למרות הקישור הסטנדרטי בין כלי בס שונים לסוגות מסוימות, ישנם יוצאי דופן. כמה בסיסטים ניגנו בקונטרבס בהרכבי רוק, למשל לי רוקר בסיסט להקת סטריי קאטס. חלק מנגני הפאנק, R&amp;B, ג'אז, פיוז'ן, משתמשים בבס סינת'י או מקלדת בס במקום בס חשמלי. הקלידן ריי מנזרק מלהקת הרוק The Doors השתמש בקלידים כדי להפיק את תפקיד הבס. בכמה הרכבי ג'אז את תפקידי הבס מנגן נגן אורגן האמונד. כמה להקות דיקסילנד משתמשות בקונטרבס או בס חשמלי במקום בטובה. בישראל, בסיסט להקת בום פם, יובל זולוטוב ("טובי"), מנגן בטובה.
נגני גיטרה בס.
ברוב סוגות הרוק, הפופ, המטאל והקאנטרי, נגני הבס מנגנים בגיטרה בס חשמלית, כאשר תפקיד הבס מבטא את ההרמוניה של המוזיקה המבוצעת, ובו בזמן מכתיב את הריתמיקה ואת הגרוב. בנוסף, קיימים סוגי גיטרה בס סטנדרטיים רבים ושונים לז'אנרים מסוימים. לרוב, תפקיד הבס מדגיש את תו השורש של האקורד, כאשר תפקיד משני ניתן להדגשת התו השלישי והחמישי. בנוסף, נקודת עוגב, אוסטינאטו וריפים משמשים גם בתור תפקידי בס. בעוד שרוב נגני הבס החשמלי ממעטים לנגן אקורדים (שלושה או יותר צלילים כולם נשמעו בו-זמנית), נעשה בהם שימוש בסגנונות מסוימים, במיוחד פאנק, R&amp;B, ג'אז, והבי מטאל.
הורדה והעלאה של אינדקסים
בגאומטריה דיפרנציאלית, "הורדה והעלאה של אינדקסים" היא כינוי עממי לפעולה מעל יריעה רימנית (כלומר: יריעה עם מטריקה רימנית) שבה מזהים בכל נקודה את המרחב המשיק T עם המרחב הקו-משיק *T באמצעות איזומורפיזם קנוני המוגדר על ידי המטריקה. באמצעות איזומורפיזם זה לכל וקטור אפשר להתאים פונקציונל ולהפך, באופן יחיד. פעולות אלה נקראות גם איזומורפיזמים מוזיקליים.
רקע תאורטי.
המרחב הקו-משיק.
לשם פשטות הדיון, נעבוד במרחב משיק מסוים T ונסמן את המרחב הקו-משיק לו
המרחב הקו-משיק הוא המרחב הדואלי למרחב המשיק ומכיל את כל הפונקציונלים שלינאריים מעליו.
מאחר שכל פונקציונל במרחב זה הוא ליניארי, את פעולת הפונקציונל על וקטור ניתן לרשום (כאשר בוחרים בסיס קואורדינטות) כסכום הבא
מטריקה רימאנית (הטנזור המטרי).
תהי formula_3 המטריקה הרימאנית שלנו. זוהי תבנית ביליניארית סימטרית וחיובית בהחלט. אם בוחרים קואורדינטות למרחב המשיק, ואם formula_4 הוא בסיס למרחב, אזי ההצגה של g לפי רכיבים ("כתיב באינדקסים") היא
ואת פעולתה על כל וקטור שהוא ניתן להציג על ידי
להבא, נשתמש בהסכם הסכימה של איינשטיין (שאומר שאם אינדקס מופיע פעם למטה ופעם למטה באותה מכפלה, אזי סוכמים עליו) ופשוט נרשום
הורדה והעלאה של אינדקסים.
"הורדת אינדקסים".
לכל וקטור formula_8 אפשר להתאים פונקציונל formula_9 באופן קנוני באמצעות המטריקה. התאמה זו היא
שמתאימה לכל וקטור formula_11 את המספר
בכתיב אינדקסים
ומאחר שאת פעולת פונקציונל על וקטור ניתן לרשום תמיד כ
ולקבל ש
כלומר
לכן, הפעולה בה לכל וקטור מותאם פונקציונל נקראת "הורדת אינדקסים". נשים לב שפעולה זו היא חד-חד-ערכית, שכן g היא מטריצה לא מנוונת ולכן הפיכה. פעולה זו היא גם על, לפי משפטי האיזומורפיזם מאלגברה ליניארית.
