בשנת 1949 התאחד הכפר עם אדוריאנהאזה ובשנת 1991 נפרדו מחדש לשני כפרים נפרדים.
יהודי אגראליה.
באגראליה חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
ישיבת אמשינוב
קליאמפודי ראדאקרישנה ראו
קליאמפודי ראדאקרישנה ראו, הידוע גם כ-ק. ר. ראו, (באנגלית: Calyampudi Radhakrishna Rao; נולד ב-10 בספטמבר 1920) הוא סטטיסטיקאי הודי-אמריקאי. נודע בתרומותיו לתחומים של תורת האמידה, הסקה סטטיסטית, מודלים ליניאריים וניתוחים רבי משתנים, תכנון ניסויים, ביוסטטיסטיקה וגנטיקה סטטיסטית.
ביוגרפיה.
ק. ר. ראו נולד בעיירה הדגלי (Hadagali) במחוז מאדראס (כיום במדינת קרנאטקה) בדרום הודו. לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר, למד מתמטיקה באוניברסיטת אדנהרה שם קיבל תואר MSc בשנת 1940. לאחר מכן הצטרף כחוקר למכון הלאומי לסטטיסטיקה של הודו ובמקביל למד באוניברסיטת כלכותה שם קיבל תואר MA בסטטיסטיקה בשנת 1943. הוא נשלח מטעם המכון לאוניברסיטת קיימברידג' בבריטניה כדי לסייע ביישום שיטות סטטיסטיות חדשניות שפותחו על יד ראש המכון, פ. צ'. מהלנוביס . חלקים מעבודה זו נכללו בעבוד הדוקטורט שלו תחת הדרכתו של רונלד פישר. בשנת 1948 הוענק לו תואר דוקטור לפילוסופיה (PhD) מטעם אוניברסיטת קיימברידג' בשנת 1948. בשנת 1965 הוענק לו מטעם אוניברסיטת קיימברידג' גם תואר דוקטור למדעים (DSc).
ראו מונה לפרופסור במכון ההודי לסטטיסטיקה בשנת 1949, שם מילא שורה של תפקידים. לאחר מותו של מייסד המכון, מהלנוביס, בשנת 1972, היה למנהל המכון. בשנת 1979 מונה לפרופסור למתמטיקה וסטטיסטיקה באוניברסיטת פיטסבורג בארצות הברית, ובשנת 1988 עבר לאוניברסיטת המדינה של פנסילבניה. ראו פרש לגמלאות בשנת 2001, בגיל 81.
עבודתו המדעית.
עבודתו התפרשה על פני תחומים רבים בסטטיסטיקה ובמתמטיקה, ובהם התחומים של ניתוח רב משתני, מודלים ליניאריים, תכנון ניסויים קומבינטוריים, מערכים אורתוגונליים, ביוסטטיסטיקה וסטטיסטיקה גנטית, משוואות פונקציונליות, סטטיסטיקה תעשייתית ובקרת איכות. ראו נודע בעיקר בזכות תרומותיו לתורת האמידה והתאוריה של ההסקה הסטטיסטית. שתי התוצאות הנודעות ביותר אליהן נקשר שמו הן משפט ראו-בלקוול וחסם קרמר-ראו. בלקוול וקרמר, בהתאמה, גילו את שתי התוצאות האלה באופן בלתי תלוי בראו, אך רק מספר שנים לאחר שראו גילה אותן. תוצאה ידועה נוספת היא מטריקת פישר-ראו, שהיוותה מעין הכללה של מרחק מהלנוביס להתפלגויות שאינן נורמליות.
ראו פרסם מעל ל-400 מאמרים מדעיים ו-18 ספרים. הוא היה המדריך לעבודת הדוקטורט של 51 סטודנטים.
הכרה ופרסים.
ראו זכה במספר רב של פרסים ואותות כבוד. הוענקו לו 38 תוארי דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטאות ב-19 מדינות. הוא חבר החברה המלכותית בבריטניה, וחבר האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית. הוא עמית במכון הבינלאומי לסטטיסטיקה, בחברה המלכותית לסטטיסטיקה, באיגוד הבינלאומי לביומטריה, וחבר באקדמיה למדעים של הודו. ראו כיהן כנשיא המכון הבינלאומי לסטטיסטיקה, המכון למתמטיקה סטטיסטית והאיגוד הבינלאומי לביומטריה.
