בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בסוף ספטמבר 1953 זכה קושניר ב-3 מדליות, 1 זהב ו- 2 כסף. מדליית זהב, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.77 מטר, לפני רוברט ריטנברג (6.74 מטר) ולוינזון (6.58 מטר), שניהם מארצות הברית. מדליות כסף, בקפיצה במוט בתוצאה של 3.00 מטר, אחרי הכט מארצות הברית (3.90 מטר) ולפני יצחק לוי (2.80 מטר) ובקפיצה משולשת בתוצאה של 13.58 מטר, אחרי רוברט ריטנברג (13.63 מטר) ולפני ברל'ה זילברברג מישראל (13.26 מטר).
בשנת 1954 קבע בקפיצה משולשת שיא ישראלי חדש של 14.05 מטר והיה האתלט הישראלי הראשון שעבר מרחק של 14 מטר. שיאו בקפיצה משולשת החזיק מעמד כ-5 שנים ונשבר על ידי זאב רייס (14.22 מטר). בדצמבר אותה שנה הוא שבר את השיא הישראלי בקרב עשר (4650 נקודות) שיפור לשיא בן ה-6 שנים של צבי ינובר (4562 נקודות).
בתחרות שנערכה בחיפה בינואר 1955 קבע קושניר בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 6.93 מטר.
קפיצה לרוחק מעבר ל-7 מטר.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביוני הוא זכה ב-3 מדליות זהב, בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 7.04 מטר ובכך היה לקופץ הישראלי הראשון בישראל שעבר 7 מטר, בריצת 100 מטר (11.3 שניות) ובקפיצה משולשת (13.75 מטר). שלושה שבועות לאחר מכן, בתחרות אזורית של הפועל שנערכה ברחובות ביולי הוא קבע שיא ישראלי חדש של 7.08 מטר. חודש לאחר מכן, במסגרת "פסטיבל הנוער הדמוקרטי" שנערך בוורשה הוא סיים במקום רביעי וניצח את אלוף ברית המועצות בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 7.16 מטר.
אולימפיאדת מלבורן.
באולימפיאדת מלבורן (1956) סיים קושניר במקום 25 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.89 מטר.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמישית שנערכו בשנת 1957 זכה קושניר בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.97 מטר, לפני מייק הרמן (6.96 מטר) ורוברט ריטנברג (6.86 מטר), שניהם מארצות הברית ובכך הגן על תוארו. מדליית כסף, בקרב עשר בתוצאה של 4712 נקודות, אחרי מייק הרמן (5230 נקודות) ולפני סיד קיוויט מארצות הברית (3863 נקודות).
אולימפיאדת רומא.
באולימפיאדת רומא (1960) סיים קושניר במקום 25 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.20 מטר.
כינוס הפועל.
בכינוס הפועל שנערך במאי 1961 קבע קושניר את הישגו הטוב ביותר בקפיצה לרוחק, שיא ישראלי חדש של 7.43 מטר, שיא שהחזיק מעמד כ-12 שנים (באותה תחרות קבע תוצאה של 7.47 - תוצאה שלא אושרה כשיא, עקב רוח גבית מעל המותר). אותה שנה, הוא שבר פעמיים את שיאו הישראלי בקרב עשר והעמידו על תוצאה של 5,763 נקודות, שיא שהחזיק כ-6 שנים.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכו בספטמבר אותה שנה הוא זכה במדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.22 מטר, אחרי מייק הרמן שקבע שיא מכביה חדש של 7.47 מטר ולפני עמוס גרודז'ינובסקי מישראל (7.06 מטר).
אלוף עולם לוותיקים.
באליפות העולם באתלטיקה לוותיקים שנערכה בגטבורג, שוודיה בהיותו בן 46 זכה קושניר במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.52 מטר.
קריירה כמאמן.
קושניר אימן בקבוצות הפועל רמת גן ואס"א תל אביב (שתי הקבוצות זכו באליפות ישראל באתלטיקה מספר פעמים), עמק חפר והפועל חולון. הוא עבד כמורה לחינוך גופני במספר בתי ספר, בהם בית ספר תיכון אורט חולון, בית ספר יסודי "אהבת ציון" בתל אביב.
דוד קושניר היה המאמן הראשון בארץ שלימד את סגנון הפוסברי בקפיצה לגובה והאתלט שלו, יוסף פיקל שיפר את השיא הישראלי לגברים.
