האיגוד עורך אחת לעשר שנים את קונגרס הפארקים העולמי, בו נקבעות אסטרטגיות לשמירה על הטבע באזורים מוגנים. הקונגרס האחרון התקיים בספטמבר 2003 בדרבן, דרום אפריקה. אחת לארבע שנים נערך "כינוס השימור העולמי" המהווה אספה כללית של החברים בארגון.
מטרה.
מטרת ה-IUCN היא להשפיע, לעודד ולעזור לקהילות ברחבי העולם לשמר את השלמות והמגוון הביולוגי של הטבע ולהבטיח כי כל שימוש במשאבים טבעיים הוא צודק ובר קיימא מבחינה אקולוגית.
לאיגוד יש שלושה רכיבים: הארגונים החברים בו, שש הוועדות המדעיות שלו והמזכירות המקצועית שלו.
חברי ה-IUCN.
באיגוד חברים הן מדינות והן ארגונים שאינם ממשלתיים. הם קובעים את מדיניות האיגוד, מגדירים את תוכנית העבודה העולמית ובוחרים את המועצה (המקבילה להנהלת חברה מסחרית) בקונגרס השימור העולמי של ה-IUCN. הארגונים החברים באיגוד אחראים לחלוקה מקומית לוועדות לאומיות ואזוריות. ארבעה ארגונים ישראליים חברים ב-IUCN: החברה להגנת הטבע, רשות הטבע והגנים, החי בר והעמותה לעידוד וקידום שמירת הטבע במזרח התיכון.
הוועדות של ה-IUCN.
לאיגוד יש שש ועדות שתפקידם להעריך את מצב המשאבים בעולם ולספק לאיגוד ידע מוצק והצעות לקביעת מדיניות על נושאי שימור.
מזכירות ה-IUCN.
חברי האיגוד והוועדות פועלים יחד עם מזכירות מקצועית, מעל ל-1,100 איש ב-62 מדינות שונות. המנהלת הכללית הנוכחית היא אינגר אנדרסן (Inger Andersen) שנכנסה לתפקידה בינואר 2015.
קביעת מצב השימור של המינים בטבע.
כחלק מתפקידו לשימור הטבע, הארגון עוקב אחר מצבם של מיני הצומח והחי בטבע, ופועל ככל שהוא יכול לשימור המינים שמספרם הולך ופוחת, והוא קבע כמה קבוצות של דרגות במצב השימור לפי מדדים שונים (כאן מדורגות הקבוצות בסדר עולה ברמת הסיכון). ישנם שמונה דרגות במצב השימור כפי שנקבעו על ידי הארגון (שאחת מהן כמעט ואינה בשימוש ולא מופיעה בתרשים מצבי השימור):
בנוסף ישנם שני מצבים נוספים של חוסר אפשרות להעריך את מצב השימור:
דאר אל-אסלאם
ישיבת עטרת ישראל
ישיבת עטרת ישראל היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית במודיעין עילית, בראשה עומד הרב ברוך מרדכי אזרחי.
היסטוריה.
הישיבה נוסדה בירושלים בשנת 1976 (ה'תשל"ו) על ידי הרב אזרחי, שכיהן קודם לכן כר"מ בישיבת חברון כנסת ישראל, על שם אביו. הרב מאיר חדש, חותנו של הרב אזרחי, שכיהן קודם לכן כמשגיח של ישיבת חברון, התמנה למשגיח בישיבה. בשנת 1988, בשל זקנתו, התמנה במקומו הרב חיים וואלקין, שכיהן קודם בישיבת אור ישראל בפתח תקווה. עם המעבר ב-2019 לקריית ספר מונה משגיח נוסף, הרב יצחק לוקסנבורג.
הר"מים בישיבה הם הרבנים ישעיהו הדר גלזמן (חתנו של הרב ברוך מרדכי אזרחי), אברהם דוד אברמוביץ' ויואל שפירא. בעבר כיהנו כר"מים הרב אריאל וילנסקי, חתנו של הרב אזרחי וכיום ראש ישיבת 'אש התלמוד', הרב דוד כהן והרב משה מרדכי פרבשטין (שניהם כיום ראשי ישיבת חברון), הרב אליעזר צבי סילבר, כיום ראש ישיבת דרך חכמה, והרב ישראל לנדא, כיום ראש ישיבת היכל יצחק. בנו של הרב אזרחי, בן ציון, מנהל את מוסדות הישיבה.
