עם מות פירוס (שנת 272 לפנה"ס), עלה לשלטון בנו אלכסנדר השני. אלכסנדר טעה והתערב במלחמה הכרמונידית בין אתונה, ספרטה ומצרים מחד, למוקדון של אנטיגונוס גונאטס מאידך. בעידודו של תלמי השני מלך מצרים פלש אלכסנדר אל מוקדון דרך מעלה הנהר אאוס. אנטיגונוס סב על עקביו צפונה, והפריש גיס בפיקוד בנו דמטריוס למערכה מול אלכסנדר. לאחר מכן חזר דרומה ליוון. דמטריוס הנחיל לאלכסנדר מפלה מוחצת, וזה נאלץ לבקש הסכם שלום. בניגוד לשאר אויביו מיצה אנטיגונוס את הדין עם אפירוס ונטל ממנה מספר חבלי ארץ חשובים באזור האגן העליון של נהר אאוס. השפלה זו גרמה לערעור מצבה הפנימי של אפירוס. פרט למולוסים, שאר השבטים האפירוטים לא היו מרוצים מבזבזנותו ומסעות המלחמה של פירוס, אביו של אלכסנדר, שהקשו על האוצר. בנוסף על כך התעוררו בממלכה גורמים שדרשו להפוך את אפירוס ממונרכיה לרפובליקה.
כשחזר אלכסנדר לאפירוס התמרדו הרפובליקנים, והוא נאלץ להימלט לאקרנאניה. אפירוס הפכה לרפובליקה למשך זמן קצר, אלא שאז האקרנאנים, בסיוע המלוכנים האפירוטים וייתכן שגם הליגה האיטולית, הצליחו להחזיר את אלכסנדר לכס המלכות. עם פעולותיו בשנות מלכותו האחרונות נמנית חתימת חוזה עם הליגה האיטולית, שבמסגרתו חולקו ערי אקרנאניה בינו לבין האיטולים. אם כי לאחר מותו, האיטולים הפרו את החוזה. הוא מלך עד מותו בשנת 242 לפנה"ס. עם מותו של אלכסנדר היו שני בניו, פירוס השני ותלמי עדיין צעירים, ואשתו אולימפיאס השנייה, אשר הייתה גם אחותו למחצה, שימשה כעוצרת עבורם.
מצב הממלכה התערער עוד יותר, ורק המולוסים נותרו נאמנים לבית המלוכה. בשנת 239 לפנה"ס פרצה מלחמה בין אפירוס לאיטולים, ואלו האחרונים תקפו את נחלותיה של אפירוס בצפון אקרנאניה. אולימפיאס התקשתה לנהל את המלחמה בצורה יעילה, ומהומות פרצו בבירה אמבארקיה. בצר לה, החלה אולימפיאס לכרות בריתות בניסיון להציל את שלטונה. היא חיתנה את בתה פתיה עם דמטריוס השני איטוליקוס, מלך מוקדון, ואת הנסיכה נראיס השיאה לגלון, בנו של היירון השני טיראן סירקוסאי. בריתות אלו עשויות היו לספק לאולימפיאס עזרה רבה, אולם לא כך היה. מלך מוקדון אכן הכריז מלחמה על האיטולים, אולם התעניין יותר בסיפוח שטחים חדשים לארצו מאשר בהצלת ממלכת אפירוס המתפוררת. פירוס נהרג במהלך מעשי האיבה, ותלמי מת ממחלה במהלך מהומות שפרצו בעיר הבירה. על פי יוסטינוס, אולימפיאס מתה מרוב צער. נכדתה דידמאיה השנייה תפסה את ההנהגה על שרידי הארץ.
מיד עם עלייתה לשלטון בממלכה המפוררת, הצליחה דידמאיה להשתלט שוב על עיר הבירה אמבראקיה, שהייתה נתונה בידי המורדים הרפובליקנים, והסכימה לחוס על חיי המורדים בתנאי שהם "יכירו בזכויות התורשתיות שלה". על פי פוליאינוס, מנהיגי המורדים הסכימו "בלי להתבונן כלל בהסכמתם". דידמאיה שלטה בפועל באמבראקיה בלבד, בעוד הרפובליקנים מנהלים את שאר הארץ. הסיוע שקיבלה ממוקדון היה מועט, והיא נרצחה במקדש ארטמיס בתאריך לא ברור. פאוסניאס מספר שדידמאיה "מסרה את השלטון לעם כשהייתה על סף המוות". על שרידי הממלכה הוקמה הליגה האפירוטית, שהתקיימה כישות עצמאית קטנה יותר מהממלכה המקורית, עד שנכבשה בידי רומא בתום המלחמה המוקדונית השלישית בשנת 168 לפנה"ס.
