נחש זה מצוי במגוון בתי גידול הכוללים בעיקר שדות ועשבים גבוהים אך גם שפלות, הרים, חופים, יערות, מדבריות, מערות ועוד. הוא מסתווה ומנסה לתפוס טרף ממארב. הנחש ניזון בעיקר מנחשים אחרים שיכולים להיות ארסיים אך הוא חסין לארסם וטורף אותם עם שיניו הגדולות. הוא ניזון גם מדוחיים, לטאות, עופות, ביצים ויונקים שונים אותם הוא מוחץ בעזרת הגוף הגדול.
הוא מגודל במקרים רבים כחיית מחמד.
תת-מינים.
בעבר נכלל גם זעמן מלכותי קליפורני במין זה, אך הוא הופרד למין עצמאי.
עכסן מעוצה
עכסן מעוצה (שם מדעי: "Crotalus horridus") הוא מין של נחש ארסי מהסוג עכסן המצוי בדרום מזרח אמריקה הצפונית.
נחש זה גדול יחסית לסוגו ויכול להגיע לאורך 100-105 ס"מ ולמשקל של 2.5 ק"ג. הוא בעל גוף צהוב עם שורות של רצועות חומות ולצידם פסים לבנים והראש גדול ומעוגל בעל עיניים קדמיות וגומות חום. הזנב שחור ובעל עכס הבנוי כתלמים ובכל השלת נשל של הנחש נוצרת עוד שכבה לעכס, כך אפשר לדעת את גיל העכסן.
הוא מצוי ביערות ושיחים במזרח ארצות הברית מדרום מינסוטה ודרום ניו המפשייר למזרח טקסס וצפון פלורידה. נחש זה יודע לשחות ולטפס אך יעדיף לנוע על הקרקע. הוא פעיל במיוחד בלילות. בחורפים בתחומי מחייתו הצפוניים הנחש ישן שנת חורף.
זהו נחש גדול הניזון בעיקר ממיני מכרסמים בהם חולדה, עכבר, טמיאס ונברן וגם דו-חיים, עופות ואף נחשים אחרים כמו נחש בירית ואף עכסנים אחרים. ארסו הקטלני הורג במהירות ויכול לסכן גם בני אדם אך הוא בעל אופי רגוע ויעדיף לאיים בעכסו להגנה.
מדע הנתונים
מדע הנתונים (באנגלית: Data Science), הידוע גם כ"מדע מבוסס נתונים", הוא תחום בינתחומי של שיטות מדעיות, תהליכים, אלגוריתמים ומערכות לחלוקת ידע או הפקת תובנות מנתונים בצורות שונות, מובנות או בלתי מובנות, בדומה לכריית נתונים וללמידת מכונה.
מדע הנתונים הוא "הרעיון לאחד נתונים סטטיסטיים, ניתוח נתונים, למידה של מכונה ושיטות קשורות שלהם" כדי "להבין ולנתח תופעות בפועל" עם נתונים. מדע זה משתמש בטכניקות ובתאוריות הנמשכות מתחומים רבים בתחומי המתמטיקה, הסטטיסטיקה, מדעי המידע ומדעי המחשב, במיוחד מתת-התחומים של כריית נתונים, למידת מכונה, מאגרי מידע, ויזואליזציה.
הזוכה בפרס טיורינג, ג'ים גריי, תיאר את מדע הנתונים כ"פרדיגמה רביעית של המדע" (אמפירי, תאורטי, חישובי וכעת מונע נתונים) וטען כי "כל מה שקשור למדע משתנה עכשיו בזכות השפעת טכנולוגיית המידע".
כאשר המגזין "הרווארד ביזנס רוויו" (Harvard Business Review) כינה את מדע הנתונים כ"עבודה הסקסית ביותר של המאה ה-21", הפך המונח "מדע נתונים" מילת מפתח ומאז, הוא מוחל לעיתים קרובות על ניתוח עסקי, על שימוש שרירותי בנתונים, או משמש כמונח המציג באור חיובי את עבודת הניתוח הסטטיסטי.
בעוד שתוכניות אוניברסיטאיות רבות מציעות כיום תואר במדעי הנתונים, אין הסכמה על הגדרה או תוכני לימודים אחידים.
בזכות הפופולריות הרבה שקנה לעצמו מונח זה בימינו אלה, מושקעים מאמצי הסברה רבים כדי לקדמו וכדי לקדם את מקצוע מדען הנתונים (Data Scientist).
היסטוריה.
