לאחר יציאת האלבום יצאה הלהקה לסיבובי הופעות רבים שהתפרסמו מאוד והעלו את הפופולריות של הלהקה עוד יותר מהקלטות האולפן שלהם. זאת משום שהביצועים שנתנו חברי הלהקה בהופעות החיות עלו על אלו שבאלבום, וכללו קטעים רבים שכלל לא הופיעו באלבום, כולל קטעי אלתור וסולואים ממושכים.
Wheels of Fire.
אלבומה השלישי של הלהקה, "Wheels of Fire", יצא בשנת 1968 וגם הוא זכה להצלחה עצומה. האלבום היה אלבום כפול, שהכיל אלבום הופעה חיה באולם הפילמור וסט המפורסם בסן פרנסיסקו, ואלבום אולפן. האלבום הכיל את אחד מלהיטיה הגדולים של הלהקה, "White Room", וגרסת כיסוי חיה ומפורסמת לשיר "Crossroads" של רוברט ג'ונסון.
זמן קצר לאחר צאת האלבום בשנת 1968, הודיעה הלהקה על יציאה לסיבוב הופעות אחרון טרם פרוקה.
Goodbye ופירוק הלהקה.
האלבום האחרון, "Goodbye", יצא בשנת 1969, והכיל בתוכו הקלטות מההופעה האחרונה של הלהקה, וכן כמה הקלטות אולפן. שמו של האלבום מתייחס ל"פרידה" של חברי הלהקה, מכיוון שזהו אלבומם האחרון יחד. השם Goodbye פירושו להתראות או היו שלום, ביטוי שמגיע לפני פרידה.
בשנת 1993 נכנסה הלהקה להיכל התהילה של הרוק אנד רול, ולרגל האירוע התאחדו חבריה וערכו סיבוב הופעות מחודש.
איחוד הלהקה ב-2005.
בשנת 2003 התגלה בגופו של ג'ק ברוס סרטן הכבד. במאי 2005, לאחר שמצבו הרפואי התייצב בעקבות השתלת כבד, נערכה לכבודו סדרת הופעות איחוד של "קרים" ברויאל אלברט הול בלונדון שהתקיימה בתאריכים 2,3,5, ו-6 במאי. על אף שמבחינה אמנותית וטכנית לא התעלתה ההופעה לרמות של "קרים" ההיסטורית, הרי שהכרטיסים להופעות אזלו מיד עם הצעתם למכירה ועבור הקהל הייתה זו חוויה רגשית עמוקה. במהלך ההופעות בלונדון הגיעה אל חברי הלהקה הזמנה לקיום סדרת הופעות במדיסון סקוור גארדן בניו יורק, בתמורה לסך של מיליון דולר לכל אחד מהם. אריק קלפטון ניתח ואמר כי הסכום הגדול עיוור את עיני החברים וסיכל כל דיון האם נכון לבצע את סדרת ההופעות, שנית, חברי הלהקה זלזלו בחזרות ולא התכוננו כראוי, לכך נוספה הועבדה כי היחסים בין ברוס לבייקר היו "חבית אבק שרפה" הממתינה להצתה. בשל סיבות אלה התגלעו ויכוחים מרים והלהקה התפרקה מיד עם סיום המופע האחרון אליו התחייבה בניו יורק. ההופעות בלונדון תועדו בתקליט "Royal Albert Hall London May 2–3–5–6 2005".
קצפת
קצפת היא קצף יציב העשוי משמנת מתוקה שנטרפה בתוספת סוכר. ישנה גם קצפת ללא חלב.
מרכיבי הקצפת.
על מנת שקצפת תהיה יציבה ונוחה לשימוש, יש הכרח בשני מרכיבים בלבד:
ניתן להוסיף לקצפת מספר רב של מרכיבים נוספים, בהתאם לצורך:
כל תוסף שנכנס לקצפת חייב להיות קל ולא מתגבש, על מנת לשמור על אווריריות במוצר הסופי, לכן למשל אין להוסיף דבש לקצפת.
דרך ההכנה.
להכנת קצפת חלבית, השמנת מוקצפת במטרפה במהירות בינונית; לאחר זמן מה מגבירים את קצב הטריפה, ולאחר תקופת זמן זהה מגבירים את הקצב שוב (עליית מדרגה שליש-שליש-שליש). זאת על מנת להוסיף יותר אוויר לתוך התערובת, ולהסתמך על היציבות שהושגה בשלבים קודמים. הקצפה מהירה מוקדם מדי תגרום להתפרקותה של השמנת. יש המוסיפים אבקת אינסטנט וניל לשם קבלת קצפת יציבה יותר (תוספת של סוכר ועמילן במוצר אחד).