במשך שנים רבות שימש קושניר בתפקיד מאמן נבחרת ישראל. הוא אימן אתלטים מצטיינים רבים. מביניהם ניתן לציין את רוגל נחום שתחת הדרכתו, קבע שיאים ישראלים בקפיצה לרוחק - 7.96 מטר שיא זה נשבר על ידי יוחאי הלוי (7.99) ובקפיצה משולשת - 17.20 מטר, שיאים המחזיקים מעמד עד היום (2015). כן אימן את סיגל גונן המחזיקה עד היום (2015) בשיא ישראל בקפיצה לרוחק בתוצאה 6.46 מטר.
קושניר אימן כמה וכמה ספורטאים שזכו להישגים משמעותיים. ביניהם יש למנות את חנן פרנקל ועומר אדן, ששברו שיאים לאומיים בקרב עשר; את רות זלוצ'נקו קופצת לגובה; עמיר כחולי אלוף ישראל במרוצים; אלה קציר, שזכתה לנצח כנערה את אסתר רוט-שחמורוב, לאחר לידת בנה, בריצת 100 מטר באליפות ישראל; אריק איינשטיין בקפיצה לגובה; וכן את יורם גיל, דוד בן-דוד, טיבור פרקש, עקיבא קורל, יובל אור, יהודה לבקוביץ, גלעד ינקלוביץ', אורלי הופמן, רחל לזר, סיגל בסון ואילן גולדוסר.
קושניר אימן את יוגב קנזי, שזכה במדליית ארד בקפיצה למרחק במשחקים הפאראלימפיים שנערכו באולימפיאדת הנכים סידני (2000) בסידני והשתתף באולימפיאדת הנכים אתונה (2004).
קושניר היה תושב חולון מעל חמישים שנים. התנדב שנים רבות במתן שיעורי פעילות גופנית, לקהל הפנסיונרים והפנסיונריות של העיר, יקיר העיר חולון ויקיר הספורט של העיר.
קושניר נפטר ב-18 באוקטובר 2020.
תארים והישגים.
בשנת 1998, בשנת היובל למדינת ישראל, נבחר קושניר על ידי ועדה ציבורית במקום החמישי מבין האתלטים של ישראל בכל זמנים.
לרגל חגיגות 60 שנה למדינת ישראל, ביוני 2008, קיבל קושניר פרס על מפעל חיים, משר הספורט של ישראל, בטקס מיוחד שנערך במכון וינגייט, בו זכו ספורטאים אחרים כמצטייני העשור, במקצועות ספורט שונים.
ביוני 2011, במסיבת יום הולדתו ה-80 במעמד ראש העיר חולון, מוטי ששון הוענק לקושניר מגן כבוד של איגוד האתלטיקה על ידי מזכ"ל איגוד האתלטיקה, ז'ק כהן.
אוגדת הפלדה
התקוממות הונגריה 1956
סטליניזם
סטליניזם (ברוסית: сталинизм), על שם שליט ברית המועצות יוסיף סטלין, הוא הכינוי של המשטר הפוליטי, הכלכלי והרעיוני שהנהיג סטלין בברית המועצות משנת 1927 עד שנת 1953, וכן של משטרים דומים שקמו במדינות סוציאליסטיות נוספות, רובן במזרח אירופה. האידאולוגיה הסטליניסטית דגלה בתאוריה סוציאליזם בארץ אחת, כמו כן גם דגלה בחקלאות קולקטיבית, התעצמות המאבק המעמדי תחת הסוציאליזם ובפולחן אישיות על השליט יוסיף סטלין.
רקע.
לאחר פטירת לנין, מנהיג מהפכת אוקטובר ברוסיה ומייסד ברית המועצות, ב-1924, החל סטלין להשתלט בהדרגה על מוקדי כוח במפלגה ובמדינה, עד שהפך לשליט ברית המועצות בפועל. זאת למרות שלנין מתח עליו ביקורת חריפה, ואף טען בצוואתו שיש למצוא דרך "להדיח את סטלין מהתפקיד" (של מזכ"ל המפלגה).
סטלין האמין ב"סוציאליזם בארץ אחת" לעת עתה, קרי ריכוז המאמצים בביסוס ברית המועצות בתור שלטון קומוניסטי. זאת בניגוד בולט לעמדת לנין, שהנהיג מדיניות של 'מהפכה (קומוניסטית) בינלאומית' בתור יעד מרכזי.
