עם כינונה כיהנו בממשלה 16 שרים שכולם המשיכו בתפקידם בממשלה הקודמת. במהלך הכהונה פרשו שני שרי המפד"ל ונוסף שר אחד - יעקב משה טולידאנו.
קנת מן
קנת מן (באנגלית: Kenneth Mann; נולד ב-1947) הוא עורך דין, פרופסור למשפטים, מייסד הסנגוריה הציבורית והסניגור הציבורי הארצי הראשון.
ביוגרפיה.
מן נולד בפרבר של לוס אנג'לס, ווסטווד, סנטה מוניקהבארצות הברית. אביו היה עורך סרטים ואמו עקרת בית. סיים לימודי תואר ראשון באוניברסיטת ברקלי בשנת 1970. עלה לישראל בשנת 1973, ולמד משפטים באוניברסיטה העברית בשנים 1974 עד 1976. את הדוקטורט סיים באוניברסיטת ייל ב-1980, כאשר במקביל עסק בייצוג בתיקי צווארון לבן במשרד עורכי דין מוביל בניו יורק. החל לעסוק בעריכת דין בארצות הברית והתמחה בהגנה על עברייני צווארון לבן. מן שב לישראל בשנת 1980 והתמחה בין השנים 1981 ל-1982 אצל פרקליטת מחוז תל אביב, השופטת לימים שרה סירוטה. היה עוזרה בתחום עריכת הדין הכלכלית והמיסוי. אחרי כן היה עורך דין במשרדו של עו"ד אריה ופיני מרינסקי. בין השנים 1994 עד 1996 עבד במשרד כספי ושות'. שימש כעו"ד בצוות הסניגוריה בתיק הפלילי בנושא משבר מניות הבנקים.
מן הוא ממיסדי הקליניקות המשפטיות באוניברסיטת תל אביב, ושימש כמנחה אקדמי של התוכנית לזכויות בהליך פלילי מאז היווסדה בשנת 1990 ועד לשנת 2007.
בשנים 1991 עד 1994 שימש כמנהל המכון למשפט פלילי באוניברסיטת תל אביב. במהלך השנים כיהן כמרצה ועמית מחקר באוניברסיטאות ייל וראטגרס. נמנה עם עורכי "הסנגור", ומעורכי "סקירה משפטית", חבר במועצה הציבורית של הארגון "צדק ללא גבולות", היה פעיל באגודה לזכויות האזרח ועמד בראש סניף תל אביב של האגודה, משמש היועץ המשפטי לעמותת גישה וחבר בוועדה לביקורת ההליך הפלילי.
קנת מן היה הוגה ויוזם חוק הסנגוריה הציבורית, התשנ"ו 1996, הקים את הסנגוריה הציבורית ועמד בראשה מראשית 1996 עד 2002.
בשנים 2009 עד 2018 היה שותף במשרד עורכי-דין ליבאי מן ושות'.
מאז 2018 הקים משרד עצמאי.
בשנת 2010 נמנה עם מייסדי עמותת "אנו פליטים" המעניקה סיוע משפטי למסתננים מאפריקה המגיעים לישראל.
מחקריו דנים בעבירות צווארון לבן ובדיני זכויות אדם.
מתגורר בכפר שמריהו.
באסיליסק
Keep Your Hands Off My Girl
יוסף קלרוויין
הפדרציה הבין-לאומית לאסטרונאוטיקה
הפדרציה הבין-לאומית לאסטרונאוטיקה (באנגלית: The International Astronautical Federation) היא ארגון בינלאומי העוסק בנושאי חלל, ומהווה התאגדות וולונטרית של סוכנויות חלל, תעשיות חלל ומכוני מחקר מרחבי העולם. זהו האיגוד המרכזי והחשוב בעולם העוסק במדעי החלל ובטכנולוגיות חלל. הפדרציה הוקמה בשנת 1951, ומשרדיה ממוקמים בפריז.
הפדרציה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה פועלת לקידום העיסוק בתחום החלל לתועלת האדם, לקידום המדע והטכנולוגיה, ולשיתוף פעולה בין מדינות שונות החברות בה.
