בפברואר 2013 פורסם כי 16 הקומות התחתונות במגדל המשרדים נמכרו לפירמת ארנסט אנד יאנג, אך שנה אחר כך הרחיבה הפירמה את הרכישה ל-21 קומות תמורת 342 מיליון ש"ח. במרץ 2014 פורסם ששלוש הקומות העליונות במגדל המשרדים, בשטח של 5,000 מטר רבוע, נמכרו תמורת 88.5 מיליון שקל, את קומות אלו מאכלסת חברת WeWork שמיקמה את המטה הישראלי שלה בקומה העליונה.
בינואר 2017, רכשה קרן הנדל"ן מגוריט 34 דירות במגדל המגורים, תמורת כ-71.4 מיליון שקל.
מאפיינים.
מגדלי מידטאון תוכננו על ידי משרדו של האדריכל משה צור. הם כוללים מגדל משרדים בגובה 197 מטר בן חמישים קומות, בשטח כולל של כ-75 אלף מטר רבוע. עיצובו של המגדל הוא כשתי תיבות המונחות זו על גבי זו בהיסט קל. התיבה התחתונה מתנשאת לגובה 32 קומות ושאר קומות המגדל מוסטות בסיבוב קל. שטח כל קומה כ-1,660 מטר רבוע. מגדל המגורים הסמוך מתנשא לגובה של 183 מטר וכולל 50 קומות בהן 338 דירות. זהו מגדל המגורים הגבוה בישראל. את מגדל המגורים ישרתו שש מעליות ובריכת שחייה. המגדל כולל 34 דירות בשכירות מוזלת, בבעלות עיריית תל אביב-יפו ובניהול חברת השיכון העירונית עזרה ובצרון.
במתחם הפרויקט נבנה מרכז מסחרי בשטח של כ-19 אלף מטר רבוע. חלק מהמרכז ישתרע במפלס המרתף ויקושר לתחנת שאול המלך בקו האדום של הרכבת הקלה. במפלס הקרקע תיבנה כיכר עירונית המשותפת גם לשני המגדלים הצפויים להיבנות על מגרש שירותי בריאות כללית הסמוך. בכיכר נבנו מבנים מסחריים בני שתיים עד שלוש קומות. במתחם נבנו על ידי היזמים גם שירותים עירוניים, כדוגמת גני ילדים ואולם ספורט עם 480 מושבים, ממזרח למגדל המשרדים, כמטלה ציבורית על פי דרישת עיריית תל אביב-יפו. אולם הספורט נבנה לשימוש רב-תכליתי לכדורסל, כדוריד, התעמלות, ועוד. לקבוצות בליגות נמוכות, מענפים פחות פופולריים וכמתקן אימונים.
מדרום למתחם צפוי להיסלל כביש גישה חדש, ובעתיד צפוי להיבנות גשר חדש מעל נתיבי איילון שיקשר את רחוב עמק ברכה אל המתחם מכיוון מזרח. בכיוון מערב צפוי להיבנות גשר להולכי רגל. סך שטח המשרדים, המגורים והמסחר הנבנים בפרויקט עומד על כ-125 אלף מטר רבוע. במתחם נבנו חמש קומות חניון בשטח של כ-82 אלף מטר רבוע. עלות הפרויקט עומדת על כ-2.6 מיליארד ש"ח.
קטלוג תערוכה
קטלוג מסחרי
פרח המדבר
פרח המדבר (בגרמנית: Wüstenblume; באנגלית: Desert Flower) הוא סרט ביוגרפי גרמני משנת 2009, בבימויה של שרי הורמן. הסרט מספר את סיפורה של ואריס דירי, פליטה מסומליה שהפכה לדוגמנית צמרת באנגליה, ופעילה נגד מילת נשים. הסרט מבוסס על האוטוביוגרפיה של דירי, ומככבות בו ליה קבדה וסאלי הוקינס.
עלילה.
ואריס נולדה למשפחת נוודים בסומליה. בגיל שלוש עברה השחתת איברי מינה, בתנאי שדה, ופיתחה בעקבות זאת זיהום, וחוותה כאבים עד שעברה ניתוח באנגליה בבגרותה.
בגיל 13, ברחה מנישואי כפייה, והגיעה למוגדישו, לסבתה מצד אימה. הסבתא סידרה לה עבודה כמשרתת בביתו של השגריר הסומלי באנגליה, וואריס הגיעה יחד עם המשפחה ללונדון. כשפרצה מלחמת האזרחים, כעבור שש שנים, ואריס עמדה בפני גירוש חזרה לסומליה, ובמקום זאת החליטה לברוח.
