לאחר הכניסה של 12 המתמודדים, שישה לכל נבחרת, נערכים סבבי דו-קרב בהם המתמודד הראשון מקבל ניקוד מהקהל ולאחר מכן על המתמודד השני לקבל יותר נקודות כדי לנצח. המנצח בכל דו-קרב עולה לשלב הבא, והמפסיד מועמד להדחה.
כאשר יש דואט של שני חברי אותה נבחרת, השופט של הנבחרת המפסידה מחליט את מי מהם להעמיד להדחה, ואת מי להעביר לשלב הבא.
בתוכנית ישנם גם שופטי וידאו, אשר כוללים, בין היתר, מפיקים מוזיקליים, מוזיקאים, מבקרי מוזיקה ושדרני רדיו, אשר הצבעותיהם בביצועים משוקללים עם הצבעות הקהל והבוררת, והם יכולים להציל מתמודד אחד מהדחה.
במעמד ההדחה, הבוררת היא זו שמחליטה מי נשאר, ומי שני המתמודדים – בין אם הם מאותה נבחרת או לא – הולכים הביתה.
חצי גמר.
בחצי הגמר נקבעו ארבעת המתמודדים שיעפילו לגמר, שניים מכל נבחרת, כל המתמודדים ביצעו שיר אחד, ובכל נבחרת מתמודד שקיבל את המספר הגבוה ביותר של קולות מהקהל, הבוררת ושופטי הווידאו עלה ישירות לגמר. לאחר מכן כל שופט החליט איזה מתמודד נוסף מנבחרתו יעפיל לגמר, ומי השניים שיודחו מנבחרתו.
הגמר.
באירוע הגמר, ההכרעה עברה לצופים. בתחילה נערך דו-קרב כפול בין מתמודדים מנבחרות שונות. המנצח בכל דו-קרב העפיל לשלב הסופי, אליו הצטרף מתמודד שלישי מבין שני המפסידים. לבוררת ניתנו 1,000 קולות לחלוקה בין שלושת המתמודדים הסופיים. המתמודד שקיבל את מירב הקולות מהצופים בבית בתוספות הנקודות מהבוררת ניצח את התחרות, והוכרז כ"תגלית השנה".
העונה הראשונה.
עונה זו שודרה בין ה-9 ביולי ל-4 בספטמבר 2018. המנצחת בתוכנית הגמר היא מצדה איש ימיני מהנבחרת של אייל גולן, והפרס על הזכייה הוא קבלת ליווי מוזיקלי אישי וצמוד של גולן במשך כשנה.
המתמודדים.
מקרא צבעים:
ויטק
Tie-dye
Tie-dye היא שיטה ל​​צביעת בגדים אשר הומצאה באמצע שנות השישים בארצות הברית ובמקור הייתה פופולרית במיוחד בקרב חברי תנועת ילדי הפרחים (היפים).
התהליך של צביעת בגדים בטכניקה זו בדרך כלל מורכב מקיפול הבגד והחזקתו מקופל באמצעות חוט או רצועות גומי, ולאחר מכן טובלים את הבגד בצבע/ים. באזורים מסוימים בהם הבגד היה מקופל וקשור לא נספג צבע, וכתוצאה מכך נוצרים דפוסים מעניינים על הבגד. בבגדים שצבועים בטכניקת Tie-dye לרוב נעשה בשימוש בצבעי יסוד בהירים.
דיקן נאזו
דיקן מוזס נאזו (בצרפתית: Duckens Moses Nazon; נולד ב-7 באפריל 1994) הוא כדורגלן האיטי המשחק בסנט טרוידן בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים.
נאזו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ואן, ממנה עבר ללוריאן. בגיל 19 הצטרף לרויה-נויון מהליגה הצרפתית הרביעית, ממנה עבר לאולימפיק סנט-קנטין. בגיל 21 חתם בלאוואל.
בספטמבר חתם בקרלה בלסטרס מהסופר ליג ההודי. ב-13 בינואר 2017 חתם בוולברהמפטון וונדררס עד לסיום העונה. ב-4 באוגוסט 2017 הושאל לקובנטרי סיטי עד לינואר . יממה לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-3 נגד נוטס קאונטי. שלושה ימים לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-3 נגד בלקברן רוברס. בינואר הושאל לאולדהאם את'לטיק עד לסיום העונה, בה כבש 6 שערים ב-16 הופעות.
ב-14 ביוני 2018 נאזו חתם לשלוש שנים בסנט טרוידן מליגת העל הבלגית. בינואר נאזו הושאל לסנט מירן.
ביולי , נאזו חתם בקווילי-רואן
קריירה בינלאומית.
ב-5 במרץ 2014 נאזו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת האיטי בתיקו 0-0 נגד , שהיה גם המשחק הרשמי הראשון בתולדות קוסובו.
