הולמס נפטרה בביתה ב-13 בפברואר 1906, בגיל 55, כשהיא מקדימה את מות אביה בכמה חודשים והותירה אחריה את "אחד האוספים המדעיים הפרטיים הטובים ביותר במערב." היא המשיכה בעבודתה למען העבדים המשוחררים עד זמן קצר לפני מותה.
מגפת הקורונה בלטביה
מגפת הקורונה, בה חלו רבים במחלת נגיף הקורונה בלטביה, התפשטה אל המדינה בתחילת מרץ 2020.
התפשטות המגפה.
ב-31 בינואר עדכן משרד החוץ של לטביה את אזהרות המסע ליעדי העולם וקרא לנוסעים שלא לנסוע לחוביי ולשקול את הצורך לנסוע לסין באופן כללי. כמו כן, המליץ משרד החוץ לכל מי שחוזר מסין וחווה תסמינים של נגיף הקורונה לפנות לייעוץ רפואי ומידע אודות נסיעתם ואנשי הקשר שלהם.
ב-3 בפברואר אזרחית לטבית שגרה בווהאן פונתה עם מטוס של ממשלת צרפת ונלקחה לפריז, שם שהתה בהסגר במשך 14 יום לפני שהורשתה לטוס לריגה.
ב-11 בפברואר תרמה לטביה לבוש מגן, מסכות, מכשירי הנשמה וציוד למניעה ובקרה של מגפות לסין.
ב-2 במרץ הודיעה לטביה על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה. מדובר באישה שחיה בריגה, אשר נסעה ממילאנו, שבאיטליה למינכן, שבגרמניה ואז חזרה לריגה ב-29 בפברואר.
ב-12 במרץ הודיע ראש ממשלת לטביה, ארטורס קרישיאניס קרינש על מצב חירום לאומי בכל רחבי המדינה וכי החל מ-13 במרץ ועד 14 באפריל מפגשים ציבוריים גדולים עם מעל ל-200 איש ייאסרו, כל בתי ספר נסגרו ועברו ללימוד בשיטה של למידה מרחוק, יחד עם המלצות בטיחות נוספות.
ב-13 במרץ הודיעה ממשלת לטביה על חבילת סיוע כלכלי בסך מיליארד אירו לעסקים שנפגעו מנגיף הקורונה הניתנים כ"מכשירים פיננסיים" (כמו מס בימי חג או דמי מחלה) באמצעות בנק הפיתוח ALTUM בבעלות המדינה. שר האוצר הלטבי, ג'ניס רירס הצהיר כי מצב הכלכלי של לטביה טוב יותר מבזמן המשבר הכלכלי העולמי של שנת 2008. שר החקלאות הלטבי, קספרס גרהרדס הסביר כי לא צפוי מחסור במזון עקב משבר הקורונה וכי ייצור מזון פנימי יכול לספק את צורכי האוכלוסייה.
ב-14 במרץ הודיעה ממשלת לטביה כי החל מ-17 במרץ תוספק הנסיעה הבינלאומית לשטחה של לטביה, אולם הדבר לא ישפיע על נסיעות בתוך האיחוד האירופי, על אזרחים חוזרים או על זרימת סחורות. יתרה מזאת, אירועים ציבוריים מאורגנים אסורים ומפגשים אחרים לא יעלו על 50 משתתפים.
ב-16 במרץ ביצעה משטרת לטביה 376 בדיקות ורשמה 14 מקרים של הפרות אמצעי החירום להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה.
ב-19 במרץ הדגיש הרופא הראשי של המרכז להדבקות בזיהומים בלטביה באיבה רוזנטלה את חשיבות הישארותם וכניסתם של אנשים אשר חוזרים ממדינות זרות לבידוד עצמי והזהיר כי אף על פי שהמצב בלטביה יציב כרגע זה עשוי להיות ה"שקט שלפני הסערה".
באותו יום, התקיים בשעה 9 בערב צילום של פרויקט הנקרא "אמרו תודה" ("Sakām Paldies") בכל רחבי המדינה בו אנשים מחלונותיהם מחאו כפיים והודו לחובשים, המשטרה, המורים, הרוקחים, אנשי המכירות, עיתונאים, אנשי החדשות וכל מי שעובד במהלך ימי המגפה.
ב-20 במרץ, חשף הסגן העצמאי של סאימה, ארטוס קיימיץ בטוויטר שהוא אובחן חיובי כחולה בנגיף הקורונה, והתנצל בפני כל מי שפגש בין 15 ל-16 במרץ והפציר בהם להיבדק. לאחר מכן עברו חברי פרלמנט ושרים אחרים שהיו בקשר עם קיימיץ בדיקות.
ב-24 במרץ הודיעה ממשלת לטביה על סגירת מרכזי ספורט, מכוני כושר ואולמות ספורט לחלוטין, וחנויות קמעונאיות רבות ייאלצו להיסגר בסופי שבוע, חלקן יוחרגו אם לסחורות שנחשבות חיוניות לחיי היומיום. כתוצאה מכך, חנויות מזון וכלי בית, מרכזי גנים, בתי מרקחת, חנויות לחיות מחמד ואופטיקאים יורשו לפתוח בסופי שבוע, אך חנויות מוצרי יוקרה, חנויות בגדים ושאר חנויות קמעונאיות אחרות ייסגרו.
ב-29 במרץ אימצה הממשלה מספר תקנות מחמירות. בראש ובראשונה, כל האנשים חייבים לשמור על מרחק של 2 מטר ולקיים אמצעי בטיחות אפידמיולוגיים באירועים פרטיים וציבוריים, כמו גם במהלך פעילויות ציבוריות פנים וחוץ. קיים חריג לאנשים המתגוררים באותו משק בית או הורים וילדיהם הקטינים אם הם אינם גרים באותו משק בית. מגבלות חדשות אוסרות גם על כל הסדרים הפרטיים (למעט הלוויות), אירועים ציבוריים, מפגשים, תהלוכות, כלונסאות, ספורט מקורה ופעילויות דתיות. מקומות המסחר וההסעדה הציבורית רשאים להחזיק יותר אנשים תוך שמירה על מרחק של 2 מטר ושמירה על אמצעי הבטיחות. קיימת עדיפות על אספקת פריטים רפואיים למטרות לאומיות או זכות הממשלה לבקש מידע ממפעילי תקשורת אלקטרונית על אנשים ספציפיים לצורך בירור אפידמיולוגי.
ב-3 באפריל הודיעה לטביה על מקרה מוות ראשון בשטחה כתוצאה מהדבקה בנגיף הקורונה. הקורבן, היא אישה בת 99 אשר שהתה במרכז האינפקטולוגי הלטבי של בית החולים האוניברסיטאי הקליני המזרחי.
ב-7 באפריל, החליט קבינט השרים להאריך את מצב החירום הלאומי בחודש נוסף עד 12 במאי עם אותן ההגבלות.
נכון לסוף ינואר 2021, בלטביה ישנם 60,496 חולים מאומתים (מתוכם נרפאו 48,134) וכ-1,097 מתים מקורונה.
באוקטובר 2021 הוחלט להטיל סגר חדש לאחר שנמצאו מעל 2000 מאומתים.
מבצעי צה&quot;ל ברצועת הביטחון
בשנות הלחימה בדרום לבנון ביצע צה"ל מאות מבצעים נגד ארגוני טרור בלבנון, במסגרת האסטרטגית של לחימה בעצימות נמוכה נגד ארגוני הגרילה שלחמו בכוחות צה"ל וצד"ל. על אף ששיטת הפעולה הישראלית הייתה הגנתית במהותה והתבססה על מערך מוצבים, יזם צה"ל מבצעים התקפיים לצורכי הרתעה ברצועת הביטחון ומחוצה לה.
רקע.
בעקבות התבססות ארגוני טרור הפלסטיניים בדרום לבנון נוצר איום על גבול הצפון משטח לבנון. צה"ל פעל לסיכול איום זה ויצא למבצע ליטני ב-1978 ולבסוף פלש ללבנון במלחמת לבנון הראשונה וכבש את רובה. הסכם ישראל-לבנון 1983, שנחתם לאחר המלחמה נועד להסדיר את היחסים הבילטרליים בין ישראל ללבנון, ובכללם את סידורי הביטחון בגבול בין המדינות. בהתאם להסכם, נסוג צה"ל בסוף שנת 1983 לקו האוואלי במערב ולקו חאצביא במזרח. ב-1984 הופר ההסכם ובוטל. בינואר 1985 החליטה ממשלת ישראל על נסיגה מלאה מלבנון, וב-10 ביוני באותה השנה סיים צה"ל את הפינוי. על פי החלטת הממשלה, האחריות הביטחונית על מרחב דרום לבנון הופקדה בידי צד"ל.
שנים ראשונות (1986–1988).
בשנים 1986–1988 חזר צה"ל, בהדרגתיות, אל דרום לבנון בשל החשש מהתפרקות צד"ל. צה"ל התבצר במוצבים השונים בדרום לבנון, וסייע לצד"ל באמצעות יחידת הקישור ללבנון.
