שרון אלרעי פרייס (נולדה ב-10 בדצמבר 1973) היא רופאה מומחית ברפואה פנימית, במחלות זיהומיות ובבריאות הציבור. ביולי 2020, במהלך התפשטות מגפת הקורונה בישראל, מונתה לממלאת-מקום ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, ומינואר 2021, היא משמשת ראש שירותי בריאות הציבור. קודם לכן הייתה סגנית מנהל המרכז הרפואי כרמל בחיפה.
ביוגרפיה.
אלרעי פרייס נולדה וגדלה בחיפה. שני הוריה היו רופאים פנימאים. אמה הייתה ניצולת שואה שעלתה ארצה בגיל 12, אביה היה פרופ' גדעון אלרעי שהתמחה במחלות ריאה.
השכלה.
אלרעי פרייס היא בוגרת בית הספר הריאלי בחיפה ואת שירותה בצה"ל עשתה בחיל הרפואה.
לאחר סיום שירותה הצבאי, החלה לימודי רפואה בפקולטה לרפואה של הטכניון וסיימה אותם בהצטיינות. את הסטאז' עשתה במרכז הרפואי רמב"ם בחיפה ועברה גם אותו בהצטיינות. את ההתמחות ברפואה פנימית עשתה במרכז הרפואי כרמל, שם שימשה כרופאה מומחית במחלקה הפנימית.
היא בעלת תואר שני בבריאות הציבור (MPH) מטעם דארטמות' קולג' בארצות הברית, ובאותו מוסד עשתה את ההתמחות בבריאות הציבור, במנהל רפואי, ברפואה מונעת, במחלות זיהומיות ובמניעת זיהומים. כמו כן, היא בעלת תואר שני במנהל עסקים (MBA) בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב.
תפקידים.
בשנים 2010–2013 הייתה פרייס האפידמיולוגית הראשית של מדינת ניו המפשייר בארצות הברית. בתפקידה זה ניהלה חקירה אפידמיולוגית של התפרצות הפטיטיס C בבית חולים, ונאבקה משפטית לפתוח לצורך כך תיקים רפואיים.
לאחר חזרתה לישראל ב-2013, התמנתה לרופאה בכירה במערך הפנימי וביחידה למחלות זיהומיות ולמניעת זיהומים ב בחיפה. בשנת 2015 מונתה לחברת הנהלה ב"כרמל", וממרץ 2018 עד יולי 2020, שימשה כסגנית מנהל בית החולים ומנהלת מערך האיכות והבטיחות במרכז הרפואי. במסגרת תפקידה, ניהלה ד"ר אלרעי את חדרי הניתוח והייתה אחראית על הובלת פרויקטים לשיפור איכות ובטיחות הטיפול בבית החולים, לשיפור הרצף הטיפולי בית חולים-קהילה, לניטור ולשיפור מדדי איכות, לניתוח אירועים ולדיווח עליהם, ולהובלת בית החולים בהכנות למבדק האקרדיטציה (JCI) הבינלאומי בשנת 2017.
מאוקטובר 2017, ד"ר אלרעי היא עמיתה בתוכנית ענבר של ארגון "מעוז" ומשרד הבריאות, שמטרתה להכשיר מנהיגים במערכת הבריאות. היא שימשה גם כמרצה בפקולטה לרפואה של הטכניון, בה למדה, והוכתרה בשנת 2007 למרצה מצטיינת של הפקולטה.
מגפת הקורונה.
ב-28 ביולי 2020, במהלך התפשטות מגפת הקורונה בישראל ועם פרישתה של פרופ' סיגל סדצקי מתפקידה כמנהלת היחידה לבריאות הציבור, מינה שר הבריאות יולי אדלשטיין את אלרעי פרייס לתפקיד כממלאת מקום. החל מינואר 2021 היא ממלאת את התפקיד באופן קבוע.
בפברואר 2021 ניהלה מחקר משותף של משרד הבריאות וחברת פייזר על אודות יעילות חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 נגד הדבקה, מחלה, מחלה חריפה ותמותה מהמחלה, שפורסם במאי 2021 בכתב העת לנסט. ביולי 2021 אלרעי-פרייס החלה לנהל שני מחקרים אודות חיסון פייזר-ביונטק. מחקר אחד בחן את יעילות החיסון וקצב דעיכתו, כדי להחליט מתי או אם בכלל כדאי לחסן את האוכלוסייה במנת דחף. מחקר שני בדק את החיסוניות התאית בקרב מחוסנים לאורך זמן על-ידי בדיקה סרולוגית. במקביל, היא ומשרדה טענו באותה תקופה כי יש להגביל את הטיסות לישראל וממנה בשל החשש שייכנסו וריאנטים של נגיף הקורונה שישנו את תמונת התחלואה.
