בשנת 1973, בעת מלחמת יום הכיפורים, הלחין לוי את שירו של יהונתן גפן "הנסיך הקטן", שאותו מצא בטורו של גפן במעריב. ב-1974 השתתף באלבומו של אריק איינשטיין "סע לאט" בנגינה על פסנתר ובעיבודי מיתרים. בשנים 1974–1975 היה לוי חבר בהרכב "קצת אחרת" לצד שלמה גרוניך ושלמה יידוב. בין השירים המוכרים שביצע ההרכב ללחניו היו "הנסיך הקטן" ו"קטע שמי". ב-1976 יצא אלבומו הראשון של לוי כסולן, "מצב רוח", מתוכו בלט השיר "שירי סוף הדרך" שהלחין למילותיה של לאה גולדברג.
בשנת 1977 השתתף לוי יחד עם עוד חמישה מוזיקאים, ובהם יהודית רביץ ועדי רנרט, בלהקת "ששת". בין השירים המוכרים באלבומה של הלהקה היו "סמבה ברגל שמאל" (יעקב גלעד/יהודית רביץ), "ענבלים" ("בדרך הגדולה") (נתן אלתרמן/שם טוב לוי) ו"בלילות הסתיו" (דוד פוגל/שם טוב לוי). באותה שנה הלחין ועיבד לוי למילותיו של מאשה קלו את שיר "כוכב מטייל" שביצע דודו זכאי בפסטיבל שירי ילדים השמיני.
בשנת 1979 חבר לוי למוזיקאים יצחק קלפטר ושלמה יידוב, ויחד הם יצרו את השלישייה "צליל מכוון". אלבום הלהקה, שנקרא בפשטות "צליל מכוון", כלל להיטים רבים. השירים שאותם תרם לוי לאלבום הם "(סמבה) סיפורו של יום" (שם טוב לוי וצפנת לוי/שם טוב לוי), "יכול להיות שזה נגמר" (יהונתן גפן/שם טוב לוי), "בלדה לאיו" (צפנת לוי/שם טוב לוי) ו"בלילה" (אברהם חלפי/שם טוב לוי). באותה שנה גם הלחין ועיבד את פסקול הסדרה התיעודית עמוד האש, וניצח על התזמורת שביצעה את המנגינה בסדרה. ב-1981 הוציא את תקליטו השני כסולן, "התעוררות". בין השירים המוכרים באלבום היו "התעוררות", "סמבה צ'יק" (שהוקדש לפסנתרן הג'אז האמריקאי צ'יק קוריאה), "שובי לביתך" שכתבה דליה רביקוביץ ונעימת הפתיחה של סדרת הטלוויזיה "עמוד האש". בהקלטות האלבום השתתפו מלבד לוי, גם אלונה טוראל בפסנתרים, דריו מלכי בסינטיסייזר, מורדי פרבר בגיטרות, מיקי שביב בגיטרה בס, מאיר ישראל בתופים וכלי הקשה, להקת "ברור חיל" בכלי הקשה ברזילאיים ונגנים נוספים.
בשנת 1982 הקליט לוי את האלבום "ארץ שמש" יחד עם דפנה ארמוני, אפרים שמיר ומזי כהן. האלבום כלל שירים מצליחים כ"הידעת את הדרך", "גב אל גב", "נמה יפו" וחידוש ל"בין נהר פרת ונהר חידקל" של חיים נחמן ביאליק. במאי 1983 הוציא לוי עם שלמה גרוניך את "אלבום משפחתי", שנקרא כך משום שהשניים היו נשואים באותה עת לאחיות צפנת ירון ונירית ירון. לוי הלחין וביצע באלבום את השירים "בלילות הסתיו" ו"תנו אהבה", ואת הקטעים הכליים "ריקוד ההוביטים" ו"הלב נפתח".
בשנים 1983–1985 עיבד והפיק מוזיקלית את אלבומיה של עפרה חזה "שירי מולדת" ו"שירי מולדת ב'". בספטמבר 1986 הוציא את האלבום "נעימות מולדת", שכלל גירסות אינסטרומנטליות לשירים שעיבד לחזה במסגרת הפרויקט "שירי מולדת".