מבצעי צה"ל בתקופה זו היו מבצעי מניעה, ולא מבצעים התקפיים. מבצעים אלו התאפיינו בהצבת מארבים בנתיבי חדירה לישראל, וכן בתקיפות חיל האוויר (למשל מבצע "בית אבא 12", בו נפל בשבי הנווט רון ארד).
בנוסף, בתקופה זו בוצעו שתי פשיטות חריגות בגודלן - מבצע חוק וסדר, שנועד לפגוע בחזבאללה, במאי 1988 ומבצע כחול וחום, שנועד לפגוע בארגון החזית העממית הפלסטיני, בדצמבר 1988.
תקופת הביניים (1989–1990).
בשנת 1989 נחתם הסכם טאיף, במסגרתו פורקו ארגון אמל וארגוני הטרור הפלסטיניים מנשקם. כתוצאה מכך חלה ירידה בכמות הפיגועים והנפגעים הישראלים, שהובילה לירידה בכמות המבצעים שביצע צה"ל.
מלחמתה של ישראל בחזבאללה (1991–2000).
על אף שהסכם טאיף הרחיק את חזבאללה מדרום לבנון, החל ממאי 1991 הצליח ארגון חזבאללה להקים תשתית מבצעית בדרום לבנון ולבצע אלפי פיגועים כנגד כוחות צה"ל וצד"ל ברצועת הביטחון ובשטח ישראל.
בתקופה זו התמודד צה"ל עם אתגר בהפעלת הכוח - הצלחתם של מבצעים רבים ברמה הטקטית הובילה לירי על יישובי הצפון ולא עמדה במטרה האסטרטגית. כתוצאה מכך, מבצעי צה"ל ברצועת הביטחון נעשו באישור מפקד פיקוד הצפון, ומבצעי צה"ל בשאר לבנון נעשו רק באישור הרמטכ"ל ושר הביטחון.
עם כניסתם של אמנון ליפקין-שחק לתפקיד ראש המטה הכללי ושל עמירם לוין לתפקיד מפקד פיקוד הצפון, החליט צה"ל להתייחס אל הנעשה ברצועת הביטחון כאל מלחמה, ולא כאל פעילות ביטחון שוטף. החלטה זו התבטאה בהקמתה מחדש של יחידת אגוז ב-1995.
במהלך תקופה זו יצאו לפועל מספר רב של מבצעים, כאשר המרכזי בהם הוא מבצע ענבי זעם, שהתרחש בשנת 1996.
פורד פלקון XD
פורד פלקון XD (באנגלית: Ford Falcon XD, קרוי גם : Ford Fairmont (XD)) היא מכונית משפחתית גדולה מתוצרת יצרנית הרכב Ford Australia , חברת בת של פורד אשר יוצרה בין השנים 1982–1979 באוסטרליה
מרא דאתרא (ספר)
מרא דאתרא הוא ספר מאת מרדכי זלקין העוסק ברבני קהילות, שכיהנו בעיירות בתחום המושב במאה ה-19.
הספר יצא לאור בשנת 2017 בעברית, בהוצאת מאגנס (האוניברסיטה העברית).
הספר.
הספר מבוסס על בחינת קורותיהם של כ-1,500 רבני קהילות בתחום המושב במאה ה-19, שרובם אינם רבנים מפורסמים ונחשבים.
החלק הראשון של הספר עוסק בהליך הבחירה של רב הקהילה, תוך שהוא משרטט את הגורמים שהיו מעורבים בתהליך והאינטרסים שהשפיעו על הבחירה.
החלק השני עוסק בכהונת הרב, תוך שרטוט פעילות הרב, סמכויותיו והלחצים עימם נדרש להתמודד.
ישראל גרובייס עמד על ייחודיותו של הספר:
קישורים חיצוניים.
על הספר:
נתנאל נגר
חרחורי גסיסה
חרחורי גסיסה הם חרחורים נשימתיים קשים הנגרמים בשל הצטברות הפרשות מבלוטות הרוק והפרשות הסמפונות בדרכי הנשימה בגרון, בבית החזה ובלוע.
צליל חרחורי הגסיסה נובע בעיקר כתוצאה מחוסר יכולת לבלוע, וזאת בשל גורמים כאובדן הכרה, איבוד היכולת להשתעל או חסימה חלקית, מה שמקשה מאוד על נטילת אפילו כפית מים. תסמינים קשורים יכולים לכלול קוצר נשימה ותנועה מהירה של החזה.