רק מעטים מחיבוריו נמצאו, ומעטים אף יותר הודפסו. בשבט ה'תשס"ט יצא לאור חיבור ראשון שכתב, מתוך "הלכות תפלה וברכת כהנים" מספר אהבה על משנה תורה לרמב"ם על ידי מכון מרא"ה. ובשבט תש"ע יצא לאור המשכו "הלכות קריית שמע וברכות".
כפר (מחזה)
כפר הוא מחזה ישראלי מאת יהושע סובול.
עלילת המחזה מתרחשת על רקע ארץ ישראל של שנות ה-40, בין סוף מלחמת העולם השנייה ובין מלחמת העצמאות. כאשר המחזה כולו מסופר דרך עיניו של יוסי, נער תמים שעוד לא התבגר, הצופה על העולם בתמימות ובלי להבין את האירועים שקורים סביבו.
בתיאטרון.
המחזה עלה ב"תיאטרון גשר" ב-18 בפברואר 1996, בבימויו של יבגני אריה. ההצגה רצה 469 פעמים. הביקורות הללו את הבימוי של אריה ומצד שני מתחו ביקורת על דלות הטקסט.
פרסים.
ההצגה זכתה בחמישה פרסי התיאטרון הישראלי:
חידוש.
המחזה עלה מחדש ב"תיאטרון גשר" ב-30 במרץ 2013.
סתוונית
סִתְוָנִית (שם מדעי: "Colchicum") היא סוג במשפחת הסתווניים (Colchicaceae, בעבר שויכה למשפחת השושניים). מיני הסתוונית הם גאופיטים הנפוצים במערב יבשת אסיה ובחלקים מחופיו של הים התיכון. לפרחי הסתוונית שישה עלי עטיף, שישה אבקנים, ושלושה עמודי עלי. שחלת הפרח נמצאת מתחת לאדמה.
עלי הסתוונית, הפקעת שלה והזרעים שלה הם רעילים, בהכילם את האלקלואיד קולכיצין (Colchicine). לשורשים והזרעים מיוחסות סגולות רפואיות זה זמן רב, שכן מפיקים מהם מנות קטנות בהן משתמשים כתרופה לטיפול בשיגדון.
הסתוונית בישראל.
שמה העברי של הסתוונית ניתן לה ככל הנראה בהשראתו של המין הנפוץ באירופה, "Colchicum autumnale" (סתיו בלטינית - Autum). הצורה 'סתוונית' מקורה במשנה, שם הוזכר "חומץ סתווניות" (משנה, מסכת תרומות, י"א, ג). מאז, הוצעו כמה וכמה שמות לפרח זה, שהסתמכו על עובדות שונות ומיוחדות. לדוגמה, אפרים הראובני, בוטנאי ישראלי, הציע את השם "מבשר החורף", משום שבניגוד לאירופה, בישראל היא צומחת עם בוא החורף, כמו כן זהו התרגום מילולי של שם הפרח מערבית. ב-1929 הפרח הוזכר ביומן-נוער, ושם הוא מכונה "סתווית" ואף "בר-יורה", בשל הופעתו לאחר הגשם הראשון, הלא הוא היורה. באותה שנה ציין המורה לטבע אוריה פלדמן כי בתחילת שנות ה-20 נקרא הפרח "חבצלת", ולאחר מכן הוא הציע את השם המקובל כיום, סתוונית.
בישראל גדלים עשרה מינים מהסוג סתוונית:
המין הנפוץ ביותר בישראל הוא סתוונית היורה, אותה ניתן למצוא בסלעים ובבתות בצפון הארץ ומרכזה. סתוונית ירושלים גדלה על קרקעות כבדות בצפון הארץ ומרכזה, ואילו את סתוונית הנגב ניתן למצוא, כפי שרומז שמה, בצפון הנגב וכן במדבר יהודה. כל מיני הסתוונית הם ערכי טבע מוגנים על פי חוק בישראל.
ביצה (גיאוגרפיה)
ג'י וואן פתרונות אבטחה
חברת השמירה בע"מ היא חברת שמירה הפועלת משנת 1937, והיא חברת השמירה השנייה בגודלה בישראל לאחר חברת מודיעין אזרחי. בנוסף למאבטחים החברה מעסיקה מאבטחים חמושים שומרים וסדרנים ומשנת 2020 גם עובדי ניקיון. לחברה אלפי לקוחות, ובהם מוסדות ממשלתיים, מפעלי תעשייה, בנייני משרדים, קניונים, רשתות שיווק, בתי חולים ובתי מלון.