להכנת קצפת פרווה, מקציפים מים ושמנת צמחית ביחס של 1:2 לטובת המים. כתחליף, ישנן שמנות שדוללו מראש. השמנת חייבת להיות מקוררת היטב לפני הקצפתה, ויש המקררים אף את קערת המיקסר עצמה.
שימושים של קצפת במגדנאות.
קצפת משמשת כאחד מן המרכיבים של קרם בוואריה ושל מוסים, וכן לשם ציפויין ועיטורן של מנות קינוח כגון עוגות, גלידות, חביתיות, סלט פירות ומשקאות כגון קפה, קקאו ומילקשייק.
האסכולה המילטית
האסכולה המילטית היא האסכולה הפילוסופית המוקדמת ביותר בפילוסופיה הקדם סוקרטית.
בני האסכולה המילֵטית היו פילוסופים אשר הניחו את הבסיס למדע היווני בכך שהוציאו מהתאולוגיה והמיתוס את המקריות. על פי פילוסופים אלו, אין התרחשויות חד פעמיות נבדלות אחת מן השנייה, אלא מדובר במערכת העובדת בכוחות פנימיים.
מקור השם הוא בעיר מילֵטוֹס שבחופי איוניה (טורקיה של היום), משם יצאו מייסדי הפילוסופיה היוונית: תאלס, אנכסימנדרוס ואנאקסימנס. פילוסופים אלה היו מיוחסים ועשירים, וכך היה להם פנאי לעסוק בפילוסופיה.
בהשפעת סוקרטס אנו מפרשים את תורתם באמצעות שאלות ותשובות, ומציגים את המילטים כאילו הם שואלים:
מהו העולם? או, ליתר דיוק, מה הם 'כל הדברים'? מה היחס בין היציבות והחוקיות ובין השינוי והתנועה?
ההגות המילטית.
המילטים חיפשו עיקרון אחד שיסביר את כל המציאות - את כל העולם. במקום להשתמש במילה 'עולם' (קוסמוס) הם השתמשו במילה 'הכל' (פאנטה). את אחדות העולם הם הסבירו במונחים של אחדות החומר העומד ביסודו של העולם. מכאן שהם תפסו את הריבוי כדבר שאינו אמיתי, וכתופעה בלבד.
לאותו עקרון חומרי, או אותו חומר אחד שהוא מקור העולם והדבר הקבוע העומד ללא שינוי מאחורי העולם, הם קראו 'הראשית' (ארכי - arche).
בניגוד לתפיסה המיתית, החוקיות אצל המילטים תופסת הן לגבי העולם עתה, והן לגבי העולם בהיווצרותו.
העולם הוא מערכת ולא אוסף של אירועים ללא קשר הדדי.
העולם נתפס כאורגני ולא כמכני.
אצל הפילוסופים המילטים לא היה מושג של חומר, ולכן לא הייתה הבחנה בין חומר למה שאינו כזה. מבחינתם להיות הוא להיות גוף. משום כך גם החוקיות נתפסה כחומר. בעיה זו מנעה בין היתר את התפתחות החשיבה המילטית.
החקירות הן אינטואיטיביות וספקולטיביות ולא ניסיוניות. הצבעה על עקרון המסביר תהליך, נחשבת הוכחה מספקת.
עוסקים בסיבות ולא בתכליות.
תפיסת העולם שלהם סינתטית - העולם ניתן להבנה רק בכוליותו; ולא אנליטית - העולם ניתן להבנה רק על ידי ניתוחו לגורמים.
הניסיון למצוא דבר אחד שגם קיים כתופעה אחת בעולם, וגם מסביר את כל התופעות בעולם, הביא את הפילוסופיה המילטית למעגל בלתי פתיר.
משפט הקוף המקליד
משפט הקוף המקליד הוא טענה מתמטית פשוטה, לפיה אם נבחר טקסט באורך סופי, אז הוא יופיע ברצף אינסופי של תווים אקראיים המוגרלים מהתפלגות אחידה (אך לאו דווקא מהתפלגות זו) בהסתברות formula_1. בניסוח פופולרי, ברוח מאמרו של המתמטיקאי הצרפתי אמיל בורל, בו הופיע המשפט לראשונה, אפשר לומר שאם קוף מקליד תווים אקראיים במכונת כתיבה במשך זמן הולך וגדל ללא מגבלה - לבסוף יעבור מספיק זמן כך שיופיעו בטקסט כל כתבי ויליאם שייקספיר.
