טרטרוס (ביוונית: Τάρταρος, בתרגום לעברית: מקום עמוק) הוא אחד מחלקי השאול במיתולוגיה היוונית וממנה הגיע למיתולוגיה הרומית. גרסאות שונות לאמונה זו קיימות בכל הדתות והמיתולוגיות בין השאר כגיהנום במונותאיזם והחלק השלישי של הניפלהיים במיתולוגיה הנורדית. הוא מצוי אף מתחת לממלכתו של האדס, ומשמש כבית כלא אליו משליכים האלים מפלצות ושאר יצורים המאיימים על שלטונם בעולם, כדוגמת הטיטאנים. סיפורים רבים במיתולוגיה עוסקים בטרטרוס.
קאמפה נוצרה ונשלחה על ידי קרונוס כדי לשמור על הקיקלופים והענקים בעלי מאה הידיים בטרטרוס, לאחר ששחרר אותם מכלאו של אורנוס. היא נהרגה בידי זאוס כדי שיוכל לשכנע את הקיקלופים ובעלי־מאה־הידיים שיעזרו לו במלחמה נגד הטיטאנים.
בנצרות טרטרוס מזוהה עם המקום שבו אלוהים קשר את המלאכים המורדים.
אסירי טרטרוס.
האסירים שנכלאו בטרטרוס היו בני אלמוות, שעונשם הכבד ניתן להם מאחר שאי אפשר היה להענישם בעונש הפשוט - הוצאה להורג.
בטרטרוס נאסרו תחילה הקיקלופים בעלי העין אחת וגם ההקאטונכרים, בעלי מאה הידיים. לאחר המרד של זאוס באביו, זאוס שחרר את הקיקלופים והקאטונכרים מטרטרוס וזכה בעזרתם. בסוף המלחמה בין האלים לטיטאנים ניצחו האלים, וקרונוס ניכלא בטרטרוס.
על פי קרולי קרני זה היה המקום אליו נשלח הרוצח הראשון - איקסיון, שנידון להיות כבול לגלגל אש. על אסיר אחר בטרטרוס, סיזיפוס, בן האלמוות, נגזר לגלגל שוב ושוב אבן כבדה במעלה הר רק כדי לראותה מדרדרת בחזרה לתחתית כל עת שהתקרב לפסגה. מכאן נגזר הביטוי "עבודה סיזיפית", שמשמעותו עבודה קשה וחסרת תועלת שמשכה אינסופי.
לפי המיתולגיה הנוצרית קשר אלוהים בשלשלאות חלק מהמלאכים שמרדו בו עם לוציפר, בטרטרוס. המפורסם בהם הוא עזאזל.
מיקומו של טרטרוס.
לשאול (ממלכת המתים במיתולוגיה היוונית) שלוש קומות: בקומה העליונה נמצאים קרברוס, האדס ופרספונה. הקומה האמצעית היא בור המוות והשאול, שם נמצאים כל המתים ושדות אליסיום, מקום נשמות הגיבורים הצדיקים. קרוב לליבת כדור הארץ נמצא טרטרוס, הקומה הנמוכה ביותר, אך האדמה מגנה עליו מחום.
העינויים בטרטרוס.
בטרטרוס מעונים האסירים כדי להמחיש להם את חומרת חטאם.
מסופר שאחד העינויים ניתנו לטנטלוס בן זאוס, אשר הרג את בנו פולפוס והגיש מבשרו לאלים. טנטלוס נכלא בטרטרוס והוטל עליו עינוי: מסביבו נמצאים בשפע מים מתוקים ופירות עסיסיים, אך כאשר טנטלוס מתקרב למעיין המים נעלמים, וכאשר הוא שולח את ידו אל הפירות הם נרקבים. עינוי זה נחשב לאחד העינויים הקשים ביותר מפני שטנטלוס היה בן אלמוות, ובטרטרוס אי אפשר למות - כך שהעינוי היה מתמשך, והוא נשאר צמא ורעב לנצח. בטרטרוס קיים נהר פלגתון, אשר מימיו עשויים מאש והוא מרפא את הרשעים כדי שיוכלו להמשיך לסבול.
חד נס
חַד נֵס הוא יישוב קהילתי על גדתו המזרחית של הירדן בתחום המועצה האזורית גולן. מקור השם בראשי תיבות של שלושה מיישובי סיני שפונו ונהרסו: חרובית, דקלה ונאות סיני, ובסיסמתו של זאב ז'בוטינסקי מייסד תנועת בית"ר שהקימה את היישוב, "חד נס", שמשמעותו דגל אחד לכל עם ישראל. הגישה ליישוב מתבצעת דרך כביש 888, המחבר בין כביש 87 לכביש 91. ביישוב גרות כ-280 משפחות, רובן חילוניות.
