עד המאה ה-13 היה המרחב הלשוני של הסלאבים המזרחיים (רוּתֶּנים) מאוחד למדי, קודם תחת רוס של קייב ולאחר מכן תחת כיבושי המונגולים: סלאבונית כנסייתית עתיקה שימשה כשפה הכתובה הגבוהה, והעם הפשוט דיבר במגוון ניבים מקומיים. אבל התפשטותה המהירה של ליטא, שכבשה את קייב ב-1321 וסיפחה את כל הנחלות המערביות, יצרה בידול ברור בין חלקו המזרחי של המרחב למערבי. הצד המערבי ספח השפעות רבות מהשליטים החדשים, קודם רק הליטאים ואחר כך גם הפולנים שבאו עמם בברית, הן ברמת הדקדוק והאיות והן בלשון המדוברת. לליטאים לא הייתה שפה כתובה משל עצמם ונתיניהם הסלאבים עלו עליהם בהרבה במספרם; כשם שאימצו מהם את הנצרות האורתודוקסית, בערך באמצע המאה ה-14 הפכו השליטים את הרותנית ששימשה את האחרונים ללשון המנהלית הרשמית. היא התבססה על הסלאבונית הכנסייתית, אך הכילה יסודות רבים מהניבים המקומיים כמו גם השפעות ליטאיות ובהדרגה, גם פולניות. בעוד שנתיני הדוכסות קראו לה "רותנית" (רוּס'קי), שכניהם במרחב המזרחי שנותר תחת השפעה מונגולית ובו עלתה מוסקבה ככח הגדול – אלו השתמשו בנגזרת משלהם לשפה הכנסייתית לצורכי מנהלה, שהיה בה אחוז נמוך יותר של השפעות מהלשון המדוברת במוסקובי; גרסה זו נותרה בשימוש עד לתִּקנוּן הרוסית המודרנית במאה ה-18 – כינו אותה "ליטאית". האלפאבית היה הכתב הקירילי הישן. הרותנית הליטאית שימשה לדיפלומטיה, לתקשורת החצר עם הנתינים ובכל צורכי היום-יום. כשם שהושפעה מהניבים המקומיים כך השפיעה עליהם חזרה, והבידול בין שני המרחבים הלשוניים הסלאביים במזרח ובמערב התחדד ככל שהאריך הפיצול הפוליטי ביניהם.
ב-1569, עם איחוד לובלין, תפסו הפולנית והלטינית את מקום הרותנית כשפות הבכורה המנהליות באיחוד הפולני-ליטאי, אך היא נותרה נפוצה מאוד עד שלהי המאה ה-17. רק ב-1697 העביר הסיים חוק לפיו הפולנית תהיה הלשון המנהלית היחידה גם בנחלות הליטאיות. בשלב זה הייתה האליטה המקומית כבר מעורה עמוקות בתרבות פולין ולא התנגדה כמעט. השפעותיה הספרותיות של הרותנית שימשו בסיס לתִּקנוּן ויצירת האוקראינית והבלארוסית המודרניות במאה ה-19.
עונת 1929 בלה ליגה
עונת 1929 הייתה העונה הראשונה של לה ליגה, הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-10 בפברואר 1929 והסתיימה ב-23 ביוני 1929.
הליגה כללה 10 קבוצות שנבחרו על בסיס הישגי הקבוצות בגביע המלך הספרדי.
ברצלונה זכתה בתואר האליפות הראשון שלה.
ראסינג סנטנדר לאחר משחקי המבחן המשיכה בליגה הבכירה גם בעונת 1929/1930.
כדורגלנים מצטיינים.
בהתאם לנתונים הרשמיים של LFP זוכה פרס הפיצ'יצ'י הוא: פרנסיסקו ביאנזובס ( ספרד), ריאל סוסיאדד, שכבש 17 שערים. בהתאם לנתוני עיתון הספורט MARCA הוא כבש 14 שערים בלבד ב-18 משחקים.
השוער המצטיין של העונה הוא: ריקרדו זאמורה ( ספרד), אספניול, שספג 24 שערים ב-15 משחקים.
לורד קורנווליס
קורטני
הר פז
עונת 1954/1955 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1954/1955 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה השנייה של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. העונה הסדירה החלה ב-4 במרץ 1954 הסתיימה ב-11 בנובמבר 1955 בניצחון של מכבי תל אביב.
מכיוון שבעונת 1954/1955 הליגה גדלה ל-12 קבוצות כל הקבוצות מהעונה הקודמת למעט הפועל גבע שזכתה בעונה הקודמת במקום ה-5 ופורקה. בסיום העונה שתי הקבוצות שסיימו במקומות האחרונים ירדו ליגה.
שפות ילידי אמריקה
השפות הילידיות של אמריקה הן כלל השפות המדוברות בידי העמים הילידיים שבאמריקה, גרינלנד ואלסקה בקצה הצפוני של היבשות ועד לקצה הדרומי של דרום אמריקה. קבוצת שפות אלו כוללות עשרות רבות משפחות שונות, כמו גם שפות מבודדות ושפות רבות שעוד לא סווגו למשפחה.
השפה המדוברת ביותר מכלל השפות הילידיות באמריקה היא הקצ'ואה עם כ-7 מיליון דוברים ברחבי העולם, אולם מרבית השפות הילידיות הן בסכנת הכחדה או שנכחדו לחלוטין.
היסטוריה.
קודם למפגש הראשון עם התרבות האירופאית, החל מהמאה ה-11 אז התיישבו נורדים בגרינלנד ולאחר-מכן על ידי כריסטופר קולומבוס במאה ה-15, דוברו ברחבי אמריקה אלפי שפות שונות. חלקן אף פיתחו כתב, לדוגמה: כתבי המאיה. לחלק מהשפות היו מיליוני דוברים, דוגמת שפות הנאוואטל והגוארני, ולחלקן מאות בודדות.
לאחר ההתיישבות האירופאית באמריקה, הפכו במהרה השפות האירופאית לשפות השולטות והמדוברות ברחבי היבשת, לעיתים בעקבות מסע מכוון של השלטונות האירופאים להפצת השפות האירופאיות על חשבון השפות הילידיות. כיום, באף אחת ממדינות אמריקה השפה השלטת אינה שפה ילידית, אם כי במספר מדינות ניתן מעמד רשמי לשפה הילידית.
יהודה לייב עדיל
יהודה ליב עדיל
אורי שלגי
אוּרי שַלגי (וינטֶר) (28 בפברואר 1927 - 16 במרץ 2019) היה מו"ל ישראלי, מייסד הוצאת שלגי (רמדור). בצעירותו היה קומוניסט והורשע בריגול.
ביוגרפיה.
שלגי נולד בשנת 1927 בצ'כוסלובקיה כאורי וינטר. בשנת 1939 עלה לארץ ישראל עם הוריו באוניית המעפילים טייגר היל. גדל בתל אביב ולמד מכונאות בבית ספר מקצועי. בצעירותו היה פעיל קומוניסטי, הדריך בנוער הקומוניסטי והיה כתב המדור לחיילים של קול העם.
ב-24 בינואר 1950 נעצר במהלך הפגנה של הקומוניסטים נגד הנרי מורגנטאו, נשיא המגבית היהודית המאוחדת ליד מלון עדן. במהלך מעצרו נמצאו אצלו פתקים עם מידע על צה"ל. חקירה של המשטרה העלתה שהוא קיבל מחבר אחר 2 מסמכים ובהם תרשימים על מבנה צה"ל. לאחר מעצרו, נעצר גם ידידו, גוסטב גולובנר, שעבד במנגנון השירות החשאי הפולני לפני שעלה לישראל. בעקבות זאת הוא הושם במעצר. בתחילת מאי 1950 שוחרר בערבות. וינטר הועמד לדין וטען במשפטו שאת המסמכים קיבל במכתב מחייל במסגרת עבודתו ככתב בקול העם. הוא המשיך ואמר שלא הבין את תכנם, אך חשב שהם יסייעו לחברי הכנסת של המפלגה הקומוניסטית וביקש להעבירם אליהם. החייל התברר כמלך רייכר (אלימלך רון) שנידון ל-30 שנות מאסר. בית המשפט המחוזי הרשיע את וינטר. השופט לא קיבל את טענותיו של וינטר וקבע שמכיוון שהוא ביצע תיקונים במסמכים ניכר שהוא הבין את תוכנם. וינטר אמר שהורשע רק מפני שבחקירתו במשטרה שיקר במטרה לחפות על החייל. בנובמבר 1950 נדון וינטר לשש שנות מאסר. ביוני 1951 הופחת עונשו על ידי בית המשפט העליון לארבע שנות מאסר. הוא שהה בבית סוהר מעשיהו יחד עם דב שילנסקי.
לאחר שיצא מן הכלא ניתק את קשריו עם המפלגה הקומוניסטית ושינה את שמו לשלגי.
