1. ייבוא בהיצף - מצב בו מחיר הייצוא נמוך מהמחיר המקובל. המחיר המקובל הוא בדרך כלל המחיר שבו היצרן הזר מוכר את המוצר שלו בשוק המקומי שלו (מחיר נטו בשער המפעל).
2. נזק ממשי לענף היצרני המקומי- מצב בו היצרן המקומי אינו מסוגל לעמוד בתחרות ונאלץ להוריד מחירים מתחת למחיר המינימלי או שסופג ירידה במכירות, וכתוצאה מכך נגרם לו נזק ממשי.
3. קיים קשר סיבתי בין הייבוא בהיצף לבין הנזק הממשי לענף היצרני המקומי.
במידה ויוכחו שלושת הרכיבים הללו, ניתן לקבל היטל עד לשיעור ההיצף.
ייבוא נתמך.
1. ייבוא נתמך – יבוא טובין כאשר היצרן או היצואן במדינת הייצור נהנה מתמיכה ממשלתית במישרין או בעקיפין ו\או אם היצרן הזר מקבל סובסידיה ממשלתית רק עבור המוצרים המיועדים לייצוא, אז קיים כאן גם ייבוא נתמך וגם ייבוא בהיצף ו\או אם היצרן הזר מקבל סובסידיה עבור כלל המוצרים המיוצרים, אזי מדובר על ייבוא נתמך בלבד.
2. נזק ממשי לענף היצרני המקומי.
3. קשר סיבתי בין ייבוא נתמך לנזק ממשי לענף היצרני המקומי.
במידה ויוכחו שלושת הרכיבים הללו, ניתן יהיה לקבל היטל משווה (היטל בשיעור התמיכה הממשלתית).
הצדקות להיטלי היצף.
סיבות למכירה בהיצף:
המקרה היחיד בו היטלי היצף מוצדקים הוא תמחור טורפני. במקרה זה המטרה היא מניעת מאבק על נתח שוק באמצעים לא תחרותיים. כאשר בענף מסוים יש חסמי כניסה גבוהים או חסמים טבעיים, אם היצרן המקומי חוסל, יהיה לו קשה לחזור לשוק לאחר שהיבואן יעלה את המחירים לרמה של מונופול. בכל יתר המקרים היטלי היצף אינם מוצדקים. היטלי היצף פותרים בעיה בטווח הקצר וגורמים לבעיות גדולות יותר.
הסכם ההיצף של ארגון הסחר הבינ"ל.
חוק היטלי הסחר חופף בצורה כמעט מושלמת להסכם ההיצף של ארגון הסחר העולמי. כמו כן הוא תואם גם את הסכם הגאט"ט.
קרן קופרו לשיווק סרטי תעודה
אסף בייזר
אסף בייזר (נולד ב-26 במרץ 1975) הוא תסריטאי ויוצר טלוויזיה ישראלי, נמנה עם יוצרי הסדרות "היהודים באים", "אלישע" ו"צפוף". זוכה טקס פרסי הטלוויזיה בשנת 2021.
ביוגרפיה.
בייזר נולד בראשון לציון. אימו, הניה, הייתה מורה, ואביו, אברהם, כיהן כשופט בבית משפט מחוזי. למד בגימנסיה הריאלית, והיה חניך ומדריך ב"קן רמז – ראשון מרכז" של הנוער העובד והלומד.
בגיל 22 השלים תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב במסגרת העתודה האקדמית, ובגיל 23 הוסמך כעורך דין. את שירותו הצבאי עשה בפרקליטות הצבאית, בענף ייעוץ וחקיקה.
לאחר שירותו הצבאי עזב בייזר את עולם המשפט, למד קופירייטינג במכללה לתקשורת ופרסום (ACC – תרצה גרנות), וסיים את לימודיו בהצטיינות. אחרי סיום לימודיו עבד מספר שנים כקופירייטר במשרד הפרסום באומן בר ריבנאי ובפובליסיס אריאלי.
במהלך עבודתו כקופירייטר כתב פרסומות טלוויזיה ורדיו למותגים רבים, בהם ליווי'ס, סלקום, בנק לאומי, קרלסברג, סופר-פארם ותלמה.
בשנת 2004 סיים לימודי תסריטאות בבית הספר לתסריטאות של עידית שחורי.