כראש שירותי הבריאות בתקופת מגפת הקורונה ספגה אלרעי פרייס גידופים ואיומים מצד אנשים שבחרו לא להתחסן נגד נגיף הקורונה.
חייה האישיים.
אלרעי נשואה לד"ר מאיר פרייס, מנהל מכון ההמטולוגיה בבית חולים כרמל, אותו הכירה כששניהם היו סטודנטים באותו המחזור של בית הספר לרפואה. לזוג ארבעה ילדים והם מתגוררים בחיפה.
מבצר סקופיה קייל
מצודת סקופיה קייל
יחסי טורקיה–עומאן
יחסי טורקיה–עומאן הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין סולטנות עוּמאן.
סקירה כללית.
טורקיה הכירה באופן רשמי בעומאן בשנת 1970, שהכריזה על עצמאותה באותה שנה, ויחסים דיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 1973.
יחסי סחר.
בגלל הירידה במחירי הנפט העולמיים, נפח הסחר של טורקיה עם עומאן צנח בשנים 2015 ו-2016 (לעומת 2013 ו-2014), ואילו בשנת 2017 היקף הסחר הדו-צדדי התחיל להתגבר. בשנת 2018, היקף הסחר הדו-צדדי זכה לתנופה משמעותית והגיע עד לסוף 2018 ל-489 מיליון דולר, תוך שהוא מראה עלייה של 55% בהשוואה לנפח הסחר הדו-צדדי בשנת 2017 (316 מיליון דולר). פריטי הייצוא העיקריים של טורקיה לעומאן: ברזל ופלדה, ריהוט, שטיח ארוג, כלי רכב, מכונות, מוצרי מזון. פריטי הייבוא העיקריים של טורקיה מעומאן: מוצרי אלומיניום ואלומיניום, שמני נפט, מוצרי פלסטיק ופלסטיק, סיבים סינתטיים ומלאכותיים.
ביקורים רשמיים.
בשנת 2010 ביקר נשיא טורקיה עבדוללה גול במאסקט, שם נפגש עם הסולטן קאבוס בן סעיד אל סעיד, ודן עמו על חיזוק היחסים והסחר בין המדינות.
&quot;מושכי לורנץ&quot;
אוהד (סרט)
אוהד (ברוסית: Фанат) הוא סרט עלילתי סובייטי משנת 1989 בבימויו של ולדימיר פאוקטיסטוב, שקיבל מעמד של סרט פולחן בקרב חובבי אמנויות לחימה ברוסיה.
עלילה.
הדמות הראשית היא צעיר בשם יגור לרין, המכונה "מליש" (ילד קטן). כנער הוא מגיע למחלקת הקראטה, שם הוא מקבל את הכינוי שלו. עובד קשה תחת הדרכתו של המנטור שלו אולג איבנוביץ', ויגור הופך בהדרגה לתלמידו הטוב ביותר. לאחר סכסוך עם אחד מאוהבי אמו, יגור עוזב את הבית, ובמשך זמן מה הוא גר עם חברו גרישה (פיודור סוחוב) מאותו חוג קראטה. לאחר שנודע לו שגרישה פורש מהקראטה בגלל לימודיו, יגור מסתכסך אתו ועוזב את ביתו.
כשלא מצא לעצמו מקום, יגור נכנס לחבורת רחוב ומסתבך בשוד דירות. הוא ניצל מהכלא על ידי מאמן לשעבר, שמסדיר שהבחור, שהוא כבר בן שבע עשרה וחצי, יגויס לצבא. בשירות צבאי היה הילד שימושי מאוד בידע שלו באמנויות לחימה. בחלק הלא תפקודי, בו יש זקונים, הוא מועבר תחת חסותם על ידי הכנופיה הפנימית, שהופכות את הילד ללוחם קשוח.
