עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-3 בפיקוד אוואלד פון לוכו. הוא נערך בחזית המערבית במסגרת הארמייה הראשונה של אלכסנדר פון קלוק. הדיוויזיה נטלה חלק בקרבות מונס, לה קאטו ובקרב על המארן. בספטמבר 1915 הייתה אמורה הדיוויזיה להישלח לחזית המזרחית, אולם לבסוף נשארה ולחמה בקרב שמפאן השני. בפברואר 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב ורדן, ולוחמיה השתתפו בכיבוש מצודת דואומון. ב-6 בספטמבר 1916 מונה ויכורה למפקד קורפוס המילואים ה-8, ובשנת 1917 לחם הקורפוס בקרב אראס. בשנת 1918 לחם הקורפוס במתקפת האביב הגרמנית, ולאחר מכן לחם נגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית, ועם סיום המלחמה פורק הקורפוס. ב-2 בינואר 1919 הועלה ויכורה לדרגת גנרל חיל הרגלים, וב-20 בספטמבר 1919 פרש ויכורה מתפקידו ופרש מהצבא. לאחר מכן הוא חי בפרנקפורט על האודר, עד מותו ב-11 בדצמבר 1923.
רשימת החוטפים המובילים בתולדות ה-NBA
רשימה זו מציגה את 30 שחקני ליגת ה-NBA אשר ביצעו את מספר החטיפות הרב ביותר בליגה, מאז החלה לעקוב אחר חטיפות כנתון סטטיסטי בעונת . הנתונים מתייחסים לעונה הסדירה בלבד, כמקובל בליגת ה-NBA אשר מפרידה בין נתונים סטטיסטיים של העונה הסדירה לבין אלו של פלייאוף ה-NBA.
החוטף המוביל בתולדות ה-NBA הוא ג'ון סטוקטון, אשר לאורך 19 עונותיו בליגה חטף 3,265 פעמים בסך הכול. מאז תחילת רישום החטיפות ב-NBA, החזיקו בתואר "החוטף המוביל" שבעה שחקנים שונים: לארי סטיל (1973–1975), ריק בארי (1975–1976 ו-1977–1979), סליק ווטס (1976–1977), רנדי סמית' (1979–1984), גאס ויליאמס (1984–1986), מוריס צ'יקס (1986–1995) וסטוקטון (מאז שנת 1995).
פלומה
פלומה (מספרדית: Paloma, יונה) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי. מורכב מטקילה, מיץ ליים, משקה מוגז בטעם אשכוליות וקמצוץ מלח. קיימת אפשרות להחליף את המשקה אשכוליות המוגז בתערובת של מיץ אשכוליות עם מי סודה.
המשקה פופולרי למדי במקסיקו והוא אף נמכר בפחיות. קיימת גם גרסה פשוטה יותר של הקוקטייל, המורכב מטקילה ומוגז אשכוליות בלבד. פלומה דומה מעט לקוקטייל אחר מבוסס מיץ אשכוליות: גריהאונד , המכיל ג'ין במקום טקילה.
בן 10 (סדרת טלוויזיה, 2016)
בן 10 (באנגלית: Ben 10) היא סדרת הנפשה אמריקאית לילדים, שמשודרת בערוץ Cartoon Network, המשמשת כאתחול לסדרה בעלת אותו שם. בישראל הסדרה שודרה בשנת 2017 בערוץ הילדים, בדיבוב לעברית.
תקציר העלילה.
הסדרה מציגה מחדש את עלילת הסדרה המקורית.
הסדרה עצמה מתמקדת בילד בשם בן טניסון, שנוסע במהלך הקיץ עם סבו, מקס, ובת דודתו גוון לחופשה בקרוון. במהלך עצירה ביער מבחין בן במטאוריט הנוחת בכדור הארץ. לאחר שהוא מגיע למקום הפגיעה הוא מוצא שם שעון יד מוזר ("האומניטריקס"), אותו הוא עונד על זרועו. האומניטריקס מאפשר לו לשנות את צורתו לאחד מתוך עשרה חייזרים. בהמשך מסתבר כי אנשים וחייזרים רבים מגלים עניין בשעון ומנסים להשיג אותו.
לאורך הסדרה בן וסבו, המתגלה כחבר לשעבר בארגון צדק גלקטי בשם "שרברבים", ובת דודתו, הלומדת קסמים, נאבקים במזימות שונות ולומדים להגן על עצמם.
