ב-27 בדצמבר 2008 החליטה ממשלת ישראל לצאת למבצע "עופרת יצוקה" ברצועת עזה, במטרה לפגוע בתנועת החמאס ולהביא לשיפור המציאות הביטחונית של יישובי עוטף עזה בפרט. ותושבי הדרום בכלל; וזאת עקב איום הטילים והקאסמים שהפר את שלוותם במשך יותר משבע שנים רצופות. היה זה מבחנו הראשון של חיל השלישות, שחזר לא מכבר לשורות אכ"א (אגף כוח אדם), והחל בהטמעת שינויים שיביאו לכשירות מבצעית ומקצועית גבוהה של סגליו, המוצבים בכלל יחידות הצבא.
במהלך המבצע התמודד חיל השלישות עם מספר אתגרים:
חיל השלישות זכה להערכה רבה בקרב מפקדי צה"ל על תרומתו במהלך מבצע "עופרת יצוקה", בזכות נחישות הסגלים והרמה המקצועית הגבוהה בתחום השליטה ובטיפול בכוח האדם המתפקד והנפגע.
תחומי הטיפול של החיל.
החיל עוסק ברישום טיפול ומעקב אחר כח האדם בצבא.
כח האדם בצבא מורכב בעיקר מחיילי סדיר, מילואים ומאנשי קבע. בנוסף יש אזרחים עובדי צה"ל, מועמדים לשירות ביטחון (מלש"בים), וחיילים בשירות ללא תשלום (של"ת).
כל אדם הנמנה עם שורות הצבא באופן כלשהו, נרשם על ידי גורמי משאבי אנוש במערכת ממוחשבת ובה גם מוזנים פרטיו- פרטים אישיים ונתונים הקשורים לשירותו הצבאי.
בשלבי השירות השונים מעודכנים במערכת שינויים, הכשרות וקידומים שעובר החייל. בהתאם לנתוני החייל נקבעת משכורתו וזכאויות נוספות. כך, גורמי משאבי האנוש מלווים כל שלב בשירות הצבאי. אלה כוללים, בין היתר, את הגיוס, השחרור מצה"ל, כניסה לקבע, קורסים ותנאי שירות.
תפקידים.
התפקידים החדשים בחיל (החל מיוני 2017).
קצין משא"ן ראשי - קמש"ר. (לשעבר: קשל"ר)
קצין משא"ן פיקודי - קמש"פ. (לשעבר: קשל"פ)
קצין משא"ן אוגדתי - קמש"א. (לשעבר: קשל"א)
קצין משא"ן חטיבתי - קמש"ח. (לשעבר: קשל"ח)
קצין משא"ן גדודי - קמש"ג. (לשעבר: שליש)
קצין משא"ן יחידתי - ק. משא"ן (לשעבר: שליש יחידה)
מש"קית ת"ש (תנאי שירות).
מש"קית הת"ש אחראית על הטיפול בפרט ביחידה, תוך סיוע לחיילים בפתרון בעיות אישיות, סוציאליות או כלכליות הקיימות או עולות במהלך שירותם, זאת על מנת לאפשר את המשך שירותם התקין ביחידה.
הטיפול בחיילים מתבצע על ידי הגשת בקשות סיוע וייעוץ למפקדים ולגורמים מקצועיים בצבא ומחוצה לו העוסקים ברווחת הפרט.
מש"קית משא"ן מילואים (מש"קית קישור וגיוס).
מש"קית משא"ן מילואים (הייתה קרויה עד 2017 מש"קית הקישור והגיוס) אחראית על הניהול, הארגון והטיפול במערך המילואים ביחידות צה"ל השונות. מש"קית משא"ן מילואים היא החוליה המרכזית המקשרת בין צה"ל לבין חיילי המילואים, המהווים מערך חשוב וחיוני בצבא ההגנה לישראל.
מבצעים בהם השתתפו סגלי משא"ן מילואים ותרמו להצלחת הדרג המבצעי – "עמוד ענן", "עופרת יצוקה".
מש"ק משא"ן סדיר (מש"ק שלישות, רכז כוח אדם - רַכָּ"א).
מש"ק משא"ן סדיר (היה קרוי עד 2017 מש"ק שלישות) מסייע לקצין המשא"ן ומהווה יד ימינו בתחום ניהול והשליטה בכוח אדם ביחידה. מהווה עוגן חשוב בפיתוח החיילים ובקידומם ביחידה.
מש"קית מערכות משא"ן (מש"קית מידע).
מש"קית מערכות משא"ן (הייתה קרויה עד 2017 מש"קית מידע) מהווה את הגורם המסייע לבעלי התפקידים ביחידה על ידי הפקת דוחות בתחומי המשא"ן השונים.
