מקץ זמן קצר התייצבו שני האחים בלשכתו של המלך הפרתי וזכו, כמובטח להם, ליחס חם. שני האחים הבינו, כך מסתבר, שמעמדם בקרב המלך מתחזק, והוא זקוק להם ולעוצמתם. בד בבד, למלך נודע כי אחד משריו מבקש לנקום את ההפסד בקרב ההוא מול חסינאי וחנילאי ולרצוח את האחים, על כן דחק בהם המלך להקדים את שובם למקום שליטתם. כל-כך חרד המלך מן החשש לאבד את תמיכתם, כשלשני הצדדים ישנם אינטרסים משותפים: המלך מעוניין בשליטה על ממלכתו המבוזרת ואילו המורדים חפצים לבסס את שלטונם בממלכתם הקטנה. המלך הפרתי פנה לחסינאי ובפיו הצעה מפתה: "הנני מפקיד בידך פיקדון את ארץ בבל, שתהיה תחת השגחתך ולא תהא נתונה למעשי שוד ולא תתנסה בפורענויות. וראוי אני שתנהג בי מנהג של אצילות, מאחר שהוכחתי לך את אמוני ללא דופי, לא בעניינים קלים אלא בדברים הנוגעים לחייך".
מעבר להשתקפות מעמדם המתחזק של האחים העולה משורות אלה, בולטת כאן חומרת מצבה של בבל באותן שנים ועמה בעיית האכיפה של המלך, ומאידך מצביע הקטע הנידון על מיומנות השליטה וחוכמת ההנהגה של שני האחים. המלך נראה כמעט כמתחנן על נפשו, מה שמציג את הציטטה קצת בספקנות היסטורית. עם זאת היא מציינת תמונת מצב עגומה מבחינתו של המלך.
מתנת שלטון העל שהוענק לשני האחים נוצלה מידית כדי לארגן את ממלכתם המתעצמת, פוליטית וביטחונית, למשל על ידי הקמת מבצרים חדשים וחיזוק הקיימים. מבין השניים התבלט מאוד חסינאי, ש"הוא היה בעל משרה וכוח וכבר היו כל העניינים במסופוטמיה תלויים בו, ואושרו הלך וגדל במשך חמש עשרה שנה".
שקיעת ממלכת האחים.
יוסף בן מתתיהו מציין, כי ראשית הפורענות שנחתה על שני האחים נבעה מפגיעה בחוקי האבות. חנילאי התאהב באשתו של אחד הקצינים-האצילים הבבלים, הרג אותו ונשא לאשה את בחירת לבו.
האישה, פגאנית על פי דתה, הפיצה בארמון חנילאי וחסינאי את התרבות האלילית ואת הפולחן הפגאני. נמצאו גורמים בכירים בחצר המלוכה שמתחו ביקורת על חנילאי על כך שנשא אשה נוכרית, והוא נסחף אחריה אל תוך החוקים והמנהגים הפרתיים. בעניין זה מסגיר יוסף בן מתתיהו תמונת מצב המשקפת את היהדות הבבלית, באומרו כי אף היא, אשת חנילאי, "עוברת על דקדוקי הקרבנות והיראה שהם (היהודים) רגילים בהם". ידוע (ממקורות אחרים) כי במצרים הוקם מקדש יהודי ביב (מקדש חוניו), אך לא ידוע משום מקור כי יהודי בבל הקריבו קרבנות באיזה שהוא מרכז פולחני.
הביקורת כלפי אשתו העבירה את חנילאי על דעתו ופעם אף התרגז על אחד המכובדים שעקץ את מעשי השניים ורצחו נפש. אשת חנילאי חששה שחסינאי עלול לפגוע באחיו (הלוא הוא בעלה) ועל כן הרעילה את מזונו ומת.
חנילאי תפש אפוא את רסן השלטון, אך ניצל אותו למימוש מטרת כוח והתעצמות. שיכור ממעמדו הרם, ריכז חנילאי צבא גדול ויצא לבזוז כפרים שהיו תחת מרותו של מיתרידתס הפרתי שנישא לבת המלך ארטבנוס. מיתרידתס ביקש לנקום, אלא שנפל למלכודת שטמן לו חנילאי. מיתרידתס נשבה בידו של חנילאי והושפל בפומבי כשהוא נאלץ לרכוב עירום על חמור. מקץ הביזוי שולח מיתרידתס לביתו, ובדירבון אשתו הנקמנית חזר כדי להכות את צבא חנילאי. הפעם הייתה ידו של מיתרידתס על העליונה. הוא מחץ את צבא חנילאי ודרש מיהודי נהרדעא להסגירו לידיו. היהודים סירבו ולבסוף נלכד חנילאי ונהרג. בסופם של האירועים ביקשו הבבלים להתנקם ביהודי האזור, אלא שהללו נמלטו לעיר סלאוקיה ושהו שם כחמש שנים.