"העלאת אינדקסים".
באופן דומה, "העלאת אינדקסים" היא הפעולה של התאמה לכל פונקציונל ב-*T וקטור ב-T.
ראשית, נשים לב שההתאמה בסעיף הקודם היא איזומורפיזם formula_17, שכן g היא תבנית ביליניארית (מטריצה) לא מנוונת והמרחבים הם שווי ממד. כעת, גם על המרחב הקו-משיק אפשר להגדיר מטריקה formula_18 על ידי
כאשר formula_8 הוא הווקטור שעבורו מקבל את formula_21 על ידי "הורדת אינדקסים" (וקטור כזה קיים והוא יחיד).
כעת, באמצעות המטריקה החדשה אפשר להסתכל על המרחב המשיק כמרחב הדואלי למרחב המשיק, כלומר: formula_22 ולהגדיר את ההתאמה באופן דומה:
כעת, מאחר ש
וכפי שהגדרנו קודם
אזי
כעת, נדרוש ש formula_28, כלומר: הווקטור שמתאים לפונקציונל מסוים הוא הווקטור שהפונקציונל התאים לו. כלומר: אנו רוצים שהתאמה הווקטור לפונקציונל תהיה ההתאמה ההפכית לזאת המתאימה פונקציונל לווקטור.
בכתיב אינדקסים:
והדרישה שיוחזר אותו וקטור פירושה היא formula_30, כלומר:
שבהצגה ככפל מטריצות אומר ש formula_32. כלומר: המטריצה h היא המטריצה ההפכית של g: formula_33.
מקובל לסמן את רכיבי המטריצה ההפכית באותה אות של המטריקה עצמה
ואז
לכן, מקבלים שהעלאת אינדקסים בהצגת קואורדינטות נתונה על ידי
דוגמה - הגרדיאנט.
במרחב עם מטריקה, אפשר להגדיר את הגרדיאנט כוקטור על ידי "הורדת אינדקסים", כלומר, על ידי התאמת וקטור formula_37 ל df כך ש
כאשר g היא המטריקה: תבנית ביליניארית סימטרית וחיובית בהחלט.
בקואורדינטות אפשר לכתוב את וקטור הגרדיאנט כך:
כאשר formula_40 הוא האיבר בשורה ה-formula_41 והעמודה ה--formula_42 של המטריקה ההפכית (כלומר: המטריצה ההפכית למטריקה, g-1). כלומר: formula_43.
Creedence Clearwater Revival
הירוקים
קצפת (להקה)
בית הספר הדמוקרטי כנף
להק ראש המטה
להק ראש המטה (למ"ט) הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי.
הלהק מופקד על בניין הכוח בחיל האוויר, מבקר את מימושו ומתאם את עבודת המטה הבין-להקית. ראש המטה הוא קצין בדרגת תת-אלוף ואיש צוות אוויר, הוא משמש גם כסגנו של מפקד חיל האוויר וממלא את מקומו בהיעדרו.
ראש מטה חיל האוויר מנובמבר 2021 הוא תא"ל איל גרינבוים.
הלהק הוקם ב-15 בדצמבר 1983 כתוצאה מארגון מחדש של חיל האוויר וקיבל חלק מתחומי האחריות של להק האוויר.
ארגון ותחומי אחריות.
תחת הלהק פועלות מחלקת תקשוב, מחלקת תוא"ר (תכנון וארגון), מחלקת אמל״ח (אמצעי לחימה), מחלקת תקציבים ובקרה (מת"ב), ומנהלת מגן.
ענף חקר ביצועים.
ענף חקר ביצועים הוא גוף חקר הביצועים של חיל האוויר. על היחידה מפקד כיום קצין בדרגת סגן אלוף, המשמש כיועץ המדעי של מפקד חיל האוויר. החוקרים ביחידה הם קצינים אקדמאיים מתחומי המדעים המדויקים בשירות חובה וקבע, רובם בוגרי תוכנית תלפיות של חיל האוויר.
גוף חקר הביצועים של חיל האוויר הוקם בשנת 1963 כמדור בענף אוויר-2, נכון ל-2021, מחלקת אמל"ח בלהק ראש המטה. לפי ביטאון חיל האוויר, קציני היחידה החלו בתכנון מבצע מוקד, המתקפה האווירית שפתחה את מלחמת ששת הימים בשנת 1967, עוד בשנת 1964.
