימודי הדוקטורט בשנת 1980 בתחום המימון עם התמחות באקונומטריקה.