נאזו נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע הזהב 2015. נאזו הבקיע את שני השערים היחידים של האיטי בטורניר, כאשר השער נגד היה שער הבכורה שלו בנבחרת.
משל החיטים והזונין
משל החיטים והזונין (הידוע גם כ"משל החיטה והעשב השוטה, העשבים השוטים", "משל החיטה והעשב", או "משל הדגן והעשב הרע"), הוא אחד ממשלי ישו, המופיע בבשורת מתי י"ג 24-30. המשל קובע כי במהלך משפט יום הדין הסופי,  יפרידו המלאכים בין בני החושך - "בני השטן" (הזונין, עשב רע או עשב שוטה במשל) לבין "בני המלכות" (החיטה במשל). משל זה נלווה אל משל הזורע, והוא מקדים את משל גרגר החרדל. על פי הפרשנות המקובלת, הזרע הטוב מסמל את בני אלוהים, מבחינה רוחנית פועלו של ישו כמשיח, בעוד שהעשב הרע (הזונין) הם יצירתו של האויב הרע, זרעי הרוע, שהם ילדיו, יציריו הרוחניים של השטן.
סיפור המשל.
סיפור המשל הוא כדלקמן:24 וַיָּשֶׂם לִפְנֵיהֶם מָשָׁל אַחֵר וַיּאֹמַר מַלְכוּת הַשָׁמַיִם דּוֹמָה לְאָדָם אֲשֶׁר זָרַע זֶרַע טוֹב בְּשָׂדֵהוּ׃ 25 וַיְהִי בִּהְיוֹת הָאֲנָשִׁים יְשֵׁנִים וַיָּבֹא אֹיְבוֹ וַיִּזְרַע זוּנִין בֵּין הַחִטִּים וַיֵּלֶךְ לוֹ׃ 26 וְכַאֲשֶׁר פָּרַח הַדֶּשֶׁא וַיַּעַשׂ פֶּרִי וַיֵּרָאוּ גַּם־הַזּוּנִין׃ 27 וַיִּגְשׁוּ עַבְדֵי בַעַל־הַבַּיִת וַיֹּאמְרוּ אֵלָיו אֲדֹנֵינוּ הֲלֹא־זֶרַע טוֹב זָרַעְתָּ בְשָׂדֶךָ וּמֵאַיִן לוֹ הַזּוּנִין׃ 28 וַיּאֹמֶר לָהֶם אִישׁ אֹיֵב עָשָׂה זֹאת וַיֹּאמְרוּ אֵלָיו הָעֲבָדִים הֲתַחְפֹּץ כִּי־נֵלֵךְ וּנְלַקֵּט אֹתָם׃ 29 וַיֹּאמֶר לֹא פֶּן־תְּלַקְּטוּ אֶת־הַזּוּנִין וְשֵׁרַשְׁתֶּם גַּם אֶת־הַחִטִּים׃ 30 הַנִּיחוּ אֹתָם וְיִגְדְּלוּ שְׁנֵיהֶם יַחַד עַד־הַקָּצִיר וְהָיָה בְּעֵת הַקָּצִיר וְאָמַרְתִּי לַקּוֹצְרִים לַקְּטוּ בָרִאשׁוֹנָה אֶת־הַזּוּנִין וְאִגְדוּ אֹתָם אֲגֻדּוֹת לְשָׂרְפָם וְאֵת הַחִטִּים אִסְפוּ לְאוֹצָרִי׃ - בשורת מתי י"ג 24-30, ברית חדשה, תרגום דליטש ביוונית עתיקה המילה המשמשת במשל כאן לעשב שוטה היא ζιζάνια - zizania (ברבים - "zizanion"), מתורגמת לעברית בתרגום דליטש ל"זונין" (בתרגום החדש, "עשבים רעים", או "עשבים שוטים" בעברית מודרנית). סבורים שהכוונה במילה זו היא למין העשב זון משכר (), זהו דגן בר הנראה כחיטה בשלבים מוקדמים של צמיחה. החוק הרומי אסר על זריעת עשב זון בשדות החיטה של האויב, כך שנראה שהתרחיש שהוצג במשל כאן הוא מציאותי. בתרגומים שונים משתמשים במונח "עשבים שוטים" "עשבים רעים" במקום ב"זונין".
מטפורה דומה היא "הפרדת המוץ מן החיטה", שניתן למצוא בתנ"ך ובמקומות אחרים כדוגמה מזמור א' 4 " לֹא-כֵן הָרְשָׁעִים: כִּי אִם-כַּמֹּץ, אֲשֶׁר-תִּדְּפֶנּוּ רוּחַ.", וכן מזמור ל"ה 5: "יִסֹּגוּ אָחוֹר וְיַחְפְּרוּ--חֹשְׁבֵי, רָעָתִי. יִהְיוּ, כְּמֹץ לִפְנֵי-רוּחַ;" לפיכך "הרשעים" משולים בהם למוץ.
פירוש המשל.