עם סיום לימודיו זכה בקרן "רשת" לעידוד היצירה העברית ובמלגת BI-Arts הבריטית להשתלמות בתסריטאות ב- national film and television school) NFTS) בלונדון.
קריירה.
בשנת 2005 החל לעבוד כתסריטאי בתוכנית "ארץ נהדרת" (עונה שנייה ושלישית). לאחר מכן כתב בתוכניות סאטירה ובידור רבות, בהן "משחק מכור", תוכנית הלילה של ליאור שליין, נבחרת ישראל בטלוויזיה ו"שבוע סוף!" שבה שימש ככותב ראשי.
כמו כן כתב בייזר גם סדרות דרמה רבות:
"היהודים באים".
בשנת 2013 יצר בייזר עם נטלי מרכוס את תוכנית המערכונים הסאטירית היהודים באים, העוסקת בהיסטוריה של עם ישראל, מימי התנ"ך ועד ימינו. הסדרה הייתה מיועדת לעלות לשידור בספטמבר 2013 בערוץ הראשון. לאחר שידור של קדימון הסדרה, התחוללה סערה ציבורית שבסופו של דבר הביאה להחלטת הערוץ הראשון לפסול את שידור הסדרה. לאחר מאבק ציבורי שניהלו יוצרי הסדרה, התוכנית עלתה לשידור בשנת 2014.
בסוף שנת 2014 זכתה התוכנית "היהודים באים" בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה וקולנוע לתוכנית הבידור הטובה ביותר. עונותיה השנייה והשלישית של הסדרה היו גם הן מועמדות לפרס האקדמיה לקולנוע וטלוויזיה. הסדרה עוררה בקורת ציבורית נרחבת מכיוון הציבור הדתי על כך שהיא מציגה בצורה בוטה ומזלזלת את אבות האומה ואת סיפורי התנ"ך.
כתיבה לילדים ונוער.
בשנת 2015 יצר וכתב את הסדרה הקומית לילדים "אלישע", יחד עם יובל סמו, אלעד חן ושחר איינבינדר. הסדרה, בכיכובם של יובל סמו, אודי כגן, רבקה מיכאלי, עלמה זק, ליאת הרלב, מלי לוי ואחרים, זכתה בפרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לסדרה קומית לילדים בשנים 2015 ו 2016.
בייזר עצמו זכה, יחד עם אלעד חן, בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לתסריטאי בסדרת ילדים בשנת 2015.
הסדרה "אלישע" זכתה גם בפרס "נבחרי הילדים" של ערוץ הילדים לסדרה הקומית לילדים לשנת 2016.
בשנת 2017 יצר וכתב את הסדרה הקומית לילדים "צפוף" יחד עם נטלי מרכוס. הסדרה, בכיכובם של יעל שרוני, אלי פיניש ודניאל ליטמן, שודרה בערוץ זום וזכתה בפרס "נבחרי הילדים" של ערוץ הילדים לסיטקום השנה לילדים לשנת 2017.
באותה שנה כתב בייזר את הספר "אלישע", בשיתוף עם אלעד חן. הספר, המתעד את חייו של גיבור הסדרה בעלת אותו השם, הפך לרב מכר ושהה שבועות רבים בראש טבלת מכירות הספרים לילדים של הארץ.
הטיית מידע
הטיית מידע הוא מונח מתחום האפידמיולוגיה שמתייחס למקורות הטיה הקשורים למידע על משתתפים במחקר. ההטיה נובעת משיטות איסוף הנתונים. הטיית מידע גורמת לסיווג שגוי לקבוצות שגוררת עמה טעויות בתוצאות הסופיות של המחקר.
גורמים שונים משפיעים על המידע המתקבל ומביאים להטיה.
הטיית מידע יכולה להתרחש כאשר המשמעות של קבלת המידע על נושאי המחקר לקויים לכן, הפלט של תוצאות איסוף המידע לגבי חשיפה ו/או מחלה הוא לא נכון. לעיתים, בשיטות של איסוף נתונים חל אי-דיוק באיסוף הנתונים, הטעויות יכולות להיות בסיווג הנושאים ולכן, לגרום להטיית סיווג (Misclassification bias).
לדוגמה במחקר מקרה ביקורת, לחלק מהאנשים שיש להם מחלה (מקרה), יסווגו כביקורת, וחלק ללא מחלה (ביקורת) יסווגו כמקרה, חלק מהתוצאות לדוגמה יגבילו את רגישות וספציפיות המבחן הדיאגנוסטי מעורב באספקת מידע לקויה מהמוסד הרפואי או רישומים אחרים.