השנה היא 1987, ועם אנגלית מינימלית וחוסר מוחלט בכישורים חברתיים ואחרים, ואריס מסתובבת בלונדון, ופוגשת בחנות כלבו במרילין, רקדנית שעובדת שם כמוכרת. מרילין מציעה לוואריס - נטולת התעודות או סטטוס רשמי - מקום לחיות וסיוע במציאת מקום עבודה במסעדת המבורגרים. כשמגיע למסעדה הצלם הידוע טרי דונלדסון, הוא מציע לוואריס שתבוא להצטלם אצלו, וכל כך מתרשם ממנה שהוא מכיר לה את סוכנת הדוגמניות לוסינדה.
ואריס מוצאת הצלחה בתחום הדוגמנות, אך עדיין נמצאת תחת איום של גירוש, ונכנסת לנישואים פיקטיביים עם ניל, שרת בפנסיון בו היא מתגוררת עם מרילין, כדי לקבל אישור עבודה. ניל בעצם מאוהב בוואריס, ומוציא עליה את האלימות הרגשית והפיזית שלו כשהיא לא מעוניינת ביחסים איתו.
למרות הצלחתה, ואריס ממשיכה לסבול פיזית ונפשית בשל המום שהוטל בה בילדותה. במהלך ראיון מסוג "הנוודת שהפכה לדוגמנית צמרת", היא מחליטה לספר את סיפורה האמיתי למראיינת. כשהסיפור מגיע לכותרות, ואריס ממשיכה לפעול נגד מילת נשים. בסיום הסרט, היא נושאת דברים בפני מליאת האו"ם, וחושפת את המציאות הקשה של נשים וילדות במקומות שהמנהג הזה קיים.
היא הייתה האישה הראשונה שדיברה על המנהג באופן גלוי, ובעקבות גילוייה, מזכ"ל האו"ם קופי ענאן בחר בה כשגרירת האו"ם בנושא, ובעקבות הפרסום והפעילות שבאה אחריו, מדינות רבות העבירו חוקים נגד מילת נשים .
קורפוס הפאנצר ה-41 (ורמאכט)
קורפוס הפאנצר ה-41 (בגרמנית: XXXXI. Panzerkorps) היה קורפוס שריון של הורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
הקמת הקורפוס.
הקורפוס הוקם ב-24 בפברואר 1940 בשם "הקורפוס ה-41", והועמד תחת פיקוד גאורג-הנס ריינהרדט, ופעילותו המבצעית הראשונה הייתה במסגרת קבוצת ארמיות A במערכה על צרפת ועל ארצות השפלה.
המערכה על צרפת.
ריינהרדט פיקד על הקורפוס במהלך המערכה על צרפת כחלק מקבוצת הפאנצר קלייסט במסגרת קבוצת ארמיות A. במערכה על צרפת כלל הקורפוס את דיוויזיית הפאנצר השישית, דיוויזיית הפאנצר השמינית, והדוויזייה הממונעת השנייה.
הקורפוס השתתף בהבקעת המגננה הצרפתית דרך יער הארדנים אל מעבר לנהר המאס, וחצה את המאס בין ה-13 במאי ל-15 במאי ליד העיירה מונתארם. ריינהרדט היה אחד מבין שלושת מפקדי השריון שהיוו את חוד החנית של הכוח המבקיע, וביססו את ראשי הגשר מעבר למאס. לאחר חציית המאס המשיכו כוחותיו של ריינהרדט אל תעלת למאנש, ולאחר מכן לחם הקורפוס במהלך מבצע מקרה אדום, כחלק מהארמייה ה-12 במסגרת קבוצת ארמיות A. לאחר נפילת צרפת המתין הקורפוס לקבלת פקודת צליחת התעלה במבצע ארי הים, אך בשל כישלון הלופטוואפה בקרב על בריטניה הפקודה מעולם לא הגיעה.
המערכה בבלקן.
באביב 1941 השתתף הקורפוס בפיקודו של ריינהרדט במערכה בבלקן, כחלק מארמיית הפאנצר הראשונה, ואף לחם במהלך המערכה על יוון.
במערכה בבלקן כלל הקורפוס את דיוויזיית האס אס השנייה ואת דיוויזיית גרוסדויטשלנד.
מבצע ברברוסה.