שאלת קיומו של המרד.
יש חוקרים המטילים ספק באמינות הסיפור הציורי של מרד האחים, הקמת ממלכתם והתרסקותה, ומייחסים לו יסודות מיתולוגיים-עממיים בבליים. יש הרואים בו סיפור הבלעה של יוסף בן מתתיהו הבא להוכיח את התשתית הדמוגרפית של הקהילה היהודית הקדומה שבבבל, ויש אף הטוענים כי מדובר על מרד ארצישראלי, שנדד בסיפורו של יוסף בן מתתיהו לבבל.
מסגרת הסיפור מתקבלת על דעת מספר חוקרים, לאור הנסיבות ההיסטוריות של הביזוריות הפרתית, מתקפות הרומאים, פשיטות של שוסי מדבר וניסיונות התמרדות של אצילים.
שומר מסך (תוכנית טלוויזיה)
שומר מסך הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית אשר עסקה בתחקירים ובחשיפה של הונאות ושחיתויות. התוכנית שודרה בשנים 2002–2011.
מבנה התוכנית.
התוכנית, אותה הנחה אמנון לוי, דומה בסוגה לתוכנית "כלבוטק" בהנחיית רפי גינת.
במהלך התוכנית, לוי וכתביו השונים סקרו הונאות, שחיתויות והטרדות שנעשו מצד גופים, חברות ואנשים. התוכנית נתנה לקהל הצופה בבית את האפשרות לחשוף את המרמה שנעשתה כלפיו בתוכנית עצמה, באמצעות יצירת קשר עם צוות התוכנית.
תחקירים בולטים.
במהלך השנים נחשפו בתוכנית פרשיות רבות אשר גרמו לסערה ציבורית ואף לתביעות משפטיות, בין השאר:
שידור התוכנית.
בתחילה, שודרה התוכנית במסגרת זכיינית השידור של ערוץ 2, טלעד, וזכתה בקביעות לרייטינג ממוצע גבוה.
בסוף שנת 2005, לאחר שחברת "טלעד" הפסדיה במכרז של "הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו" לתקופת זיכיון חדשה בערוץ 2, היא מכרה את התוכנית לערוץ 10.
התוכנית הראשונה בערוץ 10 שודרה ב-28 בנובמבר 2005, זכתה לרייטינג גבוה והייתה התוכנית הנצפית ביותר בערוץ עד אז מיום הקמתו.
בתחילת 2011 סיימה התוכנית את שידוריה והוחלפה בתוכנית "פנים אמיתיות" בהנחייתו של לוי.
קישורים חיצוניים.
ביקורות
קריין
קריין הוא אדם הקורא טקסט אל מול קהל, אל מול מצלמות הטלוויזיה, בזמן שידורי הרדיו, על במה, או ברקע מבלי שיראוהו. לעיתים מדובר בקריין חדשות אשר קורא את מבזקי החדשות המוגשים לו על ידי עורך החדשות.
קריין עשוי להקריא את שמות השירים והזמרים בערב זמר או לספר סיפור מוקלט על קלטת. לקריין צריך שיהיו תכונות חשובות הנחוצות מפאת מקצועו, לדוגמה: דיבור ברור, הכרות טובה של השפה (כדי למנוע שגיאות הקראה ושגיאות לשוניות בדיבור). לקריינים במהדורות חדשות ובתוכניות רדיו, ובכלל למציגי דבר כלשהו, לעיתים נדרשת יכולת אלתור בו-במקום, הבנת החומר שהם מעבירים לקהלם ותקשורת טובה עם אנשים. קריינים ברדיו ובאולפנים (דוגמת אולפן חדשות או אולפן של תוכנית על מדע) לעיתים מראיינים אורחים, וחשוב שיידעו "להוציא" ממרואייניהם את המידע שהם מבקשים. קריינים משמשים במהדורות חדשות כמגישי המהדורה, והגבול בין המושגים מיטשטש.
בסדרות טלוויזיה מסוימות לילדים כגון "תומס הקטר וחברים" משמש קריין המספר את הסיפור ומדבב את הדמויות, ובמשחקי ספורט יש לרוב שדרן, קריין המתאר את הפעולות המתבצעות במהלך המשחק. לעיתים קרייני ספורט מדברים גם על הרקע של השחקן או הקבוצה, ולא רק על המשחק הספציפי הנצפה.
