בעקבות ההצלחה של ויקיפדיה יצירה קרן ויקימדיה מיזמי אחות נוספים מבוססי ויקי. מיזמי ויקימדיה הנוספים כוללים בין היתר את ויקימילון שמטרתו יצרת מילון חופשי אשר הושק בדצמבר 2002, ויקיציטוט אשר מטרתו לבסס מאגר רחב של ציטוטים חופשיים שכל אחד יכול לערוך אשר הושק ביוני 2003, ויקיטקסט אשר מיועד להיות ספרייה הכוללת מאגר חופשי של טקסטים אשר הושק בדצמבר 2003, ויקיספר אשר ממוקד ביצירת ספרי לימוד ומדריכים חופשיים, שיתופיים ומהימנים שכל אחד יכול לתרום ליצירתם ופיתוחם אשר הושק ביולי 2004, ויקישיתוף אשר הוא מאגר של תמונות, צלילים וקובצי מולטימדיה אחרים חופשיים אשר הושק בספטמבר 2004, ויקיחדשות אשר ממוקד בדיווח על חדשות ואקטואליה והושק בנובמבר 2004, ויקיברסיטה הנועד להיות מקור לחומרים ופעילויות ללימוד אשר הוקם באוגוסט 2006, ויקימינים אשר הוא מדריך חופשי המתמחה בתחום מיון עולם הטבע אשר הושק בספטמבר 2004, ויקינתונים אשר משמש כמאגר נתונים מרכזי לכל המיזמים של קרן ויקימדיה אשר הושק באוקטובר 2012, וויקימסע אשר ממוקד ביצירת מדריך טיולים חופשי אשר הושק בינואר 2013.
ההשפעה על הוצאות לאור.
ההשפעה הבולטת ביותר להצלחתה של ויקיפדיה היא הדעיכה של האנציקלופדיות המסחריות, ובמיוחד האנציקלופדיות המודפסות, כגון אנציקלופדיה בריטניקה, אשר לא היו מסוגלות להתחרות במוצר עדכני שניתן בחינם. הכתב האמריקני ניקולס קאר פרסם ב-2005 מאמר שכותרתו "Amorality of Web 2.0" בו הוא ביקר אתרי אינטרנט שמכילים תוכן מבוסס משתמשים, כמו ויקיפדיה, על כך שקיומם מוביל לכך שחברות וארגונים מקצועיים הממוקדים ביצירת תוכן הופכים לא ישימים כתוצאה מכך משום שלטענתו לטענתו "תוכן חופשי תמיד יהיה מועדף על פני איכות". לטענת קאר "אחד מהדבר שמשתמעים מהחזון האקסטטי של הווב 2.0 הוא ההגמוניה של החובבים, ואני לא יכול לדמיין דבר מפחיד יותר". ישנם חילוקי דעות לגבי התפיסה לפיה ויקיפדיה, או מאמצים דומים, יגרמו להיעלמות של פרסומים מסורתיים. לדוגמה, כריס אנדרסון, העורך הראשי של מגזין Wired כתב בכתב העת "Nature" שגישת "חוכמת ההמונים" של ויקיפדיה לא תחליף את כתבי העת המדעיים המובילים, אשר מאופיינים בתהליך ביקורת העמיתים מדוקדק.
צנזורה ממשלתית וחסימת ויקיפדיה.
בדומה לאתרים רבים בעלי שיעור קוראים ומשתמשים גבוה, כך גם הוויקיפדיות השונות או עמודים ספציפיים בהן נחסמים לעיתים בידי ממשלות מסיבות שונות, לרוב בידי ממשלות טוליטריות ודיקטטוריות אך לעיתים גם בידי ממשלות דמוקרטיות. בין הדוגמאות לצנזורה מלאה או חלקית של ויקיפדיה:
הרפובליקה העממית של סין.
סין מוגדרת על ידי הארגון "עיתונאים ללא גבולות" כאחת מאויבי האינטרנט, כלומר, היא מצנזרת באופן תדיר תכנים ברשת האינטרנט שאינם לרוחה והיא חשה שהם עלולים להוות סיכון ליציבות משטרה. הגישה לוויקיפדיה הסינית נחסמה לראשונה ב-3 ביוני 2004 ביום השנה ה-15 להפגנות בכיכר טיאננמן ב-1989. הצעות של הממשלה כלפי קהילת העורכים לבצע צנזורה עצמית במטרה להחזיר את האתר נדחו על ידה. לבסוף, האתר שוחזר ללא הסבר ב-22 ביוני של אותה שנה. מאז ויקיפדיה הסינית וויקיפדיות בשפות השונות נחסמו עוד מספר פעמים.