לאחר פינוי היישובים מסיני במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים, התארגנה תנועת בית"ר להקמת יישובים למפוני סיני. בשנת 1987 פנתה התנועה בעיתונות למשפחות הרוצות להצטרף לגרעין, וב-1989 הוקם היישוב, אך לבסוף ללא אף משפחה ממפוני סיני.
עיקר כלכלת היישוב מבוססת על תיירות ומפעלי נופש (אירוח, טיולי רכבי שטח ופעילויות נהר).
בחד נס פועלים בית כנסת, בריכה, חדר כושר וקופת חולים כללית. החינוך לגיל הרך מתקיים בתוך היישוב. מרבית מן הילדים מתחנכים בבתי הספר במרום גולן, קצרין, טבריה, חיספין ורמות.
טרנסהומניזם
שובבי&quot;ם
שובבי"ם הוא כינוי לשישה שבועות שבהם קוראים את שש הפרשות הראשונות בספר שמות: שמות, וארא, בא, בשלח, יתרו, משפטים. תקופה זו מתחילה כשבועיים אחרי חנוכה ומסתיימת לקראת ראש חודש אדר. בשנה מעוברת תקופה זו מתארכת אל תוך חודש אדר א' ונקראת שובבי"ם ת"ת על שם שתי הפרשות הבאות: תרומה, תצוה. ויש שנוהגים דווקא מנהג שובבי"ם ת"ת, אבל בשנה פשוטה לא נוהגים ימים אלו כלל.
ישנו מנהג לצום בימי השובבי"ם או בחלקם. כן קיים מנהג לקיים בימים אלו תענית דיבור.
מקור התענית.
המקור הראשון לתענית בימי השובבי"ם הוא מעדות של הרב יוסף אוסטרייכר בספר לקט יושר, שהעיד שהמנהג באוסטרייך להתענות בשנה מעוברת שמונה תעניות בכל יום חמישי, בפרשיות אלו. הרב אוסטרייכר העיד כי רבו, רבי ישראל איסרלין בעל תרומת הדשן, היה צם בימים אלו. גם בספר המנהגים לר' יצחק טירנא נכתב שנוהגים להתענות ביום חמישי בכל שבוע בימי השובבי"ם בשנים מעוברות. מנהג זה הובא בספר מגן אברהם על השולחן ערוך. כבכל תענית ציבור, נהגו גם לומר סליחות בשחרית של ימי התענית. יש לציין שבמקורות הקדומים, המנהג מופיע רק בשנה מעוברת, אך בשנה פשוטה משתמע שלא צמו כלל.
תקופת השובבי"ם בקבלה.
על פי הקבלה, תקופת השובבי"ם מסוגלת מאוד לכפרת עוונות ולכל שבוע יכולת לתקן עוון מסוים באופן מפורט: שמות – תיקון הברית (נקרא גם "תיקון שישים ריבוא"); וארא – תיקון נידה; בא – תיקון גויה; בשלח – תיקון כעס; יתרו – תיקון גאווה; משפטים – תיקון כיבוד אב ואם.
לשם תיקון החטא נדרש על פי הסוד לצום כמות מסוימת של צומות (לדוגמה: על הוצאת זרע לבטלה יש לצום פ"ד תעניות, על רצח יש לצום תתש"י תעניות וכיוצא בזה). כדי למלא את פ"ד התעניות ממש נהוג לצום בכל ימי השבוע, ופעמים במהלך תקופת השובבי"ם לצום יומיים רצוף (צום כפול כזה הוא שווה ערך לכ"ז תעניות) - סה"כ פ"ד תעניות (54 משני הצומות הכפולים ועוד 30 יום בכל השבועות). בישיבות מקובלים בירושלים ובראשם 'שער השמים' 'השלום' ו'נהר שלום', ובבתי כנסיות בנשיאות הרב ציון בוארון נהגו לערוך תענית ותפילת ״תיקון השובבים״ על פי הרש״ש, יומיים בשבוע ימים שני וחמישי בפרשיות שובבי"ם, מעמד מיוחד כשלעצמו. בודדים בלבד צמים בכל הימים (למשל, המקובלים הרב שלמה משה עמאר הרב ציון בוארון הרב דוד בצרי) וחכמי ישיבת המקובלים שער השמים, אולם מרבית הצמים נוהגים להתענות רק בימי שני וחמישי או רק תענית דיבור, כפי שהנהיג בייחוד הגר"א).