במאמר שפורסם ב-2012, "מדעני נתונים: העבודה הסקסית ביותר של המאה ה-21", דיג'יי פאטיל (DJ Patil) טוען כי טבע את המונח הזה ב-2008, בצוותא עם ג'ף המרבאכר (Jeff Hammerbacher), כדי להגדיר את עבודתם בלינקדין ובפייסבוק, בהתאמה. במאמר זה טען פאטיל, כי מדען הנתונים הוא "זן חדש", וכי "מחסור של מדעני נתונים הופך מגבלה רצינית בחלק מהמגזרים".
מדען נתונים.
מדען נתונים (באנגלית: Data scientist) הוא אדם העוסק במדע הנתונים (Data Science).
לרוב מדובר בתפקיד הדורש ידע והבנה בתחומים הבאים: מתמטיקה, ניתוחים סטטיסטים, שפות פיתוח, בסיסי נתונים רלציונים, טכנולוגיות ומערכות מחשוב, כריית מידע, הדמיית נתונים. התפקיד מצריך יצירתיות וחדשנות, הבנה עסקית והשכלה אקדמאית.
תורת המידע אינה תחום חדש, אך עם עידן ה-Big Data החלה התעוררות ודרישה לתפקיד מדען נתונים. הסיבה היא שלמרות הטכנולוגיות המתקדמות והמידע הזמין ישנו קושי ליישם Big Data, הן בגלל מורכבות הפתרון והן בגלל מציאת השאלות הנכונות. האתגר האמיתי הוא לא איסוף המידע אלא ניתוחו בזמן מהיר שיאפשר לחברות להיות פרואקטיביות, יעילות ורווחיות. מכאן נולד הביקוש לתפקיד מדען נתונים: מישהו עם כישורים מיוחדים בסטטיסטיקה ותכנות כדי שיוכל לשאול את השאלות הנכונות על מנת להפיק תועלת מהמידע.
תחומי ידע נחוצים לצורך התמקצעות במדע הנתונים.
ב-2010, הציע מדען הנתונים דרו קונוויי דיאגרמת ון, המתארת את תחומי הידע והכישורים, הנחוצים לשם התמקצעות במדע הנתונים.
מנקודת מבטו של קונוויי, על מדען נתונים להיות בעל הכישורים ותחומי הידע הבאים:
הקשר לסטטיסטיקה.
הפופולריות של המונח "מדע נתונים" התפוצצה בסביבות עסקיות ובאקדמיה, כפי שצוין על ידי קפיצה בפתיחת מקומות עבודה. עם זאת, אקדמאים רבים ועיתונאים לא רואים שום הבחנה בין מדע הנתונים לסטטיסטיקה. בכתבה במגזין "פורבס", נכתב כי מדע הנתונים הוא מילה ללא הגדרה ברורה והיא פשוט החליפה את המונח "ניתוח עסקי" בהקשרים כגון תוכניות תואר שני. בחלק השאלות והתשובות של הנאום המרכזי שלו במפגשים הסטטיסטיים המשותפים של האגודה האמריקנית לסטטיסטיקה, אמר הסטטיסטיקאי נייט סילבר: "אני חושב שמדען-נתונים הוא רק מונח מסוגנן לסטטיסטיקאי." כמו כן, במגזר העסקי, חוקרים ואנליסטים רבים קובעים כי מדעני נתונים לבדם רחוקים מלספק יתרון תחרותי אמיתי וטוענים כי יש לשקול לסווג את מדעני הנתונים תחת אחת מארבע המשרות (אנליסטים עסקיים, מדעני נתונים, מפתחי Big data גדולים ומהנדסי Big data) הדרושות למנף ביעילות ארגון או חברה עסקית כלשהי לעבר שימוש ב-"Big data".
חליפת שעבוד(BDSM)
יחסי ישראל-אוזבקיסטן
ערק אלנמרוד
ערק אלנמרוד הוא מותג לבנוני-ישראלי של ערק המיוצר באזור התעשייה גורן אשר במועצה אזורית מעלה יוסף בגליל העליון, בין מושב גורן והיישוב הקהילתי גורנות הגליל. המזקקה הוקמה על ידי אליאס כארם, מלוחמי צד״ל אשר נקלטו בישראל לאחר הנסיגה מלבנון בשנת 2000.
המזקקה בגליל נבנתה בעזרתו של הגנרל אנטואן לאחד, קרוב משפחתו של כארם, שגם היה מפקדו בצד״ל. לצורכי תעודת הכשרות, העבודה נעשית בידי יהודים, כאשר הלבנונים תורמים את הידע ומפקחים על התהליכים.