בשנת 1953 התחתן עם חיה סיידון. שלגי כתב כמה ספרי בלשים, הוציא אותם לאור והצליח במכירתם.
הוא פרסם סדרה של ספרי כיס בשם "ביל קרטר המהיר בשולפי האקדח". כל ספר הכיל 32 עמודים. הסדרה זכתה להצלחה רבה בקרב בני נוער בזכות מחירה הנמוך ובעקבות כך הופיעה ב-1961 סדרת ביל קרטר חדשה ובה הכיל כל ספר 160 עמודים.
בעקבות זאת הקים בשנת 1964 את הוצאת "רמדור" (לימים "שלגי"), שהוא צירוף של שמות ילדיו - דורית ורם. ההוצאה פרסמה תרגומים של ספרי בלשים, מערבונים ורומנים. שלגי הוציא לאור גם את מגזין הספורט "פנדל", שהופיע מדצמבר 1971 ועד 1981, וחוברות תשבצים.
בנו של שלגי, רמי, ששימש כשוער בקבוצת הכדורגל הכח מכבי רמת גן, נהרג ב-9 ביוני 1982, במסגרת שירות המילואים, ביום השני למלחמת שלום הגליל.
אורי שלגי נפטר ב-16 במרץ 2019.
מסעוד כהן אלחדד
מסעוד כהן
אסינו לאריו
שרשרת פולימר אידיאלית
בפיזיקה, המושג שרשרת פולימר אידיאלית, מתייחס למודל פשוט לתיאור תרמודינמי של פולימרים. בדומה למושג גז אידיאלי, שהוא מודל פשוט לתיאור תרמודינמי של זורמים. במודל שרשרת הפולימר האידיאלית נניח כי לא קיימות אינטראקציות בין המונומרים המרכיבים את השרשרת מלבד הגבלות פיזיות שונות המתוארות על ידי תת-המודלים של השרשרת.
המודל מציג תיאור פשוט של פולימר כשרשרת של אובייקטים זהים בעלי אורך סופי l המתחברים זה לזה בקצותיהם בקונפורמציות זוויתיות שונות (ראה איור 1).
עקרונות המודל.
N מונומרים זהים מרכיבים את הפולימר שאורכו הוא:formula_1 &lt;br&gt;
כאשר N הוא מספר המונומרים.
גישה זו היא פשטנית ביותר, היות שהיא לא מתחשבת כלל באינטראקציות בין המונומרים המרכיבים את הפולימר. בגישה זו האנרגיה החופשית של הפולימר לא תלויה במבנה שלו.ומכך נובע שבשיווי משקל תרמודינמי כל ההסתברות לקבל קונפיגורציית מבנה כלשהו שוות זו לזו.
נגדיר וקטור קצה-קצה formula_2 של שרשרת פולימרית אידיאלית ווקטוריםformula_3&lt;br&gt;
המצביעים המשתייכים למונומרים.&lt;br&gt;נציין כי פיתוח זה מתייחס למצב בו מספר המונומרים N גדול מספיק, כך שמשפט הגבול המרכזי יתקיים.קצוות השרשרת לא מחוברים לזה לזה לכן נקבל שערך התוחלת :
formula_4
היות שformula_3 בלתי תלויים זה בזה, formula_2מתפלג לפי התפלגות נורמלית (או גאוסיאנית). ולכן בשלשה ממדים נקבל שהשונות תהיה:
כמו כן, וקטור הקצה-קצה מתפלג לפי פונקציית צפיפות ההסתברות הבאה:
גודל נוסף, שמחושב פעמים רבות בפיזיקה של פולימרים, הוא רדיוס ההתמדה של הפולימר:
רלוונטיות המודל במציאות והכללה של המודל.
על אף שהמודל הפשוט שמתואר לעיל לא מניב תוצאות מדויקות כלל עבור פולימרים מציאותיים ברמה המיקרוסקופית, הוא מתאר במידה יחסית מדויקת התנהגות פיזיקלית של פולימר בתמיסה שהמונומרים שלו מומסים בצורה אידיאלית עם הממס. במצב כזה האינטראקציות בין מונומר למונומר ובין מולקולת ממס למולקולת ממס ובין מונומר למולקולת ממס הן זהות ולכן ניתן להתייחס לאנרגיה של המערכת כקבועה. (אחת ההנחות המרכזיות של מודל זה).
אמנם, הרלוונטיות של מודל זה פוחתת משמעותית בתמיסות בהן יש חשיבות לנפח של הפולימר.