הגוף עוסק בחקר ביצועים מערכתי בנושאי רכש ופיתוח אמל"ח. בין היתר, פורסמה מעורבות הענף בהחלטה על רכישת מסוק הקרב שצפוי להחליף את מסוק היסעור המשמש את צה"ל. מחקרי הענף משמשים לייעול ושיפור פעולות חיל האוויר, כמו התאמת פעילותו למאפייני העימות המוגבל המאפיין את מלחמות ישראל ופעילות הביטחון השוטף בעשורים האחרונים, או שמירת העליונות האווירית הנדרשת לצורך המערכה בין המלחמות. תפקיד זה כולל ליווי צמוד של כלל פעילות חיל האוויר, בין היתר בנושאי יכולות אמל"ח וצמצום פגיעה בבלתי מעורבים.
ענף חקר ביצועים עלה לכותרות בתחילת המאה ה-21, בעקבות הריגתו של סלאח שחאדה ב-22 ביולי 2002, שלוותה בהריגת עוזרו ו-14 אזרחים נוספים, בהם 11 ילדים. לפי נחום ברנע, בטורו בעיתון ידיעות אחרונות, "ההערכה של אנשי חקר-ביצועים הייתה שהבניינים מסביב לא יתמוטטו כתוצאה מההפצצה. רק הזגוגיות יתנפצו. הם לא הביאו בחשבון את המבנים הרעועים – חושות – שמילאו את החצר הסמוכה לביתו של שחאדה".
בין בוגריה הבולטים של היחידה נמנים אדיר פרידור, אמיר גוטפרוינד ויצחק בן ישראל, ששירתו כמתמטיקאים ביחידה. שבמהלך שירותו ביחידה בדרגת רב-סרן עסק בן ישראל בתכנון תקיפת הכור הגרעיני בעיראק.
להק האוויר
להק האוויר הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי.
הלהק אחראי לפעילות האימונים, להדרכה ולפעילות השוטפת של חיל האוויר. ראש הלהק הוא איש צוות אוויר וקצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רל"א.
היסטוריה.
הלהק הוקם בראשית שנות השבעים במסגרת ארגון מחדש שהנהיג מפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד, כגלגול של מחלקת אוויר שבראשה עמד קצין בדרגת אלוף-משנה שכונה רמ"א. ב-15 בדצמבר 1983 הוקם להק ראש המטה וחלק מתחומי האחריות של להק האוויר הועברו אליו. בראשית 1998, בעקבות מסקנות ועדת עברי שחקרה את נסיבות אסון המסוקים, הוקם להק האוויר למסוקים אליו הועברו תחומי האחריות הקשורים במדיניות הטיסה של מערך המסוקים.
ב-2014 פוצל הלהק והוקם להק מבצעי אוויר שאליו הועברה האחריות על הפעילות המבצעית של החיל.
להק השתתפות ומסוקים
להק השתתפות ומסוקים הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי.
הלהק עוסק במדיניות הטיסה של מערך המסוקים. הלהק הוקם בראשית 1998, בעקבות מסקנות ועדת עברי שחקרה את נסיבות אסון המסוקים שאירע בשנת 1997. ראש הלהק הוא איש צוות אוויר וקצין ממערך המסוקים בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רלה"ם. ב-2014 שונה שם הלהק מלהק אוויר למסוקים ללהק השתתפות ומסוקים.
ללהק כפופה היחידה לשיתוף פעולה (יחשת"פ). יחשת"פ משמשת כמקשרת עיקרית בין זרוע האוויר לזרוע היבשה ואחראית על תחום ההשתתפות של חיל האוויר בלחימה היבשתית. יש לה נציגות בפיקודים, באוגדות ובחטיבות.
ראש להק השתתפות ומסוקים הנוכחי הוא תא"ל מתן עדין.
להק המודיעין
להק המודיעין (בראשי תיבות: למד"ן) הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק מגבש ויוצר את תמונת המודיעין למשימות חיל האוויר, ומשתתף ביצירת תמונת המודיעין הכוללת, כחלק מקהילת המודיעין. ראש הלהק הוא איש צוות אוויר וקצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רלמד"ן.
במהלך מלחמת העצמאות פעל מודיעין האוויר כאגף עצמאי במטה החיל, בסוף 1949 הוכפף כמחלקה לאגף אוויר וב-1952 כענף במחלקת אוויר (אוויר 4).