מאז יוני 2015, כל הוויקיפדיות מפנות בקשות HTTP לכתובות ה-HTTPS המתאימות, ובכך הופכות את ההצפנה לחובה לכל המשתמשים. כתוצאה מכך, הצנזורה הסינית אינה יכולה לראות אילו דפים ספציפיים הוא מציג, ולכן לא ניתן לחסום קבוצת משנה מסוימת של דפים (כגון איי וייוויי או אירועי כיכר טיין-אן-מן (1989)) כפי שעשו בעבר. כתוצאה מכך, השלטונות בחרו לחסום את ויקיפדיה הסינית כולה; נכון ליוני 2015, גם הגרסה המוצפנת וגם הגרסה הלא מוצפנת חסומות לחלוטין בסין. מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, הצהיר כי הוא יטוס לסין כדי לשדל את ממשלת סין לפתוח את האתר בתוך שבועיים, במסגרת כנס בשם Energy Leadership Summit 2015 (פסגת הנהגה אנרגטית 2015) בקואלה לומפור ב-2 בדצמבר 2015. נראה כי הצהרתו של ויילס הזכירה לממשלת סין כי חסמה רק את הגרסה הסינית של ויקיפדיה, ולכן כל הגרסאות של ויקיפדיה נחסמו לחלוטין בסין שוב ב-4 בדצמבר. מספר גדול של משתמשי אינטרנט סינים התלוננו על חסימה זו ברשתות החברתיות, אם כי רוב התלונות נמחקו לאחר זמן קצר.
ג'ימי ויילס פגש את לו ווי, יושב ראש מינהל המרחב הקיברנטי של סין ב-17 בדצמבר 2015 במהלך כנס האינטרנט העולמי שנערך בווז'ן, ג'ג'יאנג. ויילס אמר כי זו הפעם הראשונה שהם נפגשו, וכי אין הסכמה על נושאים ספציפיים. ויילס אמר ללו ויי כיצד ויקיפדיה וויקימדיה עובדות בעולם, והביע תקווה להקים מנגנון מפגש קבוע עם ווי ומנהל המרחב הקיברנטי של סין בעתיד. ויילס הצהיר שלעולם לא יורה על צנזורה פנימית של ערכים בוויקיפדיה הסינית.
טורקיה.
בבוקר 29 באפריל 2017 נחסמה הגישה בטורקיה לוויקיפדיה בכל השפות על ידי השלטונות הטורקיים. ההגבלות התרחשו בעקבות ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה, כמה שבועות לאחר שהתקיים משאל העם בטורקיה, והיוו המשך לחסימות של תכנים בוויקיפדיה הטורקית בשנים קודמות.
רקע.
החסימה התרחשה שבועיים לאחר שנערך משאל עם בטורקיה ב-16 באפריל 2017.
ב-26 באפריל, בהמשך לטיהורי 17–2016 של הממשל הטורקי, 1,009 שוטרים הואשמו כי הם חלק מרשת גולנסטית, ונעצרו. 9,100 קצינים הושעו ב-29 באפריל פוטרו 3,974 עובדי מדינה. יחד עם החסימה של ויקיפדיה ושל תוכניות היכרויות בטלוויזיה, הניו יורק טיימס הגדיר את המהלך כ"הרחבת המהלכים למניעת חופש ביטוי והתנגדות למשטר בטורקיה".
חסימת גישה.
בבוקרו של 29 באפריל 2017 פורסם שטורקיה חוסמת את כל גרסאות השפה של ויקיפדיה. רויטרס ו-BBC דיווחו כי השלטונות הטורקיים חסמו כל גישה לוויקיפדיה במדינה מ-05:00 שעון גריניץ'. הרשויות הטורקיות לא סיפקו הסבר מעבר להצהרה קצרה: "אחרי ניתוח טכני, משפטי תמורה המבוססת על החוק Nr. 5651 [המסדירים את האינטרנט], בוצע צעד מנהלי כנגד אתר זה."
בתקשורת הטורקית נטען שהחסימה בוצעה כתוצאה מ"תוכן הקשור לטרור".
לפי ה-"BBC", העיתון היומי הורייט דיווח כי אנקרה ביקשה מוויקיפדיה להסיר את התוכן הפוגע, ושהחסימה תוסר אם ויקיפדיה תיענה לדרישות טורקיה.
מאוחר יותר באותו היום הוחלף הצעד המנהלי הזמני בצו בית משפט שהוציא בית משפט השלום הראשון לעניינים פליליים באנקרה והגדיר את חסימת ויקיפדיה כ"אמצעי הגנה".
