כ-250,000 פולנים חיים בליטא, ואילו כ-25,000 ליטאים חיים בפולין. שתי המדינות הם חברות במועצת מדינות הים הבלטי.
שתי המדינות חולקות גבול משותף של 103 ק"מ, ומכיוון ששתי המדינות חתומות על אמנת שנגן, ניתן לעבור את הגבול ביניהם ללא ביקורת.
יחסים דיפלומטיים.
פולין מחזיקה בליטא שגרירות בווילנא, וקונסוליה כללית בקלייפדה. מאידך, ליטא מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה ו-4 קונסוליות בקטוביץ, בקרקוב, בפוזנן ובסייני.
חוק בישראל
אי שפיטות
טרקטור פורד סדרה N
טרקטור פורד סדרה N (באנגלית: Ford N-Series tractor) היא סדרת טרקטורים שיוצרה על ידי קונצרן הרכב פורד בין השנים 1939–1952.
חמלה עצמית
חמלה עצמית היא רגש החמלה, המופנה כלפי העצמי. אדם יכול לחוש חמלה לאדם אחר שסובל, נכשל וחסר אונים. את אותה החמלה האדם יכול לחוש על עצמו כשהוא חווה אחד מהמצבים הללו. כריסטין נף מגדירה את החמלה העצמית כמורכבת משלושה מרכיבים עיקריים: להיות טובים לעצמנו (נדיבות עצמית), להרגיש שגם אנחנו אנושיים (ויכולים להיכשל, או לטעות), קשיבות (היכולת שלנו להכיר בחולשות ובטעויות מבלי להקטין, או להגדיל אותם).
מחקרים על חמלה עצמית.
המחקר מראה כי אנשים עם חמלה עצמית נוטים להיות בריאים יותר בנפשם, מאשר אלה שאין להם חמלה עצמית. למשל, חמלה עצמית מקושרת עם שביעות רצון מהחיים, חוכמה, אושר, אופטימיות, סקרנות, קביעת מטרות, חיבור חברתי, אחריות אישית, חוסן רגשי. באותו הזמן, היא מזוהה פחות עם נטייה לביקורת עצמית, דיכאון, חרדה, מחשבות מעגליות (rumination), דיכוי מחשבתי, פרפקציוניזם, והפרעות אכילה.
פול גילברט מסביר, כי כאשר מישהו אחר מבקר אותנו אנחנו יכולים להיפגע, להעלב, לתקוף חזרה. יש לביקורת הזאת השלכה שלילית עלינו. אבל כאשר השיפוטיות היא עצמית אנחנו לא שופטים אותה בכזאת חומרה. לעיתים קרובות אנשים יותר תוקפניים כלפי עצמם מאשר לאנשים אחרים. אנשים אומרים לעצמם דברים איומים, ובטונים קיצוניים. לפעמים אפילו באופן שלא היינו פונים לאויבים שלנו. הרעיון הוא לזהות את אותם המקומות, ולעצור אותם.
המחקר גם קושר את החמלה העצמית עם מערכת הרוגע שלנו במוח (the Soothing system). מערכת הרוגע שלנו אמורה להיות בשיווי משקל עם מערכות השאפתנות (Activating), ומערכת זיהוי הסכנות (Threat-focused), אבל לעיתים קרובות היא נמצאת בפיגור מאחוריהן, כנראה מסיבות אבולוציוניות. חמלה עצמית מפעילה את מערכת הרוגע, ומרגיעה את שתי המערכות הנוספות, עד כדי מצב של חזרה לשיווי משקל.
חמלה עצמית בניגוד למצבים אחרים.
חמלה עצמית שונה מרחמים עצמיים, מצב נפשי או תגובה רגשית של אדם שמאמין שהוא קורבן וחסרים לו הביטחון והיכולת כדי להתמודד עם המצב. חמלה עצמית בניגוד לרחמים עצמיים מקדמת מוטיבציה חיובית.
