בתחילת המאה העשרים התגוררו בפוגלוי כ -300 איש, אך זה היה בשיאו. אורח חייהם של התושבים לא השתנה לפני יותר מחמישים שנה, ולכן אנשים רבים עזבו. כתוצאה מכך חיים רק 30 אנשים בכל חטארוויק וקירקיה. אלה למעשה שני הכפרים היחידים שנמצאים בפוגלוי וחקלאות היא עדיין מקור ההכנסה העיקרי. בחטרוויק ישנם חמש חוות, בקירקיה יש רק שתיים והם מנהלים בסך הכל כ 800 כבשים, בעיקר לייצור צמר.
מיתולוגיה.
האי קשור למיתולוגיה הפרואזית ולסיפור על ה"פלוקסמן" (floksmenn) - קבוצה בדלנית שהתגוררה בהאטארויק שכללה את הוגני נב (Høgni Nev) רוגבי סקל (Rógvi Skel) הלודן אולבסון (Hálvdan Úlvsson) ואת תושב הכפר קירקיה הסמוך - סיורד'ור ויד' קלינגארא (Sjúrður við Kellingará), שנהגו לשדוד את האיים הסמוכים ושלטו בחלקם הצפוני של איי פארו. לבסוף הם נתפסו על ידי הממשלה הדנית שישבה בטורסהאבן ונידונו למוות. סיורד'ור קיבל חנינה בשל היותו ההגיוני יותר מבין השודדים אולם מצפונו הציק לו בשל מעשיו והוא ביקש להיות מוצא להורג עם השלושה האחרים.
מקובל
מקובל הוא כינוי ליהודי שעיקר עיסוקו הוא לימוד הקבלה – תורת הסוד היהודית, ובכללה חקר האלוהות וסודות התורה. רוב המקובלים עסקו בקבלה עיונית, אך היו שהתעסקו בקבלה מעשית.
בעל הסולם טען כי החיוב שגם התלמיד צריך מקודם להיות חכם ומבין מדעתו עצמו, ואם אינו כך אפילו יהיה צדיק היותר גדול בעולם אסור ללמדו (קבלה). ועוד, אם הוא כבר חכם ומבין מדעתו א"כ שוב אין לו צורך ללמוד מאחרים.
מקובלים בהיסטוריה.
זיהוי של עקבות מתורת הסוד כבר בתלמוד הבבלי (כגון חגיגה פרק שני), הוביל לקביעת מקובלים מסוימים בתקופת התנאים, ראשוני המקובלים בתקופת התנאים הם רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול בעל הספר ספרות ההיכלות והמרכבה פרקי היכלות רבתי שזכה וראה את המלאך אכתריאל לפני ולפנים, רבי נחוניא בן הקנה בעל מדרש ספר הבהיר, רבי אבא הסופר שכתב את ספר הזוהר הקדוש ועמו רבי שמעון בר יוחאי ובנו רבי אלעזר בן רבי שמעון.
המאמרים התלמודיים אשר עסקו במעשה בראשית ומרכבה, ציינו אף שמות של אישים אשר עיסוקים היה בסודות התורה, ובפעילות מעשית ("קבלה מעשית") הנלוות לכך. דמויות אלו סווגו כראשוני המקובלים.
ראשון המקובלים בתקופה המודרנית היה הרמ"ק ועימו האר"י. בהמשך אנו מוצאים דמויות מרכזיות נוספות שהוגדרו כמקובלים, כדוגמת הרמח"ל מפדובה, הרמ"ע מפאנו, החתם סופר, הרש"ש הקדוש, החיד"א, הגאון מווילנה, הבעש"ט, ובדור הקודם- רבי יוסף חיים ובנו ממשיך דרכו רבי יעקב חיים.
מקובלות.
במשך הדורות היו נשים רבות חכמות משכילות וידעניות בתורה ובחכמה וגם בחכמת הקבלה הראשונה שמפורסמת כתלמידה חכמה ותנאית הייתה ברוריה.
מקובלים בעת החדשה.
גם בעת החדשה צמחו מאות מקובלים שונים, אשר התרכזו בעיקר סביב ישיבת המקובלים בית אל. כך ניתן להצביע על רבי גדליה חיון, מייסד הישיבה, ובעיקר את רבי שלום שרעבי המכונה הרש"ש הקדוש שעמד בראש הישיבה ונחשב לגדול המקובלים בכל הזמנים אחרי האר"י, כתב פרושים על ספרי הרב חיים ויטאל של האר"י והעמיד דור שלם של תלמידים מקובלים נודעים כגון החיד"א, מהרי"ט אלגזי, ר' חיים דילרוזה בעל תורת חכם, ר' אברהם גרשון מקיטוב (גיסו של הבעש"ט). בארצות פרס ומדי הרב אור שרגא יזדי סבם של הרב ברוך שרגא והרב יוסף שרגא, ועוד. ובארצות אירופה, הרב שמשון מאסטרפולר, הדברי חיים מצאנז', ועוד. ובארצות המערב, בטריפולי האבר"ך הרב אברהם כלפון ה"חיי אברהם", בג'רבא הרב ציון ביתאן מכונה "הנשר הגדול", בתוניסיה הרב יוסף סידבון, במערב-מג'רב מרוקו הרב אברהם אזולאי בן ישראל והרב שלום בוזגלו ה"מקדש מלך". ובארצות אשכנז הרב יעקב אטלינגר הביכורי יעקב והערוך לנר ומנחה ערוכה, ועוד. ובארצות איטליה הרב משה זכות, הרב משה דוד ואלי, הרב עמנואל חי ריקי, והחכם המשכיל שמואל דוד לוצאטו למרות שהיה פשטן גדול ומשורר עברי מחיה השפה העברית עשה ספר לחיזוק האמונה בקבלה באמונה פשוטה ותמימות בשם ויכוח על חכמת הקבלה, ועוד רבים.
בנוסף ניתן למנות את המהר"ל מפראג, רבי יוסף חיים הבן איש חי, רבי נחומקה שמש מהוראדנא, רבי שלום הדאיה, רבי יהודה פתייה מחבר יין הרקח ורוחות מספרות, הרב שלמה אלישיב בעל ה"לשם" סביו של הרב יוסף שלום אלישיב, הרב יעקב מונסא, הרב אהרן סלאטקי, הרב חנניה קרופמן, והרב סלמאן אליהו אביו של הראשון לציון הרב מרדכי אליהו ותלמיד הבן איש חי, במרוקו; רבי חיים פינטו מייסד בית הדין הראשון בעיר מוגאדור. בירושלים; האדמו"ר רבי יהודה לייב אשלג המכונה "בעל הסולם". בחברון; הרב אליהו מני רבה הראשי של חברון בעל
מעיל אליהו - ביאור על שער הכוונות, ועוד.
ובדורנו קרוב ל-120 מקובלים מפורסמים רבי מרדכי שרעבי- צאצא לרבי שלום שרעבי, רבי ישראל אבוחצירא המכונה: "יש"א ברכה" ו"באבא סאלי", רבי בנימין זאב חשין, רבי אהרן מעלם, רבי ציון חביב ברכה אביו של הרב יצחק ברכה ראש ישיבת "ברכת יצחק" ללימוד התלמוד בבלי, רבי יצחק גברא מעגור. בניו של בעל הסולם; הרב ברוך שלום אשלג והרב שלמה בנימין אשלג. הרב חיים יהודה לייב אוירבך, הרב יאודה יאושע חיים צדקא ראש ישיבת פורת יוסף, הרב יוסף שלום אלישיב, וכן את הרב יצחק כדורי שכונה בחייו "חכם יצחק כורך/הארוך" "היכינ"י" ו"זקן המקובלים" ראש "ישיבת נחלת יצחק", הראשון לציון הרב מרדכי בן אליהו, הרב שריה דבליצקי, הרב ראובן דאנגור, הרב גמליאל הכהן רבינוביץ ראש ישיבת שער השמים מחבר הספר "טיב הפורים" ועוד, הרב נחום הכהן מכונה "בבא נחום", הרב מאיר שוורץ מפודהייץ מקובל פועל ישועות שעלה לארץ וסבו של הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת מאורות התורה ללימוד התלמוד בבלי בטלזסטון קריית יערים, הרב נתן סאלים אביו של הרב אברהם סלים ראש ישיבת מאור התורה ללימוד התלמוד בבלי במקור ברוך ירושלים, הרב יצחק (אלחדד) הכהן ואחיו הרב ציון הכהן ראש כולל מדרש חיים ירושלים, הרב אברהם שולץ, הרב שלמה מן מחבר הספרים "וזאת התורה" ו"טוב להודות", הרב דניאל פאריס (מקובל) בעל המתוק מדבש השלם, הרב זבולון במברגר מחבר הספר "בית זבול", הרב יוחנן ג'ניאן ה"צדיק מחלק ההדסים", הרב יהושוע שרבני מראשי ישיבת שושנים לדוד