חברת חלוץ היא חברה המיישבת בית-גידול ריק לגמרי מיצורים חיים, או משרידים של יצורים חיים. זוהי החברה הראשונה בטור הסוקצסיוני. לעיתים משתמשים במושג זה באופן שגוי, כאשר באים לתאר את החברה הראשונה המתיישבת בבית גידול מעשה ידי אדם (שולי כביש, שדה נטוש וכו'). במקומות כאלה יש על פי רוב שרידים של יצורים חיים, ולכן חברה שמיישבת אותו ראשונה, אינה חברת חלוץ אמיתית. בהשוואה למינים אחרים בטור הסוקצסיוני מיני הצמחים של חברת החלוץ מתאפיינים על פי רוב בכושר תחרות נמוך, כושר הפצה גבוה, גודל קטן ומחזור חיים קצר.
חברת קיימא.
חברת קיימא היא חברה שנמצאת באמצע הטור הסוקצסיוני ומתקיימת במשך זמן שהוא ארוך בהרבה ממשך החיים הממוצע של הפרטים ממינים הבונים אותה, אך היא אינה חברת השיא. משך החיים של חברת קיימא הוא לפחות כמה דורות של המינים מאריכי החיים ביותר הבונים אותה. חברה כזו נמצאת בשיווי משקל לא יציב עם הסביבה ותפנה לבסוף את מקומה לחברה הבאה בטור הסוקצסיוני. חברת קיימא מקיימת מנגנון של עיכוב המונע לזמן ארוך את כניסתה של החברה הבאה בטור. דוגמה: חברת סירה קוצנית הגדלה על טרסות חקלאיות נטושות בהרי יהודה.
חברת שיא.
חברת שיא היא החברה האחרונה בטור סוקצסיוני. זוהי חברה שנמצאת בשווי-משקל יציב עם כל הגורמים, ביוטיים וא-ביוטיים, של סביבתה. קיומה של חברת שיא מותנה בתנאי סביבה יציבים, שאינם משתנים עם הזמן, לטווח זמן ארוך מאוד - ארוך מהרבה משכי דור של צורות החיים הגדולות ומאריכות החיים ביותר הנוכחות בחברה. לדעת חוקרים רבים אין בנמצא חברת שיא, וזהו מצב תאורטי בלבד, המשמש אותנו לבדיקה של תהליכים שעוברים על הצמחייה. כאשר משווים בין המינים שבונים את חברת השיא למינים של שלבים מוקדמים יותר בטור הסוקצסיוני, מוצאים כי על פי רוב המינים של חברת השיא הם בעלי כושר תחרות גבוה, כושר הפצה נמוך, גדולים, בעלי ביומסה גבוהה ומאריכי חיים לעומת האחרים.
טקסון
במיון עולם הטבע, טַקסוֹן (בכתב לטיני: taxon, מיוונית: τάξις/taxis, מיקום או סידור; בעברית: יחידת מיון) היא קבוצה שמקבצת את כל האורגניזמים בעלי תכונות משותפות. אומנם לפי הגדרה זו, מיון של טקסון אמור להיות חד-ערכי, אולם ישנם מקרים בהם הטקסונומים חלוקים באשר לסיווג של טקסונים מסוימים, בדרך כלל בשל מחלוקת בנוגע לקריטריונים המאחדים את הטקסון.
הטקסונים מסווגים לעיתים כטקסון טוב (טבעי) או לא טוב (טקסון שאינו טבעי או אמיתי). טקסון טבעי הוא טקסון אשר לכל האורגניזמים המקובצים תחתיו יש מכנה משותף המתבטא בדמיון במקטעי DNA. כיום הטקסונים הפילוגנטיים (ענף / קלייד) נחשבים כאלה. לדוגמה, ללטימריה אב קדמון משותף קרוב יותר לאדם הנבון מאשר לטרוטה, למרות ששניהם דגים. טקסון לא-טבעי הוא טקסון אשר קיים דמיון חיצוני אך לא גנטי.
שם הטקסון, בדרך כלל, מגדיר את השם המדעי, ולכל דרגת מיון קיימת סיומת ייחודית לדרגת המיון. למשל, משפחה בממלכת בעלי חיים תסתיים ב-"idae", ואילו סדרה בממלכת בעלי החיים תסתיים ב-"formes".
עומד
מגוון מינים
מגוון מינים (באנגלית: Species diversity) הוא ביטוי מתמטי שמתאר את הקשרים בין עושר המינים לשכיחות המינים בחברה ביולוגית.