המזקקה מייצרת שתי גרסאות של ערק: ערק אלנמרוד השקוף, וערק אלנמרוד מיושן, אשר עובר, לאחר הזיקוק, יישון נוסף של שלושה חודשים בחביות עץ אלון, דבר אשר גם נותן לו גוון צהבהב.
תוצא המייסד
המכביה השתים-עשרה
המכביה השתים-עשרה הייתה אירוע ספורט המוני יהודי, שנערך בישראל, ביולי 1985, כחלק מסדרת אירועי המכביה.
במכביה זו השתתפו כ-4,000 ספורטאים מ-39 מדינות השתתפו ב-28 ענפי ספורט.
טקס הפתיחה נערך באצטדיון רמת גן במעמד נשיא המדינה חיים הרצוג, ראש הממשלה שמעון פרס ומכובדים נוספים ב-15 ביולי 1985. מארק ספיץ מארצות הברית נשא את לפיד המשחקים באצטדיון ביחד עם שירלי שפירא (בתו של עמיצור שפירא), אנוק שפיצר (בתו של אנדריי שפיצר) ושלומית רומנו (בתו של יוסף רומנו), שלושת ילדי הנרצחים בטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן וביחד הדליקו את לפיד המשחקים.
טקס הסיום נערך בבריכת הסולטן בירושלים במעמד ראש הממשלה שמעון פרס ב-25 ביולי 1985.
לראשונה השתתפו ספורטאים מהמדינות הבאות:
לראשונה נערכה מכביה לנוער.
המתחרים והזוכים.
בדמינטון.
- קבוצה מעורבת (צרפת, הודו, קנדה)
הוקי שדה.
17 ביולי
דרום אפריקה (מכבי מודיעים) 5 - 0
5 - 0
17 ביולי
דרום אפריקה (מכבי מודיעים) 4 - 0
3 - 0
התעמלות.
- 180.80 נקודות
- 176.15 נקודות
- 174.15 נקודות
- קייטי פרי () 36.95 נקודות
- מרני ויגר () 36.20 נקודות
- דינה מרגולין 36.00 נקודות ()
- לימור פרידמן ()
- לימור פרידמן ()
- טלי סירק ()
- 260.40 נקודות
- 257.30 נקודות
- ריסקין () 55.75 נקודות
- ג'ון לוי () 54.15 נקודות
- רנדי בסוסה () 54.00 נקודות
חתירה.
- סוזנה חייט ()
- דבי שור ()
- רינה יהודה ()
טניס שולחן.
- איריס שטיין ()
- לאורה גולדשמיט ()
- איריס שטיין וסיגל לב ()
- שטופמייקר ו ()
- דרור פולק ()
- יוסי בוגן ()
- יוסי בוגן וגיל ברכה ()
- דרור פולק ומנחם שטיין ()
- יוסי בוגן ועינת קורסיה ()
- דרור פולק ואיריס שטיין ()
ירי ספורטיבי.
- גויל פפי () 587 נקודות
- אילן מנחם () 593 נקודות
- יאיר דוידוביץ' () 591 נקודות
- סטיב אפשטיין () 588 נקודות
כדורגל.
17 ביולי
7 - 0
2 - 0
3 - 1
3 - 1
3 - 1
2 - 0
כדורמים.
17 ביולי
28 - 6
(טל סנונית מישראל הבקיע 5 שערים)
11 - 3
10 - 8
כדורסל.
- רובי ויינגרד
כדורעף.
17 ביולי
3 - 0
5 - 0
(1-15, 5-15, 8-15)
17 ביולי
3 - 0
(5-15, 4-15, 2-15)
3 - 0
סיף.
- יצחק חתואל ()
- ניסן בלנק ()
- ג'פרי בוקנס ()
קטרגל.
17 ביולי
דרום אפריקה (מכבי מודיעים) 6 - 2
6 - 0
4 - 2
6 - 2
13 - 1
קפיצה למים.
התחרות נערכה בבריכת הקאנטרי קלאב בהרצליה.
- קים אנג'ל (Kim Engel) () 464 נקודות
- לאורי יזרעאל ()
- מינדי קלצ'מן ()
- קים אנג'ל () 365.40 נקודות
- לאורי יזרעאל ()
- לואיס מאייר () 536.25 נקודות
- דייוויד קוטון () 527.95
- אלחנדרו וורסילסטי () 419.05 נקודות
- דייוויד קוטון () 485.70 נקודות
שחייה.
תחרויות השחייה של המכביה נערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב
גארת הארדין
ג'ניפר דאודנה