גרזנוניים
גרזנוניים (שם מדעי: Pempheridae) היא משפחת דגים מסדרת הדקראים המצויה בימים רדודים והם דגים פעילי לילה החיים בלהקות. הם קרובי משפחה של המשפחות אפוגוניים (Apogonidae) וחכליליים (Priacanthidae), איתם הם יוצאים מהמערות לסעוד.
אורכם של הגרזנונים נע בין 7.5 ל-30 ס"מ והם בעלי קשקשים שקופים, ראשים ועיניים גדולות וכהות וזנבות קצרים היוצרים צורה של גרזן.
דגים אלו חיים בסביבות של מערות רדודות ושוניות באזורים טרופיים, במערב האוקיינוס האטלנטי ובאזור האינדו פסיפי. הם שוכנים בסלעים והמערות ביום ויוצאים בלילה להיזון מזואופלנקטון קטנים ביחד עם דגים נוספים.
Live It Up
Live It Up (בעברית: לחיות את זה) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ג'ניפר לופז בשיתוף הראפר האמריקאי פיטבול.
מילות השיר עוסקות ברצונם החופשי של אנשים.
סינגל זה הוא הסינגל הרביעי בו לופז ופיטבול משתפים פעולה. הסינגלים הקודמים בהם שיתפו פעולה הם "Fresh Out the Oven" (2009), "On the Floor" (2011) ו"Dance Again" (2012).
רקע.
בריאיון של פיטבול לעיתון וושינגטון פוסט, הוא אמר:
ביקורת.
רוב הביקורות שהשיר קיבל היו חיוביות. סאם לנסקי, מבלוג המוזיקה Idolator, שיבח את ההפקה והפזמון של השיר, אך ביקר את מעורבותו של פיטבול בשיר. כשגרסת הסולו של השיר, ללא פיטבול, יצאה לאור, לנסקי אמר שזו צריכה להיות הגרסה הרשמית של השיר. הוא אמר שצריך להיות "חוק" שלפיו "אם פיטבול, will.i.am או פלו ריידה משתתף בשיר שלך, חובה עליך להוציא גרסת סולו כדי שאף אחד לא יצטרך לסבול". גריק ד. קנדי, מעיתון לוס אנג'לס טיימס, אמר שהשיר נשמע "מושלם בשביל הקיץ".
איימי סקיארטו, ממגזין PopCrush, כתבה שבנוסף לכך שהשיר יזכה לרמיקסים רבים במועדונים, הוא גם יתאים לרדיו ולחנויות בקניונים. לפי דבריה, ההפקה של השיר "גורמת לך לחשוב שאם אי פעם היה שיר שנשמע כמו מיאמי, זה השיר הזה". בעיתון ניו יורק דיילי ניוז נכתב שהשיר דומה ללהיט הקודם של לופז ופיטבול, "Dance Again", אך נכתב גם שלשיר יש פוטנציאל להפוך ללהיט קיץ.
קידום והופעות.
לופז ופיטבול ביצעו את השיר בהופעה חיה בפעם הראשונה בגמר העונה ה־12 של התוכנית אמריקן איידול, ב־16 במאי 2013. לפני שפיטבול פתח את ההופעה, לופז אמרה לקהל "אל תתחרטו אם פעם אחת מה שעשיתם היה בדיוק מה שרציתם".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר הועלה לערוץ ה־YouTube הרשמי של לופז ב־17 במאי 2013, יום לאחר הופעתה עם השיר בתוכנית אמריקן איידול.
הקליפ מתחיל בעיר פריז שבצרפת. בתחילת הקליפ, לופז לבושה בשמלה שחורה עם נוצות בעודה מתכוננת לתצוגת אופנה עם מספר דוגמניות נוספות. פיטבול נמצא במסיבה בחוף של העיירה סן טרופה. הוא שולח ללופז מסרון באמצעות סמארטפון של חברת נוקיה, ומזמין אותה להצטרף אליו למסיבה.
בהמשך הקליפ ניתן לראות את לופז שוכבת על החוף עם שיער רטוב, בגד ים כתום ושפתון כתום.
נכון ליוני 2017, הקליפ צבר למעלה מ־200 מיליון צפיות, והוא אחד הקליפים הנצפים ביותר של לופז.
מיקומי שיא.
