רייקרט נולד בווריקשייר. הופעתו הראשונה בווסט אנדה הייתה במחזה "קנדידה" מאת ברנרד שו בתיאטרון אלברי, בו שיחק בתפקיד המשורר הצעיר מרצ'בנקס לצדה של דברה קר, ובבימויו של מייקל בלייקמור. רייקרט המשיך להופיע בתיאטרון, בטלוויזיה ובקולנוע, בתפקידים ראשיים במחזות קלאסיים מאת שו, שרידן ושייקספיר ועד לקומדיות קלילות. על המסך שיחק בקומדיות מצבים, סדרות מתח, ומחזות זמר. בין תפקידיו הבולטים בלונדון היו בדמות ג'ק אבסולוט במחזה "The Rivals" עם מייקל הורדרן בתפקיד אביו וג'רלדין מקיואן בתפקיד גברת מלפרופ. הוא גילם את לורד גורינג במחזה "בעל אידיאלי" בבימויו של פיטר הול.
בטלוויזיה שיחק רייקרט בתוכניות רבות החל משנות השבעים של המאה העשרים בהן "לילי", "רומיאו ויוליה", "המקצוענים", הסדרה "Minder", "רמפול", "לאבג'וי", "Coming Home", ו"הולבי סיטי". ב-1986 הופיע ריינקרט במיני-סדרה "The Trial of a Time Lord" של סדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". הוא שיחק בתפקיד ראשי בדמות קפטן הילרי דאף בסדרה הקומית "The High Life" של ה-BBC. ב-1997 שיחק בפרק "Dumb Witness" בסדרה "פוארו" המבוססים על ספרי אגאתה כריסטי. ב-1979 השתתף במיני-סדרה "My Son, My Son" של ה-BBC. עוד שיחק בפרק בסדרה "דיאל ופסקו", ובמיני-סדרות אמריקאיות רבות. ב-2015 החל לגלם את סר יו בודרוגן בעיבוד החדש של ה-BBC לסדרה "פולדארק". ב-2016 גילם את דוכס נורפוק בסדרה "הכתר" של נטפליקס.
תפקידיו בתיאטרון כוללים את המחזה "Beastly Beatitudes of Balthazar B" מאת ג' פ דונלוי בווסט אנד הלונדוני, שאותו גם הפיק. תחילה גילם את בלתצר לצדו של סיימון קאלו שגילם את ביפי, ובהמשך החליף אותו בילי קונולי. רייקרט הרבה לצאת לסיורי הופעות בהם במחזות "Donkeys Years", "רבקה", "Tunes of Glory", ו"המליונרים" לצדה של ראקל ולש. הוא הפיק בתיאטרון גריק בלונדון, ובפסטיבל אדינבורו ב-2011, את המחזה שכתב ג'ון פישר מחווה לטומי קופר.
בקולנוע שיחק רייקרט בין השאר בסרטים "גשר אחד רחוק מדי" (1977), "Silver Dream Racer" (מ-1980), "ארתור המלך" (1985), "Prisoner of Honor" (מ-1991), "Parting Shots" (מ-1999) וב"נאום המלך" (2010).
חיים אישיים.
רייקרט היה נשוי לשחקנית האנגלייה מרשה פיצאלן מ-4 ביולי 1977 עד לגירושיהם ב-1995. היא הייתה בתו השלישית של דוכס נורפוק ה-17. בני הזוג נפגשו בבית הספר למשחק ובר דאגלס אקדמי. נולדו להם שלושה ילדים: מריאלה סיליה (ילידת 1982), ג'מימה קארי (ילידת 1984) ופרדריק ויליאם המלט (ילידת 1987).
אופל RAK e
אופל RAK e (בגרמנית: Opel RAK e) היא מכונית קונספט, בתצורת מכונית חשמלית, המוגדרת כמכונית עירונית, מתוצרת אופל אשר הוצגה בשנת 2011, בתערוכת המכוניות הבינלאומית בפרנקפורט.
בשנת 2011 "אופל" הייתה חברת בת של ג'נרל מוטורס.
שם הדגם "אופל RAK e" ניתן על שם הרכב הרקטי "אופל RAK" שיוצר על ידי "אופל" בשנת 1928.
Whataboutism
Whataboutism או whataboutery (מאנגלית: what about...: מה לגבי...) הוא כשל לוגי המנסה לדחות את טענת היריב על ידי האשמתו בטיעון שאין קשר בינו לבין הנושא המדובר, כדי לחמוק מהביקורת המקורית.
"whataboutery" היה כבר בשימוש בבריטניה ובאירלנד מאז תקופת הסכסוך בצפון אירלנד. מילונים מתארכים את ההופעה הראשונה של הגרסה "whataboutism" לשנת 1990, אך יש היסטוריונים הטוענים כי במהלך המלחמה הקרה, גורמים במערב התייחסו לתעמולה הסובייטית באמצעות המונח. השימוש בטיעון נקשר עם התעמולה הסובייטית והפוסט-סובייטית.
למעשה, מושג זה הוא גרסה של כשל לוגי הנקרא "Tu quoque" ("טוּ קווֹקֶה" – בעברית: "גם אתה") שמטרתו ביטול טענת היריב בטענה שמעשיו סותרים את טענותיו. אחד המקרים הידועים של שימוש בטענה זו אירע בזמן משפטו בצרפת של הפושע הנאצי קלאוס ברבי בגין פשעי מלחמה. עורך דינו ניסה לטעון שגם במהלך מלחמת העצמאות של אלג'יריה ביצעו קצינים צרפתיים פשעי מלחמה, ולכן אין לצרפת זכות מוסרית לשפוט את ברבי. בית המשפט דחה טענה זו והרשיע את ברבי.
פרח'ה
פרח'ה (בערבית: فرخة) הוא כפר פלסטיני, הממוקם בנפת סלפית, שבמרכז השומרון, כ-30 ק"מ מדרום לשכם. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה כ-1,336 תושבים בשנת 2007.
פרח'ה גובלת בסלפית ממזרח ומצפון, בקראוות בני זייד, ובני זייד א-שרקייה מדרום, ובכפר בורוקין ממערב.
בכפר נמצאו חרסים מתקופות שונות בעת העתיקה. טקסט איובי במסגד הכפר מתוארך לשנת 1210 לספירה.
יש המזהים את הכפר כמקום הולדתו של המלומד המוסלמי עבדאללה אל-פרח'האוי (1415).
במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה בפרח'ה אוכלוסייה של 210 מוסלמים, ומספרם גדל במפקד 1931 ל-304 מוסלמים, אשר חיו ב-54 בתים.
בשנת 1945 האוכלוסייה הייתה 280 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל היה 5,675 דונם. מתוך קרקעות אלו 1,753 דונם היו של מטעים ואדמות השקיה, 1,301 של גידולי דגנים, ואילו 14 דונם סווגו כשטח בנוי.
בעקבות מלחמת השחרור, ולאחר הסכמי שביתת-הנשק של 1949, עברה פרח'ה משליטה בריטית לירדנית.
לאחר מלחמת ששת הימים, עברה פרח'ה לשליטה ישראלית.
Use Your Illusion
המכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן
המכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן הוא מכון המחקר הוותיק ביותר בארץ בתחום מדעי החיים. המכון הוא חלק מן הפקולטה למתמטיקה ולמדעי הטבע של האוניברסיטה העברית בירושלים, ושוכן בקמפוס אדמונד י' ספרא (גבעת רם).
נכון לשנת 2022, כולל המכון 75 קבוצות מחקר, המבצעות מחקרים במדע בסיסי וכן מחקרים בעלי אספקטים יישומיים בתחומי הביו רפואה, הביוטכנולוגיה והחקלאות. חוקרי המכון עוסקים במגוון רחב של תהליכים ומנגנונים ביולוגיים ברמות ארגון שונות, החל ממנגנונים מולקולריים בתאים, דרך מנגנונים ברמת הפרט, וכלה במנגנונים ברמת האוכלוסייה.
במכון לומדים מדי שנה כ-900 סטודנטים, מתוכם כ־600 תלמידים לתואר ראשון והיתר תלמידים לתארים מתקדמים (מוסמך ודוקטורט) ועמיתי בתר-דוקטורט. פרופ' עודד ליבנה מכהן כיום כראש המכון ה-18.
היסטוריה.
ראשיתו של המכון בשנת 1925, שנת ייסודה של האוניברסיטה העברית, עת הוקמה המחלקה הבוטנית שהיוותה חלק מגוף שנקרא "המכון לחקר טבע ארץ ישראל". החוקרים המייסדים כללו את פרופ' אוטו ורבורג, פרופ' אלכסנדר איג, פרופ' מיכאל זהרי, ופרופ' נעמי פיינברון-דותן. בשנות הפעילות הראשונות הונחו יסודות לכמה מפעלים הנמשכים עד היום, בכללם הקמת אוסף העשביה, שמהווה היום חלק מאוספי הטבע הלאומיים; והקמת הגן הבוטני בהר הצופים, שהיה הראשון בארץ ישראל ובמזרח התיכון.
תחומי המחקר הורחבו בשנת 1928, עם הצטרפותו של פרופ' שמעון בודנהיימר אשר ייסד את המחלקה לזואולוגיה.
המחקר בשתי המחלקות (ובכלל האוניברסיטה) הצטמצם במהלך מלחמת העצמאות, עד שפסק לחלוטין לאחר ההתקפה על שיירת הדסה. לשיירה זו היו אמורים להצטרף חלק מחברי המחלקה לבוטניקה, אך בשל חתונתו של עמיתם אברהם פאהן שנערכה באותו יום, הם דחו את עלייתם להר הצופים, וכך ניצלו. פעילות המחלקות לבוטניקה ולזואולוגיה חודשה בתום המלחמה באפריל 1949.
החל משנות החמישים של המאה העשרים נוסדו מספר מחלקות נוספות, ביניהן המחלקה לגנטיקה, המחלקה לנוירוביולוגיה והמחלקה לאבולוציה, סיסטמטיקה ואקולוגיה (כיום המחלקה לאקולוגיה, אבולוציה והתנהגות).
אחר גלגולים רבים בבניינים שונים ברחבי ירושלים, הוחלט בשנות השישים על ארגון מחדש של הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע, ובמסגרת מהלך זה אוחדו המחלקות השונות תחת המכון למדעי החיים. בשנת 1968 החלה הקמתו של בניין ייעודי למכון בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית. בשנת 1976 נקרא המכון למדעי החיים על שם אלכסנדר סילברמן, מייסד חברת Penn Corporation שבפילדפיה, והבניין הנוכחי אוכלס שנתיים אחר כך, בשנת 1978.
ראש המכון הראשון לאחר הקמתו הרשמית היה פרופ' אלכסנדר קינן, שהחל את תפקידו בשנת 1967. אחריו כיהנו בתפקיד פרופ' אברהם מאייר, פרופ' גדעון אורשן, פרופ' דן כהן, פרופ' דניאל זהרי, פרופ' חפציבה אייל-גלעדי, פרופ' אברהם לויטר, פרופ' אלכסנדר לויצקי, פרופ' איתנה פדן, פרופ' חרמונה שורק, פרופ' שמעון שולדינר, פרופ' יוסף ירום, פרופ' יוסף הירשברג, פרופ' יואב קבנצ'יק, פרופ' שי ארקין, פרופ' רן נתן, פרופ' יוסף גרינבאום, וכיום ראש המכון ה-18 הוא פרופ' עודד ליבנה.
המחקר במכון.
המכון מורכב משש מחלקות, העוסקות במגוון רחב של תחומים במדעי החיים:
המחקר במחלקה עוסק בחקירת תהליכים אבולוציוניים ומערכות אקולוגיות, החל מהרמה המולקולרית וכלה ברמת אוכלוסיות ואקוסיסטמות.
המחקר במחלקה עוסק בשאלה כיצד מנגנונים מולקולריים ותאיים משרתים פונקציות עילאיות, כגון התפתחות ופיזיולוגיה של רקמות ומערכות מתפקדות, חישה והתנהגות.
המחקר במחלקה עוסק בדנ"א ובדרך בה הוא עובר שינויים, משפיע על הסביבה התאית ועל פונקציות ביולוגיות וקובע תכונות.
המחקר במחלקה מתמקד בהבנת המנגנונים המעורבים בזיהוי ועיבוד מידע על ידי תאים בתנאים רגילים ובמצבי עקה או מחלה, תוך לימוד מבנה ותפקוד חלבונים.
המחקר במחלקה בוחן את יחסי הגומלין בין צמחים ומיקרובים לבין סביבתם, החל מרמה מולקולרית ועד רמת האורגניזם.
המחקר במחלקה מאפיין את תפקודי מערכת העצבים מרמת התא הבודד ועד לרמה המערכתית של המוח השלם, ובוחן את פעילות המוח במצבים שונים.
הוקרה ופרסים.
לאורך השנים זכו חוקרי המכון בשלל פרסים והוקרות, בכללם שני זוכי פרס נובל, תשעה זוכי פרס ישראל, ושבעה זוכי פרס א.מ.ת..
חוקרים במכון.