אלכסנדר זיסל מאכט זכה באליפות ליטא בשחמט 7 פעמים, יותר מכל שחמטאי אחר בהיסטוריה של ליטא העצמאית שבין מלחמות העולם.
זכה באליפות ברציפות בשנים :
1923,1924,1926,1927,1928
ולאחר מכן שוב בשנים :
1931,1932
השתתף פעמיים באולימפיאדת השחמט כחבר הנבחרת הליטאית:
באולימפיאדת השחמט 1930 בהמבורג
ובאולימפיאדת השחמט 1935 בוורשה.
השחמטאי הליטאי הראשון שייצג את ליטא בשולחן הראשון (מדורג ראשון) באולימפיאדות השחמט.
השחמטאי הליטאי הראשון ששיחק משחק רשמי מול אלוף עולם מכהן, (אלכסנדר אלכין).
ממשחקיו.
אלכסנדר מאכט - פרדריק ייטס מהסיבוב ה-13 באולימפיאדת השחמט 1930
ולדאס מיקאנס - אלכסנדר מאכט אליפות ליטא 1932
אלכסנדר מאכט - רודולף שפילמן במסגרת דו-קרב משנת 1934
הבנק לתעשייה.
מאכט הפך לאחד מפרנסי העיר תל אביב וניהל במשך שנים רבות את "בנק התעשייה" של התאחדות התעשיינים בישראל ששכן ברחוב מונטיפיורי, אשר היווה גורם מכריע בכלכלת העיר ובתנופת הבנייה והפיתוח שלה באותן השנים. כמו כן נודע כאחד הבניינים הראשונים בעיר שבהם ניתן היה למצוא מעלית.
אחד מהפקידים הבכירים בבנק הפך במרוצת השנים למפורסם בארץ יותר ממנהלו הישיר. הכוונה היא למלחין חתן פרס ישראל סשה ארגוב, שבמהלך שני העשורים שבהם עבד בבנק התעשייה הפך הבנק למוקד עלייה לרגל של רבים מחשובי הכותבים כמו חיים גורי וחיים חפר, שהביאו את כתביהם להלחנתו של פקיד הבנק. לצידו של ארגוב עבד כפקיד בבנק במשך שנים רבות גם הפזמונאי אברהם ברושי, מהבולטים בכותבי "השירים הסלוניים" של התקופה. בעידודו של מאכט יצאו מבין כותלי הבנק רבים מנכסי צאן ברזל בזמר העברי בשנות ה-40 וה-50.
לאחר פרישתו של מאכט בראשית שנות ה-60 הועמו זוהרו וחשיבותו של הבנק, ושנים מעטות לאחר מכן הוא התאחד עם מספר בנקים נוספים והפך לבנק הבינלאומי הראשון.
אלכסנדר מאכט נפטר בשנת 1973 בתל אביב.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:אנשי העלייה החמישית]]
[[קטגוריה:ישראלים ילידי ליטא]]
[[קטגוריה:מנכ"לים ישראלים]]
[[קטגוריה:בנקאים ישראלים]]
[[קטגוריה:מנהלי בנקים ישראלים]]
[[קטגוריה:יהודים ליטאים]]
[[קטגוריה:קובנה: אישים]]
[[קטגוריה:בנקאים יהודים]]
[[קטגוריה:בנקאים רוסים]]
[[קטגוריה:בנקאים ביישוב]]
[[קטגוריה:שחמטאים ישראלים]]
[[קטגוריה:שחמטאים יהודים ליטאים]]
[[קטגוריה:ספורטאים יהודים ליטאים]]
[[קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים]]
[[קטגוריה:מנהלים ביישוב]]
[[קטגוריה:שחמטאים ביישוב]]
[[קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1892]]
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973]]
מחה תמחה את זכר עמלק
סברה ספורט
סברה ספורט (SABRA sport) היא מכונית ספורט, אשר הושקה ב-1961 באנגליה, על ידי יצחק שובינסקי ובהמשך הורכבה במדינת ישראל על ידי אוטוקרס. עד 1967 יוצרו 379 יחידות
השם שנבחר היה "סברה" (או "סברה ספורט", בשווקים מסוימים), כינוי לצבר - ישראלי יליד ישראל.