כמה מהמשתנים החשובים ביותר שמשפיעים על מגוון המינים הם: אקלים כולל את משתניו ואת יציבותו, גילו הביוטי של השטח הנבדק (כלומר כמה זמן עבר מאז החלו להתיישב בו יצורים מלכתחילה ובאיזה שלב סוקצסיוני נמצא השטח), גודל האזור מתוכו נדגם השטח הנתון, גודלם של היצורים שנדגמו ומשך חייהם, דרכי ההפצה והרבייה של המינים הנדגמים, הרכב המינים בשטחים שכנים, ההפרעות להן נחשף השטח בעבר ובהווה ועוד.
ריזואיד
בונדר
צמח דו-שנתי
צמח רב-שנתי
חברה (ביולוגיה)
שפעה
צמח חד-מחזורי
אנאביוזה
צמח רב שנתי
אברי קיימא
צמח רב־מחזורי
קוסמופוליטיות (ביולוגיה)
קוסמופוליטיות היא התכונה של טקסון להיות בעל תחום תפוצה רחב ביותר, משמע, שתפוצתו של טקסון מסוים היא באזורים נרחבים בעולם ולעיתים גם בכל העולם. ברמת המין, קוסמופוליטיות כרוכה על פי רוב גם בטווח אקולוגי רחב ובאמצעים יעילים להפצה למרחק.
מינים קוסמופוליטיים זוכים בדרך כלל למצב שימור "ללא חשש", זאת מאחר שאוכלוסייתם העולמית גבוהה ואינה עתידה להיפגע באופן משמעותי לטווח הקרוב. מספר יצורים ימיים יכולים לנדוד ברחבי העולם כולו, אך עדיין אוכלוסיותיהם יכולות להיפגע באופן מקומי או אף לצנוח בשיטתיות. גם מינים בעלי להקות גדולות יכולות להיפגע מתנאים משתנים, למשל חגבי הארבה, הנפגעים ממחסור במזון ומתים במהירות.
דוגמאות.
ישנם מעט מינים החיים ברחבי כל הכדור. מינים אלה כוללים, בין השאר את האדם, חיות בית שונות, 3 מכרסמים מצליחים מאוד - עכבר הבית, חולדה חומה וחולדה שחורה. מינים נוספים הם דרור הבית, יונת הבית, בז נודד, תנשמת לבנה, ראשתן גדול-ראש ומיני חופמאים החיים ברחבי כל הגלובוס.
מבין חסרי החוליות ישנם את זבוב הבית, יתושים, דבורת הדבש, פרעושים ומינים שונים של נמלים.
רב שנתי
יחידת הפצה
יחידת תפוצה (באנגלית: Propagule) היא כל חלקי הצמח, שבאמצעותם הוא מפיץ את צאצאיו מצמח האם והלאה. יחידת תפוצה יכולה להיות זרע (למשל של פרג), חלק של פרי (פרסת-סוס), פרי (חמנית), ענף (כנפן) ולעיתים אפילו כל הצמח, כמו במקרה של צמחי גלגל (עכובית הגלגל).
בנק זרעים
בנק זרעים מאחסן זרעים במטרה לשמר מגוון גנטי, לכן אפשר לראות בו סוג של בנק גנים. לאחסון זרעים סיבות רבות: מטרה אחת היא שמירת גנים הנחוצים למגדלי הצמחים כדי להגדיל את התפוקה, ליצור עמידות למחלות וליובש, להגדיל את הערך התזונתי, לשפר את הטעם ועוד. מטרה נוספת היא שימור המגוון הביולוגי על ידי שמירת מיני צמחים מוגנים או נדירים. צמחים רבים שהיו בשימוש בימים עברו, נדירים היום; בנק הזרעים מאפשר לשמר את ערכם ההיסטורי והתרבותי. אוספי זרעים,  הנשמרים בתנאי טמפרטורה ולחות מבוקרים, מוגנים נגד אסונות טבע, התפרצות מחלות או מלחמות. בנק הזרעים, בדומה לספרייה, מכיל מידע בעל ערך רב על אסטרטגיות שפותחו לצורך המאבק במצוקת הצמחים, מידע בו ניתן להשתמש ליצירת שינויים גנטיים בזרעים קיימים. מרבית הבנקים הללו ממומנים מכספי ציבור והזרעים עומדים לרשותם של חוקרים, לתועלת הציבור
תפקידיו.
