Starboy הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הקנדי דה ויקנד. האלבום יצא לאור ב-25 בנובמבר 2016, על ידי חברת התקליטים XO, והופץ על ידי ריפבליק רקורדס. באלבום השתתפו דאפט פאנק, לנה דל ריי, קנדריק לאמאר ופיוצ'ר, והוא קודם על ידי שבעה סינגלים.
מדכא אפל
מדכא אפל (המכונה גם סופג אפל) הוא חומר הסופג אנרגיית עירור מפלואורופור ומפיץ את האנרגיה כחום בשונה ממדכא פלואורסצנטי טיפוסי אשר פולט מחדש חלק גדול מאנרגיה זו כאור. מדכאים אפלים משמשים בביולוגיה מולקולרית בשילוב עם פלואורופורים. כאשר השניים קרובים זה לזה, כמו במולקולה או בחלבון, פליטת הפלואורופור מדוכאת. ניתן להשתמש באפקט זה לחקר הגאומטריה והתנועה המולקולרית.
דוגמה לשימוש בו היא בשיטות TaqMan או תבחין פולש, שיטות גנוטיפ SNP. לדוגמה, משתמשים בלולאת סיכת ראש עם פלואורופור ומדכא בבסיס הגזע. פריימר PCR ספציפי מסוג SNP ללא תווית (אחד מני רבים) עם זנב ספציפי של 5' נקשר לרצף שיש לבדוק, והפולימראז מרחיב את הרצף. בריצה הבאה מורחב פריימר, משלים לזנב זה, עם לולאת סיכת ראש. בריצה הבאה, התארכות החוט המשלים תיישר את הלולאה המפרידה בין הפלואורופור והמדכא. אלטרנטיבה לשימוש במדכא היא שימוש ב-FRET כאשר השילוב בין שני צבענים נותן אות.
עקרון פעולה.
מדכאים אפלים הם צבענים ללא פלואורסצנציה עצמית. מדכאים רגילים משמשים כצבען פלואורסצנטי משני, כגון פלואורסצאין כצבען קורא וטטרמתיל-רודאמין כמדכא בפרובי FAM/TAM. עם זאת, מדכא פלואורסצנטי יכול להגדיל את רעשי הרקע עקב חפיפה בין ספקטרום הבליעה והפליטה של הצבען הקורא והמדכא. מגבלה זו מחייבת לרוב שימוש בניתוח נתונים מורכב ובפילטרים אופטיים. מדכאים אפלים מהווים פתרון לבעיה זו מכיוון שהם אינם תופסים רוחב פס בספקטרום הפליטה. יתר על כן, מדכאים אפלים מאפשרים ריבוב פרובים.
צבענים פלואורסצנטיים בולעים אור, מה שמציב את הצבען במצב מעורר; הצבען חוזר למצב היסוד מהמצב המעורר על ידי פליטת אור פלואורסצנטי. במערכת קורא-מדכא הצבען מעביר אנרגיה למדכא בצורה לא קרינתית (ללא פליטת אור) שמחזירה את הצבען למצב היסוד ויוצרת את המצב המעורר במדכא. המדכא חוזר למצב היסוד באמצעות רלקסציה בצורת פליטה (דיכוי פלואורסצנטי) או ללא קרינה (דיכוי אפל). ברלקסציה אפלה, האנרגיה מועברת באמצעות תנודות מולקולריות (חום). בריכוז מיקרומטר של הפרוב, החום קטן יחסית מכדי להשפיע על טמפרטורת התמיסה.
קיבטה
קיבטה או קובטה (בצרפתית: cuvette, "כלי קטן") הוא מיכל דמוי צינור קטן עם דפנות ישרות וחתך רוחב עגול או מרובע. הוא אטום בקצה אחד, ועשוי מחומר שקוף או דמוי שקוף כמו פלסטיק, זכוכית או קוורץ. קיבטות נועדו להחזיק דגימות למדידה ספקטרוסקופית, כאשר קרן אור עוברת דרך הדגימה בתוך הקובטה למדידת בליעה, העברה, עוצמה פלואורסצנטית, קיטוב פלואורסצנטי או זמן חיים פלואורסצנטי של הדגימה. מדידה זו נעשית בעזרת ספקטרופוטומטר.
היסטוריה.