היסטוריה.
בשנת 1960 החל יצחק שובינסקי להתעניין בייצורה של מכונית ספורט שתתאים לשוק הבינלאומי, ובעיקר לשוק האמריקאי. שובינסקי התרשם בתערוכת מכוניות הספורט והמרוצים בלונדון ממכונית הקופה ASHLY GT, ומיהר לרכוש תוכניות לבניית שלדה, מרכב פיברגלאס ואת התבניות לעיצוב הרכב. שובינסקי התקשר עם חברת רליאנט (Reliant) שבנו מכלל של פורד, והרכיבו מרכב מפיברגלאס. את הקשר יצר שותפו של שובינסקי, לדיסלאב שנלר אשר היה בעל זיכיון מחברת Reliant משנת 1952, להרכיב רכב תלת-גלגלי מבית הייצור שלה.
אב הטיפוס הוצג בשנת 1961 בתערוכת הרכב בניו יורק.
100 היחידות הראשונות יוצרו בבריטניה בקבלנות משנה עבור אוטוקרס, תוך אינגלוז השם ל"סברֶה" (Sabre). בהמשך נשלחו קיטים להרכבה בישראל.
ייצור המכונית נעשה בישראל ובאנגליה. יוצרו 379 יחידות, מתוכם 26 נמכרו בישראל, 144 בארצות הברית, ו-81 בבלגיה.
הייצור נפסק בשנת 1967 בעיקר עקב כישלונן של אוטוקרס ורליאנט לקיים מערך שירות ראוי לכלי הרכב.
כיום הסברה ספורט נחשבות לפריטי אספנות בכל העולם. רובן מצויות בישראל ובבלגיה.
ב־16 בדצמבר 2014 הנפיק דואר ישראל בול ששמו: "סברה ספורט 1961", בערך נקוב של 4 ש"ח. הבול מתוך סדרה של 4 בולים בנושא : "תעשיית המכוניות בישראל". על יתר הבולים מופיעים תמונות של: סטנדרד כרמל 1936, קייזר מנהטן 1951, וג'יפ סופה 1992.
בית הכנסת הגדול (הרצליה)
בית הכנסת הגדול בהרצליה נמצא במרכז העיר, בצומת הרחובות בן-גוריון וסוקולוב, ומשמש בעיקר אשכנזים תושבי העיר.
בית הכנסת הראשון של הרצליה הוקם בתמיכתה של חברת "קהילת ציון אמריקאית", מקימת היישוב, ושכן בצריף בגבעת המייסדים. לאחר שנים אחדות עבר בית הכנסת לרחוב הנדיב, ובשנות השלושים עבר למקומו הנוכחי, בצומת הרחובות סוקולוב והעבודה (שכעבור שנים רבות שונה שמו לרחוב בן-גוריון). בשנות ה-30 הוקצה מגרש עבור בית הכנסת ובשנת 1935 הונח היסוד לבית הכנסת. אך מחסרון אמצעים ובגלל מלחמת העולם השנייה נותר השלד בשממונו בין השנים 1939-1944. ביוזמתו של רב היישוב, הרב בנימין מובשוביץ, חודשה העבודה בשנת 1945, במימון העירייה והבנייה הושלמה לפני סוף שנות ה-40. בשנותיו הראשונות תואר בית הכנסת כאחד היפים ביותר בישראל.
במהלך כהונתו של אלי לנדאו כראש עיריית הרצליה עברו בית הכנסת וסביבתו שיפוץ מקיף: הוסרו מבנים מסחריים שנצבו בחזית בית הכנסת, והוחלפו ברחבה נאה, שבה נטעו עצי דקל והוקמה מזרקה.
בבית הכנסת התפלל הרב הראשי האשכנזי של העיר, הרב יצחק יחיאל יעקובוביץ עד פטירתו בשנת 2019 כיום מכהן כרב בית הכנסת בנו הרב מרדכי שלמה.
קלרה צטקין
קלרה צֶטקין (Clara Zetkin; 5 ביולי 1857 - 20 ביוני 1933) הייתה פמיניסטית ופוליטיקאית גרמנייה.
ביוגרפיה.
צטקין נולדה בסקסוניה בשנת 1857 בשם קלרה אַייסנֶר (Eißner).