קריינות לצורכי מיתוג ושיווק או לתדמית.
קטגוריה נוספת היא קריינות המיועדת לבעלי עסקים וחברות לצרכים של שיווק ומיתוג של עסקיהם.
בקטגוריה זו ניתן למצוא קריינות עבור סרטי תדמית עסקיים או סרטי מוצר ואף קריינות תדמית לארגונים שאינם עסקיים , אשר עבורם הקריין מקריא תסריט שהוכן מראש, בהתאם למהלך הסרטון. קטע הקריינות שנוצר משולב בסרטון באמצעות טכנולוגיות של עריכת וידאו ועריכת סאונד. לקריינות כזאת מתלווה לעיתים קרובות פס-קול מוזיקלי.
ניתן למצוא עוד בתוך עולם המיתוג באמצעות קריינות את הקריינות בעבור צליל המתנה עסקי ומרכזיות. כלומר כאשר לקוח מתקשר לבעל עסק מסוים הוא שומע בזמן ההמתנה קטע קריינות (בדרך כלל משולב מוזיקת רקע), אשר מיועד לצרכים שיווקיים ומיתוג העסק. בדרך כלל במסגרת אותה קריינות בזמן ההמתנה נאמרים יתרונותיו של אותו עסק ונהוג גם לשלב פירוט של המוצרים העיקריים שלו. כמו כן קריינות שמשלבים במרכזיה בתור הסאונד המנחה בעת ניתוב שיחות נעשית על ידי קריינים מקצועיים.
קריינים רבים מתמחים בקריינות לצורך יצירת זמרירים (ג'ינגלים) לעסקים המשולבים כפרסומת ברדיו.
גיא לואל
גיא לואל (נולד ב-4 בדצמבר 1971) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה.
גיא לואל נולד וגדל ברמת גן. כבר בבית ספר התיכון אהל שם השתתף בהצגה "מתנערים" בבימויו של דוד שטיינברג. בצה"ל שירת תחילה בחיל התותחנים וכעבור שנתיים עבר לתיאטרון צה"ל. בשנים 1993–1996 למד משחק בבית צבי.
השתתף בהצגות בהבימה: "מנדראגולה", "מלכוד 22", "בחורים בדלת ממול", "משחקי אימפרוביזציה", ו"סיפורי הבימה". תיאטרון בית ליסין: "מבזק חדשות", "סקפינו" ו"סופש שבוע עם תום". התיאטרון הקאמרי: "קוויאר ועדשים". תיאטרון באר שבע: "שחק אותה סם". במקביל השתתף בהצגות בתיאטרון הספרייה: "הבחורים שלנו" ו"כובע מלא גשם".
השתתף בהצגות לילדים ונוער "למשל שועל", "מר זוטא ועץ התפוחים", "ג'ונגל בחירות", "סכנה" ו"המסע של תומי".
בשנת 1999, שיחק לראשונה בתפקיד ראשי בסרטו של אלון זינגמן "כאב השיניים של הרצל" שזכה בפרס וולג'ין. בשנת 2000 שיחק בדרמה "האישה האחרת" לצידן של גילה אלמגור, יונה אליאן ואביטל אברג'יל.
בשנת 2002 לוהק לתפקיד הראשי בסרט "חוכמת הבייגלה", ב-2006 השתתף בסרטים "למראית עין", "טובה תחת טובה", "כאילו כלום לא קרה" ובסרט הקצר "זרים".
בטלוויזיה השתתף לואל בטלנובלות "טלנובלה בע"מ" בה גילם את דמותו של מנהל ערוץ הטלוויזיה המאוהב בעצמו, בני קייזרמן, "האלופה" בה גילם את דמותו של אחיו של קייזרמן, שדרן הספורט דובי קיסר שאיבד את שפיותו, הנחה את "סקר הסקס הגדול" בערוץ YTV בשנת 2005.
ב-2007 השתתף בטלנובלה "בובות", בה גילם את דמותו של מויש, מפיק אירועי אופנה שהוא הומוסקסואל בארון ואביו של גיא.
ב-2008 שיחק ב"חשופים", בה גילם את מגיש החדשות איתן ארזי. השתתף בשלוש העונות בסדרת הטלוויזיה "המובילים" בערוץ לוגי, וכן בסדרות "האקס המיתולוגי", ו"20 פלוס" בטלוויזיה החינוכית.
בשנת 2009 הנחה את השעשועון המבוסס על תחרות בין ידוענים "בעזרת השם", והחל לגלם את דמותו של קוזו אביטל בסדרת הטלוויזיה "פולישוק".