נוסחת גל-מן-נישיג'ימה () מקשרת בין היפרמטען, איזוספין ומטען חשמלי של קווארקים והאדרונים:
טבלת מספרים קוונטיים של חלקיקים.
הטבלה להלן מפרטת חלק מהמספרים הקוונטיים של חלקיקים אחדים, לרבות כל החלקיקים היסודיים.
מספרים קוונטיים אלקטרוניים.
המספרים הקוונטיים האלקטרוניים הם ארבעה מספרים קוונטיים, המתארים באופן חד-חד-ערכי כל אלקטרון הקיים באטום מסוים. חלק מהמספרים הקוונטיים האלקטרוניים עשויים להיות זהים עבור שני אלקטרונים באותו אטום, אך לא ייתכן שכל הארבעה יהיו זהים. מספרים אלו מרכיבים פתרון שלם ומלא של משוואת שרדינגר עבור אטום המימן.
ארבעת המספרים הקוונטיים האלקטרוניים הם:
אינטראקציית אורביטל-ספין יוצרת יחס בין מספרים אלה. לפיכך, תיאור מלא של המערכת יכול להינתן גם עם פחות מ-4 מספרים קוונטיים, אם נעשות בחירות אורתוגונליות מתאימות עבור וקטורי הבסיס.
נומנקלטורה של אלקטרון באטום.
מודלים רבים ושונים הוצעו לאורך ההיסטוריה של מכניקת הקוואנטים, אך מערכת הנומנקלטורה החשובה ביותר נוצרה מהתאוריה האורביטלית מולקולרית של פרידריך הונד ורוברט סנדרסון מוליקן (זוכה פרס נובל לכימיה 1966) ומתרומותיהם של שרדינגר, סלייטר וג'ון לנרד ג'ונס . מערכת זו של נומנקלטורה משלבת את מודל רמות האנרגיה של בוהר, התאוריה האורביטלית של הונד-מוליקן ותצפיות על ספין האלקטרון המבוססות על ספקטרוסקופיה וכללי הונד.
מודל זה מתאר קליפות אלקטרונים באמצעות ארבעה מספרים קוונטיים, formula_18 כדלקמן. זהו גם המינוח המשותף בתיאור הקלאסי של קליפות חלקיקים גרעיניים (פרוטונים ונייטרונים). תיאור קוונטי של אורביטל מולקולרי דורש מספרים קוונטיים שונים, בגלל ההמילטוניאן והסימטריות השונות שלו (קשרי סיגמא, פאי, דלתא, פי).
מספר קוונטי יסודי.
מתאר את הקליפה, או רמת האנרגיה של אלקטרון. ערכו של formula_13 נע במרווחים שלמים בין 1 לבין מספרה של הקליפה החיצונית ביותר באטום אשר מכילה את אלקטרוני הערכיות:
formula_20
לדוגמה: עבור צסיום (Cs) אלקטרון הערכיות החיצוני ביותר נמצא ברמת אנרגיה מספר 6 ולכן אלקטרון צסיום מתואר על ידי ערכי formula_13 בטווח formula_22.
עבור חלקיקים בפוטנציאל לא תלוי זמן (ראה משוואת שרדינגר), מספר זה מציין את הערך העצמי ה-formula_13-י של ההמילטוניאן (H), דהיינו האנרגיה, E ללא התרומה של התנע הזוויתי (formula_24).
לכן, למספר זה יש תלות רק במרחק בין האלקטרון לבין הגרעין (הקואורדינטה הרדיאלית, r). מרחק זה גדל עם n, ולכן מצבים קוונטיים עם מספרים קוונטיים יסודיים שונים משויכים לקליפות שונות.
מספר קוונטי זוויתי.
ידוע גם כמספר קוונטי אורביטלי, מתאר תת-קליפה אלקטרונית ומבטא את הגודל של התנע הזוויתי (המסומן כאופרטור formula_25) דרך היחס הבא:
formula_26
בכימיה ובספקטרוסקופיה, formula_27 מסומן כאורביטל formula_28, formula_29 מסומן כאורביטל formula_30, formula_31 מסומן כאורביטל formula_32 ו - formula_33 מסומן כאורביטל formula_34.
ערכי formula_14 משתנים בטווח formula_36 במרווחים שלמים מאחר שהרמה הראשונה מכילה רק אורביטל formula_28, הרמה השנייה מכילה בנוסף ל-formula_28 גם אורביטל formula_30, השלישית מכילה בנוסף ל-formula_28 ו-formula_30 גם אורביטל formula_32 וכן הלאה:
formula_43
למספר זה יש חשיבות רבה בכימיה שכן הוא מגדיר את האורביטל האטומי ומשפיע על הקשר הכימי ועל זווית הקשר.
מספר קוונטי מגנטי.
מתאר אורביטל מסוים (או "ענן") בתוך תת-קליפה אלקטרונית ומבטא את היטל התנע הזוויתי של האורביטל לאורך ציר מוגדר:
formula_44
ערכי formula_16 משתנים בטווח formula_46 במרווחים שלמים:
formula_47
תת קליפת formula_28 formula_49 מכילה רק אורביטל אחד ולכן המספר הקוונטי המגנטי של אלקטרון ברמה זו, formula_16, תמיד יהיה שווה לאפס.
לעומת זאת, תת-קליפת formula_30 formula_52 מכילה 3 אורביטלים ולכן המספר הקוונטי המגנטי של אלקטרון ברמה זו, formula_16, יכול לקבל את אחד מ-3 הערכים:
formula_54
בתת קליפה formula_32 formula_56 ישנם 5 אורביטלים ולכן המספר הקוונטי המגנטי של אלקטרון ברמה זו, formula_16, יכול לקבל אחד מ-5 הערכים:
formula_58
מספר קוונטי ספיני שניוני.
מכונה גם מספר קוונטי ספיני היטלי, מתאר את formula_59, הספין (תנע זוויתי פנימי) של האלקטרון בתוך האורביטל ומבטא את היטלו לאורך ציר formula_60:
formula_61
ערכי formula_17 משתנים בטווח formula_63 במרווחים שלמים:
formula_64
לאלקטרון בודד יש מספר ספין formula_65 וכתוצאה מכך המספר הקוונטי הספיני השניוני שלו הוא formula_66 שמשמעותו פיצול לרמות אנרגיה או למצבים עצמיים:
עקב עיקרון האיסור של פאולי, האלקטרונים המאכלסים אורביטל יחיד חייבים להיות במצבים קוונטיים שונים זה מזה. לכן, כל אורביטל יכול להכיל רק 2 אלקטרונים (עם מצבים עצמיים שונים) לכל היותר.
כללי 4 המספרים מסוכמים בטבלה הבאה:
דוגמה: המספרים הקוונטיים של אלקטרוני הערכיות בשכבה החיצונית ביותר של אטום הפחמן (C), הנמצאים באורביטל formula_71, הם: formula_72 - הקליפה האלקטרונית השנייה, formula_29 - תת-קליפה אלקטרונית formula_30, אחת מ-3 האפשרויות: formula_75 ו- formula_76 - עבור ספינים מקבילים.
תוצאות ספקטרוסקופיה מראות כי אורביטל אטומי יכול לאכלס עד שני אלקטרונים. עם זאת, על פי כללי הונד, אשר כוללים בתוכם גם את עקרון האיסור של פאולי, שני אלקטרונים לא יכולים להיות באותו מצב קוונטי בדיוק ולא באותה קבוצה של מספרים קוונטיים. הנחת אד הוק הייתה כי למספר הקוונטי הרביעי יש רק שני ערכים אפשריים. הנחה זו אומתה מאוחר יותר על ידי ניסוי שטרן-גרלך ומכניקת הקוונטים היחסותית.
מספרים קוונטיים של תנע זוויתי כולל.
כאשר נלקחת בחשבון אינטראקציית אורביטל-ספין (Spin–orbit interaction), האופרטוריםformula_25 ו- formula_59 כבר לא קומוטטיביים עם ההמילטוניאן ולכן ערכיהם העצמיים משתנים עם הזמן.
במקרה זה, מספרים קוונטיים אחרים משמשים לתיאור התנע הזוויתי:
מספר קוונטי זוויתי כולל.
מבטא את הגודל של התנע הזוויתי הכולל (המסומן כאופרטור formula_82) דרך היחס הבא:
formula_83
מאחר ש- formula_84 ערכי formula_79 משתנים במרווחים שלמים בטווח הבא:
formula_86
היטל תנע זוויתי כולל.