השיר זכה להצלחה מסחרית בינונית ברחבי העולם. הוא הגיע לרשימת 20 השירים הטובים ביותר במצעדים של 12 מדינות, בהן ישראל. עם זאת, השיר הגיע למקום 60 בלבד במצעד האמריקאי בילבורד, ובכך לא הצליח להגיע להצלחה המסחרית של שני הלהיטים הקודמים של לופז ופיטבול.
אינדו פסיפי
תמורה פסידו-אקראית
בקריפטוגרפיה, תְּמוּרָה פְּסֵידוֹ-אקראית (Pseudorandom Permutation) בקיצור PRP היא פונקציה שלא ניתן להבחין בינה לבין תמורה אקראית שנבחרה בהתפלגות אחידה מתוך משפחת כל התמורות בעלות תחום דומה. במילים אחרות PRP היא משפחה של תמורות המדמות אורקל אקראי באופן שלא קיים אלגוריתם יעיל שיכול להבחין עם יתרון משמעותי לפי הפלט, בין תמורה שנבחרה ממשפחה זו לבין תמורה אקראית. ההבדל היחיד בין תמורה פסידו-אקראית לפונקציה פסידו-אקראית הוא שבתמורה תמיד קיימת פונקציה הופכית.
אובייקט תאורטי דומה נקרא תמורה בלתי צפויה (unpredictable permutation) בקיצור UP. על בסיס פונקציה בלתי צפויה, תמורה בלתי צפויה היא תמורה שלא קיים אלגוריתם אקראי יעיל שיכול לחזות את ערכיה בדיוק גבוה באופן משמעותי מניחוש אקראי.
מהיבט תאורטי האובייקטים PRP ו-UP הם כלים דומים לבניית פרימיטיבים קריפטוגרפיים חשובים כמו פונקציות גיבוב, צופן בלוקים וקוד אימות מסרים.
הגדרה.
תהי formula_1 פונקציה יעילה, משמרת-אורך, עם מפתח. אפשר להתייחס אל formula_2 כאל משפחה של תמורות, למשל הפונקציה formula_3 היא תמורה אחת מתוך המשפחה, כך שעבור כל formula_4 שנבחר באקראי formula_5 היא תמורה עם מפתח של הקלט. כיוון שאורך הפלט זהה לאורך הקלט, מזה נובע שהיא חד-חד-ערכית ועל. היא נקראת יעילה אם קיים אלגוריתם יעיל שיכול להריץ את formula_6 בזמן פולינומי בהינתן formula_7 ו-formula_4 וכן קיים אלגוריתם יעיל שיכול לחשב את התמורה ההופכית formula_9 בהינתן formula_10 ו-formula_4. ההנחה המשתמעת מכאן שאורכי הקלט, הפלט והמפתח זהים אינה בהכרח מדויקת תמיד. למעשה הפלט חייב להיות כאורך הקלט אחרת היא לא תקרא תמורה, אולם המפתח יכול להיות באורך שונה. נהוג לכנות את אורך הקלט והפלט "בלוק" שאורכו הוא formula_12 סיביות. וכן formula_12 נקרא פרמטר ביטחון.
בדומה לפונקציה פסידו-אקראית, כדי שהתמורה formula_5 תקרא פסידו-אקראית היא צריכה להיות בלתי ניתנת להבחנה מתמורה אקראית באורך זהה. למעשה ההבדל בין פונקציה פסידו-אקראית לבין תמורה פסידו-אקראית אינו גדול כי תמורה ופונקציה באורך זהה ניראות גם ככה דומות ולא ניתן לזהות הבדל ביניהן אלא אם כן מוצאים שני ערכים formula_7 ו-formula_16 כך שמתקיים formula_17 שאז אנחנו יודעים שהיא אינה תמורה. אולם ההסתברות שימצאו שני ערכים כאלה בזמן פולינומי כאשר formula_12 גדול, זניחה.
למעשה הטענה הבאה נכונה: אם formula_2 היא פרמוטציה פסידו-אקראית אז היא גם פונקציה פסידו-אקראית. אך מפני שבכל תמורה formula_5 מחייבת שתהיה גם פונקציה הופכית formula_21, עובדה זו יוצרת בעיה שלא קיימת בפונקציה פסידו-אקראית, כי כעת צריך לוודא שהתמורה תהיה בטוחה גם אם למבחין גישה לאורקל הפונקציה ההופכית. מעצם ההגדרה של פונקציה פסידו-אקראית לא בהכרח קיימת פונקציה הופכית. אם התמורה formula_2 היא בעלת תכונה כזו היא תקרא תמורה פסידו-אקראית חזקה. בניסוח פורמלי: