נאות המושבה נוסד ב-2003 בנס ציונה על ידי רשת נאותים ולימים רכשה אותו רשת "Golden Care". בית החולים ממוקם בתוך מרכז מסחרי (ישפרו סנטר) הנמצא בתוך פארק ציבורי בהיקף אלף דונם.
נאות המושבה המורכב מבית חולים ובית אבות, מכיל 5 מחלקות הכוללות כ-200 מיטות:
נאות המושבה כולל שני מכוני פיזיותרפיה, מרכז הדרכה וייעוץ לחולי דמנציה, מכון דיאליזה, אונקולוגיה ומחלקת מונשמים.
בית החולים מספק השגחה וטיפול רפואיים במהלך כל שעות היממה על ידי רופאים המתמחים בגריאטריה ופסיכוגריאטריה, אחים מוסמכים, פיזיותרפיסטים, דיאטניות, ועובדים סוציאליים.
חלק משיטות הטיפול כוללות הידרותרפיה, ריפוי בעיסוק ובדיבור וטיפול פליאטיבי. בית החולים מאפשר פינוי דחוף, לבתי החולים הסמוכים קפלן ברחובות ולשמיר בראשון לציון.
בית האבות כולל מספרה, בית מרקחת ושירותי כביסה.
ב-2019, חשף סוכן סמוי פרשת התעללות בקשישים סיעודיים.
אברהם יצחק ברזל
הרב אברהם יצחק ברזל (י"ז בתמוז ה'תש"ה, 28 ביוני 1945 – י' באדר ה'תש"ף, 6 במרץ 2020) היה ראש ישיבת מיר ברכפלד.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לרב חיים עזרא וחנה מערא ברזל. בבחרותו למד בישיבת פוניבז' והיה לתלמידו של המשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין.
נישא לתמרה בתו של הרב אליעזר לופיאן ראש ישיבת תורת אמת בלונדון ובנו של המשגיח הרב אליהו לופיאן.
לאחר נישואיו התגורר בגייטסהד שבאנגליה ולאחר תקופה קצרה מכן חזר לארץ ישראל. במשך תקופה לימד בישיבת איתרי בחדרה.
עמד בראשות ישיבת "נחלת יעקב" בקריית הרצוג בבני ברק, במשך שתים עשרה שנה. בשנת ה'תשנ"ט עם הקמתה של ישיבת מיר ברכפלד מונה על ידי ראש הישיבה הרב נתן צבי פינקל, לכהן כראש ישיבת מיר במודיעין עילית.
בישיבה היה מוסר שיעור כללי כל יום שלישי וכן ועדים והיה ראש הישיבה של סדר בקיאות, ובמקביל כיהן כרב קהילת "חניכי הישיבות" במודיעין עילית.
מדי שנה היה מוסר שיחה בליל תשעה באב בהשתתפות מאות אנשים.
נפטר לאחר מחלה ממושכת בי' באדר ה'תש״ף ונקבר בבית הקברות פוניבז'.
החל מאב ה'תש"ף מוציאה משפחתו עלון בשם "מבית אבי" ובו מדברי תורתו.
במלאת שנה לפטירתו הוציאו תלמידיו מישיבת מיר ברכפלד ספר לזכרו בשם זיכרון אבי, בענייני שבת קודש.
סקירון
סקירון (ביוונית: Σκίρων) היה שמו של אל הרוח הצפון-מערבית, על אף שלעיתים הוא משמש גם כאל של הרוח הנושבת מהסלעים הסקירוניים. שמו קשור ל"סקירופוריון", האחרון משלושת חודשי האביב בלוח השנה של העיר אתונה.
סקירון מתואר כאיש מזוקן המטה קדירה, המייצג את תחילת החורף. מקבילו הרומי הוא קאאורוס או קורוס.
מקורות.
לידל, סקוט וג'ונס (לקסיקון יווני)
טוהר המידות
טוהר המידות הוא נורמות וכללי התנהגות מחייבים לאדם, בפרט אדם הנושא תפקיד ציבורי. טוהר המידות מחייב הימנעות מניגוד עניינים, משיקולים זרים, ממשוא פנים ומניצול מעמד. נורמות אלה מוסדרות בחוקים, בנהלים ובפסקי דין, וגם במנהג ובציפיות של הציבור. הדרישה לטוהר המידות נכללת באחדים מחוקי ישראל.
אטימולוגיה.
מבקר המדינה יצחק נבנצל ציין כי
חיים כהן ציין כי "לשון 'טוהר־המידות' אינה מצויה במקורותינו. אולי נחמה פורתא היא שלשון מקבילה לזו אינה מצויה גם בשפות אחרות" והוסיף: "בלטינית, וממנה באנגלית ובצרפתית, המונח הקרוב ביותר לטוהר־המידות הוא Integras, integrity, intégrité. בגרמנית מדברים על Unbeschoitenheit, מעין חוסר פגם; ואילו 'טוהר־המידות' Sittenreinheit, שמור למוסר מיני בלבד. הטוהר עצמו הוא Puritas, purity, pureté, ובכוח גם טוהר־המידות בכלל זה."
לחוקי מדינת ישראל נוסף המושג "טוהר המידות" בתיקון לחוק מבקר המדינה, תש"ט-1949, שבו נדרש מבקר המדינה לבדוק האם הגופים המבוקרים "נהגו בחסכון וביעילות ובטוהר המידות".
בחקיקה ובפסיקה.
אחדים מחוקי ישראל עוסקים בטוהר המידות, ובהם:
החוקים אינם מפרטים מה נכלל בטוהר המידות או בפגיעה בטוהר המידות, ולכן גבולותיו של מושג זה נתונים לפרשנות. מבקר המדינה יצחק נבנצל ציין שבמצב זה
בהתאם לכך ציינה היועצת המשפטית של משרד מבקר המדינה, נורית ישראלי, כי " במהלך השנים הצטברו דוחות מבקר המדינה העוסקים במגוון נושאים וגופים מבוקרים, נוצקו הרבה תכנים לביקורת, וכיום יש רשימת עניינים שיש להם תיוג של פגיעה בטוהר המידות." בחלק מהמקרים נורמות שקבע המבקר הוטמעו בחקיקה. דוגמה: לאחר דוחות ביקורת אחדים שבהם הצביע מבקר המדינה על מעבר של עובד מדינה לעבודה בגוף שמולו עמד כעובד מדינה כפגיעה בטוהר המידות, נחקק חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר הפרישה), הקובע הגבלות בתחום זה, ובהן תקופת צינון.
נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, ציין כי "טוהר המידות משמעותו התנהגות הוגנת וישרה של עובד הציבור. שירות ציבורי שמידותיו אינן טהורות ושכפיו אינן נקיות הוא שירות ציבורי לא מוסרי. זהו שירות ציבורי שאינו משרת עוד את הציבור. הוא מופקע מן הסמכות המוסרית לפעול בשם הציבור ולמענו."
בהחלטת ממשלת ישראל על הקמתה של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה נקבע: "מטרת עבודתה של הוועדה בנושא המינויים היא להבטיח את טוהר המידות, ובין השאר, כי לא ייעשו מינויים לא ראויים מסיבות כגון: זיקה אישית, זיקה עסקית או זיקה פוליטית לגורמים בממשלה". בג"ץ הרחיב בעניין מטרת הוועדה:
סורת אל-אנשקאק
סורת אל-אִנְשִקאק (בערבית: سورة الانشقاق) היא סורה מספר 84 בקוראן, והיא מונה 25 פסוקים.
שם הסורה.
שם הסורה נגזר מהפסוק הראשון בה, ומשמעותו היא "קריעת הרקיע".
תוכן הסורה.
הנושא המרכזי של הסורה הוא יום הדין.
פסוקים 1–5 מתארים את התבקעות השמיים והארץ, אירועים אשר לפי המסורת האסלאמית יתרחשו באחרית הימים.
פסוקים 6–15 מתארים את רחמיו של אללה כלפי חלק מהאנשים ואת זעמו כלפי האחרים.
פסוקים 16–19 הם לכאורה שבועות של אללה, והבטחה שהאדם יעבור אירועים כאלו ואחרים, שלב אחר שלב.
פסוקים 20–25 מדברים על השכר והעונש שיהוו לכאורה חלק מיום הדין.
במסורת האסלאמית.
ישנו חדית' שבו נטען כי מוחמד, נביא האסלאם, אמר כי זה אשר מתמיד בקריאת סורת אל-אנשקאק, ינצל לכאורה ביום הדין. האימאם ג'עפר א-צאדק גרס כי אללה יגשים את משאלותיו של המתמיד בקריאת סורה זו. נוסף על כך, חלק מחכמי האסלאם ממליצים על קריאת הסורה בשעת הלידה, ובימים של הירח המלא.