הפרשנות שישו מספק לתלמידיו על משל זה מתייחסת ליום הדין: 36 אָז שִׁלַּח יֵשׁוּעַ אֶת־הֲמוֹן הָעָם וַיָּבֹא הַבָּיְתָה וַיִּגְּשׁוּ אֵלָיו תַּלְמִידָיו וַיֹּאמְרוּ בָּאֶר־נָא לָנוּ אֶת־מְשַׁל זוּנֵי הַשָּׂדֶה׃ 37 וַיַּעַן וַיּאֹמֶר אֲלֵיהֶם הַזּוֹרֵעַ אֶת־הַזֶּרַע הַטּוֹב הוּא בֶּן־הָאָדָם׃ 38וְהַשָּׂדֶה הוּא הָעוֹלָם וְהַזֶּרַע הַטּוֹב בְּנֵי הַמַּלְכוּת הֵם וְהַזּוּנִין בְּנֵי הָרַע הֵמָּה׃ 39וְהָאֹיֵב אֲשֶׁר זְרָעָם הוּא הַשָּׂטָן וְהַקָּצִיר הוּא קֵץ הָעוֹלָם וְהַקֹּצְרִים הֵם הַמַּלְאָכִים׃40 וְהִנֵּה כַּאֲשֶׁר יְלֻקְּטוּ הַזּוּנִין וְנִשְׂרְפוּ בָאֵשׁ כֵּן יִהְיֶה לְקֵץ הָעוֹלָם הַזֶּה׃ 41בֶּן־הָאָדָם יִשְׁלַח אֶת־מַלְאָכָיו וְלִקְּטוּ מִמַּלְכוּתוֹ אֵת כָּל־הַמַּכְשֵׁלוֹת וְאֵת כָּל־פֹּעֲלֵי הָאָוֶן׃ 42 וְהִשְׁלִיכוּ אֹתָם אֶל־תַּנּוּר הָאֵשׁ שָׁם תִּהְיֶה הַיְלָלָה וַחֲרֹק הַשִׁנָּיִם׃ 43 אָז יַזְהִירוּ הַצַּדִּיקִים כַּשֶׁמֶשׁ בְּמַלְכוּת אֲבִיהֶם מִי אֲשֶׁר לוֹ אָזְנַיִם לִשְׁמֹעַ יִשְׁמָע׃ - בשורת מתי י"ג 36-43, ברית חדשה, תרגום דליטש
למרות שישו מבחין בין אנשים שהם חלק ממלכות שמים לבין אלה שלא, הבחנה זו אולי לא תמיד בולטת לעין, כמו במשל השאור. עם זאת, ביום הדין הסופי תבוא "התפנית הסופית, כאשר סוד מלכות י האלוהים תמלא לצד המשך פועל "הרשע," עד שיגיע לקיצו, כאשר העידן החדש אשר נחנך כבר בתקופת פועלו של ישו עלי אדמות, ויגיע למימושו הסופי בתפארה.
אוגוסטינוס הקדוש ציין כי קשיי ההבחנה בין "חיטה" לבין "עשבים השוטים" היא נחלתה של הנצרות מאז כינונה:הוי אתם נוצרים, ההולכים בחייכם בטוב, אתם נאנחים ונאנקים כמעטים בין רבים, מעטים בין רבים מאוד. החורף יעבור, הקיץ יבוא; הוי! הקציר קרוב. המלאכים, הללו היכולים להפריד, הללו שאינם יכולים לטעות ... אומר לכם אמת, אהוביי, גם במושבים הרמים ביותר יש גם חיטה, וגם זונין, וגם בעליונים יש חיטה, וזונין. הניחו לטוב לסבול את הרע; הניחו לרעים להפוך עצמם לטובים, בחקותם את הטוב. תנו לכולנו, אם נוכל, להגיע לאלוהים; תנו לנו מנוס ברחמיו, לברוח מהרוע של העולם הזה. הבה נשחר לימים טובים, שכן אנו נמצאים בימים רעים; אך בימים הרעים לא נגדף, כדי שנוכל כולנו להגיע אל הימים הטובים.
קיים מיעוט בין הנוצרים הסבור שפרשנותו של ישו למשל זקוקה לפרשנות משל עצמה. כדי להוכיח טענה זו, הם מצביעים על הביטוי אשר משתמש בו ישו לאחר ביאור הנמשל למשל, כלומר, "מִי אֲשֶׁר לוֹ אָזְנַיִם לִשְׁמֹעַ יִשְׁמָע" אשר נאמרים בברית החדשה לאחר קטעים עם משמעות נסתרת (ראה בשורת לוקס י"ד 34-35 וכן בשורת מרקוס ד' 1-9). לפי הדרש על הסברו של ישו, "ילדי הרע" ו "וילדי המלכות" הם משהו אחר מאשר בני אדם. להלן גרסה מקוצרת של הפרשנות של אוריגן על הסברו של ישו למשל: