המפלגה הונהגה על ידי דרגאן צ'וביץ' שהיה נשיא המדינה והודח בעקבות פרשת שחיתות כלכלית.
בבחירות האחרונות לבתי הנבחרים שהתקיימו ב-5 באוקטובר 2002 המפלגה זכתה ב 14.0% שהם 5 מושבים מתוך 42 המושבים.
בנוסף המפלגה זכתה בשני מושבים מתוך 83 המושבים באספת הנבחרים של רפובליקה סרפסקה.
טרול אינטרנט
המפלגה לקידום דמוקרטי
המפלגה לקידום דמוקרטי (בסרבית: Партија демократског прогреса РС/Partija demokratskog progresa RS) היא מפלגה סרבית בבוסניה והרצגובינה.
בבחירות האחרונות לבתי הנבחרים שהקיימו ב-5 באוקטובר 2002 המפלגה זכתה ב-4.6% שהם 2 מושבים מתוך 42 המושבים. בנוסף המפלגה זכתה ב-9 מושבים מתוך 83 המושבים באספה הלאומית של רפובליקה סרפסקה.
נוצרים דמוקרטים (בוסניה והרצגובינה)
הנוצרים הדמוקרטים (Demokrščani) היא מפלגה בבוסניה והרצגובינה.
המפלגה היא חלק מהקואליציה. בבחירות לבתי הנבחרים שנערכו ב-5 באוקטובר 2002 המפלגה זכתה ב-9.5% מהקולות שהם 5 מושבים מתוך 42 המושבים. בנוסף המפלגה זכתה ב 16 מושבים מתוך 140 המושבים של בית הנבחרים של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה.
האיחוד הנוצרי-דמוקרטי הקרואטי של בוסניה והרצגובינה
האיחוד הנוצרי-דמוקרטי הקרואטי של בוסניה והרצגובינה (בקרואטית ובבוסנית: Hrvatska kršćanska demokratska unija Bosne i Hercegovine) היא מפלגה בבוסניה והרצגובינה. תפיסתה האידאולוגית של המפלגה היא דמוקרטית-נוצרית.
בבחירות האחרונות לבתי הנבחרים שנערכו ב-5 באוקטובר 2002 המפלגה לא זכתה באף מושב. עם זאת, המפלגה זכתה במושב אחד מתוך 140 המושבים של בית הנבחרים של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה.
המהפכה הקומוניסטית
דייג מקוון
מתיל ברומיד
מתיל ברומיד (מכונה גם ברומומתאן) נוסחתו הכימית: formula_1, הוא תרכובת של פחמן, מימן וברום. מתיל ברומיד הוא גז חסר צבע ובעל ריח דומה לשל כלורופורם בריכוזים גבוהים. החומר משמש בתעשייה ובחקלאות כהדברה. בגלל פגיעתו בשכבת האוזון, נאסר השימוש בו בפרוטוקול מונטריאול על ידי 183 מדינות, לרבות ישראל. אמור לצאת משימוש (פרט לשימושים מאושרים) עד שנת 2005 במדינות המפותחות ועד שנת 2015 במדינות המתפתחות. מתיל ברומיד מופק על ידי הגבה של מתאנול עם חומצה הידרוברומית. בנוסף, התרכובת קיימת גם במקורות טבעיים, כמו באצות מסוימות ובצמחים מסוימים, כמו צמחים ממשפחת המצליבים. מדינת ישראל היא אחת מיצרניות מתיל ברומיד העיקריות בעולם. מפעל תרכובות ברום מייצר כשליש מכלל הייצור העולמי של מתיל ברומיד.
שימושים.
עד הקיצוץ בשימוש ובהפקה על פי ההסכמה שהושגה באמנת וינה 1985 ובעקבותיה בפרוטוקול מונטריאול ובהתאמות וינה, מתיל ברומיד שימש בצורה נרחבת לחיטוי קרקע והדברה. למרות שמתיל ברומיד מסוכן לשימוש, הוא נחשב בטוח יותר ויעיל יותר ממחטאי קרקע אחרים. מתיל ברומיד שימושי גם להפקה של כימיקלים אחרים, בהיותו גורם למתילציה.
פגיעה בשכבת האוזון.
בגלל פגיעתו בשכבת האוזון, נאסר השימוש בו בפרוטוקול מונטריאול על ידי 183 מדינות, לרבות ישראל. אמור לצאת משימוש (פרט לשימושים מאושרים) עד שנת 2005 במדינות המפותחות ועד שנת 2015 במדינות המתפתחות. היות שמתיל ברומיד מזיק פי 60 יותר לאוזון מאשר כלור, אפילו כמויות קטנות ממנו גורמות נזק גדול לשכבת האוזון.
השפעות בריאותיות.
אם הגז נשאף בריכוזים גבוהים בפרק זמן קצר, הוא גורם לכאבי ראש, סחרחורת, בחילה, חולשה והקאה; שלעיתים באים לפני ריגוש מנטלי, עוותים, ואפילו מאניה אקוטית. שאיפה לאורך זמן של ריכוזים נמוכים גורמת לדלקת סימפונות ודלקת ריאות.
מגע עם מתיל ברומיד נוזלי גורם לכוויות, גירודים ואודם, ושלפוחיות אחרי כמה שעות. גם הנוזל וגם הגז פוגעים בצורה חמורה בעיניים.
טינק
טינֵק (באנגלית: Teaneck) היא עיר במחוז ברגן בניו ג'רזי והיא פרבר של ניו יורק שבארצות הברית. כרבע מתושבי העיר הם יהודים, ביניהם דתיים ומסורתיים רבים. יש בה כ-20 מסעדות כשרות, בתי כנסת ומוסדות חינוך אורתודוקסים וקונסרבטיבים.
בטינק ממוקם מטה של "Kof-K", בין ארגוני כשרות גדולים בארצות הברית.
טינק, ניו ג'רזי, ארה&quot;ב
ג'מאעה
ג'מאעה (מערבית: جماعة, "קבוצה", "קהילה") הוא כתב עת אקדמי שפיט בעברית לחקר המזרח התיכון. יוצא לאור משנת 1998 באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
"ג'מאעה" יוצא לאור פעם בשנה אקדמית, במחלקה ללימודי המזרח התיכון. במערכת כתב העת חברים סטודנטים לתארים מתקדמים וחוקרים ומרצים בתחום לימודי המזרח התיכון. בנוסף על כך מפורסם בכל אחד מגליונות "ג'מאעה" מאמר מתורגם פרי עטם של חוקרים ידועים מרחבי העולם.
מטרת כתב-העת היא לתת במה לסטודנטים וחוקרים צעירים בתחום לימודי המזרח התיכון וכן להביא בפני הקורא גישות ופרספקטיבות מחקריות עדכניות, ובכך להעמיק את היכרותו עם הסביבה הערבית והאסלאמית. ג'מאעה מתייחד בהיותו כתב עת אקדמי, שנכתב ונערך במשותף על ידי סטודנטים וחוקרים ותיקים. מטרתו של ג'מאעה לחשוף בפני הקורא הישראלי תחומי מחקר חדשים בלימודי המזרח התיכון, גישות ופרספקטיבות מחקריות עדכניות, ובכך להעמיק את היכרותו עם הסביבה בה הוא חי.
כתב העת שומר על מתכונת תוכן קבועה:
קימברליט
קימברליט הוא סלע געשי אשלגני העשוי להכיל יהלומים. הסלע נקרא על שם העיר קימברלי בדרום אפריקה, שם התגלה בשנת 1871, בעת "הבהלה ליהלומים", יהלום במשקל 83.5 קרט. הכרייה באזור יצרה את החור הגדול - מכרה יהלומים פתוח.
קימברליט נוצר בקרום כדור הארץ במבנים אנכיים הנקראים "צינורות קימברליט". צינורות קימברליט הם כיום מקור חשוב של יהלומי מכרות. ההסכמה הכללית על קימברליט היא שהוא נוצר בתא מגמה עמוק בתוך מעטפת כדור הארץ בעומקים של 150-450 קילומטר, אשר עשירים באופן חריג בהרכבים כימיים שונים, ושהם פורצים באופן תדיר ולא צפוי, לעיתים קרובות עם כמות סבירה של פחמן דו-חמצני ועוד הרכבים מתנדפים. בעומק זה מתרחשים תהליכים של התכה והתגבשות אשר גורמים לקימברליט להכיל קסנולית העשוי מיהלום.
הקימברליט מושך תשומת לב רבה, בעיקר משום שהוא משמש כנשא של יהלומים, גארנט, פרידוטיט וקסנולית מהמעטפת אל פני כדור הארץ, יותר מכך הוא מקור סביר לסלעים מעומקים גדולים מכל סוג של סלע מגמטי אחר, ותרכובת המאגמה הקיצונית אשר מתבטאת ברמות סיליקה נמוכות ורמות גבוהות של גורם מנוגד, גורמים להבנה של חשיבות הפטרולוגיה של הקימברליט. למחקר על קימברליט יש פוטנציאל לספק מידע על הרכב המעטפת התחתונה, ותהליכי התכה המתרחשים בתוך או ליד הגבול בין שכבת הליתוספרה הקראטונית והשכבה התחתונה של האסתנוספירה (אשר מוליכה חום).
מורפולוגיה ווולקנולוגיה.
צורתו של קימברליט בהיווצרותו היא כצורת גזר, חדירות זקופות של דייקים או דיאטרם. צורת הגזר הקלאסית נובעת מיחסים גבוהים של פחמן דו-חמצני ומים במערכת אשר יוצרים שלב עמוק של תגובות אלימות אשר יוצרות כמות משמעותית של התפרצויות אנכיות (ברגמן, 1987). המיון של קימברליט מתבסס על סמך היכרות של מרקם של סלעים. מרקמים אלו קשורים לסוג מיוחד של פעילות מגמטית, במיוחד הרי געש, דיאטרמות וסלעים היפביסליים (סלעים פלוטוניים המתגבשים קרוב לפני השטח, סלמט וסרינא 1985, סלמט, 1982).
צורת הגזר הקלאסית של צינורות הקימברליט היא תוצאה של דיאטרמים געשים אלימים אשר מקורם מעומק המעטפת. התפרצויות געשיות אלה יוצרות עמודים אנכים של סלע אשר עולה ממקורות עמוקים. צורתם של צינורות הקימברליט משתנה, אך באופן כללי היא כוללת קומפלקס בצורת טבלה של דייקים הניזונים בתחתיתם מדייקים אשר מגיעים עד המעטפת. מתוך שכבה בעומק של 1.5-2 ק"מ מפני השטח פורצת מאגמה בלחץ גבוה כלפי מעלה, ומתפשטת ויוצרת דיאטרם גלילי אשר פורץ לפני השטח. הביטוי על פני השטח נשמר לעיתים נדירות אבל בדרך כלל דומה ללוע הר געש הנוצר מפיצוץ. קוטרו של צינור הקימברליט על פני השטח נע, לרוב, בין כמה מאות מטרים לקילומטר אחד.
שני דייקים של קימברליט מתקופת היורה קיימים בפנסילבניה. אחד, הדייק ב"שער אדא", עלה בנהר במונונגהלה, השני, "דיי דיקסונויל-טהומה" במרכז מדינת אינדיאנה, לא הגיע לפני השטח והתגלה על ידי כורים.
פטרולוגיה.
גם המיקום והמקור של מגמה קימברליטית הם אזורים אלימים. העושר הקיצוני והגאומטריה הוביל לכמות גדולה של דעות לגבי מקורם, עם מודלים אשר ממקמים את מקורם בתוך השכבה התחתונה של הליתוספרה (SCLM) או אפילו עמוק כמו באזור המעבר. המכניזם של סביבת ההיווצרות היה אף הוא נושא לעניין, ונבחנו מודלים הכוללים התכה חלקית, ערבוב של סדימנטים שהופחתו או שהגיעו ממקור מאגמה מרכזי.
מבחינה היסטורית, קימברליט נחלק לשתי קבוצות ברורות: בזלתי ומיקה המבוססות בעיקר על התצפיות פטרוגרפיות (ווגנר, 1914). חלוקה זו תוקנה יותר מאוחר על ידי סמית' (1983) אשר שינה את שמם לקבוצה א' וקבוצה ב'. מיטשל (1985) הציע מאוחר יותר ששתי קבוצות אלו של קימברליט מראים שונות ברורה. ושהם לא כל כך קרובים כמו שחשבו בעבר. הוא הראה שלקבוצה ב' של קימברליט יש תכונות דומות יותר ללמפרואיט מאשר לקבוצה א' של קימברליט. לפיכך הוא סיווג מחדש את קבוצה ב' של קימברליט כאורנגיט כדי למנוע בלבול.
קימברליט קבוצה א'.