בין פעולותיה ניתן למנות את קונגרס החלל הבינלאומי השנתי, סדנאות בינלאומיות בנושאים מוגדרים, עבודה בשיתוף משרד האו"ם לענייני החלל החיצון, קידום פרויקטי חלל חינוכיים ברחבי העולם, והוצאה לאור של פרסומים שונים בתחום חקר החלל. הפדרציה מקיימת ארגוני משנה (ראו להלן) ופעילויות שונות להגברת המודעות לחשיבותו של חקר החלל לתועלת האנושות.
מספר ארגונים וחברות מישראל חברים בפדרציה: האגודה הישראלית למדעי התעופה והחלל (משנת 1958), סוכנות החלל הישראלית (משנת 2000), התעשייה האווירית לישראל וחברת רפאל (משנת 2011), מכון פישר למחקר אסטרטגי אוויר וחלל (2013-2018), מכון אשר לחקר החלל מהטכניון (משנת 2014), ואוניברסיטת בן-גוריון (משנת 2020). בסוף 2019 נבחרה ד"ר דגנית פייקובסקי לכהן כסגנית נשיאת הפדרציה העולמית, מטעם סוכנות החלל הישראלית.
פרסים המוענקים על ידי הפדרציה.
הפדרציה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה מעניקה מדי שנה פרסים אחדים, ובהם:
האקדמיה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה.
אקדמיה בינלאומית לאסטרונאוטיקה ומדעי החלל הוקמה על ידי הפדרציה, והיא פועלת לקידום המחקר בתחומי האסטרונאוטיקה ברחבי העולם. האקדמיה מוציאה לאור את כתב העת Acta Astronautica, הנחשב בעיני רבים העוסקים בתחום החלל ככתב העת המדעי החשוב ביותר בתחומו. האקדמיה מונה מעל 1,000 אנשי אקדמיה מרחבי העולם. נשיא האקדמיה הראשון היה תיאודור פון קרמן. לזכרו מוענק פרס פון קארמן.
האקדמיה מקיימת מחקר מתמיד בנושאים הבאים, באמצעות ועדות וקבוצות מחקר (רשימה חלקית):
המכון הבינלאומי לחוק החלל.
מכון מחקר זה הוקם על ידי הפדרציה בשנת 1960 על מנת להוות מסגרת מוסכמת לליבון סוגיות הקשורות בחלל ובחוק הבינלאומי. מדי שנה מתקיים קונגרס של מכון זה, כחלק מקונגרס החלל הבינלאומי. תחרות בינלאומית מתקיימת במסגרת הכנס השנתי של המכון הבינלאומי לחוק החלל ובמרכזה משפט מבוים, העוסק בנושאים מגוונים מתחום החלל ויישום החוקים והדינים השונים הקשורים בו.
קונגרס האסטרונאוטיקה הבינלאומי.
מדי שנה מתקיים כינוס בינלאומי המוקדש לנושאי חלל מגוונים, דוגמת פיתוח משגרים, חלליות מחקר, התיישבות קבע בחלל, חוק החלל, טכנולוגיות מתקדמות בחלל ועוד. הקונגרס נערך מדי שנה במדינה אחרת. בשנת 1994 נערך הקונגרס בירושלים. ב-1992 שולב הקונגרס עם הכינוס הדו-שנתי של COSPAR (ארגון הגג של חקר החלל) והוכרז כקונגרס החלל העולמי ונערך בוושינגטון. הקונגרס השני מסוג זה נערך ביוסטון, בשנת 2002. בשנת 2012 התקיים הכינוס בנאפולי, איטליה, בשנת 2013 נערך בבייג'ינג, וב-2014 התקיים בטורונטו, קנדה. עם השנים הכנס גדל ובשנת 2014 השתתפו בו למעלה מ-3,400 איש, ונתקבלו יותר מ-2,500 מאמרים. בשנת 2015 התקיים הכינוס בירושלים בשנית (לראשונה נערך הכינוס בירושלים בשנת 1994).
ממשלת ישראל התשיעית
ממשלת ישראל התשיעית, בראשותו של דוד בן-גוריון, פעלה מ-17 בדצמבר 1959 עד 2 בנובמבר 1961, והושבעה עם היבחרה של הכנסת הרביעית.
ב-31 בינואר 1961 הגיש ראש הממשלה דוד בן-גוריון את התפטרותו לנשיא המדינה יצחק בן-צבי, והממשלה הוסיפה לכהן כממשלת מעבר במשך כ-10 חודשים.