השימוש במונח "סטיליניזם" גבר בשנות השלושים, למרות שסטלין בעצמו התייחס לכך כמשבח יתר על המידה וכתורם לפולחן האישיות שלו.
ביקורת.
סטלין כינה את גישתו בפשטות 'קומוניזם', אם כי כיום רבים נוטים להפריד בין גישתו לבין סוציאליזם, בעיקר בקרב סוציאליסטים.
שתי הטענות שנשמעות בעד ההפרדה הזו, הן היעדר הדמוקרטיה - מעמד הפועלים, הפרולטריון, לא באמת שלט; ונטען שבפועל, שהתפתחו מעמדות בברית המועצות תחת מנהיגותו של סטלין. נטען גם כי אנשי המנגנון המפלגתי (לא רק הבכירים) ומקורביהם, נהנו ממגוון הטבות וזכויות-יתר, שרוב העם לא היה שותף להם.
בנוסף להיעדר הדמוקרטיה, סטלין הפעיל משטרה חשאית גדולה, שרבים - מהשמאל והימין כאחד - ראו בעיקר ככלי לקדם פוליטית את עצמו, ולא ככלי לקידום המהפכה או להגנה על ערכי הקומוניזם.
הסטליניזם במלחמת העולם השנייה.
ברית המועצות לא הייתה ערוכה לפלישת גרמניה, והתוצאות בהתאם - בתחילת הפלישה, הגרמנים רשמו במשך חודשים שורה של ניצחונות והתקדמו בקצב יוצא מן הכלל. סטלין חשש שהצבא האדום יתפורר, ועל כן נהג בצעדים דרסטיים. ראוי לציין שצעדי סטלין ספגו כמובן ביקורת נוקבת, אך בסופו של דבר, ברית המועצות תחת מנהיגותו ניצחה בקרב מול הגרמנים - והחלטותיו, למרות שהיו אכזריות, בהחלט תרמו לכך.
להלן כמה מצעדיו הבולטים במלחמה:
יוסיף סטאלין
מגיאר
ניר הוד
ניר הוד (נולד ב-1970 בישראל), הוא אמן ישראלי המתגורר בניו יורק ובתל אביב.
ביוגרפיה.
בעבודותיו הראשונות שהוצגו בתערוכות מרכזיות (כמו "אנטי-פאתוס" (1993) במוזיאון ישראל) הציג הוד דיוקנאות עצמיים עמוסי קיטש, בתחפושת של חיילות צה"ל חינניות וחובשות רחמניות. קיטש, שהיה בעל נוכחות ביקורתית בשדה התרבותי של תחילת שנות התשעים. עיסוקיו המרכזיים הם ביופי, במוות, בשכול ובאהבה. עיסוקים אלה עוררו ביקורת לא מעטה לאור שפע הקיטש שבא לידי ביטוי בעבודותיו בנושאים אלה.
הוד הציג תערוכות רבות בישראל ומחוצה לה והשתתף בתערוכות קבוצתיות של אמנים ישראליים שונים.
הוציא לאור ספר עם מבחר מעבודותיו, ופסל שעיצב ממאות תקליטורים מזויפים הוצג בגן מאיר בתל אביב, כחלק מהמאבק של הפדרציה הישראלית למוזיקה בתעשיית הקלטות והדיסקים המזויפים.
ציורו "החיילות" מ-1993, בו נראה הוד בבגדי חיילת, נמכר במכירה פומבית של סותבי'ס בניו יורק (שנערכה במרץ 2006) ב-48 אלף דולר.
ב-1999 ניסה הוד את כוחו גם כזמר. בשיתוף המוזיקאי ירון בכר יצא אלבומו "מכתבים אחרונים לאנה", ששילב בין מוזיקה מלודית מאוד לבין רוק אלקטרוני. האלבום כלל שירי אהבה שכתב והלחין הוד לצד קטעי קריאה בנושא רומנטיקה. השירים הבולטים בו היו "המכחול שבלב", "אלוהים שלך", "ירח בוונציה" ו"אוהב אותך", שלו בוים קליפ שנכלל כרצועת מולטימדיה באלבום.
הוד נשוי לסטפני ולהם בן.
שאטו פטרוס
שאטו פטרוס (בצרפתית: Château Pétrus) הוא יקב הנחשב אחד היקבים המובילים בעולם, המייצר יין אדום יוקרתי באותו שם, הנמנה עם היינות היקרים בעולם. היקב נמצא בכפר פומרול שבאזור בורדו, בדרום-מערב צרפת.