לאחר קום המדינה, ממשלת ישראל גילתה עניין בוילה המפוארת, במחשבה להפוך אותה למשכן נשיאי ישראל, וערכה משא ומתן עם משפחת שוקן, לרכישת הבית בסכום של 200,000 דולר. הרעיון נדחה על ידי רחל ינאית ונשיא המדינה יצחק בן-צבי שסירבו להתגורר בבית כה הדור, והעדיפו להישאר בביתם הצנוע, בדירת שני חדרים, בקומת הקרקע בבית דירות ברחוב אלחריזי, שבשכונת רחביה.
בשנת 1957, האקדמיה למוסיקה על שם רובין בירושלים רכשה את המבנה, והתאימה אותו לצרכיה לפי תוכניות של האדריכל יוסף קלרוין. בחזית הבניין נבנה אגף גדול בן שתי קומות שמסתיר את הבניין המקורי, וכן נבנתה קומה שלישית במבנה המרכזי, וכך שונתה לגמרי צורתה המקורית של וילה שוקן. המבנה המחודש נחנך ב-1958.
המבנה הוגדר כמבנה לשימור, והוא מתוחזק בהתאם לתוכנית שימור המבנים בירושלים.בשנת 1985 עברה האקדמיה למוסיקה ולמחול מבית שוקן אל קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית.
לאחר פינוי הווילה על ידי האקדמיה, נמכר המבנה לקבוצת רוכשים בשם איגדה בע"מ הכוללת יהודים מאוסטריה, שווייץ ובלגיה יחד עם היזם הלל לייבוביץ'. הקבוצה ביקשה להרוס את הווילה ולהקים במקומה מגדל מגורים רב-קומות. אולם ב-2003 בוטלה התוכנית עקב התנגדות ועד פעולה שקם לצורך העניין, שכלל בין היתר את המועצה לשימור מבנים ואתרים, אדריכלים ותושבים במקום. באותה השנה הושכר המבנה לרשת החינוך "שובו" למשך שנה אחת, ולאחר מכן המבנה נותר נטוש.
בשנת 2004 הציעה המדינה לרכוש את הוילה מידי הבעלים הפרטיים, ולהשתמש בה לטובת גנזך המדינה. מנכ"ל משרד ראש הממשלה באותה עת, אביגדור יצחקי מסר ליזם הלל ליבוביץ הצע לרכוש את הוילה בתמורה ל-4.5 מיליון דולר. קבוצת הבעלים הפרטיים סירבה להצעה בטענה שהיא נמוכה מדי, ובשנת 2008 הציעה את המבנה למכירה ונקבה בתג מחיר של 12 מיליון דולר. ככל הידוע, המבנה נמצא בבעלות קבוצת המשקיעים הפרטית עד היום.
בשנת 2013 סופחה "וילה שוקן" למתחם המאובטח של מעון ראש הממשלה. המקום שופץ ונחסם למעבר ולכניסה. מאז, המבנה הוא חלק מהמתחם המאובטח של בית ראש הממשלה, ואיננו נגיש לציבור. רחוב סמולנסקין נחצה לשניים כשחציו הקרוב יותר לבית ראש הממשלה סגור לכניסה, מגודר ומאובטח.
בתקופה בה בנימין נתניהו היה ראש הממשלה, בית זלמן שוקן שימש אותו ואת משפחתו לצרכים שונים. כך למשל, בשנת 2013 שוכנה בו פמלייתו של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.
במהלך דיון בתביעת הדיבה של מני נפתלי נגד הליכוד ומקורביו של בנימין נתניהו, בבית משפט השלום בהרצליה, הציג יועץ ראש הממשלה לשעבר, ניר חפץ, תמונות של נתניהו ומקורביו מכונסים ב"וילה שוקן". עוד נטען בדיון כי המקום זכה לכינוי "החמ"ל נגד מני נפתלי".
ב-20 במרץ 2019, במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה-21, נאם נתניהו בשידור חי מתוך הווילה, אודות פריצה אפשרית לטלפון הנייד של בני גנץ.