ובנו הרב יוסף חיים שרבני חמיו של הרב בן ציון אבא שאול ראש ישיבת פורת יוסף, הרב כף החיים מראשי ישיבת שונים לדוד, הרב שלמה משיח על שמו ישיבת תפארת שלמה, הרב יעקב מצפי, הרב סלמן מצפי, הרב יעקב משה רביקוב הסנדלר, הרב אברהם חיים עדס ונינו הרב יעקב עדס (המקובל), הרב משה שפירא מראשי ישיבת אור שמח ללימוד התלמוד בבלי, הרב משה הכהן טוויל מחבורת לומדי הקבלה בבית כנסת אוהל רחל בירושלים לעדת יהודי יוצאי שיראז, הרב יחיא שניאור, הרב יעקב אדלשטיין רב רמת השרון, הרב יעקב אריה מיליקובסקי אדמו"ר מאמשינוב, הרב יוסף משה עדס, הרב משה מרדכי בידרמאן אדמו"ר מללוב, הרב יוסף זארוק, הרב שאול חי דוד מועלם, הרב שאול פתייה, הרב שאול חיים הכהן דוויק מכונה "הרב השד"ה" ראש ישיבת "רחובות הנהר", הרב אפרים זלכה הכהן (מקובל) אביהם של הרב שלום כהן (רב) ראש ישיבת פורת יוסף והרב רפאל הכהן (ירושלים), הרב אפרים יחזקאל פאנט (מקובל), הרב רחמים חי חוויתה הכהן רב מושב ברכיה ומחבר ספרים 'כסא רחמים' ו'מגיד דבריו ליעקב', הרב מנשה קליין מכונה "רבי מנשה הקטן" אדמו"ר מאונגוואר, הרב מנחם מנשה ה"אהבת חיים" ונכדו הרב שבתי יוסף שני ה"שדי תפוחים" ו"תולדות מנחם", הרב גדעון הולנד, הרב מנצור בן שמעון מחבר ספר שמן המאור, הרב צאלח בר יעקב מנצור בעל סידור התפילה הקבלי תפילת ישרים, הרב עזריאל מנצור ובנו הרב נתנאל מנצור ראשי מוסדות שובי נפשי, הרב שימשון דוד פינקוס, הרב שמעון חירארי, הרב מרדכי עטייה, הרב יוסף ווקנין, הרב חיים משה מנדל, הרב חיים כהן החלבן מגבעתיים, הרב אברהם אהרונוביץ', הרב אברהם מורדכי רפול, הרב אברהם פיש מתל אביב, הרב אברהם מונסא ה"פדה את אברהם", הרב אברהם פתאל, הרב שלום רפאלי השמש הקדוש, הרב דוד כדורי ראש ישיבת נחלת יצחק, הרב נסים טהרני ראש כולל נהרות יצחק, הרב דוד יאודיוף, הרב אברהם מורדכי גוטליב, הרב נעים בן אליהו, הרב יוסף אליהו דייטש ראש כולל אנשי מעמד על שמו מפעל חסדי יוסף, הרב אליהו ציון סופר ראש ישיבת רכסים הספרדית ללימוד תלמוד בבלי בנו של רבי י. שלום סופר מחבר הספרים בנין ציון, ציון במשפט, שערי ציון, ועוד, הרב ציון בוארון מחבר שו"ת שערי ציון, משמרת מועד, תיקון שובבי"ם באר מרים, ועוד, הרב יוסף לייב זוסמן, הרב ינון חורי, הרב יצחק מאיר מורגנשטרן ראש כולל "תורת חכם", הרב חיים אריה ארלנגר, הרב חיים חורי, הרב חיים יחיא סינואני, הרב מסעוד יונה אדרעי ה"צדיק מראש פינה", הרב ישראל אליה וינטרוב, הרב יעקב הלל ראש ישיבת אהבת שלום, הרב אליהו דסלר, הרב שמואל טולאדנו מחבר הספר מבוא לחכמת הקבלה, הרב שמואל דרזי, הרב שלמה כהן בעל הוצאת יריד הספרים וספרי קבלה, הרב בניהו שמואלי, הרב מנחם פרצוביץ, הרב עמוס גויאטה, הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם אדמו"ר מצאנז' ה"שפע חיים", הרב זכריה יחיאל שרעבי, הרב זכריה בראשי הילקוט בראשי, הרב זכריה חומרי, הרב איסר דב קוק הכהן, הרב שמואל שמואלי, הרב דוד שלום בצרי ובנו הרב יצחק בצרי, הרב שלמה ועקנין ראש "ישיבת רחל אמנו" ובנו הרב דוד ועקנין ראש "ישיבת רחל אמנו", הרב יצחק הכהן הוברמן ה"צדיק מרעננה", הרב דן הולנד, הרב אברהם ואקנין, הרב שמעון דהן ועוד.
ספרות.
הספרות הקבלית מתפרשת על פני דורות רבים.
ראשיתה של ספרות הסוד המוקדמת כבר בימי התנאים, פרקי היכלות וספר יצירה. חיבורים אלו אינם בהכרח קבליים והם פורשו באופן מגוון במהלך הדורות.