אפשרות נוספת יכולה להיות בסיווג סטטוס החשיפה של האדם: אנו יכולים להאמין שהאדם נחשף כאשר זה לא היה המצב או שאנו יכולים להאמין שהאדם לא נחשף כשלמעשה התרחשה חשיפה. אם נתוני החשיפה מבוססים על שאלונים, לדוגמה, נחקרים יכולים לא להיות מודעים לחשיפתם או בשוגג לחשוב שהחשיפה לא התרחשה. אם בבירור החשיפה מתבססת על רישומים ישנים, הנתונים יכולים להיות לא מושלמים או לא מדויקים.
גורמים.
Procedure information bias.
הטיות בשל תהליך בדיקה שונה בקבוצות המשוות עלול להביא לתוצאות מוטות. למשל, שימוש במכשירי לחץ דם שונים בשתי הקבוצות המשוות, עלול להביא למידע מוטה. גם תנאי בדיקה שונים (למשל רעש ואי נוחות בתנאי הבדיקה של קבוצה אחת) יכולים להביא להטיה במידע: למשל, אצל קבוצה הנמצאת בתנאים פחות טובים תיתכן מדידה של ערכי לחץ דם גבוהים יותר.
בדיקה אצל רופא עשויה להיות "מלחיצה" יותר מאשר בדיקה אצל אחות.
כדי למנוע הטיות כאלו, יש להקפיד על תנאים דומים בבדיקה של שתי הקבוצות.
Differential information in follow-up and clinical trials.
רישום שונה של מידע על מחלות במעקב במחקרים המגדירים את קבוצות המחקר על פי רמת החשיפה לגורמי הסיכון, יביא להטיה בהשוואה בין הקבוצות.
שכן, ייתכן ויש סיבה הקשורה לעצם השייכות לקבוצה, שגורמת לשוני במידע.
נניח שבדקנו תרופה חדשה לעומת פלצבו, אם צורת המעקב והרישום של הקבוצה שנוטלת את התרופה תהיה שונה מקבוצת ההשוואה (פלצבו) אזי הנתונים יעידו על יותר תופעות לוואי, כלומר התרופה גורמת לתופעות לוואי מרובות לעומת קבוצת הפלצבו, רק משום שלא נרשמו תופעות הלוואי בקבוצת הפלצבו שהייתה במעקב פחות הדוק.
מניעת ההטיה מסוג כזה היא על ידי פרוטוקול אחיד של מחקר ומעקב בכל קבוצות המחקר, החוקרים והנבדקים לגבי טיב התרופות בכל קבוצה.
Differential information in case control studies.
רישום שונה של מידע על גורמי סיכון במחקרים המגדירים את קבוצות המחקר על פי מצב החולי, יביא להטיה בהשוואה בין הקבוצות. כך למשל, סביר שמידע על עישון יתקבל בפירוט רב יותר אצל חולי לב, לעומת בריאים. על כן מחקר בתיקים רפואיים של חולי לב ובריאים עלול להיות מוטה: לחולים יירשם מצב העישון יותר מאשר אצל הבריאים. ייתכן שמחקר כזה יצביע על קשר חזק מהנכון למעשה בין עישון ומחלת לב.
אפקט המראיין.
דרכי שאלה שונות גורמים לתשובות שונות אצל אותו נשאל. פעמים רבות שאלות מובילות מפי המראיין יובילו להטיה, לכן ההטיה נקראת אפקט המראיין. יש לבדוק מהימנות, ניתן לעשות זאת על ידי תשאול בשלוש וריאציות שונות ובכך לעשות אנליזה לתשובות, אם מדובר באי הבנה של ניסוח השאלה או שאלה שנשאלה בצורה מכוונת לתשובה מסוימת יהיו עוד שתי וריאציות לשאלה והתשובה החוזרת על עצמה מתוך שלוש השאלות היא שתבחר או שניתן להשתמש מחקר סמיות כפולה, שבו גם הנסיין וגם מושאי הניסוי אינם מודעים למשמעות התוצאות- הטיית דיווח - קבוצת כשלי היקש בו תוצאת ניסוי מושפעת ממלקטי הנתונים.
הטיית זיכרון.