תפקיד מש"קית מערכות המשא"ן הוא תפקיד ביצועי, בו חייל שולט במומחיות הפקת דוחות. התפקיד דורש הפגנת יכולות בינאישיות, עבודה מול גורמים רבים תוך מתן שירות איכותי ויעיל.
מש"ק/ית נפגעים.
מש"ק/ית הנפגעים עוסק/ת בקשר הישיר עם החיילים הנפגעים ובני משפחותיהם. מהווים יד ימינה של קצינת הנפגעים.
שגרה:
מש"ק/ית הנפגעים מייצגים את צה"ל והחיל/חטיבה בפני הנפגעים ובני משפחתם, מסייעים להם בפתרון בעיות הקשורות במערכת הצה"לית ומחוצה לה לאורך תקופת ההחלמה.
מלווים ומטפלים בצורכי חיילים המאושפזים תחת הגדרת מצב רפואי קל.
מש"ק/ית הנפגעים לוקחים חלק באירועים שמדור הנפגעים מארגן: טקסי זיכרון, נופשי משפחות שכולות, קייטנות בנים למשפחות שכולות וכו'...
חירום:
מסייעים למדור הנפגעים בכל המתבקש בשגרת חירום.
רכז מתגייסים.
רכז מתגייסים עוסק בתהליכי האיתור, המיון והשיבוץ של המתגייסים לצה"ל אל מול גופים צבאיים ואזרחיים. התפקיד מחייב הבנת חשיבות הקשר הראשוני בין המתגייס למערכת הצבאית ועוסק במתן מענה ושירו למתגייסים ברמת הפרט, תוך מתן שירות אדיב וסובלני, מהן כנציג השירות במרכז המידע והן כרכז מתגייסים בלשכות גיוס.
מסלול ייעודי לקצונה.
המסלול כולל הכשרה מקצועית שבמהלכה יועברו השתלמויות והכשרה בתחום המקצוע הרלוונטי לחיל. המסלול כולל טירונות, הכשרה ראשונית, סיפוח ליחידות, קורס קצינים בבה"ד 1 והשלמה חיילית.
תהליך המיון לאשכול: יום מיונים אחד הכולל הרצאת פתיחה בנושא הקצונה בחיילות השונים. לאחר מכן, מיון קבוצתי הבוחן את יכולות החשיבה, תקשורת בין אישית, עבודת צוות, פיקודיות ועוד. לבסוף נערך ראיון אישי הבוחן את התאמת המועמד לתפקיד ומוטיבציה. במהלך יום המיון תדרג את העדפותייך לחיילות השונים. לכלל התפקידים נדרשת חתימת שנת קבע.
קצין משא"ן.
מערך הסדיר: ייעוץ למפקד הגדוד/היחידה בתחום משאבי האנוש, שליטה וניהול כוח אדם בשגרה ובחירום, אופי השירות לרוב ביחידות סגורות בעלות סביבה לוחמת דינאמית.
מערך המילואים (קישור): מקשר בין צה"ל לבין חיילי המילואים באמצעות תכנון, זימון וביצוע אימונים ותעסוקות מבצעיות אשר מטרתן שמירת הכשירות המבצעית של חילי המילואים בשעת חירום ולחימה. בנוסף המערך אמון על מתן שירות מקצועי לחיילי המילואים ולטיפול בפרט. אופי השירות הוא לרוב ביחידות עורפיות.
סמל החיל.
לרגל 35 שנים להקמת חיל השלישות החליט הקשל"ר אריה דהן לשנות את תג היחידה של חיל השלישות.
צבעי הסמל נותרו כשהיו כדי לשמר את מורשת החיל, אך הספר הפתוח והקלטת הוסרו ובמקומם נוספו 3 דמויות אדם בגווני תכלת ולבן.
החרב עם עלה הזית הושארה והיא מסמלת את ההקשר לדרג הנפרס והתמיכה של מערכי השלישות המגוונים.
המוטיב המרכזי בסמל החדש הוא דמות האדם, המופיעה במרכז תג היחידה.
משכנות זבולון
רבי טרפון
רבי טרפון היה תנא ממשפחת כהנים המיוחסים לעזרא הסופר שחי בדור שאחרי המרד הגדול (הדור השני והשלישי). מתלמידיו של רבן יוחנן בן זכאי ומתלמידי בית שמאי. רב, חבר ובר פלוגתא לרבי עקיבא. בית מדרשו של רבי טרפון היה בעיר לוד. הוא נקרא בתלמוד ירושלמי בתואר הנדיר "אביהן של ישראל". מוזכר במשנה ארבעים ותשע פעמים, לרוב כשהוא חלוק עם רבי עקיבא שהיה תלמיד חבר שלו, אך גם כאשר הוא חלוק עם רבי אליעזר, רבי יהושע בן חנניה, רבי אלעזר בן עזריה, רבי ישמעאל ורבי מאיר, ורבות הלכות אחרות שחידש ועליהן אין חולק.
