במרץ 1968, במסווה של מערכה נגד הציונות, החל מסע אנטישמי מאורגן בפולין שבמהלכו פוטרו יהודים ממשרות ממשלתיות, ומן הצבא, המפלגה, האוניברסיטאות ואמצעי התקשורת ואזרחותם נשללה. אלפי יהודים עזבו את פולין בעקבות כך, והקהילה חוסלה כמעט לחלוטין. עם נפילת המשטר הקומוניסטי ב-1989 נותרו בפולין בין 5,000 ל-10,000 יהודים, כשחלקם מסתירים את מוצאם היהודי. במרץ 2018, בטקס לציון 50 שנים למסע הרדיפה והגירוש, נשיא פולין אנדז'יי דודה ביקש בשם ארצו מחילה על אירועי אותה עת.
פולין הדמוקרטית.
כיום יש קהילה קטנה מאוד של יהודים בפולין, שגודלה מוערך ב-12,000-7,000 איש. עם זאת, מספר מקורות פולנים טוענים שהמספר האמיתי גדול יותר ועומד על כ-100,000 שברובם אינם מגדירים עצמם כיהודים. מתוכם, מעריכים, כ-30,000 עד 40,000 בעלי זיקה כלשהי, דתית או תרבותית, ליהדות.
פולין המודרנית והדמוקרטית של היום, נטולת יהודים כמעט לחלוטין, עדיין עוסקת בהנצחת יהודיה שאינם עוד. זכר ומורשת יהדות פולין, על תפארתה וחורבנה, מוצגים בהבלטה במקומות רבים, ואף מהווים מרכיב חשוב בתעשיית התיירות של פולין. בתי כנסת ברחבי פולין, אשר שרדו את השואה ואת תקופת המשטר הקומוניסטי, שופצו ושוחזרו, ובחלקם הפכו למוזיאונים לתולדות הקהילה היהודית המקומית. ב-2013 נפתח המוזיאון לתולדות יהודי פולין באזור בו עמד גטו ורשה. משלחות של בני נוער מישראל ומהתפוצות מגיעות מדי שנה לסיורים בפולין כדי לעסוק ביהדותה לפני השואה ולאחר שנחרבה.
בפברואר 2018 אושר בסנאט "חוק הזיכרון הלאומי" אשר עורר ביקורת רבה בישראל, על מה שהתפרש כניסיון להסיר אחריות מהפולנים על חלקם בשואה.
הר הלל
הר הלל (בערבית: جَبَل العَرُوس, ג'בל אל-ערוס, הר הכלה) הוא הר דמוי חרוט בגליל העליון אשר נמצא בשמורת הרי מירון, כ-2 ק"מ ממזרח ליישוב בית ג'ן. ההר מתנשא לגובה של 1,071 מטר מעל פני הים, והוא מהגבוהים מפסגות הרי מירון והגליל. מפיסגת ההר יש תצפית על הרי מירון והסביבה. ההר נקרא על שם הלל הזקן, הקבור על פי המסורת במירון הקדומה. בקרבת ההר נמצא מעיין עין הזקן גם הוא על שם הלל, המהווה את תחילתו של נחל כזיב.
הצמחייה בהר עשירה ומגוונת, ויוצרת חורש ים-תיכוני צפוף. העץ הנפוץ בחורש הוא אלון מצוי. על העצים יש מטפסים רבים, ובהם זלזלת הקנוקנות, זלזלת מנוצה, יערה איטלקית, קיסוסית קוצנית ופואה מצויה. כמו כן ניתן למצוא בצידי השבילים בתקופת האביב מינים רבים של סחלבים כגון סחלב אנטולי, סחלב איטלקי וסחלב מצויר. בהר פורחת בחודש אפריל אדמונית החורש, צמח ייחודי הגדל בארץ אך ורק בהר הלל ובחלקו העליון של נחל כזיב. במורדותיו המזרחיים של ההר נסלל שביל, המוביל אל אתר הפריחה הייחודי של הפרח. אל השביל ניתן להגיע מהיישוב בית ג'ן ומהכפר עין אל אסד. בתחילת השביל נמצא חניון מוסדר ועמדת פיקוח של רשות הטבע והגנים. בעונת הפריחה, ממוקמים בה פקחים, שמכוונים את התנועה ומפקחים על המטיילים הבאים לחזות בפריחה של הפרח המוגן.
היקיקומורו
שבלול (אלבום)
שבלול הוא שם אלבומם המשותף של אריק איינשטיין ושלום חנוך שיצא ב-1970, ומבוסס על סרט הקולנוע "שבלול". האלבום הוא אחד מראשוני אלבומי הרוק הישראלי.
זהו אחד האלבומים המצליחים ביותר של איינשטיין ואחד האלבומים הישראליים המוערכים והחשובים בכל הרוק הישראלי. הוא דורג במקום החמישי ברשימת "100 האלבומים הישראליים הטובים ביותר" של ידיעות אחרונות. הוא נבחר ל"אלבום הישראלי האהוב ביותר בכל הזמנים" על ידי הקהל בדירוג שערכו עיתון מעריב, רשת ג' ואתר האינטרנט Mako. יואב קוטנר תיאר אותו כ:"יצירת מופת ונקודת ציון חשובה בהיווצרות הרוק הישראלי".
רקע.
שלום חנוך הלחין את כל שירי האלבום, והוא גם כתב את המילים לרובם. שירים רבים מהאלבום הפכו ללהיטים, בהם "אבשלום" (מילים: חבורת לול), "למה לי לקחת ללב" (מילים: חנוך ואיינשטיין), "מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר" (חנוך) ונעימת "שבלול". האלבום כולל שירים שנכללו בסרט "שבלול", בחלקם בגרסאות שונות, וכמו כן הקטע בשם "שונות", הכולל חיקויים ומחוות למחזות ודמויות מוכרות מאותה תקופה.
את איינשטיין ושלום חנוך מלווים חברי להקת "הצ'רצ'ילים": חיים רומנו ורוב הקסלי, מיקי גבריאלוב ועמי טרייבטש, וכן יעקב נגר, אהרל'ה קמינסקי, שמוליק ארוך ונעם שריף.
על פי הנעימה "שבלול" שבאלבום כתב איינשטיין את מילות השיר "ברלה צא", שהקליט עבור אלבומו "שירי ילדים" מ-1971. השיר נכלל גם באלבומו "יסמין". השיר "מה שיותר עמוק יותר כחול" מתוך האלבום נהפך ב-1976 ליצירה באורך תשע דקות שפתחה את האלבום "סוף עונת התפוזים" של להקתו של חנוך, "תמוז".
לשירי האלבום נעשו מספר גרסאות כיסוי מפורסמות. אלבומם של רוקפור "בחזרה לשבלול" הוא אלבום מחווה לאלבום (למרות שהוא מכיל גם שירים מתוך האלבומים פוזי ופלסטלינה). להקת זקני צפת פרצה לתודעה הציבורית עם גרסת כיסוי בסגנון פאנק רוק לשיר "מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר".
האלבום יצא לראשונה במהדורת דיסק ב-1988. ב-2004 יצא במהדורה שכללה מאסטרינג חדש ושלושה קטעי בונוס: גרסאות באנגלית לשלושה משירי האלבום. ב-2018 יצאה מהדורה מחודשת של האלבום, כאשר החידוש העיקרי היה ששירי האלבום נלקחו מסרטי ההקלטה המקוריים שלהם, ולא הומרו מתקליט כמו במהדורות הקודמות. המהדורה יצאה במסגרת המארז "אריק איינשטיין: שיר שחלמתי" של חברת פונוקול.
STS-41-B
STS-41-B, היא המשימה העשירית בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א, והמשימה הרביעית במספר של מעבורת החלל צ'לנג'ר.
המשימה.
לאחר משימת STS-9, שונתה שיטת הספירה של השיגורים. כך התקבל השם STS-41-B, במקום השם STS-11 (משימת STS-10 התבטלה בגלל עיכוב רב בקבלת והעמסת הציוד והמטען על המעבורת). כאמור, שיטת הספירה נועדה להיות יותר ספציפית. המספר 4 מייצג את הספרה האחרונה של שנת הכספים הפדרלית של השיגור (1984), הספרה השנייה מייצגת את אתר השיגור (הספרה 1 מייצגת שיגור ממרכז החלל קנדי והספרה 2 מייצגת שיגור מבסיס חיל האוויר ונדנברג בקליפורניה) והאות B מייצגת את מספר השיגור לאותה שנה (כאמור, STS-10 בוטלה. במקור הייתה אמורה להיקרא STS-41-A). לאחר אסון צ'לנג'ר ב-1986 חזרה שיטת הספירה המקורית.
במשימה זו, הצוות כלל את מפקד המשימה ואנס בראנד, שביצע את טיסתו השנייה בחלל (הראשונה שבה נכח - STS-5), הטייס רוברט גיבסון ושלושת מומחי המשימה: ברוס מק'קנדלס, רונלד מקניר ורוברט סטיוארט.