הישיבה פועלת לפי שיטת "גדלות האדם" שפיתח הרב נתן צבי פינקל (ה"סבא מסלבודקה"). בעולם הישיבות החרדי-ליטאי נחשבת ישיבת עטרת ישראל לאחת הישיבות ה'מודרניות' או ה'פתוחות', בעגה החרדית. תלמידיה מתלבשים בהידור ומשתמשים בטלפון סלולרי ומוציאים רישיון נהיגה, בניגוד לישיבות חרדיות רבות. בשנים האחרונות שינתה הנהלת הישיבה את הנהלים והחלה לנקוט גישה מחמירה יותר.
בליל שבת מוסר הרב אזרחי 'חבורה' בביתו הסמוך לישיבה, אליה נוהרים בחורים מישיבות נוספות. בשבתות חנוכה וזכור מתקיים במקום החבורה מעין טיש, ובשבת וישלח מתקיים מעמד מיוחד גם כן.
בישיבה פועל גם כולל אברכים, בראשות נכדו של ראש הישיבה, הרב חיים אזרחי. כמו כן, לצד הישיבה הגדולה קיימת ישיבה קטנה בשכונת בית וגן בירושלים. בישיבה הקטנה מכהן גם הרב יהושע קנל, חתנו של הרב אזרחי
וכן הרב מאיר טוביה פולק בנו של סגן ראש עיריית ירושלים לשעבר יהושע פולק.
בשנת 2019 עברה הישיבה למודיעין עילית. חלק מהבחורים המבוגרים עברו ל"קיבוץ" (שנה רביעית ומעלה) שנפתח בבניין ישיבת חכמת שלמה בראשות הרבנים אהרון וינר וישעיהו הדר גלזמן (שלאחר זמן מה חזר לכהן כר"מ בישיבה במודיעין עלית), חתניו של הרב אזרחי, או למסגרות אחרות.
מחנה "בני תורה".
בשנת 1964 הקים הרב אזרחי את מחנה בני תורה, שנועד לכוון תלמידים מישיבות תיכוניות ללימודים בישיבות החרדיות. המחנה נערך מדי שנה במתכונת של מחנה קיץ. מגיעים אליו כמה מאות בני נוער מהציבור הדתי-לאומי והחרדי ובמשך שבוע מדריכים אותם בני הישיבה (יחד עם בחורים מישיבות ליטאיות נוספות) בלימוד תורה המלווה בפעילות חברתית ומוזיקלית מגוונת. המשתתפים במחנה מחולקים לקבוצות לפי הישיבות שמהן הגיעו, כשבכל קבוצה מספר שווה של בוגרי ישיבות תיכוניות ובוגרי ישיבות חרדיות.
במחנה מתקיים מדי ערב "רב שיח", שבו מדגישים המדריכים את חשיבות לימוד התורה במשך שנים רבות בישיבות חרדיות. בסעודה שלישית מוסר הרב אזרחי שיחה שבמרכזה סיפורו על הרב יצחק אלחנן ספקטור ("יצחק אלחנן שמאלה"), ובה הוא מציג את החשיבות הרבה של המאמץ לשקוע בלימוד תורה למרות הקשיים. השיחה נחשבת כגולת הכותרת של המחנה.
וייט מין
וייט מין (Việt Minh, קיצור של Việt Nam Ðộc Lập Ðồng Minh Hội, "הליגה למען עצמאות וייטנאם") היה ארגון שחרור מהפכני שהקים הו צ'י מין בשנת 1941 כדי ללחום להשגת עצמאות וייטנאם מן השלטון הצרפתי ולהתנגד לכיבוש היפני.
עיקר פעולתו של הארגון בתקופת הקמתו היה כנגד הכיבוש היפני בשטחים בהם שלטה קודם לכן צרפת (ושנודעו בשם "הודו-סין הצרפתית"). ככזה, קיבל הארגון סיוע מן האמריקנים והסינים. אחרי כניעתה של יפן באוגוסט 1945, העבירו היפנים את השליטה בחלק מהמבנים הציבוריים בהאנוי לידי הוייט מין, שהונהגה שוב על ידי הו צ'י מין, שהתאושש ממחלתו והשתחרר מן הכלא הסיני, וזה הכריז ב-2 בספטמבר 1945 על הקמת הרפובליקה הדמוקרטית של וייטנאם, שהתקיימה לפי שעה באופן תאורטי בלבד.