כשחזר מהצבא, נפגש יגור עם גרישה, שמתפרנס על ידי סחיטה והשתתפות בקרבות הימורים חשאיים. גרישה מביא את יגור לאדונו, איש העסקים המוצל אנטוניץ'. יגור, בזכות יכולותיו, עושה במהירות קריירה כלוחם טוב. עכשיו "מליש" הוא שם העט של יגור בזירת הלחימה. באחד ממאבקי האימונים, לאחר שאיבד שליטה על עצמו, מביא מכה לגרישה בכבד והוא הולך לבית החולים. זמן לא רב לפני כן, גרישה ספג מכה בכבד מהלוחם הטוב ביותר בקרבות המחתרתיים - "וישיבלה" הבלתי מנוצח (לוחם במשקל 130 קילוגרם). עד מהרה מת גרישה מפציעותיו. הסבל מאובדן של חבר, מליש מסרב להשתתף עוד בקרבות חשאיים. ברצונו לפדות לפחות את חלקו מאשמתו, הוא מצווה על אובליסק לקברו של גרישה. אבל אין לו מספיק כסף והוא שוב חוזר לאנטוניץ'.
בסדרת הקרבות הקרובה של המחתרת, "מליש" מנצח את כל יריביו, ואז הבעלים של הגרלות המחתרתיות "מאטר" מזמין אותו להיכנע לקרב הבא. ההצעה למסור את הקרב ניתנה לו על ידי מאמנו לשעבר אולג איבנוביץ', שמעורב גם הוא בעסק הפלילי. יגור מסרב. ואז "מאטר" מעמיד את "וישיבלו" נגדו, עדיף באופן משמעותי על מליש במשקל.
יהודא קרינסקי
קרוזה מספר 80
קרוזה מספר 80 (בצ'כית : Karosa NO 80) הוא אב טיפוס של אוטובוס בתצורה "Trailer bus" מתוצרת יצרנית כלי הרכב הצ'כית Karosa אשר יוצר בשנת 1960 בצ'כיה
הגורר (Tractor Unit), הבנוי מתא נהג בחלקו הקדמי ומשטח עגינה בחלקו האחורי.
הנגרר (Semi-Trailer bus), הנשען בקצהו הקדמי על משטח העגינה של הגורר, ועל ציר אחד, של גלגלים בקצהו האחורי.
אאוארכונטה
אאוארכונטה (שם מדעי: Euarchonta; מילולית: "אבות קדומים אמיתיים") היא קבוצה של יונקי שליה מקבוצת האאוארכונטוגליריים, אשר המינים הכלולים בה קרובים בעיקר לפרימטים ודומיהם. היא הופרדה מהקבוצה השנייה של האאוארכונטוגליריים - גלירס החל מתקופת הפלאוקן שבתחילת עידן הקנוזואיקון וכמה חוקרים מעריכים שהיא קדומה אף יותר, כאשר סוגים כמו פורגאטוריוס התקיימו כבר מהקרטיקון העליון.
כיום כוללים בקבוצה 3 סדרות: חדפי עצים, גלשנאים ופרימטים בנוסף לסדרה פלסיאדפאים שהתקיימה בתחילת הפלאוגן (כמה חוקרים רואים בה קבוצה קדומה של פרימטים). המאפיינים שלהם הם: התמחות בחיים על עצים, תזונה של אוכלי כל או אוכלי פירות, מבנה גולגולת בעל עיניים הפונות קדימה וכפות רגליים גדולות המאפשרות אחיזת דברים. עם זאת מאפיינים אלה מצליחים במיוחד רק אצל הפרימטים העילאים.
יחסי בחריין–טורקיה
יחסי בחריין–טורקיה הם יחסי החוץ בין ממלכת בחריין ובין הרפובליקה הטורקית.
סקירה כללית.
על בסיס קשרים היסטוריים ותרבותיים משותפים, מתנהלים היחסים הפוליטיים בין טורקיה לבחריין בהתאם לעקרונות האינטרס והדיאלוג ההדדי. טורקיה פתחה את שגרירותה בבחריין בשנת 1990 ואילו שגרירות ממלכת בחריין באנקרה פועלת מאז 2008.
במסגרת ביקורים דו-צדדיים רמי דרג, ביקר מלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה בטורקיה בין התאריכים 25–28 באוגוסט 2016, ואילו נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן ערך ביקור רשמי בבחריין בתאריכים 12–13 בפברואר 2017. במהלך הביקורים הללו, נחתמו הסכמים שונים, ומדליית השייח' עיסא אל סלמן, העיטור הממלכתי הגבוה ביותר של בחריין, הוענקה לנשיא ארדואן.
בנוסף, שר החוץ של בחריין השייח' ח'אלד בן אחמד בן מוחמד אל-ח'ליפה השתתף בוועידת ה-OIC שהתקיימה ב-18 במאי 2018 באיסטנבול. מנגד, הסיבוב השני של ההתייעצויות הפוליטיות בין משרדי החוץ של טורקיה ובחריין התקיים באנקרה ב-25 במרץ 2016.
ווינדוס 95
יחסי הודו–טורקמניסטן