במהלך לימודי ההוראה שלה צטקין באה במגע עם התנועה הפמיניסטית והסוציאליסטית בגרמניה, בשנת 1878 הצטרפה למפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה.
כתוצאה מאיסור שהוטל על ידי אוטו פון ביסמרק בשנת 1878 על פעולתה של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, צטקין היגרה תחילה לציריך בשנת 1882 ואז המשיכה לפריז. בפריז צטקין הייתה בין מייסדי האינטרנציונל הסוציאליסטי, בזמן זה היא אף אימצה את שם משפחתו של חברה לחיים, המהפכן היהודי מרוסיה אוסיף צטקין, שלו ילדה שני בנים.
צטקין הייתה בין החברים הבולטים של האגף המהפכני-קיצוני במפלגה הסוציאל-דמוקרטית. בוויכוח שהתפתח בראשית המאה ה-20 בדבר דרכה של המפלגה צטקין הייתה בין המבקרים החריפים ביותר של גישתו המתונה של אדוארד ברנשטיין.
צטקין הייתה גם פעילה למען שוויון זכויות לנשים. בין השנים 1891–1917 היא ערכה את עיתון הנשים של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, ובשנת 1907 עמדה בראש המשרד לענייני נשים במפלגה הסוציאל-דמוקרטית. צטקין הייתה אחראית לעריכת יום האישה הבינלאומי הראשון בגרמניה בשנת 1911.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, צטקין הייתה בין המתנגדים למדיניות התמיכה במלחמה וההכרזה על הפסקת אש עם הממשלה שנקטה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית. היא עסקה בפעילות אנטי-מלחמתית ונעצרה בשל כך מספר פעמים על ידי השלטונות.
צטקין הייתה אחת המייסדים של ליגת הספרטקיסטים בשנת 1916 והצטרפה למפלגה הסוציאל-דמוקרטית העצמאית שהתפצלה מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית בשנת 1917. אחרי המהפכה הגרמנית וייסוד המפלגה הקומוניסטית של גרמניה בשנת 1919 הצטרפה לשורותיה ושימשה כנציגתם ברייכסטאג בין השנים 1920–1933. ב-1925 יסדה צטקין את חזית-הנשים והנערות (Roter Frauen und Mädchen Bund) של המיליציה הקומוניסטית, "החזית האדומה".
עם עליית הנאצים לשלטון והוצאתה מחוץ לחוק של המפלגה הקומוניסטית בשנת 1933 יצאה צטקין לגלות בברית המועצות, שם נפטרה באותה שנה ונקברה בחומת הקרמלין.
רעדניים
רעדניים (שם מדעי: Pholcidae) היא משפחה של עכבישים ארוכי-רגליים ושוכני בתים בסדרת העכבישאים שמכונים לעיתים בשם אבא ארך רגליים. במשפחת הרעדניים כ-80 סוגים וכ-960 מינים (ביניהם רועד חומפס המוכר בארץ וארטמה נפילית, המין הגדול ביותר במשפחת הרעדניים שהתגלה בישראל בשנת 2017).
The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars
The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars (עלייתם ונפילתם של זיגי סטארדסט ועכבישי המאדים) הוא אלבום קונספט של דייוויד בואי משנת 1972. האלבום הוכתר כחשוב ביותר בשנות ה-70 על ידי מגזין ה"מלודי מייקר", הגיע למקום ה-5 במצעדים בממלכה המאוחדת וה-75 בארצות הברית במצעדי מגזין ה"בילבורד" והופק בעקבותיו סרט דוקומנטרי בשנת 1973 המתעד את סיום מסע ההופעות של בואי לקידום האלבום.
האלבום נבחר למקום העשרים ברשימת "האלבומים הגדולים של כל הזמנים" במשאל "מוזיקת המילניום" של HMV, ערוץ 4 ועיתון ההגרדיאן. קוראי מגזין Q מיקמו אותו בשנת 1998 במקום ה-24 ברשימת הלהיטים הגדולים וצופי ערוץ VH1 במקום ה-48. ברשימת "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים" של מגזין המוזיקה "רולינג סטון" הוצב האלבום במקום ה-35.
היסטוריה.