מאחר שקיימים גורמים שונים לקושי בוויסות הרגשי כך גם תוצאות הקושי שונות מאדם לאדם ולכן יש לדייק ולעצב תוכניות התערבות טיפוליות ממוקדות שמטרתן לשפר את יכולת הוויסות הרגשי של המטופל, כמו כן, כאשר באים להעריך את יכולת הוויסות הרגשי של הפרט חייבים לקחת בחשבון את ההקשר בו הרגשות מנוהלים
קיימות שיטות רבות לטיפול בוויסות רגשי בילדים, להלן כמה מהן:
אסטרטגיות לוויסות רגשי בילדות.
ד"ר עדה בקר מומחית להתפתחות חברתית של ילדים בגיל הרך, מציעה עשר אסטרטגיות לוויסות רגשי בילדות, להלן:
גני תמיר
גָּנִי תמיר (נולדה ב-26 בספטמבר 1959) היא זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה.
תמיר, ילידת נהלל, החלה את הקריירה המוזיקלית שלה בלהקת פיקוד הדרום. לאחר שחרורה, הצטרפה ללהקת "בצל ירוק 80" של המפיק דודו אלהרר, שהוקמה מיוצאי להקות צבאיות. עם התפרקות הלהקה, נסעה לארצות הברית שם למדה מוזיקה בבית הספר למוזיקה ע"ש מאנס, השייך לניו סקול בניו יורק.
תמיר שבה לארץ בשנת 1987 לאחר סיום לימודיה, ואז השתתפה בתוכנית הרדיו "מה יש" עם ארז טל ואברי גלעד, שם גילמה מספר דמויות, ואף הופיעה לצידו של יאיר ניצני בתפקידו כ"האשם תמיד" וב"שיר המנגל". בנוסף הופיעה כשחקנית אורחת בסדרת הטלוויזיה "הופה היי", שימשה כזמרת ליווי במופע "חכם על קטנים" של דני סנדרסון והופיעה כקומיקאית בתוכנית "מוצ"ש" לצידם של אבי אתגר, ספי ריבלין ואלי יצפאן.
בשנת 1989 בתקופת האינתיפאדה הראשונה, הופיעה תמיר לצידו של יהונתן גפן במופע סאטירה פוליטי מוזיקלי בשם "טוב נבוט בעד ארצנו". שניים מהשירים שתרגם גפן למופע, בביצועה של תמיר, אף הושמעו רבות ברדיו - "כשאתה אומר שלום" של קול פורטר ו"גלוית שנה טובה משוש המתאבדת" של טום וייטס.
לאחר מכן, המשיכה תמיר ללוות זמרים בולטים רבים, ביניהם מתי כספי, אלון אולארצ'יק, יזהר אשדות, דני ליטני ויהודית רביץ. במקביל, המשיכה תמיר להעלות מופעי ג'אז חיים ומוקלטים, ביניהם המופע "ג'אז מתחרז" של אהוד מנור וג'אז אפ קומדי שהוקלט לתוכנית "זהו זה!". במקביל, תרמה את קולה כמדבבת לסדרות וסרטים כמו קופיקו, ראגרטס, הזרבובים, ממלכת עכברי השן, ברבי במפצח האגוזים וחברים על הכוונת, הוגולינה וגריזלדה (מתוך הוגו) ולדמויות כמו התינוק המשמש כסמלה המסחרי של במבה וגם של הדמות "שוש" של החטיף של עלית.
כשחקנית, הופיעה בסרטו של דן וולמן, "הביוגרפיה של בן"
תמיר השתתפה גם בקלטות וסרטי הילדים ״בובה מתי״, ״חלונות בהקיץ״, ו״תוף הלב של דין דין״.
חיים אישיים.
תמיר היא הבת החמישית למשפחת בלוך, צאצאים למייסדי נהלל. הייתה נשואה לדוד תמיר, תושב נהלל גם הוא, ושמרה את שם משפחתו תמיר. בן זוגה הוא המוזיקאי מארק סמליאן, לזוג שתי בנות.
כריסטופר השלישי, מלך דנמרק
חשיפה להזנחה והתעללות בגיל הרך בישראל
רשויות הרווחה מגדירות ילדים בסיכון ככאלה הנמצאים במצבים אשר עלולים לפגוע ביכולתם להסתגל לבית ספר, לחברה ולמשפחה. הגדרה מפורטת יותר ניתן למצוא בדו"ח שמיד, המתבסס על עשרים סעיפים מתוך האמנה הבינלאומית לזכויות הילד, ועל הגדרות מקובלות בספרות המקצועית ובקרב קובעי המדיניות בישראל: "ילדים ובני נוער במצוקה חיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם, וכתוצאה ממצבים אלה נפגעה יכולתם לממש את זכויותיהם על פי האמנה לזכויות הילד בתחומים אלה: קיום פיזי, השתייכות למשפחה, למידה ורכישת מיומנויות, רווחה ובריאות רגשית, השתייכות והשתתפות חברתית, הגנה מפני אחרים ומפני התנהגויות מסכנות שלהם עצמם".
מצבי סיכון.
מצבי הסיכון נובעים מבעיות כלכליות, מחלה או מוות של אחד מההורים שעלולים לגרום באופן מידי לעוני, בעיות בלימודים, שונות חברתית וקשיים בתפקוד. המאפיינים העיקריים של ילדים בסיכון בישראל הם משפחות גדולות או חד הוריות והשתייכות למעמד סוציואקונומי נמוך. בעוד שהתעללות פיזית או מינית מופיעים בצורה של אירועים ספציפיים, ההתעללות הנפשית וההזנחה קשורים יותר לדפוס של אינטראקציה בין האחראי על הילד לבין הילד. לעיתים קרובות, מופיעים כמה סוגי התעללות במקביל. במקרים רבים, המבוגר האחראי והילד/ים גרים בסביבה שגם מבחינה חברתית ופיזית היא נמוכה מהמצב האופטימלי. קיימות שתי קבוצות של ילדים שגדלים בסביבה מזיקה אך אינם מוכרים בדרך כלל כסובלים מהזנחה והתעללות.
קבוצה אחת היא של הילדים שגדלים בסביבה שבה הם עדים לאלימות, גם אם אינה מופנית כלפיהם ישירות, ולכן ייתכן שלא ייחשבו כקורבנות. הקבוצה השנייה היא קבוצת הילדים אשר עדיין לא נולדו, העוברים הגדלים בסביבה שמאופיינת ב"טיפול לא ראוי" או אפילו "התעללות בעובר" על ידי נשים בהריון שבהתנהגותן עלולות לגרום נזק לעובר. הנזק בעקבות הזנחה והתעללות איננו רק בתחום הנפשי ובסבל האנושי שילדים אלה עוברים, אלא גם בתחום הפעילות המוחית.
נתונים כלליים.
כ-334,000 ילדים ובני נוער בסיכון ישיר או משפחתי מוכרים לשירותי הרווחה בישראל. מיפוי ילדים ובני נוער בסיכון שנערך במסגרת התוכנית הלאומית לילדים ובני נוער בסיכון בישראל מצא כי כ-85% מן הילדים שאותרו כילדים ובני נוער בסיכון במסגרת התוכנית אותרו על ידי מערכת החינוך. פחות ממחצית מן הילדים בסיכון שאותרו מטופלים על ידי השירותים המופקדים על הטיפול בילדים ובני נוער בסיכון. שיעור הילדים המטופלים עולה עם הגיל־33% מן הילדים בגיל הרך, 43% מן הילדים בגילאי בית הספר היסודי ו-69% מבני הנוער. מכך ניתן ללמוד על חשיבותה של מערכת החינוך באיתור ילדים בסיכון בגילאים הצעירים ביותר. כ-34% מן הילדים ובני הנוער שאותרו סובלים ממגבלות ולקויות שונות.
חוק פעוטות בסיכון.
לפי חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), תש"ס-2000, פעוט בסיכון הוא פעוט הנמצא במצב שיש בו חשש ממשי להתפתחותו התקינה, שהוועדה קבעה לגביו כי הוא נמצא במצב סיכון ועקב כך הוא צריך לשהות במעון יום, כדי למנוע את הוצאתו מביתו. מצב סיכון לעניין זה, הוא אחד מאלה: לפי דעתו של עובד סוציאלי ועל סמך חוות דעת רפואית הפעוט מוכה, או שצרכיו ההתפתחותיים אינם נענים עקב הזנחה מתמשכת; אחד מהורי הפעוט אינו מתפקד כראוי מחמת אלימות במשפחה, הפרעה נפשית, מחלת נפש, אלכוהוליזם, התמכרות לסמים, פיגור, נכות קשה, זנות, עבריינות או מחלה כרונית של אחד מבני המשפחה; הפעוט מעוכב התפתחות, על סמך אישור רופא ילדים בעל ניסיון בתחום התפתחות הילד או פסיכולוג התפתחותי וקיימות נסיבות משפחתיות שבשלהן יש חשש ממשי להתפתחותו התקינה של הפעוט.
התעללות.
התעללות פיזית היא פגיעה חמורה או מתמשכת בילד, מכוונת ולא תאונתית, באמצעות הפעלת כוח פיזי, מכשיר או כלי, הגורמים לחבלות שונות אצל הילד. באמצעות המודל האקולוגי שלBronfenbrenner ניתן להסביר כיצד מתרחשת תופעת ההתעללות בילדים. הכוונה למודל שלוקח בחשבון משתנים שונים: סוציולוגיים, דמוגרפיים, תרבותיים וכן משתני הורות, בנוסף למשתנים ברמת הפרט. להלן הגורמים העלולים להחיש את תופעת ההתעללות: גורמים ברמת הפרט- גורמים שמקורם בקשיים התפתחותיים של ההורה מהעבר העשויים להכתיב נטייה להתעללות, היסטוריה של קורבנות וכדומה ; גורמים משפחתיים- גורמים הקשורים בדינמיקה הייחודית של המשפחה, כמו למשל, תפקוד משפחתי לקוי, יחסים זוגיים מעורערים, או תהליך בו אחד הילדים הופך לשעיר לעזאזל וכדומה ; גורמים ברמת הקהילה - מצבים בהם המשפחה מבודדת חברתית, כאשר אין בנמצא גורמי תמיכה פורמליים ובלתי פורמליים, מצבים של אבטלה, צפיפות דיור, חשיפה ללחצים קשים מסוגים שונים וכדומה ; גורמים תרבותיים - מתייחסים לנורמות השכיחות באותה חברה בהקשר של גידול ילדים, לעמדות המקובלות ביחס לפגיעה בילדים, לסנקציות שהחברה נוקטת נגד המתעללים וכדומה.
הזנחה.
הזנחת ילדים עשויה לנבוע מגורמים שונים הקשורים בהורה, בילד, במשפחה ובסביבה. רבים מההורים המזניחים גדלו אף הם בסביבה מזניחה והם משחזרים דפוסים של נישואים בלתי יציבים והזנחה. כמו כן, הורים אלו סובלים פעמים רבות מהפרעות נפשיות ואישיותיות, התמכרויות ודיכאון. בנוסף לכך, נמצא קשר בין הזנחה לבין מבנה המשפחה ואירועים שאיתם היא מתמודדת. משפחות המתמודדות עם עוני קשה, מחלות, קשיים בזוגיות של ההורה, מתקשות למצוא די משאבים גם להשקעה בילד. כמו כן, הורים השקועים באופן בלעדי בפיתוח קריירה עשויים לספק את צורכיהם החומריים של ילדיהם, אך להזניח אותם רגשית. מאפיינים ספציפיים של הילד הסובל מהזנחה קשים לזיהוי, אך נראה שנוצר מעגל קסמים בו לא ברור היכן נקודת ההתחלה. ישנה מערבולת של קשיי התנהגות המביאים להזנחה, שבתורה מביאה להחמרת קשיי ההתנהגות, וחוזר חלילה. בנוסף לגורמים התוך-משפחתיים, נמצא כי גורמים סביבתיים כמו היעדר רשת תמיכה חברתית מספקת, וגדילה בסביבה עבריינית קשורים גם הם להזנחה.
ההזנחה עלולה לגרום לנזקים פיזיים ונפשיים, אשר עשויים להשפיע על הילד בבגרותו. ברמה הפיזית, עשויים ילדים הסובלים מהזנחה להגיע למצב של היעדר שגשוג, המתבטא בחוסר יכולת להגיע לגובה ומשקל תואמים גיל. ברמה קיצונית, עשוי מצב זה להביא לפגיעה התפתחותית ואף למוות. מבחינה נפשית, נוטים תינוקות הסובלים מהזנחה להתקשות ביצירת התקשרות למבוגרים. בהמשך, ייטו פעוטות אלו להיעדר יצירתיות ולהפגנת קשיים בהתמודדות ובשליטה על כעס ותסכול. בגילאים מאוחרים יותר, מביאה ההזנחה לתחושות אשמה, דימוי עצמי נמוך, פסיביות וקושי ביצירת קשרים חברתיים וחוסר מוטיבציה ללמידה. כמו כן, מקושרת ההזנחה להתנהגויות עברייניות, הפרעות התנהגות, התמכרויות וניסיונות אובדניים.