עם הפרסים שבהם זכה נמנים מדליית הכסף על שם גאי מטעם החברה המלכותית לסטטיסטיקה בשנת 1965, ומדליית הזהב בה זכה בשנת 2011. ב-1989 זכה בפרס על שם סם וילקס מטעם האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה. ב-1993 הוענקה לו מדליית הזהב על שם מהלנוביס מטעם הקונגרס ההודי למדעים. ב-2002 הוענקה לו המדליה הלאומית למדעים על ידי נשיא ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש. בשנת 2003 זכה בפרס על שם סריניוואסה רמנוג'אן מטעם האקדמיה למדעים של הודו. באותה שנה זכה גם בפרס על שם מהלנוביס מטעם המכון הבינלאומי לסטטיסטיקה. בשנת 2013 היה מועמד לקבלת פרס נובל לכלכלה.
פאסטו (עיר)
פאסטו (בהונגרית: Pásztó) היא עיר במחוז נוגראד, מקום מושבה של נפת פאסטו בהונגריה. במשך מאות שנים התפרסמה בעיקר כעיר שוק העוסקת במסחר. אוכלוסייתה מונה כ־9,000 תושבים.
מיקום.
העיר ממוקמת לרגליו המערביות של הרי מאטרה, על גבעה הגובלת עם נהר הזאג'יווה. היא ממוקמת צפונית מערבית לעיר ג'נג'ש. היא שוכנת בגובה 171 מטר מעל פני הים. צלע הגבעה שנוצרה על ידי חרוט אבנים מתנשאת לגובה 10–30 מטר מעל סביבתה. העיר גובלת במערב בעמק נהר הזג'יווה ובמזרח בהרי המאטרה שגובהם 700–800 מטר. כבר בימי הביניים, הנקודה הגבוהה ביותר של אחד מאזורי העיר נתפסה על ידי הכנסייה והמנזר.
עמק זאג'יווה הוא אחד הדרכים המקשרות בין המישור ההונגרי הגדול והרי סלובקיה. בנוסף לתנאים טופוגרפיים טובים, האדמה הוולקנית הפכה במהרה לאחד ממרכזי גידול הגפנים אשר הניחו את הבסיס להתיישבות באזור.
מקור השם.
מקור שמו של פאסטו ככל הנראה מהשפות ההודו-איראניות, ומשמעותה מחנה, ועל פי דעות אחרות היא קיבלה את שמה מהנחל "פאסט" (כיום קוראים לו קביצ'ס) שזורם בעיר.
היסטוריה.
התנאים הטבעיים והגאוגרפיים הנוחים הפכו עד מהרה את האזור הכפרי למתאים להתיישבות אנושית. פאסטו הייתה מקום מיושב עוד מימי קדם, חפצים מהתקופה הפרהיסטורית ומתקופת ברונזה התגלו באזור, והעיר הייתה יישוב ידוע בתקופת נדידת העמים.
שמה הוזכר בתעודות כפאסטו, פאסטרו, פאסטוך, פאסטוחוב, פאסובוב, פאצהו. את הגרסה האחרונה ניתן למצוא גם על חותם משנת 1686 שמציג גם ראש מזוקן. פשוטי העם קראו לה פאסטוהא עד לאחרונה, ועדיין יכולים לשמוע את הגרסה הזו של שמה לעיתים קרובות למדי מפיהם של תושבי העיר.
בשנת 1910, מתוך 5,792 תושבים, 5,730 היו הונגרים. מתוכם 5,094 היו רומים קתולים, 95 לותרנים ו־529 יהודים. האוכלוסייה היהודית מנתה כמעט 10 אחוזים מהתושבים. אוכלוסייה זו גורשה ונרצחה בשואה.
פולקלור.
המלחין ואתנומוזיקולוג זולטאן קודאי שעסק באיסוף שירי עם, מוזיקה עממית והמלל שנלווה אליהם שהה בעיר בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20 שמע, רשם מפי העם את הלחן העממי ואת חרוזי המלל שהפכו לאחת מיצירות המקהלה הידועות ביותר שלו בשם "שיר ערב" (Esti Dal) בשנת 1922. מילות היצירה תורגמו ככל הנראה, ובין יתר השפות, גם לעברית.
סיידקאר
סיידקאר הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ: 50 מ"ל קוניאק, 20 מ"ל טריפל סק, 20 מ"ל מיץ לימון. את כל המרכיבים מוזגים לשייקר עם קרח, מנערים היטב וממושכות - ומסננים אל כוס גביע (coup) מקוררת.
מקור.
הקוקטייל נולד בעשור השני של המאה ה-20, בלונדון או בפריז, ככל הנראה אחרי מלחמת העולם הראשונה או במהלכה. הוא נקרא על שם הסירה של אופנוע סירה, שהיה פופולרי באותן שנים. מקורו המדויק של הסיידקאר אינו ברור: אחת מהטענות היא שהוא נוצר בידי המוזג של מלון ריץ בשנת 1922 ובאחרות - על ידי הארי מקלהון, הברמן המיתולוגי של הארי׳ז ניו יורק בר שבפריז.
כוכבי המדבר
כוכבי המדבר (ע"ר) הוא ארגון יהודי-בדואי הפועל לפיתוח דור חדש של מנהיגות בדואית צעירה בנגב. הארגון הוקם במטרה לשנות את מציאות היום יום של הקהילה הבדואית בפרט ושל מרחב הנגב בכלל.
ארגון כוכבי המדבר מחבר, מפתח ומכשיר בני נוער המתגוררים ביישובים ושבטים שונים בנגב ויוצר קבוצת מנהיגות מלוכדת המובילה תהליכי שינוי. פעילות הארגון מממשת את הפוטנציאל, מקדמת ומשלבת את חניכי התוכנית בחברה הישראלית ובכך מאפשרת לחברה הבדואית בנגב להוביל שינוי וליצור מרקם חיים משותף עם החברה הישראלית.
היסטוריה.
הארגון הוקם בשנת 2013 על ידי מתן יפה וד"ר מוחמד אלנבארי, מתוך ידיעה ברורה כי רק מנהיגות בדואית חזקה ומלוכדת, אשר פועלת כחלק מהחברה הישראלית ולמענה, תוכל לפעול לפתרון הבעיות המאפיינות את החברה הבדואית בנגב - הנמצאת בתחתית הסולם הסוציו-אקונומי וסובלת מאבטלה, עוני, תחלואה ופשיעה.
תוכניות הארגון.
הארגון מפעיל מסגרות אשר יוצרות רצף חינוכי של כ-10 שנים ומכשיר צעירים וצעירות בדואים לחיים של עשייה חברתית, הובלה, מנהיגות והגשמה עצמית.
חזון.
ארגון כוכבי המדבר, שואף לפתח מנהיגות בדואית פורצת דרך. מנהיגות אשר מאפשרת לקיחת אחריות, מנהיגות שמאחדת, ומנהיגות שמובילה את הנגב ומחזקת את החברה הישראלית. הארגון ממשיך לשקוד על תכנון והקמת מיזמים ובראשם "קמפוס חוסידמן" - לפיתוח מנהיגות בדואית, שיהווה כפר נוער יחיד מסוגו בארץ ובו יוכללו כל מסגרות הארגון תחת קורת גג אחת.
עקרונות הארגון הם שילוב בין החינוך הפורמלי לחינוך הלא פורמלי, ליווי ארוך טווח, מעורבות הקהילה, למידה וחיבור לחברה הישראלית. ערכי הארגון הם מחויבות, אחריות, יושרה, אמינות, קבלת האחר, נתינה ללא תנאי, תעוזה לחלום ולבצע ושאיפה למצוינות.
סרט טריקים
סרטי טריקים היו בהיסטוריה המוקדמת של הקולנוע סרטים אילמים קצרים שנועדו להציג אפקטים מיוחדים חדשניים.
היסטוריה.
סוגת סרטי הטריקים פותחה על ידי ז'ורז' מלייס בכמה מהניסויים הקולנועיים הראשונים שלו, ויצירותיו נותרו הדוגמאות הקלאסיות ביותר לז'אנר. ניסויים מוקדמים אחרים כללו את אנשי הפעלולים הצרפתים ו, הקוסמים הבריטיים ו, והקולנוענים האמריקאים ו.
בשנים הראשונות של הסרט, במיוחד בין השנים 1898–1908, היו סרטי הטריקים אחד מהסוגות הקולונעיות הפופולריות ביותר בעולם. לפני 1906 הייתה זו ככל הנראה הסוגה השנייה הנפוצה ביותר בקולנוע, כשרק היו פופולריים יותר. הטכניקות שנחקרו בסרטי הטריקים הללו כללו ו שנוצרו על ידי שינוי מהירות הפעלת המצלמה. מכשיר העריכה שנקרא splice substice, ואפקטים שונים במצלמה, כגון .