בשמה הנוכחי, ג'י וואן פתרונות אבטחה בע"מ, נסחרת החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה.
החברה נוסדה בשנת 1937 על ידי משה שרמייסטר, סבו של היו"ר הנוכחי יגאל שרמייסטר. משה שרמייסטר היה שוטר במשטרה הבריטית אך לאחר שהעיד במשפט רצח ארלוזורוב באשר לחקירת ערבי שהודה ברצח, באופן שנגד את השקפת היישוב באשר לזהות הרוצחים, הוא בחר לפרוש מהמשטרה הבריטית.
בתחילת דרכו, משה שרמייסטר הקים את החברה במטרה להציע שרותי שמירה כנגד מעשי אלימות גוף ורכוש לעסקים היהודים בתל אביב, ומיוזמה עסקית זו התפתחה החברה, כאשר נקודת ציון משמעותית הייתה קום המדינה ורכישת שירותים על ידי גורמים ממשלתיים וכן מלחמת ששת הימים אשר לאחריה החלה החברה לשמור בהיקפים נרחבים על אתרים באזור יהודה ושומרון.
בשנת 2002 נרכשו 50% ממניות חברת השמירה על ידי חברת Group4Falck. בשנת 2004 התמזגה G4Falck עם Securicor הבריטית לחברה אחת: Group 4 Securicor – G4S. ואחר כך החזיקה ב-90.5% מבעלות על החברה. הקונצרן מתמחה במתן שרותי אבטחה אנושית, אבטחה אלקטרונית, הובלת כספים וטיפול בחלופות מעצר כדוגמת איזוק אלקטרוני והפעלת בתי סוהר פרטיים ברחבי תבל. כיום מונה החברה 50 סניפים ברחבי ישראל, היא העסיקה 15,000 עובדים בעבר כשמחזורה לשנת 2005 הסתכם ב-200 מיליון דולר. החברה מנתה 16 סניפים ברחבי ישראל בתחום השמירה, וכן בתחום המוקד והטכנולוגיה החברה פעלה גם כן בפריסה ארצית ב-14 סניפים כשכל סניף ערוך למתן שירותי התקנה, מוקד וסיור ותחזוקה בכל שעות היממה. ההערכה היא שהקבוצה מעסיקה בישראל כ-8,000 עובדים. בחברת האם G4S מועסקים למעלה מ-625,000 עובדים בכ-125 מדינות.
בניגוד לקבלני כוח אדם, שמקור רווחיהם בהפרש בין התשלום שהלקוחות משלמים עבור העובדים ובין עלות שכרם של העובדים, בחרה החברה להפסיק להתמודד במכרזי הפסד בכלל ובממשלתיים בפרט.
בשנים 2010 ו-2011 העניק ארגון מעלה לאחריות תאגידית דירוג קטגורית זהב לחברה.
ביקורת על פעולת החברה.
בתחקיר של התוכנית "בולדוג" בהנחיית מיקי רוזנטל מ-2004 נטען כי החברה מפרה בשיטתיות את דיני העבודה ואינה משלמת לעובדיה את הנדרש בהם (דמי נסיעה, שעות נוספות, פיצויי פיטורים).
ב-5 ביוני 2006 הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת קיימה דיון לגבי אי אכיפת דיני עבודה בחברת השמירה ונושא חידוש רישיונה וחידוש חברות שמירה בכלל על ידי הוועדה במשרד המשפטים.
ב-3 באוקטובר 2006, בהליך יוצא דופן, לבקשת עמותת קו לעובד דנה ועדה במשרד המשפטים בשלילת רישיונה של חברת השמירה בשל טענות שהיא מפרה את זכויותיהם של אלפי מאבטחים. הדיון התקיים לבקשת הוועדה לביקורת המדינה בכנסת.
בהמשך אף ועדת משרד המשפטים לרישוי חוקרים פרטיים וחברות שמירה התנתה את חידוש רישיון החברה, וכלל חברות השמירה בישראל בשנת 2008 ובשנת 2009 במסירת מידע בדבר עמידה בחוקי המגן לרבות דרישות להימנעות משיטת הדלת המסתובבת וביצוע הפרשה כספי פנסיה לכל העובדים.
באוגוסט 2010 הורשעה החברה בהפרה של חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, ונגזר עליה קנס בסך 25 אלף ש"ח. ערעור החברה התקבל חלקית ופסק הדין שונה לענישה ללא הרשעה.
בשנת 2016 נכנעה G4S לתנועת חרם על ישראל ומכרה את פעילותה בישראל לקרן פימי. בעקבות המכירה שונה שם החברה לג'י וואן פתרונות אבטחה בע"מ.