זוט עני
זוט עני הוא סינגל הבכורה של הזמרת הישראלית אלה לי להב. השיר יצא לאור ב-2 ביוני 2020, על ידי חברת התקליטים טדי הפקות, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה של להב.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי רון ביטון, יונתן גולדשטיין והפזמונאי האנגלי סקוט קין, והופק על ידי גולדשטיין. השיר הוא בסגנון הקיי-פופ. השיר יצא לאור ביום הולדתה ה-17 של להב. שם השיר אוית בשגיאת כתיב לביטוי "זאת אני".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי רומן בוצ'אצקי והועלה לערוץ היוטיוב של להב ב-2 ביוני 2020, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ ניתן לראות את להב באולם באולינג, שרה את מילות השיר ורוקדת בליווי רקדני ליווי. תוך שעות ספורות, הגיע הקליפ ל-100,000 צפיות. תוך כשבוע, הגיע למיליון צפיות.
נכון למאי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-15.8 מיליון צפיות.
ביקורת.
מבקר המוזיקה דודי פטימר נתן ביקורת מעורבת לשיר, באומרו כי: "הלחן המבולגן, שזוכה להפקה מוזיקלית הדוקה ועשירה, נשמע כמו קקופוניה מיותרת ומחרישת אוזניים שדי הורסת לאלה לי את הסיפתח במקום להוות יריית פתיחה אידיאלית עבורה. על אף שהיא מכוונת מלכתחילה לקהל הילדים והנוער", וטען כי "לדבר אליו [אל קהל הילדים והנוער] נמוך רק מזלזל באינטליגנציה שלו".
רז ישראלי מישראל היום סקר את השיר באופן מעורב אף הוא, וטען כי השיר "לא מחדש כלום" ואמר כי "דמותה המתוקה של אלה לי להב פינתה את מקומה לכוכבת פופ סתמית, בנאלית ואפילו מרתיעה, והשיר הזה הוא רק ראשון ברצף להיטי אינסטנט מופקים לעילא ומטופשים להחריד שהיא עומדת להמטיר עלינו". מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי נתן לשיר ביקורת מעורבת, העניק לו ציון של שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה, אמר כי "אלה לי כבר על תקן של מוצר ביד יוצרים, שכנראה מאמינים כי מצאו את הנוסחה המסחרית עבורה" וטען שהוא "לא בטוח שאלה לי מבינה מה בדיוק עושים איתה".
אתר פרוגי סקר את השיר גם כן, באומרם כי "אין לנו ספק שלהב מצליחה להראות את הסגנון הייחודי והאמיתי שלה, להביא את עצמה לקדמת הבמה בתור מי שהיא באמת וזה פשוט כיף לראות את זה". עינב שיף מידיעות אחרונות סקר את השיר בחיוב, באומרו כי "שיר קליט, כיפי ומדבק. מין תעודת זהות אמנותית מרהיבה וגם הפקה שמכירה בעובדה שהיא לא בהכרח זמרת כמו שהיא כוכבת. לא פלא שהשיר עושה את העבודה בכל הגזרות, מהילדים ועד הצקצקנים. וחוץ מזה, אם צריך רק שלוש מילים כדי לתאר את 2020 עד כה, באמת שאין יותר מתאים מ'פסיכי זה הקטע'." שחר אמאנו ביקר את השיר באופן חיובי, באומרו כי השיר הוא "שיר שבהחלט מייצר גוון אחר, שמעורר עניין וסקרנות... ההימור בסינגל הראשון משתלם כי הוא מושך ומרהיב".
עם יציאתו, התעוררה ביקורת על הדמיון של השיר לשירה של להקת הבנות הקוריאנית מאמאמו, "Hip", ושירי קיי-פופ נוספים.
הצלחה.
השיר הופיע לראשונה במקום ה-13 במצעד השבועי של מדיה פורסט, והגיע בשיאו למקום הראשון. גם במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע השיר בשיאו למקום הראשון. במצעד שירי הספוטיפיי השבועי, הגיע השיר בשיאו למקום ה-2, תוך שצבר כ-90 אלף השמעות באותו השבוע. נכון לאוגוסט 2020, הצליח לצבור השיר למעלה ממיליון השמעות. כמו כן, הוכרז השיר כשיר השני המושמע ביותר בספוטיפיי בישראל בקיץ 2020. ברשת החברתית טיקטוק, נעשה שימוש בשיר עשרות אלפי פעמים.