לבנק הזרעים תפקיד חשוב בשיכוך תנודות בצפיפות אוכלוסיות צומח, בהוותו מבלע ליבולים גדולים מעבר לכושר הנשיאה של השטח, ומקור להתחדשות אחרי מחזורי יבול דלים. יש להבדיל בין זרעים שמקורם בבנק הזרעים לכאלו שמקורם ביבול השנה הקודמת. מקצת יבול אותה שנה אכן יכול להיכנס אל בנק הזרעים, אך הסבירות לנביטה אינה גדולה בשל מנגנוני עיכוב נביטה האופייניים למינים במערכת הכוללת בנק זרעים. רוב הצומח החד שנתי אכן מקורו בבנק הזרעים, אך במקרים בהם נמנעה טריפה, יבול השנה שעברה יקדים לנבוט ויהיה בעל יתרון תחרותי ניכר.
מלאי בנק הזרעים.
במערכת אקולוגית ישנה זרימה מתמדת של זרעים אל בנק הזרעים וממנו. קצב הזרימה נקבע על פי מאפייני המערכת, דוגמת תנועת המצע (חול, לס, קרקעות כבדות), תנובת הצומח ומגוון טורפי הזרעים (מכרסמים, ציפורים, נמלים וחרקים אחרים). גידול בבנק הזרעים נעשה על ידי בעיקר על ידי תנובת הצומח המקומי וכן על ידי יבוא זרעים בצורות שונות (רוח, מים, חיות וכדומה). בנק הזרעים מצטמצם בשתי דרכים - בעיקר בשל נביטת הזרעים אך גם על ידי טריפתם מאחר שטורפי הזרעים מתמקדים ביבול הזרעים הנוכחי יותר מאשר חיפוש ומיצוי תנובות שנים עברו.
בבנק הזרעים נמצאים בדרך כלל זרעים שנוצרו ביותר מעונת רבייה אחת. גילם של הזרעים בבנק הזרעים תלוי בחיוניות של הזרעים ובסוג מנגנון עיכוב הנביטה שלהם. בחלק מהמינים הזרעים שומרים על חיוניות במשך שנים ספורות בלבד (למשל במשפחת הדגניים) אך במרבית המינים מגיעה החיוניות לעשר עד עשרים שנים. יש מינים שהזרעים שלהם שומרים על חיוניות במשך עשרות רבות של שנים ואפילו מאות שנים (בסוג לוטוס, למשל).
נר הלילה הורוד
אתר (אקולוגיה)
אתר (Site) הוא שטח קטן שבו, מבחינת האורגניזם, יש תנאים פיזיים אחידים במידה רבה; או שטח קטן שבו הגורמים שמשפיעים על האורגניזם אחידים במידה מרובה והפרטים החיים בו נמצאים באינטראקציה ישירה האחד עם השני ומחלקים ביניהם את אותו מאגר של משאבים. וגם - תחום החיים של פרט בוגר אחד.
תחום תפוצה
תפוצת מין או תחום תפוצה (באנגלית: Range) הוא כל התחום הגאוגרפי שבו חי טקסון מסוים; או סך כל המקומות בהם נמצא הטקסון באופן טבעי. אין לבלבל עם מרכז תפוצה של מינים מבויתים או פראיים שונים או עם פיזור של פרטים מעבר לטווח של אוכלוסייה הצפופה הטבעית.
ישנם זנים קוסמופוליטיים בעלי תחום תפוצה רחב וגבוה או יכולת לנדוד ולעבור אזורים רבים מהכדור ולעומתם מינים אנדמיים החיים רק במקומות ספורים. בין שני הניגודים קיימים טווחים רבים, אשר לרוב מקושרים ללוחות היבשה והסביבות הטבעיות בהם ומינים רבים מקושרים ליבשת אחת או שתיים בעלי טווח סביבות מחיה דומות, הכל ע"פ התאמת המין להישרדות בהם.
לעיתים אוכלוסייה של מין מתפצלת באזור חיותו בדרך טבעית בצורה הקרויה התפלגות תפוצה , אשר נוצרת עקב איבוד הקשר של קבוצה של בני המין אל האחרת, מה שגורר היווצרות של מינים חדשים. דבר זה נראה למשל באיי גלאפגוס למינים שונים כמו צבי יבשה ופרושיים.
תחום תפוצה מקוטע.