nrg360 (וקודם לכן, "nrg") היה אתר חדשות ישראלי שבסיום דרכו היה בבעלות קבוצת "ישראל היום" ופעל בשיתוף עם העיתון "מקור ראשון". האתר נוסד על ידי "מעריב החזקות", חברת האם של "מעריב", ועד לשנת 2014 נקרא "nrg מעריב". האתר פעל בשיתוף עם העיתון "מעריב" עד שנת 2014, אז נמכר האתר לקבוצת "ישראל היום"' שינה את שמו ל-nrg. ב-2017 שם האתר שונה ל-nrg360 עקב השקת האפליקציה "360 התמונה המלאה" וגרסת המובייל אשר מפנה לכתובת אתר 360. ב-10 בינואר 2018 האתר נסגר ותכניו, שנצברו במשך שנות פעולתו, הועברו לאתר של "מקור ראשון".
היסטוריה.
הקמת אתר האינטרנט של "מעריב" החלה במאי 1999, על ידי חברה חדשה שהוקמה לצורך כך בשם "מעריב אינטרנט" והייתה בבעלות חברת "מעריב החזקות" (75%) ואייל רינות (25%). רינות ניהל את החברה ביחד עם אשתו, סמדר נמרודי-רינות, אחותו של עופר נמרודי (אז בעל השליטה בחברת מעריב החזקות). ב-2002 רכשה "מעריב החזקות" את מלוא הבעלות.
האתר הושק באוקטובר 1999 בשם "מעריב Online" תחת הכתובת maariv.co.il. האתר קיבל את כל השירותים העיתונאיים מהעיתון "מעריב" עצמו וכלל גם שירותי צ'ט, פורומים, מנוע חיפוש וארכיון, ולוחות נדל"ן, כלי רכב ודרושים.
באוקטובר 2000, מונה שמעון שפירא למנכ"ל חברת "מעריב אינטרנט", לאחר שפרש מתפקיד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו.
בנובמבר 2001 עלה האתר בקונספט חדש. האתר עבר מתכני המהדורה המודפסת לתכנים המקוונים והעדכניים יותר. ב-6 ביוני 2004, לאחר השקעה של 25 מיליון שקל, עלה אתר מעריב במיתוג ועיצוב חדש ושינה את שמו מ"מעריב online" ל-"nrg מעריב", ופעל תחת הכתובת nrg.co.il, במטרה לבנות מותג אינטרנט שיתחרה בפופולריות של אתר ynet. אחד ממקורות ההכנסה הנוספים שלו, באותה עת, היה גרסה אלקטרונית של העיתון המודפס בעלות של 19.90 דולר לחודש שיועדה בעיקר עבור גולשים מחו"ל.
ב-2005 השיק אתר למסחר אלקטרוני "nrg שופס" בשותפות עסקית עם אתר המסחר האלקטרוני P1000 שהפעיל וניהול אותו. באותה שנה השיק גם רשת חברתית, בשם "שוקס" - "SHOX", המכוונת בעיקר לצעירים בגילאים 14-18. בשיאה היו לה כ-400 אלף משתמשים רשומים, מהם למעלה מ-250 אלף משתמשים יומיים. "שוקס" נסגרה בשנת 2010 לאחר שלא יכלה לעמוד בתחרות מול פייסבוק.
ב-2009 פתח האתר מדור בלוגים, בו כתבי העיתון והאתר כותבים טורים אישיים בנושאים המעניינים אותם. חלקם מפרסמים בבלוג גם מאמרי דעות שפרסמו במהדורה המודפסת של מעריב.
משבר וסגירה.
לאחר הפסדים מצטברים של קרוב ל-300 מיליון שקל מאז כניסתו של החינמון "ישראל היום" לשוק ב-2007, השקיע במאי 2010, יזם ההיי טק זקי רכיב, 15 מיליון דולר תמורת השליטה במעריב החזקות כולל באתר nrg. לאחר שלחברה נדרשה הזרמת הון נוספת, ביוני 2011, רכשה חברת "דיסקונט השקעות" מקבוצת IDB שבשליטת איש העסקים נוחי דנקנר את השליטה ב"מעריב החזקות", אך החברה סיימה את שנת 2011 עם הפסד של 96 מיליון ש"ח, והדו"ח הכספי של החברה ליוני 2012 כלל הערת עסק חי. ב-20 בספטמבר 2012 נחתם הסכם למכירת "מעריב" למו"ל העיתון "מקור ראשון" שלמה בן-צבי תמורת 70 מיליון ש"ח.