אוניברסיטת גנט
אוניברסיטת גנט (בהולנדית: Universiteit Gent) היא אוניברסיטה ציבורית, הממוקמת בגנט שבבלגיה, אשר נוסדה בשנת 1817 על ידי וילם הראשון, מלך הולנד. היא אחת האוניבסיטאות הפלמיות הגדולות ביותר עם כ-44,000 סטודנטים וכ-9,000 אנשי צוות. אחד ממוסדותיה הבולטים של האוניברסיטה הוא ספריית אוניברסיטת גנט. בניגוד למוסדות אקדמיים אחרים בבלגיה (כגון האוניברסיטה החופשית של בריסל) אוניברסיטת גנט אינה מקושרת באופן ישיר לאידאולוגיה או לדת כלשהי ומציגה עצמה כפלורליסטית.
לאחר המהפכה הבלגית בשנת 1830 עבר המוסד לניהול בלגי. בשנת 1930 הפכה האוניברסיטה למוסד דובר ההולנדית הראשון בבלגיה, לאחר שנים של שימוש בצרפתית. במהלך מלחמת העולם השנייה השלטון הגרמני ניסה לייצר אוריינטציה גרמנית באוניברסיטה, תוך שינויים בסגל האקדמי. בשנות ה-50 וה-60 האוניברסיטה גדלה והתפתחה בקצב מהיר. מספר הסטודנטים עלה מ-3,000 בשנת 1953 ל-11,500 בשנת 1969. מספר הפקולטות עלה לאחת עשרה, כשנפתחו פקולטות רבות ובהן מדעים יישומיים (1957), כלכלה ו-וטרינריה (1968), פסיכולוגיה, ביו-הנדסה וחינוך (1969) ורוקחות. בשנת 1992 נוסדה המחלקה למדעי המדינה ולממשל. בסוף שנות ה-60 התרחשו הפגנות ומהומות של סטודנטים בהשפעת מאי 1968.
הביתה, הלוך חזור
קרחון לנד
קרחון לנד (באנגלית: Land Glacier) המכונה גם קרחון אמורי לנד (באנגלית: Emory Land Glacier) הוא קרחון רחב בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה.
הקרחון מבותר ביותר.
אורכו של הקרחון 60 קילומטרים, והוא נשפך אל מפרץ לנד.
היסטוריה.
גילוי הקרחון.
הקרחון התגלה על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית (אשר חקר את אנטארקטיקה בין השנים 1939–1941).
מקור השם.
הקרחון נקרא על שמו של אדמירל אמורי ס. לנד (Emory S. Land), שהיה יושב ראש הוועדה הימית של ארצות הברית (U.S. Maritime Commission).
לקריאה נוספת.
• K.C. JEZEK, H.X. LIU, Structure of southeastern Antarctic Peninsula ice shelves and ice tongues from synthetic aperture radar imagery, Journal of Glaciology, Vol. 51, No. 174, 2005
אורי בר-און (במאי)
אורי בר-און (נולד ב-12 באפריל 1975) הוא תסריטאי, במאי ומרצה ישראלי-אמריקאי. כתב וביים את סרט הקולנוע "10% ילדה שלי".
ביוגרפיה.
בר-און נולד בארצות הברית, אך גדל בישראל. בוגר תואר ראשון בספרות כללית ובמנהל עסקים ותואר שני בקולנוע וטלוויזיה מאוניברסיטת תל אביב. הוא כותב ומביים קולנוע דוקומנטרי ועלילתי עבור גופי שידור שונים בישראל ובעולם. סרטיו הוקרנו בפסטיבלים רבים ביניהם סאנדנס, טרייבקה ואחרים. הוא מרצה בחוג לתקשורת באוניברסיטת רייכמן ובמכללת מנשר.
קריירה.
ב־2002 ביים את הסרט הקצר הראשון שלו "72 בתולות", שהשתתף בפסטיבלים סאנדנס וטרייבקה, ולאחר מכן ביים עוד מספר סרטים קצרים - "נשיקה היא נשיקה", "שיר אהבה אחר".
ב־2003 ביים מערכונים עבור תוכנית הטלוויזיה של גידי גוב בערוץ 10.
ב־2004 ביים את התוכנית "המדריך להתאהבות" עבור ערוץ YTV.
ב־2005 ביים את הפרויקט הדוקומנטרי "הודעה נמסרה למשפחה" עבור יס - שידורי הלוויין, בהפקת יפעת פרסטלניק, העוסק באנשים שבני משפחתם הקרובים נהרגו במהלך השרות הצבאי.