בחודש אפריל 2020 הגישה התנועה לטוהר המידות תלונה רשמית למשרד ראש הממשלה, על הנעשה בווילה שוקן, בתוספת בקשה לחשיפת כל המידע הרלוונטי, על פי חוק חופש המידע.
בעקבות התלונה הורתה היועצת המשפטית למשרד ראש הממשלה שלומית ברנע פרגו על ביצוע ביקורת בווילה שוקן ובמתחם המאובטח כולו.
באוגוסט 2022 הוצא הבית ממתחם מעון ראש הממשלה.
Memorial address
הורמון צמחי
הורמון צמחי (בלועזית: פיטוהורמון (פ' רפויה); באנגלית: Phytohormone) הוא כינוי כולל למספר תרכובות אורגניות המיוצרות על ידי צמחים. ההורמונים הצמחיים, בדומה להורמונים בבעלי חיים, מסונתזים במקום מסוים בצמח וגורמים לשלל תופעות פיזיולוגיות. לעיתים משפיעים ההורמונים על הסביבה הקרובה למקום ייצורם, ולעיתים על חלקים אחרים בצמח.
מספר ההורמונים הצמחיים קטן בהרבה ממספרם של ההורמונים בבעלי חיים. בניגוד לאחרונים, אשר פועלים באופן מאוד ספציפי, כל הורמון צמחי גורם למגוון רחב של תופעות אשר לעיתים אינן קשורות האחת לשנייה. כל ההורמונים הצמחיים שהתגלו עד כה הם תרכובות קטנות למדי הנגזרות מנוקלאוטידים, חומצות אמינו, טרפנים או ליפידים. בצמחים לא קיימים, ככל הנראה, הורמונים חלבוניים, זאת בניגוד לבעלי חיים (אינסולין, למשל).
ההורמונים הצמחיים מיוצרים ופועלים בכמויות נמוכות מאוד. בין ההורמונים השונים קיימים יחסי גומלין מורכבים; לעיתים הם מדכאים או מעודדים את הייצור או ההשפעה של הורמונים אחרים; לעיתים רק פעולה משותפת של מספר הורמונים גורמת להשפעה פיזיולוגית. עקב זאת ליחס הכמותי בין ההורמונים השונים ברקמה מסוימת בצמח חשיבות רבה, לעיתים יותר מאשר לכמויות המוחלטות של כל הורמון. לעיתים מיוצרים ההורמונים כחלק מההתפתחות הטבעית של הצמח ולעיתים בתגובה לגירויים חיצוניים, כגון אור או מחסור במים. ההורמונים הצמחיים משפיעים על תהליכים רבים בצמח:
רוב ההורמונים משרים את השפעתם באמצעות בקרה גנטית. ההורמון מגיע לתא היעד ונקלט על ידי קולטן ספציפי (במקרים רבים בממברנת התא). המבנה המרחבי של הקולטן משתנה לאחר היקשרות להורמון; דבר זה מתניע שרשרת כימית ורב-שלבית של העברת אותות בתוך התא. לבסוף מגיע האות לגרעין התא, שם הוא גורם להפעלתם של גורמי שעתוק. חלבונים אלו נקשרים ל-DNA ומעודדים שעתוק של גנים ספציפיים; גנים אלו מקודדים לייצור חלבונים אשר גורמים בסופו של דבר לתופעה פיזיולוגית כלשהי. לעומת זאת, מספר הורמונים מסוגלים, לצד השפעתם הגנטית, לגרום להשפעות פיזיולוגיות ישירות, ללא שרשרת העברת אותות.
ההורמונים.
נכון לשנת 2007 ידועים שמונה הורמונים צמחיים. חמישה מהם מכונים "מסורתיים", וקיומם ידוע מזה שנים רבות (מאז סוף המאה ה-19 או תחילת המאה ה-20). שלושה הורמונים התגלו ככאלו במחצית השנייה של המאה ה-20; ההורמון החדש ביותר, ברסינוסטרואיד, התגלה בשנות ה-70. חקר ההורמונים הצמחיים עומד בחזית מדע הפיזיולוגיה של הצמח, ופרטים רבים בנושא עדיין אינם ידועים.