הוכחת הטענה.
ההסתברות שיתרחשו שני מאורעות בלתי-תלויים שווה למכפלת ההסתברויות שלהם; לדוגמה, אם ההסתברות שפרוסת לחם תיפול על הצד המרוח בחמאה היא formula_2, וההסתברות ש"נמר עם גדי ירבץ" היא formula_3, הרי שההסתברות ששני המאורעות יתרחשו היא formula_4, זאת בהנחה שאין תלות בין המאורעות.
נניח כעת שברשותנו מקלדת בעלת חמישים תווים, ונאמר שעל הקוף להקליד את המילה "אנציקלופדיה". ההסתברות שהאות הראשונה שיקליד תהיה אל"ף היא אחת לחמישים, דהיינו, formula_5. ההסתברות שיקליד את האות אל"ף ואחריה את האות נו"ן היא אחת לחמישים כפול אחת לחמישים, לשון אחר, formula_6. הסיכוי שאחת־עשרה אותיות רצופות שיקליד יאייתו את המילה "אנציקלופדיה" הוא נמוך מאוד: אחת לחמישים בחזקת formula_7, שהן formula_8.
ההסתברות, formula_9, לכך שאחת-עשרה האותיות הראשונות לא ייצרו את המילה "אנציקלופדיה" היא כמעט ודאית:
formula_10
ניתן לקוף להדפיס עוד formula_7 אותיות. אם עדיין לא מופיעה המילה "אנציקלופדיה", הרי שהיא אינה מופיעה במקטע בן אחת-עשרה האותיות הראשונות, וגם לא באחת-עשרה האותיות האחרונות. מכיוון שאלו מקטעים זרים, האותיות נבחרות באופן בלתי-תלוי בכל אחד מהם בנפרד, ולכן גם המאורעות "המילה אינה מופיעה במקטע הראשון" ו"המילה אינה מופיעה במקטע השני" בלתי-תלויים. לכן ההסתברות שהמילה לא תופיע בשני המקטעים שווה ל- formula_12. מכאן נובע שההסתברות לכך שהמילה אינה מופיעה בשום מקום ברצף בן עשרים ושתיים האותיות, קטנה מ-formula_12.
באופן דומה, עבור formula_14 מקטעים של formula_7 אותיות למקטע, ההסתברות שהמילה לא תופיע היא לכל היותר formula_16. היות ש־formula_17, כאשר formula_14 גדל לאינסוף, ההסתברות שהמילה לא תופיע בכלל שואפת לאפס, וההסתברות שההפך הוא הנכון שואפת לאחת, כלומר, המילה תופיע כמעט בוודאות.
אותו טיעון אפשר להחיל על טקסט בכל אורך סופי - כמו כל כתביו של שייקספיר לדוגמה.
תוחלת הזמן להופעת קטע מסוים.
אפשר להראות שעבור קטע נתון (כגון המילה "אנציקלופדיה"), לא רק שההסתברות להופעתה בסופו של דבר בסדרת התווים שהקוף מדפיס שווה ל-formula_1, אלא אף תוחלת זמן ההמתנה למאורע זה היא סופית. תוחלת הזמן עד להופעת קטע בן formula_14 אותיות המורכב מ-formula_21 סוגי תווים, בהנחה שכל תו נבחר בהסתברות אחידה, אינה עולה על formula_22.
סדרות ארוכות במתמטיקה.
על-פי המשפט שהוצג לעיל, טקסט סופי נתון וקבוע יופיע בהסתברות אחד בסדרה אקראית אינסופית. אפשר להוכיח יותר מזה: בהינתן סדרה אקראית אינסופית (שבה האותיות מוגרלות מאלפבית סופי, באופן אחיד ובלתי תלוי), כל טקסט סופי יופיע (שוב, בהסתברות formula_1). יתרה מזו, כל טקסט מקרי מופיע בשכיחות השווה להסתברות שלו להופיע בכל מקום בסדרה. להרחבה בנושא זה, ראו מספר נורמלי.
התוצאה האינטואיטיבית שלפיה אפשר לצפות לתופעות מוזרות בסדרה, בתנאי שהיא ארוכה מספיק, מופיעה פעמים רבות בקומבינטוריקה. הלמה של בורל-קנטלי היא דוגמה לא פשוטה לכך, שהיא בעלת השלכות חשובות בתורת החוגים.
בתרבות פופולרית.