בשנת 1934, ג'יימס פרנקלין הייד יצר תא סיליקה משולב, שהיה נקי מאלמנטים זרים אחרים, כטכניקת נוזל של מוצרי זכוכית אחרים. בשנות החמישים שיפרה סטארנה בע"מ את השיטה להמיס לחלוטין קטע זכוכית באמצעות חום מבלי לעוות את צורתו. חידוש זה שינה את ייצור הקיבטות האינרטיות ללא שום שרף מחמם.
סקירה.
בספקטרוסקופיה אולטרה סגולה-גלויה מסורתית או בספקטרוסקופיה פלואורסצנטית משתמשים בדגימות נוזליות. לעיתים קרובות הדגימה היא תמיסה, עם חומר המטרה מומס בתוכה. הדגימה מוכנסת בקיבטה והקיבטה מוכנסת לספקטרופוטומטר לבדיקה. הקיבטה יכולה להיות עשויה מכל חומר שקוף בטווח אורכי הגל שמשמשים בבדיקה.
הקיבטות הקטנות ביותר יכולות להכיל 70 מיקרוליטר, ואילו הגדולות יכולות להכיל 2.5 מיליליטר ומעלה. הרוחב קובע את אורך נתיב האור דרך הדגימה, מה שמשפיע על חישוב ערך הבליעה. לקיבטות רבות נתיב אור של 10 מ"מ (0.39 אינץ'), מה שמפשט את חישוב מקדם הבליעה. לרוב הקיבטות יש שני צדדים שקופים זה מול זה, כך שאור הספקטרופוטומטר יכול לעבור, אם כי בחלק מהבדיקות נעשה שימוש בהשתקפות ולכן צריך רק צד שקוף אחד. לצורך מדידות פלואורסצנטיות, נדרשים שני צדדים שקופים, בזווית ישרה לאלה המשמשים לאור הספקטרופוטומטר, לצורך אור העירור. בחלק מהקיבטות יש מכסה זכוכית או פלסטיק לשימוש עם חומרים מסוכנים, או כדי להגן על דגימות מפני אוויר.
סוגים.
מבחינה היסטורית, קיבטות קוורץ רב פעמיות נדרשו למדידות בתחום האולטרה סגול, מכיוון שזכוכית ורוב סוגי הפלסטיק בולעים אור אולטרה סגול ויוצרים התאבכות. בעת החדשה, יש קיבטות חד פעמיות מפלסטיק העשויות מפלסטיקה מיוחדת ושקופות לאור אולטרה סגול. קיבטות זכוכית, פלסטיק וקוורץ מתאימות למדידות שנעשו באורכי גל ארוכים יותר, כגון באור הנראה.
ב"קיבטות טנדם" יש מחסום זכוכית המשתרע על שני שלישים מהקיבטה באמצע, כך שניתן לבצע מדידות בשתי תמיסות מופרדות ושוב כשהן מעורבות.
פלסטיק.
קיבטות פלסטיק משמשות לעיתים קרובות בתבחינים ספקטרוסקופיים מהירים, כאשר מהירות גבוהה חשובה יותר מדיוק גבוה. קיבטות פלסטיק בעלות טווח אורך גל שמיש של 380–780 ננומטר (הספקטרום הנראה) הן בדרך כלל חד פעמיות ומונעות זיהום עקב שימוש חוזר ולכן זולות לייצור ולרכישה.
זכוכית.
לזכוכית כתר יש טווח אורך גל אופטימלי של 340–2500 ננומטר. בדרך כלל קיבטות זכוכית משמשות בתחום האור הנראה.
קוורץ.
תאי קוורץ מספקים עמידות רבה יותר מאשר פלסטיק או זכוכית. קוורץ מצטיין בהעברת אור UV, וניתן להשתמש בו באורכי גל הנעים בין 190 ל 2500 ננומטר.
קוורץ מותך.
מיועד לאורכי גל מתחת ל -380 ננומטר, כלומר לאור אולטרה סגול.
קוורץ תת-אדום.
טווח אורך גל שמיש של 220 עד 3,500 ננומטר. עמיד יותר בפני התקפה כימית מתמיסת הדגימה מאשר סוגים אחרים המיועדים למדידות פלואורסצנטיות.
ספיר.
קיבטות ספיר הן היקרות ביותר, אם כי מספקות את החומר היציב ביותר, הכי עמיד בפני שריטות והכי עביר. ההעברה משתרעת מאור UV ל, נעה בין 250 ל -5,000 ננומטר. ספיר יכול לעמוד במצב הטבעי הקיצוני של תמיסות מסוימות ושינויים בטמפרטורה.
טכניקה.
שריטות בצידי הקיבטה גורמות לפיזור האור ולשגיאות המדידה. מתלה מגומי או מפלסטיק יכול להגן על הקיבטה מפני מכה בטעות ושריטות על ידי מעטפת המכונה. גם הממס והטמפרטורה יכולים להשפיע על המדידות. קיבטות שתשמשנה בניסויים דו-כיווניים מעגליים לעולם לא צריכים להילחץ מכנית, מכיוון שהלחץ יביא לשבירה כפולה בקוורץ וישפיע על המדידות.
טביעות אצבעות וטיפות מים משבשות את קרני האור במהלך המדידה, לכן ניתן להשתמש בגאזה או בד עם מוך נמוך לניקוי השטח החיצוני של הקיבטה לפני השימוש. מגבת נייר או דומה לה עשויים לשרוט את הקיבטה. ניתן למרוח דטרגנט עדין או אתנול, ואחריו שטיפה במי ברז. בחומצה ואלקלי נמנעים מלהשתמש בגלל השפעותיהם המאכלות על זכוכית, ואצטון אינו מתאים בעבודה עם קיבטות פלסטיק. אם תמיסה מועברת לקיבטה באמצעות פיפטה המכילה אוויר, עלולות להיווצר בועות בתוך הקיבטה, מה שמפחית את טוהר התמיסה ומפזר קרני אור. גובה התמיסה בקיבטה צריך להיות גבוה מספיק כדי שיהיה בדרכו של מקור האור. במקרה והדגימה זקוקה לדגירה בטמפרטורה גבוהה, יש להקפיד להימנע מטמפרטורות חמות מדי לקיבטה.
סטונוול (סרט)
Wild World
'Bad Blood' הוא אלבום האולפן השני של הלהקה הבריטית באסטיל. האלבום יצא לאור ב-9 בספטמבר 2016.
האלבום קודם על ידי ארבעה סינגלים, ביניהם השיר "Send Them Off!" שנכלל גם בפסקול של המשחק FIFA 17.
הנערים בחבורה (סרט, 2020)
הנערים בחבורה (באנגלית: The Boys in the Band) הוא סרט דרמה אמריקאי שבוים על ידי ג'ו מנטלו, ומבוסס על מחזה באותו השם משנת 1968 מאת מארט קרולי, שכתב גם את התסריט. בסרט מככבים בין היתר ג'ים פרסונס, זאכרי קווינטו, מאט בומר, ואנדרו ראנלס.
הסרט עלה לשידור ב-30 בספטמבר 2020 בכל הפלטפורמות של שירות הזרמת המדיה "נטפליקס".
תקציר העלילה.
הסרט עוקב אחר קבוצה של שבעה חברים הומוסקסואלים שמתכנסים יחד עבור מסיבת יום הולדתו של אחד מהם בשנת 1968 בניו יורק סיטי, אך כאשר מבקר מפתיע מעברו של מארח המסיבה מבקר ללא הזמנה, האירוע יוצא מכלל שליטה.
הפקה.
ב-18 באפריל 2019, המפיק ראיין מרפי הודיע דרך חשבון אינסטגרם שלו כי המחזה "הנערים בחבורה" יעובד עבור "נטפליקס", במסגרת עסקת 300 מיליון דולר שלו עם שירות הזרמת המדיה. מרפי חידש בעבר את המחזה בתיאטראות ברודוויי בשנת 2018 והוא אישר כי במאי התחייה המחודשת, ג'ו מנטלו, ישוב לביים את הסרט, במקביל לאישור שהמפיקים דייוויד סטון ונד מרטל יפיקו את הסרט לצדו של מרפי. כמו כן, אושר כי כל צוות השחקנים שהופיע בתחייה המחודשת של המחזה בברודוויי ישובו לגלם את דמויותיהם בסרט, מה שהופך את הסרט להפקה בה מופיע צוות שחקנים הומוסקסואלי לחלוטין הנמצא מחוץ לארון.
צילומי הסרט התקיימו ביולי 2019.
הפצה.
הסרט עלה לשידור בכל הפלטפוורמות של שירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-30 בספטמבר 2020.
הנערים בחבורה: משהו אישי.
הסרט עלה לשידור יחד עם הנערים בחבורה: משהו אישי – ספיישל בן 28 דקות המציג את מאחורי הקלעים וריאיון עם יוצר המחזה מארט קראולי על המורשת שנוצרה בעקבות המחזה.
ביקורות.