בשנת 1984 חבר לוי לראשונה מזה עשור לזמר אריק איינשטיין, ליצירת האלבום "פסק זמן". לוי הלחין את כל עשרת שירי האלבום למילותיו של איינשטיין, למעט השיר "יעקב ועשיו" שאת מילותיו חיבר חיים נחמן ביאליק. שירים בולטים באלבום מתוך האלבום: "הוא חזר בתשובה", "פסק זמן", "שלוש ארבע לעבודה" ו"זה בראש שלך". את יציאת האלבום ליוותה תוכנית טלוויזיה ששודרה בטלוויזיה הישראלית. צוות הנגנים באלבום כלל את יצחק קלפטר, אלון אולארצ'יק, מאיר ישראל ומשה לוי. לוי עצמו ניגן באלבום על קלידים, חליל ושר קולות. בהמשך העשור המשיך לוי להתארח באלבומיו של איינשטיין, ובהם האלבום "הייתי פעם ילד".
ב-1987 הפיק לוי את אלבומה של רבקה זהר "עבריה", עיבד את רוב שיריו ואף הלחין שלושה מהם.
במרץ 1988 יצא אלבומו של לוי "שוחד", שבו נכללו השירים "נח" ו"פתרון זמני". בהקלטות השתתפו מלבד לוי גם יצחק קלפטר בגיטרות, אלון אולארצ'יק בבס, ז'אן פול זימבריס בתופים וכלי הקשה, משה לוי בסינתיסייזרים גרי אקשטיין בתיכנות תופים ונגנים נוספים.
ב-1992 יצא אלבום אוסף של לוי "שירים נבחרים", וב-1995 הוציא שני אלבומים של קטעים אינסטרומנטליים: "בשביל הנשמה" שהוקלט בהופעה חיה וכלל עיבודים חדשים למוזיקה שהלחין בעבר ו"מוזיקה מהסרטים", שכלל מוזיקה שהלחין לסרטי קולנוע ישראליים. באותה שנה הוציא גם אלבום משותף עם אריק איינשטיין, "יש בי אהבה", שהוא תוצר של סדרת הקלטות מהשנים 1991–1994. בלטו באלבום עיבודיו לשיר הנושא, "בגללך", סע לאט ב'", ו"לבכות לך". שנה לאחר מכן הוציא לוי עם אריק איינשטיין את האלבום "קצת לקחת חזרה", שבו עיבד והפיק מוזיקלית את כל השירים, למעט שני שירים שעיבד יוני רכטר. אלבום זה הכיל בעיקר חידושים לשירי עבר מהזמר העברי.
ב-1997 יצא אלבומו של אריק איינשטיין "לאן פרחו הפרפרים" שאת מרבית שיריו עיבד לוי, וכן ניגן בהקלטות בפסנתר, קלידים, אקורדיון וחלילית.
ב-1999 הוציא לוי את האלבום "99'", שבו נכלל השיר "באה מוזיקה" בדואט עם ארקדי דוכין, לו צולם גם קליפ.
בפברואר 2005 הוענק ללוי פרס על מפעל חיים למלחין מטעם אקו"ם. מנימוקי השופטים:
בשנת 2007 הוציא לוי עם ההרכב "אנסמבל שם־טוב לוי" את האלבום "תחנות רוח". האלבום משלב ג'אז, מוזיקה ים-תיכונית, מוזיקה בלקנית ובארוק, וכולל קטעים אינסטרומנטליים לצד שיריו של לוי.
בשנת 2010 הוציא יחד עם ההרכב את האלבום "בן אדמה". על אף שניתן להגדיר את סגנונות המוזיקה של האלבום כדומים לסגנונות שבקודמו, באלבום זה שם לוי דגש על פיוטים ושירת ימי הביניים. נכללים באלבום זה לחנים שלו למילים של ר' אברהם אבן עזרא ("אשכים לבית השר") ור' יהודה הלוי ("בן אדמה") וכיוצא בזה.
בשנת 2015 חבר שם-טוב לאבי לייבוביץ ותזמורת הג'אז הישראלית, תזמורת בעלת שם עולמי בתחום הג'אז, ויחד הוציאו את האלבום "בחברה טובה". האלבום התבסס על מופע שהעלו בעבר האורקסטרה עם לוי ובו עיבודים חדשים לשירים מובחרים של לוי מכל השנים.
חיים פרטיים.
נשוי להילה, עובדת סוציאלית, ולהם שני ילדים. מתגורר בתל אביב.
ליקר
ליקר הוא משקה אלכוהולי חזק ומתוק (מכיל לפחות 10% סוכר), המבוסס לרוב על תזקיק אלכוהולי המתובל בחומרים מגוונים כגון: פירות, אגוזים, תבלינים, דבש, שמנת ושוקולד. ליקר מכיל לרוב בין 15% ל-55% אלכוהול. הליקרים לרוב אינם מיושנים, אם כי הם יכולים לעבור תקופת חיתון מסוימת כדי לאפשר לטעמים להתמזג.