אישיותו.
רבי טרפון היה אדם עשיר ובכספו היה עוזר רבות לעניים ואף השתמש לשם כך בסמכויותיו ככהן. את חמשת הסלעים של דמי פדיון הבן שהיו נותנים לו נהג להחזיר, ופעם אחת, בשנת בצורת, אירס עם 300 נשים, על מנת שיהא מותר להן לאכול את התרומה שברשותו.
מסופר שפעם שאל אותו רבי עקיבא: "רבי, רצונך אקח לך עיר אחת או שתיים?" (האם אתה מעוניין בנכסים רבים?), לאחר שרבי טרפון ענה בחיוב ונתן לו ארבעת אלפים דינרי זהב, חילק רבי עקיבא את הנכסים לתלמידי חכמים עניים. לאחר זמן מה, שאל אותו רבי טרפון היכן הערים שקנה לו. רבי עקיבא לקח אותו לבית המדרש, הביא לפניו ילד עם ספר תהילים שקרא עד הפסוק , והסביר לו כי זהו הנכס שקנה, נכס שעומד לעולמי עד. אז נישק רבי טרפון את רבי עקיבא ואמר לו: "רבי אלופי! רבי בחכמה ואלופי בדרך ארץ".
רבי טרפון העיד עדויות שונות על אשר ראה בבית המקדש ככהן, כך למשל העיד כי שמע את השם המפורש יוצא מפי כהן גדול. הוא העיד שבעלי מומים כשרים לעבודה בבית המקדש, על סמך דודו אחי אמו, שהיה כהן ותקע בבית המקדש בחצוצרות (אך לבסוף התברר שהיה זה בשעת הקהל) רבי טרפון היה אדם גבוה מאוד.
חכמי ישראל העריכו את רבי טרפון בזכות ענוותנותו ובזכות בקיאותו העצומה בכל מקצועות התורה, כמסופר באבות דרבי נתן: "בשעה שתלמיד חכם היה נכנס אצלו והיה אומר לו: שְנה לי! מביא לו מקרא ומשנה, מדרש, הלכות ואגדות, כיוון שיצא מלפניו - היה מלא ברכה וטוב". בענוותנותו הרבה נזהר תמיד שלא לפרסם את שמו ולא להתכבד בו, ובתלמוד מסופר עוד כי כל חייו הצטער על שניצל ממוות בזכות כתרה של תורה.
רבי טרפון היה ידוע באמירותיו הקיצוניות ובלהיטותו הרבה בשעת ויכוחים. אחד הביטויים השגורים בפיו היה - "אקפח את בני", שמשמעו הוא - אם אני טועה, אהרוג את בניי.
רבי טרפון סבר שמצוות מעשיות חשובות יותר מלימוד תורה. הוא עצמו נודע במיוחד בשל מעשיו הטובים. כך למשל מסופר, שכשחלה רבי טרפון ובאו חכמים לבקרו ספרה להם אימו כמה מקפיד בנה על מצות כיבוד אם. אמרו לה: כל מה שעושה אינו חצי חציה של המצווה. בתלמוד עוד סיפרה, כי פעם במהלך טיול קצר, נקרעה נעלה, ומכיוון שהיה זה בשבת, אסור היה לתקן את הנעל. בנה, רבי טרפון, שם את ידיו מתחת לרגלה וליווה אותה עד שהגיעה למיטתה.
מותו וקברו.
מותו.
אין תמימות דעים לגבי נסיבות מותו של רבי טרפון. במדרש איכה רבה כתוב כי נמנה עם עשרת הרוגי מלכות, אך אחרים סבורים כי נמלט סמוך לפרוץ מרד בר כוכבא לחוץ לארץ ושם נפטר.
קברו.
בספר "יחוס הצדיקים" (רשימת אילן ג', המאה ה-11/המאה ה-12) נזכר לראשונה קברו רבי טרפון במירון, בשנת 2007 המקום אותר לאחר מחקר מקיף של קברי הצדיקים בגליל, על ידי ועד אהלי צדיקים.
בספר "סדר קברי אבותינו ז"ל" (רשימת אילן ב', שנת 1300 לערך) נזכר קברו בבניאס.
ב"איגרת יחוס האבות" (שנת 1537 לערך) נזכר קברו בטבריה.