הקמת הממשלה.
קשיי הרכבת הקואליציה, הצפויים לאחר כל בחירות, התגלעו הפעם לא במישור שבין מפא"י ובין שותפותיה לקואליציה, הדתיים, הפרוגרסיבים, ואנשי מפ"ם ואחדות העבודה, אלא במישור הפנימי והמפלגתי. עלייתם של ה"צעירים" הייתה לצנינים בעיני דור הביניים במפלגה. גולדה מאיר סירבה להצטרף לממשלה, שכן חששה כי אבא אבן, משה דיין, ושמעון פרס, ידחקו את רגליה ויטלו ממנה כל השפעה. בסופו של דבר התרצתה ונטלה את תיק החוץ, כאשר אבא אבן מונה לשר בלי תיק במשרד החוץ. משה דיין היה לשר החקלאות ושמעון פרס לסגן שר הביטחון. משה שרת, שנדחק מכל עמדות ההשפעה, נותר גם הפעם מחוץ לממשלה. במהלך השנים הבאות יהיה המאבק הבין דורי בתוך מפא"י הגורם המניע העיקרי בפוליטיקה הישראלית, כאשר הדלק המצית את הבערה הוא "הפרשה".
ציוני דרך ומדיניות.
ב - 19 ביולי 1960 הצטרפה פא"י לממשלה, לאחר שהתפצלה מסיעת החזית דתית תורתית, ונציגה בנימין מינץ מונה לשר הדואר. הממשלה קרסה אחרי התפטרותו של בן-גוריון ב-31 בינואר 1961 בעקבות רצונו לאלץ את מרכז מפא"י להדיח את פנחס לבון מן המפלגה.
הרכב הממשלה.
הממשלה מנתה עם כינונה 16 שרים, בהרכב דומה לממשלה השמינית עם פיזורה, אך הנציגות של אחדות העבודה-פועלי ציון ירדה לשר אחד: יצחק בן אהרון שהיה פנים חדשות בממשלה, ושני שרי המפד"ל שבו אליה לאחר חזרת מפלגתם לקואליציה. בנוסף, חילופי משמרות בתוך מפא"י הביאו לכניסתם של אבא אבן, משה דיין וגיורא יוספטל במקום קדיש לוז, פרץ נפתלי ומרדכי נמיר. במהלך כהונת הממשלה ירד מספר חבריה ל-14, בעקבות התפטרות זלמן ארן ופטירתו של יעקב משה טולדאנו. בנימין מינץ, שנכנס באמצע כהונת הממשלה כנציג פא"י, נפטר במהלך כהונת הממשלה.
אובונטו
ערוץ אחד
סלט ניסואז
סלט ניסואז (niçoise) או סלט בנוסח ניצה (בצרפתית: salade niçoise) הוא סלט מהמטבח הצרפתי האופייני לאזור העיר ניס כמשתמע משמו.
הסלט מבוסס על ירקות חיים, ביצים קשות, עפיאן, טונה כבושה או טרייה (נאה או צרובה) ושמן זית.
הסלט הקלאסי אינו מכיל ירקות מבושלים אך כיום מקובל להוסיף לו (בעיקר במסעדות) תפוחי אדמה מבושלים ושעועית ירוקה מבושלת.
אחד מאופני ההכנה:
סלאויטה
פאפיה
פאפאיה
יהודה מיזס
לודוביקו ספורצה
לודוביקו מאריה ספורצה (באיטלקית: Ludovico Maria Sforza) (27 ביולי 1452 - 27 במאי 1508) היה דוכס מילאנו.
ביוגרפיה.
ספורצה, בנו של פרנצ'סקו ספורצה דוכס מילאנו, נולד בויג'באנו (כיום בחבל לומברדיה שבאיטליה). החל מ-1481 שימש כעוצר בשם אחיינו, ג'אן גלאצו (שהיה נער חולני) ולמעשה ניהל את כל ענייני הדוכסות. החל מ-1483 היה פטרונו של לאונרדו דה וינצ'י שעבר להתגורר בעיר. הוא היה גם פטרונם של אמנים רבים אחרים (ובהם דונטו ברמנטה), הקים בניינים מפוארים, ייסד את האוניברסיטה של פאביה ופתח בתי ספר למדע במילאנו.