ימי השובבי"ם מסוגלים לפדיון התעניות גם בכסף (בסכום של מספר שקלים לתענית) שיינתן לצדקה. את הפדיון לתענית עורכים בתפילת מנחה של השבוע המתאים ובה מוסיפים את תפילת "עננו" של הרש"ש. התפילה מלאה יסודות קבליים שבהם מבקש האדם לצרף ולזכך ולתקן את נפשו מכל סיגיה וחטאיה. במהלך התפילה והתענית תוקעים בשופרות, לומדים תורה ומתוודים על העוונות.
תקופת השובבי"ם בחסידות.
בתנועת החסידות נהוג להמעיט בהיבט הקבלי והמעשי של הצום, מכיוון שאדם צם יכול ללמוד פחות מחמת חולשתו. במרבית החסידויות נהוג להרבות בשעות הלימוד והתפילה ולהשתדל שלא לדבר בהן כלל. החל מחמש שעות לימוד רצופות רק בימי חמישי (כמו בחסידות ערלוי) ועד לקבלת תעניות בכל הימים והגברת הלימוד. בין החסידויות הבולטות במנהגי התקופה (עד כדי דמיון לחודש אלול) היא חסידות סאטמר וכן חסידות סלונים, שלרבה הראשון, רבי אברהם וינברג, מיוחסת ההחלטה להמיר את התעניות בלימוד תורה חמש שעות ברציפות, ללא הפסקה באוכל, שתייה או דיבור. בישיבת חסידות סלונים (ישיבת בית אברהם) נהוג ללמוד מדי יום פעמיים 5 שעות ברציפות ופעם נוספת 3 שעות ברציפות.
לימוד הלכות טהרה.
בשנים האחרונות קמה תנועה ללימוד הלכות טהרת המשפחה בימי השובבי"ם. מדי שנה בתקופה זו, מפעל השובבי"ם העולמי מסדר ומפרסם שיעורים ברחבי העולם. הלימוד מתמקד בחזרה על הלכות נידה שבשולחן ערוך יורה דעה, הלכות הרלוונטיות לימינו אנו ולכן יש צורך לחזור עליהן מפעם לפעם. בעקבות היוזמה משתתפים בשיעורים אלו למעלה מ-50,000 איש.
חור שחור מיקרוני
ליאור רפאלוב
ליאור רפאלוב (נולד ב-26 באפריל 1986) הוא כדורגלן ישראלי-בלגי שהתאזרח, המשחק בעמדות הקיצוני והקשר ההתקפי באנדרלכט מליגת העל הבלגית.
קריירת מועדונים.
בשנת 1998 החל רפאלוב לשחק במחלקות הנוער של מכבי חיפה. בעונת עלה מקבוצת נערים א' לקבוצת הנוער, שם כבש שער כבר במשחקו הראשון מול קבוצת נווה יוסף. בעונת כבש שבעה שערים בקבוצת הנוער של המועדון, הוביל אותה לאליפות ואף זכה בתואר הכדורגלן המצטיין של העונה בליגת העל לנוער.
מכבי חיפה.
בהמשך השתלב רפאלוב בסגל הקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה, ואת שערו הראשון בקריירה כבש בעונת 2005/2006 בליגת העל בפנדל בניצחון 6–0 על הפועל נצרת עילית. את עונת 2006/2007 החל רפאלוב כשחקן מחליף ותחילה לא נכלל בסגל הקבוצה במספר משחקים, עד פציעתו של הקשר האחורי חאבייר דירסאו שהעלתה אותו להרכב. רפאלוב שיחק בתיקו 1–1 מול ליבורנו במסגרת גביע אופ"א, משחק שזיכה אותו בציון 7.5 בעיתוני איטליה, ואת שערו היחיד בליגה בעונה זו כבש בניצחון 4–0 על הפועל תל אביב. בעונת 2007/2008 כבש שלושה שערי ליגה. בעונת 2008/2009 כבש תשעה שערים, כולל שער בבעיטת יעף מול הכח עמידר רמת גן. כמו כן כבש את השער האחרון של מכבי חיפה לעונה זו, מול בית"ר ירושלים, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות.
בעונת 2009/2010 כבש רפאלוב שבעה שערים, אך הקבוצה סיימה את העונה במקום השני אחרי הפועל תל אביב. בעונת 2010/2011, בה זכתה מכבי חיפה באליפות, הצטיין רפאלוב וכבש 11 שערים, ואף נבחר לכדורגלן העונה בישראל מטעם עיתון מעריב.
קלאב ברוז'.