אטימולוגיה.
המילה ליקר מגיעה מהמילה הלטינית 'liquifacere' שפרושה "להתמוסס" ומתייחסת להתמוססות חומרי הטעם במשקה. בחלק מהארצות (בייחוד בארצות הברית) מכונים הליקרים בשם "קורדיאל" (Cordial).
היסטוריה.
הליקרים הראשונים הוכנו ככל הנראה בסוף ימי הביניים. הם יוצרו בעיקר על ידי נזירים שהשתמשו באלכוהול כדי לשמר צמחי מרפא שונים. הליקרים הללו היו מרירים, ושימשו בתרופות או שיקויים. ככל הנראה באיטליה הוכנו ליקרים החל מהמאה השלוש עשרה.
כיום, ליקרים מיוצרים בארצות רבות בעולם ומוגשים בצורות שונות: נקי, עם קרח, עם קפה, או כחלק מקוקטייל.
הכנת ליקרים.
מרבית הליקרים המסחריים מבוססים כיום על תזקיק אלכוהולי נקי, המתובל וממותק ישירות. אולם חלק מהליקרים מבוססים על משקאות אלכוהוליים לבנים (וודקה, ג'ין, רום וטקילה) או על משקאות אלכוהוליים אחרים כגון ברנדי, וויסקי, ויין. עם זאת, סוג הליקר נקבע לרוב על פי המתבל הדומיננטי שבו.
חלק מהליקרים הם גנריים, כלומר, לאף חברה אין בעלות על שם הליקר וחברות שונות מייצרות אותו, למשל קרם דה קסיס. ליקרים אחרים הם בגדר מותג, ומתכונם המדויק, רשימת מרכיביהם ואופן הכנתם נשמרים בסוד בדרך כלל.
סוגי ליקרים.
יש קטגוריות רבות של ליקרים המבוססות על המתבל המרכזי, כגון קפה, שוקולד, תפוזים, פירות, דבש, אגוזים, אניס ועוד. להלן מספר קטגוריות מיוחדות של ליקרים:
חיל הפרשים
חיל ההנדסה
חיל האוויר (פירושונים)
שנת שמיטה
ביהדות, שנת שמיטה הוא שמה של השנה השביעית במחזור של שבע שנים. היא נקראת גם שביעית או שבת הארץ. בשנה זו מצווה עם ישראל לקיים את מצוות שמיטת קרקעות - לשבות מחלק גדול מהמלאכות בשדות חקלאיים בארץ ישראל, ולהפקיר את הפירות לכל המעוניין לקוטפם. שנת השמיטה מלווה גם במצוות שמיטת כספים ובמצוות הקהל, ובנוסף נוהג בה וידוי מעשרות. במשנה ישנה מסכת העוסקת בשנת השמיטה והלכותיה - מסכת שביעית.
שנת השמיטה הראשונה.
בני ישראל צוו על השמיטה כבר במתן תורה. אולם השמיטה היא מצווה התלויה בארץ, כפי שנאמר . לכן לא ניתן היה לקיים אותה לפני הכניסה לארץ ישראל. על פי המדרש, השמיטה הראשונה שישראל קיימו נעשתה בשנה ה-21 לכניסתם לארץ ישראל, מכיוון שנדרשו 14 שנה של הכרת הקרקעות, לפני שהתחילו את מחזור השמיטה. על פי חשבונו של הרמב"ם היא חלה בשנת 2510 לבריאת העולם.
חישוב שנת השמיטה.
ישנן שתי בעיות בחישוב שנת השמיטה.
היובל.
הבעיה הראשונה בחישוב שנת שמיטה נעוצה במחלוקת הלכתית-עקרונית בין התנאים, איך למנות את השנים לשמיטה לאחר שנת היובל. לאחר שבע שנות שמיטה (שהן 49 שנים), השנה הבאה (שהיא השנה ה-50) היא שנת היובל, וגם בה אסורה עבודת האדמה:
הגאונים נוטים לדעת רבי יהודה, אולם הרמב"ם נוטה לדעת חכמים. לאחר חורבן בית שני גם הרמב"ם מודה לפסיקת הגאונים, רש"י, בעלי התוספות ושאר ראשונים.
חורבן בית שני.