חמלה עצמית שונה גם מהערכה עצמית. הערכה עצמית היא כלי שפסיכולוגים מאוד קידמו במשך השנים. אך מחקרים חדשים קושרים אותה להתנהגויות ודפוסים בעייתיים. המחקרים מצביעים על תופעות כמו נרקיסיזם, ותפיסה עצמית מעוותת שתלויה במידה רבה בסביבה. תופעה נוספת היא כעס ואלימות כלפי מי שמאיים על האגו שלנו. נראה כי החמלה העצמית מציעה את אותם יתרונות לבריאות נפשית, כמו הערכה עצמית, אבל עם פחות מחסרונות אלה.
מדדים.
רוב המחקר שנעשה כרגע משתמש בסט המדדים שקבעה כריסטין נף. במדד אלה נבחנים שלושת המרכיבים של חמלה מול המצב ההופכי שלהם: נדיבות עצמית אל מול ביקורת עצמית, החוויה האנושית אל מול תחושה של בידוד וקשיבות אל מול הזדהות יתר. סט מדדים זה תורגם גם לשפות אחרות והוא נמצא כמהימן ומאומת. למרות זאת, גם ביקורת על סט המדדים אפשר למצוא. בבניית המודל נף השתמשה כמעט אך ורק בסטודנטים. הדבר מעלה שאלות בנוגע לאמינותו של המחקר. ביקורת נוספת הגיעה ממחקר של אנג'ליקה לופז, שניסתה לחקות את הניסוי ללא הצלחה. לופז מציעה מודל של שני סטים שונים. היא טוענת שאי אפשר להעמיד את הביקורת העצמית כמדד מנוגד לנדיבות עצמית, וכי מדובר בשני סטים שונים לגמרי.
תרגילים.
תרגילים של חמלה עצמית בדרך כלל מורכבים מכתיבה, משחק תפקידים, או התבוננות ביקורתית. הם מיועדים לטפח תחושות של נדיבות עצמית, מודעות, חוויה אנושית משותפת. תרגילים אלה הוכחו כיעילים בהגדלת החמלה העצמית, יחד עם עליה באופטימיות, קשיבות, ותחושת מסוגלות עצמית. התרגילים האלה גם הוכחו כיעילים כנגד מחשבות מעגליות. אצל אנשים עם נטייה לדיכאון, שבוע אחד של תרגול חמלה עצמית יומי גרם לירידה בדיכאון, במשך שלושה חודשים אחרי התרגול, ותחושות של אושר עד לשישה חודשים אחרי התרגול עם המשך התרגולים, וללא קשר למצב תחושות האושר לפני התרגול.
דוגמאות לתרגילים.
ישנם סוגים רבים של תרגילים:
יחסי אוקראינה–פולין
יחסי אוקראינה–פולין הם היחסים הבינלאומיים בין אוקראינה ופולין, אשר כוננו מיד אחרי שאוקראינה קיבלה את עצמאותה מברית המועצות בתחילת שנות ה-90.
אוקראינה ופולין, בהתאמה, הן המדינות השנייה והשלישית בגודלן מבין המדינות הסלאביות, אחרי רוסיה. שתי המדינות חולקות גבול משותף של כ-529 ק"מ. קבלת פולין של אמנת שנגן יצר בעיות עם התנועה בגבול האוקראיני. ב-1 ביולי 2009 נכנס לתוקף הסכם על תנועת הגבולות המקומית בין שתי המדינות, אשר מאפשר לאזרחי אוקראינה החיים באזורי הגבול לחצות את הגבול הפולני על פי הליך ליברלי.
אוקראינה היא המדינה עם המספר הגדול ביותר של קונסוליות פולניות.
היסטוריה.
שורשיהם של היחסים בין שתי המדינות במאות ה-16 וה-17, כאשר שטחה של אוקראינה של ימינו, על האוקראינים שבו, היו חלק מהאיחוד הפולני-ליטאי, ואף קודם לכן התקיימו קשרי ידידות בין ממלכת פולין לממלכת גליציה-ווהלין.
לאחר מלחמת העולם הראשונה פרצה מלחמת פולין-אוקראינה בין הרפובליקה העממית של אוקראינה לבין הרפובליקה הפולנית השנייה, ובשנת 1920 נחתם חוזה ורשה (1920) שבו נחתמה ברית בין המדינות כנגד רוסיה הסובייטית. בתקופה שבין שתי מלחמות העולם הייתה פולין עצמאית, ואילו אוקראינה הייתה חלק מברית המועצות. במהלך מלחמת העולם השנייה היו שתי המדינות תחת כיבוש גרמני, ולאחר המלחמה פרצו התלקחות של מתחים אתניים, ביניהן מעשי טבח בפולנים בווהלין ובגליציה המזרחית ומבצע ויסלה, שבו גורשו עשרות אלפי אוקראינים מפולין.
בתקופת ברית המועצות כמעט ולא היו יחסים ישירים בין הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית לרפובליקה העממית הפולנית, אולם לאחר נפילת ברית המועצות כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים.
ב-13 באוקטובר 1990 הסכימו פולין ואוקראינה על "הצהרה על היסודות והכיוונים הכלליים בפיתוח היחסים הפולנים-אוקראינים". סעיף 3 של הצהרה זו אמר כי לאף מדינה אין טענות טריטוריאליות נגד השני, ולא תהיה כזו בעתיד. שתי המדינות הבטיחו לכבד את זכויותיהם של המיעוטים הלאומיים בשטחם ולשפר את מצבם של המיעוטים בארצותיהם.
התמיכה בריבונות האוקראינית הפכה למרכיב חשוב של מדיניות החוץ הפולנית. פולין תמכה מאוד במהפכה הכתומה שהתרחשה בשנת 2004 באוקראינה, ותמכה בשיתוף פעולה של נאט"ו עם אוקראינה (כגון החטיבה ליטאית–פולנית–אוקראינית), כמו גם במאמצי אוקראינה  להצטרף לאיחוד האירופי.
פולין תמכה באופן נלהב באוקראינה לאורך התקופה הסוערת של יברומאידאן ומשבר קרים (2014). הממשלה הפולנית תמכה בסנקציות נגד רוסיה על פעולותיה באוקראינה, ואף הכריזה כי לא תכיר בסיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה. בשנת 2014 שר החוץ הפולני ראדוסלב סיקורסקי טען כי בשנת 2008 נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, הציע לראש ממשלת פולין דונלד טוסק לחלק את אוקראינה בין פולין לרוסיה. מאוחר יותר הצהיר סיקורסקי כי דבריו פורשו יתר על המידה, וכי פולין אינה משתתפת בסיפוחים.
למרות זאת, קיימות מחלוקות בין המדינות בנוגע לגבי צבא המורדים האוקראיני (UPA) ומעשי הטבח של פולנים בווהלין ובמזרח גליציה. ביולי 2016 ה"סיים" הפולני העביר החלטה, שנכתבה על ידי מפלגת חוק וצדק, שקובעת את ה-11 ביולי ליום זיכרון לאומי לקורבנות רצח עם, וציין כי למעלה מ-100,000 אזרחי פולין נרצחו במהלך מתקפה מתואמת על ידי UPA. נשיא אוקראינה פטרו פורושנקו הביע צער על ההחלטה, בטענה כי זה יכול הוביל לגרום ל"ספקולציות פוליטיות". בתגובה, חבר הפרלמנט האוקראיני אולסקי מוסי העביר טיוטת החלטה הקובעת את ה-24 במרץ כ"יום הזיכרון של קורבנות רצח העם של המדינה הפולנית נגד אוקראינים השנים 1919–1951". בתגובה, יושב ראש הסנאט הפולני סטניסלב קרצ'בסקי גינה את ההחלטה.
בשנת 2016 נדחתה לפי המלצות של משרד החוץ האוקראיני, הקרנה מיוחדת של הסרט הפולני ווהלין על ידי המכון הפולני בקייב לחברי פרלמנט אוקראינים, בשל חששות כי זה עלול לשבש את הסדר הציבורי.
יחסים דיפלומטיים.
אוקראינה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה, ו-10 קונסוליות בבידגושץ', חלם, גדנסק, קרקוב, לובלין, פשמישל, ז'שוב, שצ'צ'ין, ורוצלב וז'לונה גורה. מאידך, פולין מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב ו-5 קונסוליות בחרקוב, לוצק, לבוב, אודסה, וויניצה.
איזומורפיזם (סוציולוגיה)
בסוציולוגיה כלכלית, איזומורפיזם (דִּמְיוֹן צוּרָה) הוא מונח המתאר את הדמיון המבני הקיים בין ארגונים הפועלים בשדות מוסדיים שונים.