ב-30 במרץ 2014 הגיש שלמה בן-צבי בקשה להקפאת הליכים כנגד עסקיו. בית המשפט המחוזי בירושלים נענה לבקשה ואישר את מכירת העיתון "מעריב" לאלי עזור תמורת 4 מיליון שקל ואת עיתון "מקור ראשון" ואתר האינטרנט nrg ל"ישראל היום" תמורת 3 מיליון שקלים. ב-1 במאי 2014 שונה שמו של האתר ל-"nrg" בלבד (ללא השם "מעריב"). ביוני 2014 הורה השופט דויד מינץ בבית המשפט המחוזי בירושלים להעביר את שם המתחם maariv.co.il לבעלותו של העיתון "מעריב השבוע", לאחר שהעיתון "ישראל היום" דרש להעביר את שם המתחם לקישור ל-nrg.
בשנת 2017 השיק אתר חדשות ואפליקציה בשם "360 התמונה המלאה". אך בסוף אותה שנה "ישראל היום" איחד את הפעילות הדיגיטלית שלו תחת מותג אחד והוא נסגר.
ב-10 בינואר 2018 נסגר האתר והדומיין שלו הפך להפניה לדף האינטרנט של העיתון "מקור ראשון".
עורכים וכתבים.
עם השקתו של האתר "nrg מעריב" בשנת 2004, מונה רון לשם, סגן עורך "מעריב", לעורך הראשי של האתר. באותה עת, האתר כלל צוות של למעלה מ-100 עובדים, בהם 50 עיתונאים ועורכים.
בדצמבר 2005 מונה אבי לן לעורך הראשי, לאחר שעזב את "ידיעות אחרונות" בו עבד במשך 20 שנה. לן עזב לאחר שבעה חודשים. ובמשך תשעה חודשים לא היה עורך ראשי לאתר, באפריל 2007 מונה סגן עורך "מעריב", חיליק שריר, לתפקיד, אך באוגוסט הוא עזב. במקומו מונה איתי בן-ניסים.
בדצמבר 2007 מונתה בירנית גורן לעורכת הראשית. במקומה שימש כעורך ראשי, בין יוני 2009 ליוני 2010, ארנון גל.
מספטמבר 2011 עד פברואר 2012 ערך את האתר העיתונאי דורון כהן.
עורכו הראשי האחרון של האתר היה יואב פרידמן.
באתר כתבו עיתונאים ופובליציסטים שעוסקים במגוון תחומים. בין כותביו: העיתונאי והמגיש אראל סג"ל, הכתב לענייני ביטחון עפר שלח, הכתב המדיני אריאל כהנא, העיתונאי והשדרן נתן זהבי, והפרשן הפוליטי שלום ירושלמי.
תיאור.
האתר כלל מבזקי חדשות המתעדכנים באופן שוטף (וכן לוח תוצאות חי המתעדכן באירועי ספורט). האתר התבסס ברובו על התכנים הכתובים של העיתון "מעריב", וחלק ניכר מהכותבים באתר היו כתבי המהדורה המודפסת, כולל הבכירים שבהם (בן-דרור ימיני, אמיר בוחבוט ועוד).
בנוסף כולל האתר "ערוצים" העוסקים כל אחד בנושא שונה. כל ערוץ כולל ידיעות חדשותיות, כתבות, מאמרים ומאמרי דעות בנושא שבו הוא עוסק. מבין אתרי החדשות התייחד האתר בערוץ "יהדות" שבו, אך לאחר זמן מה פתח גם האתר המתחרה ynet ערוץ דומה.
האתר היה קיים גם בגרסה לאינטרנט סלולרי, ובשנה האחרונה עד לסגירתו גם הייתה לו אפליקציה לסמארטפונים בשם "360 התמונה המלאה".
פונקציות היפרבוליות
במתמטיקה, פונקציות היפרבוליות אנלוגיות לפונקציות הטריגונומטריות הרגילות: בעוד שהנקודות formula_1 יוצרות יחדיו מעגל, הנקודות formula_2 מגדירות את החלק הימני של ההיפרבולה formula_3, ומכאן שמן. הפרמטר formula_4 הוא זווית היפרבולית המייצגת את כפליים השטח בין ציר ה־X, ההיפרבולה, והקו הישר שמחבר את ראשית הצירים לנקודה על העקום לעיל, כפי שמתואר באיור משמאל.
הגדרת הפונקציות ההיפרבוליות.
בהינתן formula_5 (ראו מספרים מרוכבים) הפונקציות ההיפרבוליות הן:
סינוס היפרבולי: formula_6
קוסינוס היפרבולי: formula_7
טנגנס היפרבולי: formula_8
קוטנגנס היפרבולי: formula_9
סקאנט היפרבולי: formula_10
קוסקאנט היפרבולי: formula_11
הגדרה לפי טורים.
ניתן להביע את הפונקציות ההיפרבוליות כטורים:
כאשר:
קשרים לפונקציות טריגונומטריות.
כשם שהנקודות formula_20 מגדירות מעגל, הנקודות formula_21 מגדירות את החלק הימני של ההיפרבולה formula_3 (הקביעה מתבססת על הזהות formula_23 ועל כך ש-formula_24 לכל formula_4).
הפרמטר "t" איננו זווית מעגלית, אלא זווית היפרבולית שמייצגת את פעמיים השטח בין ציר ה־X, ההיפרבולה, והקו הישר שמחבר את ראשית הצירים לנקודה על ההיפרבולה (cosh "t", sinh "t").
למרות זאת, הפונקציות ההיפרבוליות אינן פונקציות מחזוריות, בניגוד לפונקציות הטריגונומטריות הרגילות, שכן בהצגתן המעריכית של הפונקציות הטריגונומטריות הרגילות ישנו חלק מעריכי מרוכב אשר תורם למחזוריות הפונקציה, אך נעדר מן הפונקציות ההיפרבוליות.
ההצגות המעריכיות של הפונקציות ההיפרבוליות והרגילות הן דומות, פרט, כאמור, לקיומו של החלק המרוכב בפונקציות הטריגונומטריות הרגילות. כך, למשל, פונקציית הסינוס מוגדרת כך: formula_26 בעוד מקבילתה ההיפרבולית מוגדרת כך, כאמור:
formula_27.
בדומה לפונקציה formula_28, הפונקציה formula_29 היא פונקציה זוגית (סימטרית סביב ציר Y)ו־cosh 0=1. באופן דומה, הן הפונקציה formula_30 והן הפונקציה formula_31 הן פונקציות אי זוגית (סימטרית סביב ראשית הצירים) ו formula_32. הפונקציות ההיפרבוליות מקיימות זהויות רבות, כולן דומות לזהויות טריגונומטריות. למעשה, חוק אוסבורן מראה שניתן להמיר כל זהות טריגונומטרית לזהות היפרבולית, על ידי החלפת סינוס בסינוס היפרבולי, קוסינוס בקוסינוס היפרבולי, והפיכת הסימן של כל מונום שיש בו מכפלה של שני סינוסים היפרבוליים. לדוגמה:
זהויות נוספות.
formula_39
formula_40
formula_41
formula_42
הפונקציות ההפוכות לפונקציות ההיפרבוליות.
השמות של פונקציות אלו מתחילים בתחילית formula_43 (קיצור של area/שטח) או formula_44.
הגדרת הפונקציות ההפוכות לפונקציות ההיפרבוליות כטורים.
ניתן להביע את הפונקציות ההפוכות לפונקציות ההיפרבוליות כטורים:
פונקציות היפרבוליות עבור מספרים מרוכבים.
פונקציות היפרבוליות יכולות לקבל בתור ארגומנט מספר מרוכב. ניתן, בעזרת נוסחת אוילר (formula_57)
להגיע לקשרים הבאים בין הפונקציות ההיפרבוליות לפונקציות הטריגונומטריות עבור ארגומנטים מרוכבים:
במשוואות הבאות, formula_67:
שימושים בפונקציות היפרבוליות.
הפונקציות ההיפרבוליות מופיעות בבעיות רבות בתחומי המתמטיקה והפיזיקה, בהן מעורב אינטגרל המכיל את הביטוי :formula_76 (זאת בעוד שהפונקציות הטריגונומטריות מופיעות בבעיות, בהן מעורב אינטגרל המכיל את הביטוי :formula_77).
דוגמאות:
פונקציה היפרבולית
הוקי קרח
הוקי קרח הוא ענף ספורט קבוצתי קצבי ומהיר, אותו משחקים תוך כדי החלקה על קרח, ובאמצעות מקלות ייעודיים בעלי להב מעוקל, המשמשים על מנת לחבוט דיסקית עשויה גומי מגופר אל תוך שער הקבוצה היריבה כדי להבקיע אותו. הקבוצה שהבקיעה יותר שערים מיריבתה היא המנצחת במשחק.