ב-16 ביוני נכנס השיר אל הפלייליסט העולמי "Glitch" בשירות המוזיקה Apple Music.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet הגיע השיר למקום החמישי, במצעד השנתי של מאקו ורדיו תל אביב הגיע השיר למקום השלישי, ובמצעד השנתי של כאן גימל הגיע השיר למקום ה-13.
אברהם דוד
שמעון אפרת
שמעון אפרת (נולד ב-21 ביוני 1954) הוא פרופסור מן המניין ומופקד הקתדרה לחקר סוכרת נעורים ע"ש ננסי גלאק רייגן במחלקה לגנטיקה מולקולרית של האדם ולביוכימיה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. פרופסור אפרת עוסק בחקר הגורמים לסוכרת ובפיתוח מקורות חלופיים לייצור האינסולין בגוף.
ביוגרפיה.
נעורים.
שמעון אפרת נולד ברומניה ב-1954 למשה (מוני) פטריאנו והנרייטה לבית מיכלשטיין. ב-1961 עלה ארצה עם הוריו וגדל ולמד ברמת גן. עם סיום לימודי התיכון המשיך ללימודי תואר ראשון ולאחר השלמתם התגייס לשירות צה"ל, במהלכו השלים קורס קצינים ושירת כקצין חינוך וידיעת הארץ.
משפחה.
שמעון נשוי לאביטל (לבית אלון) ולהם 3 בנות. גר בזכרון יעקב.
תחומי מחקר ופרסומים.
מחקריו של פרופסור אפרת עוסקים בתאי בטא באיי לנגרהנס שבלבלב, המייצרים את ההורמון אינסולין. כשל בתאים אלה גורם לסוכרת, הפוגעת בכ-400 מיליון אנשים ברחבי העולם. הטיפול המיטבי במחלה הוא השתלת תאי ביטא תקינים אך טיפול זה מוגבל עקב מחסור בתורמי לבלב. מחקריו של פרופסור אפרת מתמקדים בפיתוח מקורות חלופיים של תאים מייצרי אינסולין להשתלה, מתאי גזע עובריים ומתאים בוגרים.
פרופסור אפרת פרסם למעלה מ-100 מאמרים מדעיים.
רציונליזם (פירושונים)
נבחרת ישראל בקטרגל
נבחרת ישראל בקטרגל (נקראת כיום: נבחרת ישראל באולמות) מייצגת את ישראל בתחרויות בינלאומיות בענף הקטרגל ונמצאת בפיקוחה של ההתאחדות לכדורגל בישראל.
נכון לאפריל 2022 על פי שיטת הדירוג ELO לנבחרות פיפ"א נבחרת ישראל מדורגת במקום ה-82 בעולם. בשנים 1989 ו-1992 סיימה נבחרת ישראל במקום הרביעי באליפות אירופה של UEFS, הקונפדרציה האירופאית של AMF.
כמו כן הנבחרת השתתפה פעמיים בגביע העולם בקטרגל של AMF, בשנים: 1994 ו-1997 אך הודחה בסיבוב הראשון בתחרות. לגביע העולם של פיפ"א לא העפילה הנבחרת מעולם.
בנובמבר 2020 לראשונה בתולדותיה העפילה הנבחרת (תחת הדרכתו של אבי כליף) לבית גמר הפלייאוף במוקדמות היורו, בו תתמודד נגד נבחרות בלארוס, הונגריה וקזחסטן.
באפריל 2021, ספגה הנבחרת את התבוסה הגדולה ביותר בתולדותיה 0–14 מנבחרת בלארוס המקומית, במסגרת משחק מוקדמות יורו בקטרגל שהתקיים במינסק.
גביע העולם בקטרגל
סטייסי אגמון
סטייסי אורלנדו אגמון (באנגלית: Stacey Orlando Augmon; נולד ב-1 באוגוסט 1968) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1991–2006. לאורך 15 עונותיו בליגה שיחק עבור שש קבוצות שונות, והעמיד ממוצעים כוללים של 8.0 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות ונבחרת ארצות הברית.