פעילות החברה כפופה לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם. תנאי העבודה של העובדים בתחום השמירה והאבטחה כפופים לצו ההרחבה בתחום זה, ותנאי העבודה של העובדים בתחום הניקיון כפופים לצו הרחבה בתחום זה.
נישואים חד מיניים
שחר
שחר הוא הזמן שלפני זריחת השמש.
הגדרות.
לשחר מספר הגדרות שונות:
משך השחר אינו קבוע. ככל שמתקרבים לקטבים (קו רוחב גבוה יותר) משך השחר ארוך יותר. בתקופת הקיץ משך השחר הוא הארוך ביותר. בעונות המעבר הוא הקצר ביותר, ובעונת החורף מעט ארוך מהן. לדוגמה, ביום הארוך בשנה (21 ביוני) משך השחר האזרחי בתל אביב הוא 28 דקות, ולעומת זאת בסטוקהולם הוא נמשך שעה ו-33 דקות.
אין לבלבל בין שחר לזריחה, אשר מוגדרת כזמן שבו השמש מתחילה להופיע מעל האופק.
בפולקלור.
ממונח זה, ששורשו פרוטו-שמי, נבע שמו של שחר – אל הזריחה במיתולוגיה הכנענית, ואחיו התאום של שלם – אל השקיעה.
המסורת בפולקלור המערבי היא כי רוחות רפאים, שדים, ערפדים, טרולים ושאר ישויות רוע (ובהן אפילו השטן) מחויבות להיעלם בטרם תחילת השחר. בהיותם יצורי חושך הם שונאים אור ובמיוחד את זה של השמש (ראו פוטופוביה). קלטים קדם-נוצרים חלקו אמונה זו.
ביהדות.
בהלכה, עלות השחר הוא זמן תחילת היום. זמן זה נקבע לפי זמן הופעת אור השמש על פני השמים, על אף שהשמש עצמה איננה נראית, ועודנה מתחת לאופק.
במסכת ברכות יש דיון על תחילת הזמן בו ניתן לקרוא קריאת שמע של שחרית ובין התשובות: ברגע בו יש מספיק אור כדי שניתן יהיה להבחין בין תכלת ללבן או בין זאב לכלב.
בשירו הידוע של חיים נחמן ביאליק "המתמיד" מופיעות השורות "בַּשַּׁחַר, בַּשַּׁחַר בְּטֶרֶם יַכִּירוּ / "בֵּין תְּכֵלֶת לְלָבָן, בֵּין זְאֵב וּבֵין כֶּלֶב"" - כלומר המשורר מנסה להעביר תיאור של המתמיד כמי שמשתדל לקום מוקדם באמת ללימודו.
דמוקרטיה ליבראלית
פאול גומה
פאול גומה (ברומנית: Paul Goma; 2 באוקטובר 1935 – 25 במרץ 2020) היה סופר רומני, ממתנגדי המשטר הקומוניסטי ברומניה וממצדיקי שואת יהודי רומניה.
חייו.
גומה נולד בכפר מאנה שבמחוז אורחיי, בבסרביה, בעת שהייתה חלק מרומניה.
בשנת 1952, בגיל 17, הביע בכיתתו תמיכה בכוחות הפרטיזנים הרומנים המתנגדים לשלטון הקומוניסטי , ונעצר ל-8 ימים בידי הסקוריטטה. לאחר מכן סולק מבית הספר, ונאלץ להשלים את לימודיו התיכוניים בבית ספר המרוחק מביתו. בשנת 1956 הקים קול מחאה נגד שליטת ברית המועצות בהונגריה וברומניה, וקרא למחאה רומנית בדומה למרד ההונגרי. הוא נעצר בעוון המרדה ונידון לשנתיים מאסר. לאחר שריצה את עונש המאסר הוגלה למעצר בית בברגאן, מקום בו שהה עד שנת 1964.
בשנת 1965 פרסם רומן בשם "אוסטינטו" ובשנת 1966 סיפור בשם "כשהתוף משתתק". בקיץ 1967 הבריח למערב את הנוסח הלא מצונזר של הרומן "אוסטינטו". בשנת 1968 הופיע ספרו "החדר הסמוך". בשנת 1970 שלח את הספר "הדלת", שנדחה ברומניה, למערב. בשנת 1971, ביריד הספרים של פרנקפורט הופיע הרומן "אוסטינטו" עם כותרות הטוענות שהוא אסור ברומניה. בשנת 1972 הופיע במערב גם "הדלת".