הוראת השפה הערבית בישראל כשפה זרה לתלמידים בקרב אוכלוסיית התלמידים היהודים מושפעת ממעמדה הכללי של השפה הערבית בחיי היום יום. מעמד הקשור למעמדה החברתי – מדיני – פוליטי של האוכלוסייה הערבית בישראל (פרגמן, 2014).
משרד החינוך מציג מספר מטרות ללימוד השפה הערבית בבתי הספר היהודיים. הסיבות הן:
ההנחה היא שכיבוד השפה הערבית במרחב היהודי על ידי הקנייתה לציבור הרחב כבר בתחילת תהליך הלמידה, מעביר מסר חשוב. מסר האומר שהרוב היהודי במדינה אינו יכול להתעלם מהמיעוט הלאומי הערבי החי גם הוא במדינה וזכאי לשוויון זכויות ולכיבוד תרבותו והשפה המשקפת תרבות זו. חינוך לחיים משותפים בין יהודים וערבים מחייב הנחלת ידע בסיסי בערבית לתלמידים היהודים. ידע בערבית מאפשר ליצור דיאלוג בין שווים וסימטריה ביחסים בין יהודים לערבים. כמו כן ידיעת השפה הערבית עשויה לקדם הבנה טובה יותר של המציאות הישראלית המורכבת.
לכן בשנות השמונים נעשו ניסיוניות אחדים לשילוב מורים ערבים בבתי ספר עבריים, ניסיונות אלה נכשלו והטענה לכך הייתה שהפער התרבותי אינו מאפשר למורה הערבי להיקלט במערכת זו. דבר זה חייב ניסיון מחודש למשרד החינוך בעשור האחרון לגבי היזמות של שילוב מורים ערביים בבתי ספר עברים, מחקרי ההערכה הראו את החשיבות של יוזמה זו המזמנת מפגש בן תרבויות.
כיום, לימוד השפה הערבית בבתי הספר היהודים מעלה מספר שאלות: איזו שפה ללמד את התלמידים, את השפה הערבית- הספרותית או הכתובה?, את השפה הערבית המדוברת או שילוב של שתיהן; החל מאיזה גיל ללמד את השפה; באיזה מינון ובאיזה היקף ללמד את השפה; מי ילמד את השפה: מורה ערבי או מורה יהודי שלמד את הוראת השפה או שילוב בין השניים.
יתרונות הדובר היליד בלימוד השפה הערבית.
משרד החינוך מעדיף לשלב מורה ערבי בבית ספר יהודי ללימוד השפה הערבית. ההנחה היא ששילובו של מורה ערבי מהווה אתגר והזדמנות לתלמידים, להוריהם ולצוות ההוראה של בית הספר, להכיר את תרבותו של האחר מזווית מקצועית ושונה במידה רבה מהסטראוטיפים השכיחים כלפי החברה הערבית בישראל. ובנוסף לכך בולט היתרון לדוברים ילידים הוא שימור התרבות והמורשת המתרחשים כחלק בלתי נפרד מהוראת השפה הזרה. מורה יליד שמעורה בהקשר התרבותי-חברתי של שפת היעד, יכול לשמש לא רק מקור לשוני נכון אלא גם מודל תרבותי- חברתי אותנטי. השפה היא לא רק אמצעי תקשורת נייטרלי, אלא סמל המייצג זהות, ערכים והתנהגויות של החברה המדברת את שפת היעד.
לפי הדיונים היו כמה דוברים שהדגישו כי הניסיונות לשילוב המורים הערבים בחינוך העברי במסגרת תוכנית יא-סלאם הניבו תוצאות יפות. ויש כאלה שטענו על סמך ניסיונם שכדוברים ילידיים המיומנים בהגיית שפתם, המורים הערבים עשויים להביא לשיפור ההגייה של התלמידים ולעודד אותם להתבטא בעל פה. דבר זה מתאים לטענתם של פרגמן וברוש כאשר אמרו שיש יתרון למורה יליד בהוראת הערבית על המורה הלא יליד כאשר הוא יכול לתרום לתלמידים יותר ובמיוחד בשפה המדוברת. ועל פי דוח שנערך על ידי תוכנית יא סלאם שמעסיקה מורות ערביות בחינוך העברי ראו באמצעות בחינה בערבית ספרותית ובחינה בעל פה לתלמידים בוגרי התוכנית ולתלמידים מקבוצת ההשוואה שחבריה אינה משתתפי התוכנית לכיתות ז', בכוונה לראות את ההבדל בין שתי הקבוצות ואת השפעתה של התוכנית, הם מצאו ציונים יותר גבוהים לבוגרי התוכנית הן במבחן הכתוב בערבית ספרותית והן בבחינה הבעל פה, לעומת קבוצת ההשוואה.
ניתן לומר על פי טיעונים רבים שעלו במפגשים הלימודיים שהמורים שקבלו הדרכה צמודה לאורך זמן הביא תוצאות יפות, ומשפיעים לטובה על עמדות התלמידים בכל הנוגע לשפה והתרבות. ואפילו במצב של מתח ביטחוני לא מתקיים מתח בין תלמידים למורים. על פי דוח תוכנית יא-סלאם נמצאו שבוגרי תוכנית זו עמדות חיוביות יותר מקבוצת ההשוואה.
חסרונות הדובר היליד בלימוד השפה הערבית.
לצד הקול המצדד באפשרות לשלב מורים ערבים בבית ספר עבריים היו שטענו כי השילוב הוא בעייתי בשל המצב הפוליטי והחברתי הקיים, ובנוסף עלו טענות שהמורים הערבים אינם מקבלים את ההכשרה וההדרכה המספיקה כדי ללמד בבתי ספר עבריים. ברוש מסכים בטענתו כאשר אומר ששילוב המורים הערבים בחינוך העברי יעבוד דרך מימושן של שני תאים: פיתוח מערכת סטנדרטים למיון המורים הערבים, והכשרתו של המורה הערבי בצורה יסודית ולאורך זמן, הכשרה זו יכולה להיות תלויה במורה ואיך הוא מנהל את הכיתה, שליטתו בשפה הערבית ספרותית. וגם תלויה בתכנים של בתי הספר העבריים כך שבספרים יש הרבה עובדות על הערבים שקשה ללמד אותן.
מאנל ויק
מאנל ויק אי סאנצ'ס (בקטלאנית-ספרדית: Manel Vich i Sánchez; 12 במרץ 1938 בברצלונה שבספרד - 29 באפריל 2016 בברצלונה) היה קריין ספרדי-קטלאני, שמ-1956 ועד 2016 היה הקריין הרשמי של קבוצת הכדורגל ברצלונה. עיקר תפקידו היה בירוך קהל האורחים, הקראת הרכבי הקבוצות והכרזה על החילופים. במשך כמעט שישה עשורים נעדר מארבעה משחקים בלבד: אחד בשל חתונת בתו, שניים בשל ניתוח בכליה והאחרון זמן קצר לפני מותו.
ביוגרפיה.
במקצועו המקורי היה סוחר טקסטיל. ב-7 במאי 1953 הפך לחבר מועדון (סוסיו) בברצלונה, קבוצתו האהובה. עיסוקו המשני היה שידור רדיו ומדי פעם סיקר את משחקיה של ברצלונה בתוכנית "La Veu de Catalunya" ברדיו הוספיטלט. ב-1956 הציע ריקרד גומבאס, אחד מאנשי הנהלת ברצלונה, לוויק לעבוד עבור המועדון בתפקיד הקריין באצטדיונה של ברצלונה, תחילה בלס קורטס ומאוחר יותר בקאמפ נואו. ויק נענה להצעה, ומאז ועד מותו ב-2016 אייש את תפקיד זה. ויק, שהיה תומך נלהב בשפה הקטלאנית, נאלץ במשך שנים להשתמש בשפה הספרדית, בגלל האילוצים של השלטון הפאשיסטי של הגנרל פרנקו. ב-3 בספטמבר 1972, בזמן משחק של ברצלונה מול דפורטיבו לה קורוניה, קרא לראשונה בשפה הקטלאנית במערכת הכריזה, על כך שילד שהלך לאיבוד. הדבר הכעיס את תומאס גרסיאנו גוניי, אחד מאנשי משרד הפנים שנכח במשחק. רק ב-1975, לאחר נפילת שלטונו של פרנקו, החל לקרוא בקטלאנית, מה שעשה עד סיום תפקידו ב-2016.
דריו רודריגס
אוקטבו דריו רודריגס פניה (בספרדית: Octavio Darío Rodríguez Peña, נולד ב-17 בספטמבר 1974 במונטווידאו שבאורוגוואי) הוא כדורגלן עבר אורוגוואי ששיחק בעמדת הבלם בעיקר בפניארול ובשאלקה 04. לרודריגס 51 הופעות במדי נבחרת אורוגוואי, עמה השתתף במונדיאל 2002 ובשני טורנירים של קופה אמריקה.
קריירת מועדונים.
רודריגס שיחק בנעוריו במספר מועדונים באורוגוואי כמו הורקאן וילגאס, איגוס דל מאר וסוד אמריקה, ממנו העפיל לבוגרים בשנת 1994, וסייע למועדון להעפיל לליגת העל האורוגוואית. כעבור שנה, עבר לשחק בליגת העל המקסיקנית, כאשר חתם בדפורטיבו טולוקה. רודריגס שיחק עונה אחת בטולוקה, וחזר לאורוגוואי, כאשר חתם בבז'ה ויסטה, וגם איתה עלה לליגת העל האורוגוואית. לאחר עונה אחת בבז'ה ויסטה, חתם רודריגס במועדון הפאר האורוגוואי פניארול, וזכה עמו באליפות אורוגוואי בשנת 1999. רודריגס המשיך לשחק בפניארול עד לשנת 2002, והציג יכולת גבוהה מאוד שגררה התעניינות ממועדונים באירופה, ובקיץ 2002 עזב את המועדון לאחר שצבר 111 הופעות והבקיע שמונה שערים, וחתם בשאלקה 04 מהבונדסליגה.
בעונתו הראשונה בשאלקה 04, 2002-03, רודריגס ערך 14 הופעות בלבד, ושימש בעיקר כמחליף. החל מעונת 2003/04, הפך רודריגס לעוגן הגנתי בשאלקה 04, בצוותא עם חבריו להגנה לבאן קוביאשווילי, ניקו ואן קרקהובן, כריסטיאן פאולסן ותומאש ולדוך, אך עונה זו הייתה מאכזבת עבור שאלקה שסיימה שביעית בלבד בבונדסליגה. בעונת 2004/05 התחזקה שאלקה בהגנה במלאדן קרסטאיץ' ומרסלו בורדון, וכמות ההופעות של דריו רודריגס פחתה. את עונה זו סיימו רודריגס ושאלקה במקום השני בבונדסליגה, וזכו בגביע הליגה הגרמנית באותה שנה. החל מעונת 2005/06 רודריגס חזר להיות שחקן הרכב קבוע, והגיע עם שאלקה עד לחצי גמר גביע אופ"א, שם הפסידה הקבוצה לסביליה, שזכתה לבסוף בתואר. עונת 2006/07 הייתה עונת שיא עבור רודריגס בשאלקה, אז סיים עם הקבוצה במקום השני, מרחק שתי נקודות בלבד מהאלופה שטוטגרט, וערך 26 הופעות. בעונת 2007/08 רודריגס ערך שלוש הופעות ליגה בלבד, אך הגיע עם שאלקה לרבע גמר ליגת האלופות, שם הודחה הקבוצה על ידי ברצלונה.
בתום עונת 2007/08 עזב רודריגס את שאלקה לאחר שש עונות, בהן צבר 102 הופעות והבקיע שישה שערים, וחזר לפניארול. רודריגס שיחק בפניארול שבע עונות רצופות, והוסיף למאזנו שתי אליפויות עם המועדון, בשנים 2010 ו-2013. בתום עונת 2015 פרש רודריגס ממשחק פעיל, לאחר שהוסיף 141 הופעות ו-11 שערי ליגה למאזנו בפניארול.
קריירה בינלאומית.
רודריגס ערך את הופעת הבכורה בנבחרת אורוגוואי בשנת 2000, והשתתף עמה במונדיאל 2002, שם הבקיע שער שוויון זמני בהפסד 2-1 לנבחרת דנמרק, אך אורוגוואי הודחה בשלב הבתים. רודריגס השתתף עם אורוגוואי גם בקופה אמריקה 2004 בו אורוגוואי סיימה שלישית, ובקופה אמריקה 2007 בו אורוגוואי סיימה רביעית. במוקדמות מונדיאל 2006 הגיע רודריגס עם אורוגוואי לפלייאוף העלייה למונדיאל מול נבחרת אוסטרליה. רודריגס הבקיע את שער הניצחון לאורוגוואי במשחק הראשון שנערך במונטווידאו. במשחק הגומלין, אוסטרליה ניצחה 1-0 בסידני, ובבעיטות ההכרעה, רודריגס החטיא את הפנדל הראשון של אורוגוואי, שהפסידה בבעיטות ההכרעה ולא העפילה למונדיאל 2006. לאחר קופה אמריקה 2007, פרש רודריגס מהנבחרת, כשלזכותו 51 הופעות וארבעה שערים.
תארים.
עם סוד אמריקה:
עם בז'ה ויסטה:
עם פניארול:
עם שאלקה 04:
דאריו רודריגס
דריו רודריגז
דאריו רודריגז
שזורי
אלברו רקובה
ויקטור קמבל
מנל ויק
מנולו ויק
מנואל ויק