משימתה הרביעית של הצ'לנג'ר יצאה לדרך ב-3 בפברואר 1984 בשעה 8:00 בבוקר לפי שעון החוף המזרחי של ארצות הברית, כשהיא נושאת עליה: שני לווייני תקשורת, האחד, ווסטר-6, של וסטרן יוניון והשני של אינדונזיה (PALAPA-B2). שני לוויינים אלו התפרסו ונערכו בעמדותיהם 8 שעות לאחר השיגור, אך המנועים הרקטיים (PAM) של שני הלוויינים כשלו, והם נשארו במסלול הקפה נמוך. מנועו של ווסטר-6 התפוצץ כ־6.5 דקות לאחר שעזב את המעבורת, ומנועו של פלאפה-B2 כשל גם הוא מספר דקות לאחר שנפלט מתא המטען. שני הלוויינים הוחזרו לפני הקרקע במשימת STS-51-A, על ידי מעבורת החלל דיסקברי.
ביום הרביעי למשימה בוצעה הליכת חלל על ידי שני האסטרונאוטים מק'קנדלס וסטיוארט. לראשונה, התבצעה הליכת חלל ללא חבל המחבר בין האסטרונאוט למעבורת, אלא באמצעות יחידת התמרון שבה שולט האסטרונאוט (MMU). וכך הפך מק'קנדלס ללוויין האנושי הראשון של כדור הארץ.
ביום השביעי של המשימה (9 בפברואר) ביצעו שני האסטרונאוטים הליכת חלל נוספת, שבה התאמנו על פרוצדורות תפיסה והחזרת לוויין Solar Maximum Mission לכדור הארץ, בהן יעשה שימוש במשימה הבאה, STS-41-C). זו הייתה הפעם הראשונה בה נעשה שימוש במתקן ריסון הרגליים, המאפשר לאסטרונאוט להתחבר בכפות רגליו אל קצה הזרוע הרובוטית.
משימה זו נשאה שוב את מטען הניסוי SPAS, ששוגר לראשונה במשימה STS-7. בכך היה מטען זה ללוויין הראשון שהוחזר לכדור הארץ, שופץ ושוגר שוב. עם זאת, עקב תקלה חשמלית בזרוע הרובוטית הוא הושאר בתא המטען של המעבורת.
מתקן "מטרת מפגש משולבת" כשל עקב בעיה פנימית.
במשימה זו התגלתה שחיקה של אטמים מעגליים במנועי הדלק המוצק, הן בחיבור הנחיר של המנוע הימני, והן בחלק הקדמי של המנוע השמאלי. השחיקה הייתה לאורך 2-7 ס"מ, ובעומק של מילימטר אחד. הרעיון של "שחיקה מתקבלת" החל להתפתח אצל מהנדסי תיוקול ונאס"א במשימה זו. מעבורת זו התפוצצה בסופו של דבר במשימה STS-51-L עקב דליפה ממנועי הדלק המוצק, שנגרמה משחיקה של האטמים.
צ'לנג'ר חזרה לכדור-הארץ ב-11 בפברואר 1984 בשעה 7:15 לפי שעון החוף המזרחי. משימה זו הייתה הראשונה שנחתה בפועל במרכז החלל קנדי. בסה"כ עברה המעבורת במשימה זו 5,329,150 ק"מ והקיפה את כדור-הארץ 128 פעמים.
מכתש רמון
מכתש רמון הוא המכתש האירוזי הגדול בעולם. הוא מצוי בישראל ומהווה אחד מחמשת המכתשים שבנגב, ואחד מחמישים "שמורות אור כוכבים בינלאומיות" בעולם. נופו של מכתש רמון הוא ייחודי. על שפת המכתש הצפונית מצויה העיירה מצפה רמון.
אורכו של המכתש כ-40 ק"מ, רוחבו המרבי כ-9 ק"מ ועומקו המרבי כ-350 מטר. במזרח, מחולק המכתש על ידי הר ארדון לשתי בקעות: בקעת ארדון ובקעת מחמל. רוב שטחו של המכתש מנוקז על ידי נחל רמון, שנקרא בערבית "ואדי א-רוּמאן", ייתכן משום שרומאים עברו באזור זה, בדרך הבשמים.
היווצרות המכתש.
הסברה כיום היא שהמכתש נוצר משחיקה של שכבות סלע רכות הנמצאות תחת שכבות קשות יותר - מרכז המכתש היה בעבר ראשו של הר, שפתי המכתש פונות עדיין אל ראש ההר שכבר לא קיים, ופנים ההר נשחק והפך למכתש.