טורקיה דרשה מאתרים בינלאומיים לנקוט צעדים כגון הקמת נציגות טורקית, מילוי עקרונות החוק הבינלאומי, יישום צווי בית משפט, והימנעות ממסע השמצות בטורקיה. NDTV דיווח שהמהלך עורר תגובות חזקות במדיה החברתית נגד ההחלטה למנוע גישה ל"אחד מאתרי האינטרנט הפופולריים ביותר בעולם".
משתמשים טורקיים דיווחו כי הם יכולים לגשת לוויקיפדיה רק באמצעות כלים עוקפים כגון VPNs.
הקשר משפטי.
חוק מס' 5651, המכונה חוק האינטרנט (IA), נחקק ב-4 במאי 2007.
מטרתו של חוק זה תואר על ידי רשות השידור הטורקית כדלקמן: "יש 2 סיבות להחלת החוק. הסיבה הראשונה; קביעת חבות ואחריות קולקטיבית לספקי גישה, מיקום ותוכן אשר הם עיקר השחקנים המפעילים את האינטרנט. הסיבה השנייה היא לקבוע את הנהלים ואת היסודות הקשורים באופן ספציפי לפשעים באינטרנט, ומאבק בהם באמצעות ספקי גישה, מיקום, ותוכן." לאחרונה, החוק שימש לצנזר יחידים, עיתונאים ואמצעי תקשורת. ועדת ונציה של המועצה האירופית מצאה את החוק שנוי במחלוקת במיוחד.
תגובות.
חברי הפרלמנט של מפלגת העם הרפובליקנית מתחו ביקורת על החסימה, Eren Erdem קבע כי האיסור "מעמיד את טורקיה בשורה אחת עם צפון קוריאה" Baris Yarkadas קרא לחסימה "צנזורה והפרה של הזכות לגישה למידע". מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס הביע תמיכה, באמצעות ציוץ, באלו המבקרים את ההחלטה כצנזורה, באומרו "גישה למידע היא זכות אדם בסיסית, אני אעמוד תמיד לצד העם הטורקי במאבק לזכות זו." קרן ויקימדיה, אשר מפעילה את ויקיפדיה, קבעה כי היא מחויבת לשמור את האתר זמין בטורקיה ושהיא פועלת לקדם "ביקורת שיפוטית" על ההחלטה.
מחקרים מדעיים על ויקיפדיה.
עם התפתחותה של ויקיפדיה והפיכתה לפופולרית החלו להתרבות גם המחקרים המדעיים על אודותיה.
כריסטופר נולאן
כריסטופר נולאן (באנגלית: Christopher Nolan; נולד ב-30 ביולי 1970, בלונדון שבאנגליה) הוא במאי קולנוע בריטי. מוכר בעיקר בשל בימוי המותחן הפסיכולוגי "ממנטו", מותחן המדע הבדיוני "התחלה" ויצירת הטרילוגיה המחודשת לסרטי "באטמן". לעיתים הוא משתף פעולה עם אחיו ג'ונתן נולאן ועם השחקנים כריסטיאן בייל, מייקל קיין, מריון קוטיאר, ג'וזף גורדון-לוויט וקיליאן מרפי ביצירת סרטיו. כריסטופר נולאן הוא המקים של חברת ההפקה "Syncopy Films".
הסרטים של נולאן עוסקים בעיקר בנושאים פילוסופיים, אתיים ומטאפיזיים, החוקרים את המוסר האנושי, הקונספט של הזמן, וטבעה של הזהות האישית. סרטיו ידועים בנרטיב הלא-ליניארי שלהם, במטא-בדיון, ובדמויות גבריות האובססיביות בנוגע לעבר. נולאן ידוע בכך ששילב אלמנטים של ארט האוס בסרטים שוברי קופות.
קורות חיים.
נולאן נולד בלונדון, בן אמצעי מתוך שלושה. אביו האנגלי, ברנדן ג'יימס נולאן, היה מנהל פרסום, ואמו האמריקנית, כריסטינה (לבית ג'נסן), הייתה מורה לאנגלית. ילדותו הייתה מפוצלת בין לונדון לאוונסטון, אילינוי, והוא בעל אזרחות בריטית ואמריקנית. אחיו הצעיר, ג'ונתן, הוא תסריטאי, במאי ומפיק טלוויזיה.
נולאן הושפע במיוחד מסרטו של סטנלי קובריק "" (1968) וסרטו של ג'ורג' לוקאס "מלחמת הכוכבים" (1977). בגיל 7 החל ליצור סרטים עם מצלמת "סופר 8". בשנת 1989 הוקרן ב-"Image Union" של ה-P.B.S סרטו "טרנטלה".