מבטא את היטל התנע הזוויתי הכולל לאורך ציר מוגדר:
formula_87
ערכי formula_80 משתנים בטווחformula_89 במרווחים שלמים:
formula_90
כאשר ניתן לבטא זאת באנלוגיה גם כך:
formula_91 ו- formula_92
שיקוף.
סימטריית שיקוף (parity) מציינת את היפוך הקואורדינטות של המרחב בדומה לשיקוף במראה:
formula_93
המספר הקוונטי formula_81 מבטא את הערך העצמי של סימטריה זו:
formula_95
כאשר:
לדוגמה:
המצבים הקוונטיים במערכת זו ניתנים לתיאור כקומבינציה ליניארית של 8 המצבים שלעיל. אך, בנוכחות של אינטראקציית אורביטל-ספין, המערכת מתוארת על ידי 8 מצבים חדשים אחרים המהווים ערכים עצמיים של ההמילטוניאן ומקורם במצבים הישנים:
מספר לפטוני
איזוספין חלש
איזוספין
קסם (פיזיקה)
מוזרות
עליוניות
תחתיות
היפרמטען
פורד קורטינה
פורד קורטינה (באנגלית: Ford Cortina) היא מכונית משפחתית אשר יוצרה על ידי חברת פורד בריטניה בין השנים 1962–1982. יוצרו כ-2,600,000 יחידות בבריטניה בלבד, במשך חמשת הדורות שבהם יוצרה הפורד קורטינה.
היסטוריה.
הפורד קורטינה תוכננה במסגרת פרויקט "הארכיבישוף" של פורד בריטניה, שמטרתו הייתה לייצר רכב משפחתי שיימכר בכמויות גדולות. מעצב הקורטינה היה רוי בראון ג'וניור.
מקור השם "קורטינה" הוא בהשראת שמו של אתר הסקי האיטלקי "קורטינה ד'אמפצו", האתר של אולימפיאדת החורף של שנת 1956.
הפורד קורטינה הושקה ב-20 בספטמבר 1962. הקורטינה התאפיינה במנוע הנעה אחורית. עד מהרה הפכה למכונית הפופולרית ביותר בבריטניה. בשנים 1980–1981 הייתה הפורד קורטינה לרכב הנמכר ביותר בבריטניה, והוגדרה כרכב השביעי הנמכר ביותר בבריטניה.
חברת "לוטוס מכוניות" ייצרה בין השנים 1963–1970 את דגם הסלון-ספורט, 2 דלתות, לוטוס קורטינה, דגם Mk1 (1963-1966) ודגם Mk2 (1966-1970) אשר התבסס על דגמי קורטינה, דור 1 ודור 2.
פורד טאונוס TC אשר יוצר בגרמניה, על ידי חברת "Ford-Werke GmbH", (פורד גרמניה), בין השנים 1970-1982 התבסס על "פורד קורטינה" דור שלישי, רביעי וחמישי. הדגם היה קרוי "פורד טאונוס TC" כאשר פירוש "TC" הוא "טאונוס-קורטינה.
דורות.
דור ראשון.
מפרט טכני ומידות
דור שני.
מפרט טכני ומידות
דור שלישי.
מפרט טכני ומידות
דור רביעי.
מפרט טכני ומידות
דור חמישי.
מפרט טכני ומידות
שיווק בישראל.
בישראל שווקו הקורטינות על ידי "חברה ארץ-ישראל לאוטומובילים בע"מ", מהדור הראשון עד לדור החמישי, במשך כ-20 שנה, והיו לסיפור הצלחה. הקורטינות ששווקו בארץ היו בנפח מנוע 1600 סמ"ק ובדגמי 4 דלתות וסטיישן.
בשנות הששים של המאה העשרים שיווקה "חברה ארץ-ישראל לאוטומובילים בע"מ" מלבד פורד קורטינה את הדגמים שיוצרו באירופה: פורד אנגליה, פורד קונסול, פורד טאונוס, (טאונוס 12אמ, 17אמ, 26 אמ), טאונוס 20M ופורד קאפרי הספורטיבית.
משטרת ישראל השתמשה בקורטינה 1600 כרכב תנועה, סיור ובילוש, משנת 1972 עד שנת 1979.
שמורת האינדיאנים פורט מוהאבי