הסינים, הצרפתים והווייטנאמים הגיעו להסכמה לפיה הסכימו הסינים לסגת מווייטנאם ובתמורה ויתרו הצרפתים על חלק מזכויותיהם בסין והבטיחו עצמאות לווייטנאם בתוך "האיחוד הצרפתי". השיחות בין צרפת לוייט מין התמוטטו בתוך זמן קצר, מה שהוביל ל"מלחמת הודו-סין הצרפתית". במהלך המלחמה, ובייחוד אחרי 1949, זכו הוייט מין לסיוע סיני, והצליחו להשתלט על חלק נכבד מאזורי הכפר של וייטנאם.
אחרי קרב דיין ביין פו ב-1954 החליטו הצרפתים לסגת מווייטנאם והחלו נושאים ונותנים בוועידת ז'נבה על הסכם שלום. וייטנאם חולקה לחלק צפוני ודרומי, לאורך קו הרוחב 17, חלוקה שנועדה להתקיים עד לבחירות שייערכו 1956. המנהל האזרחי בצפון וייטנאם הועבר לידי הוייט מין והו צ'י מין מונה לראש הממשלה הסוציאליסטית במדינה. נו דין דיים, שמונה קודם לראש ממשלת דרום וייטנאם על ידי הקיסר באו דאי, שלט בדרום וייטנאם. מאוחר יותר, התכחשה ממשלת דרום וייטנאם להתחייבות לערוך בחירות לאיחוד המדינה, בעיקר בגלל החשש מניצחונו של הו צ'י מין בבחירות אלו, מצב שהיה לצנינים בעיני ארצות־הברית, התומכת העיקרית של ממשלת דרום וייטנאם.
עמק הוורדים
עמק הוורדים נמצא בבולגריה, הרי הבלקנים, בין שני נחלים.
בפתח המזרחי של עמק הוורדים שוכנת העיר קאזאנלק. העמק מתוחם ממערב על ידי הנחל סטריאמה, יובל של המריצה וממזרח על ידי הנחל טונדז'ה, יובל נוסף של המריצה. העמק מפורסם בגידול הוורדים מזן ורד בולגרי ("Rosa Centifolia"). מעלי הכותרת של הוורדים מופק שמן ורדים, מוצר יקר שמחירו עולה על מחיר הזהב (לפי משקל).
קטיף הוורדים מתבצע בחודשים מאי-יוני מהזריחה ועד השעה 08:00 לכל המאוחר, וזאת כדי למנוע התאיידות שמן הוורדים. בתקופה זו האוויר מבושם בריח ורדים והמקום משמש גם כנקודת משיכה לתיירים. בעמק גדלים גם גפנים ועצי פרי שונים.
בעמק תלים של קברים תראקיים עתיקים. הקבר הידוע ביותר באזור הוא הקבר התראקי בקאזאנלק.
קרחון רוז ואלי באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה נקרא על שם עמק זה.
ארדקן
קאזאנלק
קאזאנלק (בבולגרית: Казанлък) היא עיר במחוז סטארה זאגורה, במרכז בולגריה, בפתח המזרחי של עמק הוורדים.
מספר התושבים של קאזאנלק נכון לדצמבר 2010 עמד על 52,779 נפשות. בעיר קיימת תעשיית שמן ורדים ומוזיאון בו מוצג תהליך הפקת השמן. אספקת הוורדים מקורה בעמק הוורדים. בתקופת קטיף הוורדים נערכים במקום פסטיבלים וריקודים המוקדשים לוורדים.
העיר נוסדה ב-1300 כמבצר, אך במקום מצוים קברים תראקים עתיקים וקבר אחד, מהמאה הרביעית, לפני הספירה, השתמר היטב, כולל פרסקות המתארות ריטואלים קדומים. הקבר אינו פתוח לציבור הרחב, אך למען התיירים נבנה העתק שלו.
בקאזאנלק שורר אקלים ממוזג כאשר הטמפרטורות נעות מ-1oc בינואר ועד 21oc ביולי. החודש הגשום בשנה הוא יוני והשחון הוא פברואר.
בנוסף לתעשיית שמן הוורדים, ידועה העיר במפעלי הנשק המצויים בה ובין היתר מפעל גדול לייצור רובי AK-47 "קלצ'ניקוב" שנוסד ב-1924.
הקהילה היהודית.