במהלך מבצע ברברוסה, לחם הקורפוס כחלק מארמיית הפאנצר הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות צפון. במהלך מבצע ברברוסה, הורכב הקורפוס מדיוויזיית הפאנצר ה-1, דיוויזיית הפאנצר ה-6, הדיוויזיה ה-269 והדיוויזיה הממונעת ה-36.
הקורפוס השתתף בכיבוש המדינות הבלטיות והגיע עד לנינגרד, צפונה יותר מכל כוח גרמני אחר. ב-5 בספטמבר 1941 מונה אוטו-ארנסט אוטנבאכר למפקד הקורפוס, וב-13 באוקטובר מונה כמחליפו ולטר מודל, שפיקד על הקורפוס במהלך הקרב על מוסקבה, כחלק מארמיית הפאנצר השלישית במסגרת קבוצת ארמיות מרכז. ב-15 בינואר 1942 מונה יוזף הרפה למפקד הקורפוס, וב-10 ביולי 1942 הוסב הקורפוס לקורפוס פאנצר.
החזית המזרחית.
במהלך 1942–1943 לחם הקורפוס במסגרת ארמיית הפאנצר השנייה והארמייה התשיעית לסירוגין, והשתתף במבצעים נגד הפרטיזנים. בקיץ 1943 לחם הקורפוס בפיקודו של הרפה בקרב קורסק, כחלק מהארמייה התשיעית במסגרת קבוצת ארמיות מרכז. ב-15 באוקטובר 1943 מונה הלמוט ויידלינג למפקד הקורפוס, ופיקד עליו במהלך מבצע בגרטיון, שבו הושמד הקורפוס לחלוטין, והקימו מחדש על בסיס מפקדת הקורפוס ששרדה. בחורף 1945 לחם הקורפוס במהלך מבצע פרוסיה המזרחית, ובמרץ נשלח הקורפוס להילחם כנגד בעלות הברית בחזית המערבית. ב-10 באפריל 1945 מונה ונד פון ויטרסהיים למפקד הקורפוס, וב-19 באפריל החליפו רודולף הולשטה, שפיקד על הקורפוס עד סוף המלחמה.
סדר הכוחות לאורך המלחמה.
המערכה על צרפת.
במערכה על צרפת כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
המערכה בבלקן.
במערכה בבלקן כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע ברברוסה.
במהלך מבצע ברברוסה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
הקרב על מוסקבה.
במהלך הקרב על מוסקבה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
קרב קורסק.
במהלך קרב קורסק כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע בגרטיון.
במבצע בגרטיון כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע פרוסיה המזרחית.
במבצע פרוסיה המזרחית כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
קורפוס הפאנצר ה-41
יהושע מרדכי ליפשיץ
יהושע מרדכי ליפשיץ (1829? – 2 באוגוסט 1878) היה מילונאי, בלשן וסופר יהודי יליד רוסיה. ליפשיץ היה אבי היידישיזם והראשון שקרא להעניק לניב היהודי-גרמני מעמד של שפה בפני עצמה.
חייו.
ליפשיץ נולד ככל הידוע בברדיצ'ב שבתחום המושב. מעט ידוע על ראשית חייו, אך ברור שהשתייך לתנועת ההשכלה, שאנשיה הקפידו על כתיבה בעברית צחה ובזו לניב היהודי כז'רגון בלול. במקביל רכש חינוך כללי מקיף במדעים ובשפות זרות, והשתלם בכימיה, פיזיקה, מתמטיקה, צרפתית, גרמנית ורוסית. הוא אף ערך ניסויים מדעיים בביתו, ופעם כמעט התעוור בפיצוץ. עוד בשלהי שנות ה-50 הפגין עמדה שחרגה מאוד מהיחס המשכילי המזלזל ללשון המדוברת בפי היהודים. בעוד שהם שאפו להקנות לעם הפשוט עברית מטוהרת מחד ושפות אירופאיות מאידך, הוא השתכנע שהפצת תרבות וחינוך בקרב ההמונים תעשה בצורה מיטבית בשפתם שלהם והחל לייקר אותה: הוא ראה בה את שפת-האם האותנטית של העם, בעלת חשיבות גדולה משלה, הרבה יותר מהמליצות העבריות המצועצעות שנקטו משכילי דורו והיו מובנות בקושי לבכירי תלמידי הישיבות. משכילים אחרים השתמשו ביהודית אף הם לצרכים כאלו, אך הקפידו להדגיש כי הם עושים זאת מחוסר ברירה. ב-1861 ניסה להשיג רישיון להדפסת עיתון בלשון, ושלח איגרת לכמה משכילים על חשיבות הניב.