מילות החלק הראשון Kyrie (אדון) מצויות במקומות רבים בשתי הבריתות (לדוגמה: ; , ; ; , ; .
שורת הפתיחה של החלק השני Gloria (כבוד, הלל) מקורה במילים ששרו המלאכים כשהודיעו לרועים על הולדת ישו ().
החלק השלישי Credo (אני מאמין) הוא הארוך ביותר, ומורכב משורה ארוכה של הצהרות ועקרונות. חלק זה חובר כבר בוועידת ניקיאה הראשונה שהתקיימה בשנת 325 לספירה, כשהיה צורך לקבוע ולהבהיר מהן הדרישות להשתייכות לכנסייה הקתולית.
מילות החלק הרביעי Sanctus (קדוש) מצויות בשני חזיונות, אחד בספר , והשני (בהשראת הראשון) ב. אלו הן מילות השרפים השרים מסביב לכס האלוהים. שתי הגרסאות דומות מאוד, אך אינן זהות. הנוסח המצוי במיסה נלקח מספר ישעיה. לחלק זה יש תוספת Benedictus (מבורך, ברוך) אשר בדרך כלל מולחמת ישירות אל תוך טקסט ה-Sanctus, על-אף שלעיתים היא נחשבת חלק נפרד כשלעצמו. המילים ל-Bendictus נלקחו מהבשורה על-פי מתי , והן מופיעות גם ב, וב. הביטוי הושע-נא גם הוא מופיע במקורות לעיל ובמקורות נוספים דוגמת , ובמזמורי תהילים בשינויים קלים.
חלקה האחרון של המיסה Agnus Dei (שה האלוהים) מתייחס למילותיו של יוחנן המטביל (), כשראה את ישו וכינה אותו שה האלוהים.
קרוון
צבי ארד (מתמטיקאי)
צבי ארד (16 באפריל 1942 – 4 בפברואר 2018) היה מתמטיקאי ישראלי, רקטור ונשיא אוניברסיטת בר-אילן, מייסד ונשיא המכללה האקדמית נתניה.
קורות חיים.
צבי ארד (במקור, אֶרְדינַסְט) נולד וגדל בפתח תקווה. לאחר סיום לימודי התיכון במדרשית נעם בפרדס חנה, החל ללמוד במחלקה למתמטיקה של אוניברסיטת בר-אילן במסגרת העתודה האקדמית. קיבל תואר ראשון ב–1964, ולאחר שירות צבאי בחטיבה 7 השלים לימודי תואר שני ושלישי במחלקה למתמטיקה של אוניברסיטת תל אביב. את תואר הדוקטור קיבל בשנת 1974. בשנת 1968 הצטרף לסגל האקדמי של אוניברסיטת בר-אילן כאסיסטנט, ובשנת 1983 נתמנה כפרופסור מן המניין. בשנים 78–1977 כיהן כמדען אורח באוניברסיטת שיקגו ובשנים 84–1983 כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת טורונטו.
ארד חיבר עם עמיתו, פרופ' מרצל הרצוג, את הספר "Products of Conjugacy Classes", שיצא לאור בהוצאת שפרינגר. הספר הניח יסוד לפיתוח תאוריה מתמטית ומהווה כיום ענף באלגברה המודרנית הנקרא Table Algebras והמתקשר לענפים מרכזיים במתמטיקה: תורת הגרפים, אלגברה קומבינטורית ותורת ההצגות. ארד נמנה עם המובילים בתחום זה. בשנים האחרונות חיבר עם עמיתים שני ספרים נוספים בנושא אלגבראות טבלה. בשנת 2000 התפרסם ספרו במסגרת "American Mathematical Society Memoirs". בינואר 2002 התפרסם ספר נוסף בנושא אלגבראות טבלה בהוצאת שפרינגר.
פעילות ציבורית.
ארד כיהן באקדמיה במגוון רחב של תפקידים, בהם באוניברסיטת בר-אילן כראש המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב, כדקאן הפקולטה למדעי הטבע ומתמטיקה, רקטור האוניברסיטה ונשיאה. ייסד והקים יחד עם פרופ' ברנרד פינצ'וק את מכוני המחקר הבינלאומיים היוקרתיים "מכון גלברט" ו"מכון אמי נטר" (מרכז מינרבה). ייסד עם עמיתיו במסגרת מכוני המחקר את סדרת הפרסומים "Israel Mathematics Conference Proceedings" המודפסת ומופצת בעולם על ידי האיגוד האמריקאי למתמטיקה (American Mathematical Society, (AMS).
בשנים 1984–1985 שימש כחבר המועצה להשכלה גבוהה.
בשנת 1992 נבחר כחבר מלא לאקדמיה למדעי הטבע של רוסיה .
ב-1994 החל לכהן כחבר במערכת כתב העת "Algebra Colloquium" של האקדמיה הסינית בהוצאת שפרינגר. כמו כן כיהן במערכות של כתבי העת
"South east Asian Bulletin of Mathematics" של האיגוד האסיאתי למתמטיקה, הסדרה "Contemporary Mathematics" בשיתוף IMCP והאיגוד האמריקאי למתמטיקה וכתב העת "Cubo" (טמוקו, צ'ילה).
ארד פעל רבות לקדום קשרי החוץ של ההשכלה הגבוהה בישראל. ביוזמתו נחתמו עשרות הסכמים לשיתוף פעולה מדעי עם עשרות מוסדות מחקר ברחבי העולם כולל הסכמים עם האקדמיה של ברית המועצות ואוניברסיטאות ומכוני מחקר באמריקה, קנדה, גרמניה, אנגליה, איטליה, רוסיה, סין, דרום אפריקה ועוד. נמנה עם המשלחת הראשונה של ישראל לברית המועצות בראשות עזר ויצמן. מיכאיל גורבצ'וב ציין בנאום רשמי את תרומתו לפיתוח הקשרים המדעיים בין ישראל וברית המועצות. עמד בראש משלחות של מדענים לרוסיה, סין ומזרח גרמניה כדי לקדם שיתופי פעולה מחקריים.
מילא תפקיד מרכזי בפיתוחה של אוניברסיטת בר-אילן ובפיתוח המכללות האזוריות הקשורות בה בצפת, באשקלון ובעמק הירדן. על תרומתו לפיתוח מכללות אלה קבל תעודות הוקרה מראשי הערים שבהן פעל. פעולתו בקידום ופיתוח מכללות אלה החלה בשנת 1985 ושם נשתלו הזרעים שהביאו לתנופת המכללות בישראל. מכללות אלו קידמו את הגליל והדרום והביאו השכלה גבוהה לפריפריה של מדינת ישראל.
בשנת 1993 נענה לבקשת ראשי העיר נתניה, עו"ד יואל אלראי וצבי פולג, להקים את המכללה האקדמית נתניה. ליוזמה הייתה שותפה גב' מרים פיירברג, שכיהנה באותה עת כראש מחלקת החינוך של עירית נתניה. את המכללה יסד עם עמיתיו פרופ' פינצ'וק ופרופ' דויטש, והוא כיהן בה כנשיא מאז הקמתה.
בשנת 2004 הקים את המרכז הישראלי לקידום מדעי המתמטיקה הפועל ליד אוניברסיטת בר-אילן.
סיים את כהונתו כנשיא המכללה האקדמית נתניה ב-29 באוקטובר 2017, תחילת שנת הלימודים תשע"ח, ומונה לנגיד המכללה ובמקומו מונה פרופ' יעקב הרט.
צבי ארד נפטר ב-4 בפברואר 2018. התגורר בפתח תקווה, היה נשוי לרבקה ואב לשלושה. קרוב משפחתו הוא מפקד מוצב המזח במלחמת יום הכיפורים, שלמה ארדינסט.
בינה לעתים
שיתוף סודות (קריפטוגרפיה)
נשק אוטומטי
המושג נשק אוטומטי מתייחס לרוב לכלי ירייה המשתמש באנרגיה הנוצרת בעת הירי כדי לפלוט את התרמיל הריק ולטעון כדור חדש.
בנשק אוטומטי הלחיצה על ההדק יורה את הכדור, פולטת את התרמיל הריק, הבריח חוזר אחורה מהגז או הרתע, ואז עם קפיץ חוזר קדימה, גורף כדור מהמחסנית ודוחף אותו אל בית הבליעה, ואם ההדק לחוץ - יורה אותו. סדרת הפעולות הללו חוזרת על עצמה עד לעזיבת ההדק או עד הפסקה באספקת התחמושת.
קיימים כלי נשק המכונים חצי אוטומטיים היורים כדור אחד עם כל סחיטת הדק וכלי נשק אוטומטיים היורים כדורים בזה אחר זה בקצב מהיר ("צרור") כל זמן שההדק סחוט, עד לסיום התחמושת. בכלי נשק מסוימים, דוגמת ה-M16 ניתן לבחור בין מצב פעולה חצי אוטומטי ואוטומטי.
הנשק האוטומטי נע מתת-מקלעים קטנים דוגמת העוזי 9 מ"מ עד לתותחים אוטומטיים (כמו ה-M61 וולקן) השוקלים מאות קילוגרמים ויורים פגזים בקליבר של כ-20 עד 40 מ"מ בדרך כלל.
השימוש בנשק אוטומטי מוגבל במרבית המדינות המפותחות לגופים צבאיים וכוחות משטרה, אם כי תת-מקלעים נפוצים גם בקרב ארגוני פשע - הרוכשים אותם באופן בלתי חוקי.
ה'תשי&quot;ט
פרסי ישראל.
מקבלי פרסי ישראל לשנת תשי"ט הם:
נבחרת גביע הפדרציה של ישראל
נבחרת גביע הפדרציה של ישראל היא נבחרת הטניס של ישראל המשחקת בגביע הפדרציה העולמי ומורכבת משחקניות הטניס הבכירות שלה.
ישראל משחקת בגביע הפדרציה החל משנת 1972.
נכון לינואר 2011 שיחקה ישראל מאז תחילת השתתפותה בגביע הפדרציה 123 מפגשים בינלאומיים, מהם ניצחה 63.
היסטוריה.
בשנת 2007 העפילה הנבחרת לראשונה בתולדותיה לבית העולמי העליון, שבו משחקות שמונה נבחרות טניס הנשים הטובות ביותר בעולם. משחק ההעפלה לבית זה הסתיים בניצחון 4 - 1 על נבחרת אוסטריה. בפברואר 2008 אירחה ישראל את נבחרת רוסיה ברמת השרון במסגרת סיבוב המשחקים הראשון. מריה שרפובה גברה על שחר פאר וציפי אובזילר, והובילה את רוסיה לניצחון 4 - 1. באפריל 2008 הפסידה ישראל 2 - 3 במשחק הפלייאוף מול נבחרת צ'כיה, ובעקבות כך ירדה לבית העליון 2, שבו משחקות הנבחרות המדורגות במקום ה-9 עד ה-16 בעולם.
בתחילת 2009 דורגה ישראל במקום ה-10 בעולם. בפברואר הפסידה ישראל לאוקראינה 2 - 3, לאחר שני ניצחונות של שחר פאר ושני הפסדים של ציפי אובזילר לאחיות בונדרנקו. במשחק הזוגות המכריע הפסידו פאר ואובזילר לשתי האחיות. באפריל הפסידה ישראל בטאלין לאסטוניה בתוצאה 2 - 3, וגם הפעם המשחק המכריע היה משחק הזוגות. משחק זה היה פלייאוף על ההישארות בבית העליון, ובעקבות ההפסד ירדה ישראל לבתים האזוריים.
בפברואר 2010 השתתפו ישראל, ששחקניותיה הבכירות היו שחר פאר ויוליה גלושקו, ו- 15 נבחרות נוספות, במשחקי הבית האזורי האירופי-אפריקאי שנערכו בפורטוגל. ישראל סיימה במקום ה-9 ונותרה בבית האזורי לשנה נוספת.
בשנת 2011 צורפה לסגל הנבחרת ולריה פטיוק , אלופת ישראל לנוער ב-2010, במקום חן אסטרוגו. שאר שחקניות הנבחרת, שחר פאר, יוליה גלושקו וקרן שלמה, נותרו בה מהשנה הקודמת.
בראשית שנת 2011 אירחה ישראל את משחקי הבית האזורי אילת. הנבחרת ניצחה את נבחרות בולגריה, לוקסמבורג ורומניה, אולם בשל הפסד 2-1 לנבחרת פולין בהובלת אגניישקה רדוונסקה לא הצליחה הנבחרת להעפיל לפלייאוף העלייה לבית העליון, סיימה במקום ה-5-6, ונותרה בבית האזורי שנה נוספת.
בין השנים 2012-2015 השתתפה הנבחרת במשחקי הבית האזורי כאשר בשנים 2012-2013 התקיימו המשחקים באילת.
בפברואר 2016 ארחה ישראל באילת בפעם הרביעית את משחקי הבית האזורי. למאמנת הנבחרת מונתה סנדרה וסרמן טניסאית עבר מבלגיה שדורגה בשיאה במקום ה-48 בעולם, במקומו של תומר דנק. לנבחרת הצטרפה שלי קורליצקי . בשלב הבתים סיימה ישראל במקום הראשון בבית והעפילה למפגש מכריע מול אוקראינה. במפגש על העלייה לפלייאוף הבית העליון הפסידה ישראל 3-0.