הטבלה הבאה מונה את שמונת ההורמונים הצמחיים. רבים מההורמונים אינם מייצגים תרכובת בודדת, כי אם משפחה של תרכובות; ג'יברלין, למשל, מהווה משפחה של 136 תרכובות שונות. נוסחת המבנה הכימי בטבלה מראה את התרכובת הנפוצה ביותר במשפחה. חמשת ההורמונים המסורתיים מוגדרים באופן שטחי כ"מעודדים" או "מדכאים"; לאוקסין, ציטוקינין וג'יברלין השפעות הגורמות בעיקר לגדילה והתפתחות של הצמח (הורמונים מעודדים), ואילו לאתילן וחומצה אבציסית השפעות הגורמות לנבילה, נשירה והזדקנות הצמח (הורמונים מדכאים). למרות זאת, לכל ההורמונים השפעות מעודדות ומדכאות כאחד, וחלוקתם לשתי קבוצות אלו אינה משקפת נאמנה את המציאות.
ספריית שוקן
ספריית שוקן היא ספריית מחקר במדעי היהדות השוכנת במבנה ברחוב בלפור 6 בירושלים, בין השכונות רחביה וטלביה.
היסטוריה.
הספרייה תוכננה על ידי האדריכל אריך מנדלסון בשנת 1935 במטרה לשמש משכן לספריו של זלמן שוקן, וכמכון מחקר לחקר היהדות. בשנת 1933 לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, החליט שוקן למלט את ספריו ולהעביר את מקום משכנם מברלין לירושלים. בין השנים 1939-1934, הצליח שוקן להעביר את ספרייתו כמעט בשלמותה לירושלים. שוקן ביקש שהספרייה תתפוס את מקומה "בחיים הנושמים של ירושלים". היסטוריונים ופילוסופים צעירים קיבלו מלגות כדי לעיין בטקסטים העתיקים. ארנסט סימון, הוגו ברגמן, גרשם שלום ושוקן עצמו נשאו הרצאות בפני הציבור. שלום נהג לבקר בספרייה באופן קבוע כדי ללמוד מכתבי היד הנדירים בנושאי הקבלה.
בשל הכוונה שמכון המחקר יהיה פתוח לציבור הופרד בניין הספרייה מבית זלמן שוקן הסמוך. מנדלסון תכנן את מבנה הספרייה בסגנון הבינלאומי. המבנה כולל שני גושים בצורת T. יש בו מרפסת מעוגלת האופיינית לסגנון הבינלאומי בכלל ולמבנים שתכנן מנדלסון בפרט (מוטיב ה"אונייה"). מנדלסון גם בחר ועיצב כל אחד ואחד מרהיטי המכון. השולחנות, הכיסאות וארונות הספרים עשויים עץ לימון מארץ ישראל.
לאחר מותו של שוקן בשנת 1959 מכרו ילדיו חלק ניכר מאוצרות ספרייתו, ואת יתרת הספרייה והבניין שבו שכנה העניקו לבית המדרש לרבנים באמריקה של התנועה הקונסרבטיבית, המנהל מאז את המבנה. המבנה מתוחזק בהתאם לתוכנית שימור המבנים בירושלים.
אוסף הספרייה.
אוסף שוקן הוא אוסף הספרים היהודי הפרטי החשוב ביותר ששרד את מלחמת העולם השנייה בשלמות. בין התחומים הנמצאים באוסף: שירה עברית, קבלה וחסידות, ספרות המוסר, ספרי תפילה, דקדוק ולשון, ספרות יידיש הקדומה, כתבי עת עבריים, תלמוד, הלכה ושו"ת, פרשנות המקרא והמדרש. האוסף הכיל כתבי יד רבים בתחומי שונים של יהדות, אלפי ספרים נדירים וישנים (ביניהם אינקונבולים) וספרי מחקר שונים.