מכשיר שנקרא "סיימון", מתוצרת IBM הוצג כבר בשנת 1992 והוא נחשב לטלפון החכם הראשון. היות שהטלפון החכם נחשב כמכשיר שהמחזיק בו נושא אותו באופן תדיר, השילוב בין טכנולוגיות תקשורת כגון דור 3 והגמישות המחשובית של מכשירים אלו, מאפשרת ליצור שירותים של מציאות מתוספת – מצב שבו המכשיר מאפשר למשתמש לקבל מידע אודות הסביבה שבה הוא נמצא.
שנות האלפיים.
המכשיר פורץ הדרך בקטגוריית הטלפונים החכמים היה אייפון של חברת אפל האמריקנית. הוא היה הטלפון הראשון עם דפדוף והפעלה מלאה בעזרת מחוות אצבעות על מסך המגע. לא הייתה בו מקלדת ולא מקשים והמסך מילא את כל שטח הטלפון. בדופן אחת היו שני כפתורי עוצמת קול וכפתור השתקה, ובדופן שנייה כפתור כיבוי והדלקה. המכשיר הראשון בסדרה הוצג לראשונה ב-29 ביוני 2007 כשילוב של טלפון סלולרי, נגן מדיה נייד, ומחשב כף יד בעל קישוריות לאינטרנט. המכשיר הראשון זכה לתגובות נלהבות, והדורות הבאים של הסדרה העשירו מאוד את חברת אפל. הצלחתו המטאורית הביאה לגל של חיקויים ול"מרוץ חימוש" בין חברות טכנולוגיה שונות כאשר בחזית המאבק למול אפל עמדה חברת סמסונג הקוריאנית עם מכשירי הגלקסי שלה.
בשנת 2015 הושק שירות AMP דפי מוביל מואצים שמאפשר ליצור דפים עשירים בתוכן תוך זמן קצר בטלפון חכם. במקביל, תוכנות דומות הושקו על ידי חברות מתחרות, כמו אפל ופייסבוק.
מערכות הפעלה.
ישנן מספר מערכות הפעלה לטלפונים חכמים. לרוב, משווקים מכשירי הטלפון החכם כשמערכת ההפעלה מותקנת על גביהם על ידי המשווק.
עם הופעת האייפון הראשון בשנת 2007, הציגה חברת אפל את מערכת ההפעלה לטלפון החדש, מערכת שנקראה iPhone OS (ראשי תיבות של iPhone Operating System – מערכת ההפעלה לאייפון) המבוססת על Mac OS X. נכון להיום, היא מערכת ההפעלה של המכשירים מבית אפל וביניהם ה-אייפוד טאץ', האייפון והאייפד. ביוני 2010 בעקבות יציאת ה-iPad שונה שמה של המערכת ל-iOS. בהיותה מערכת המיועדת למכשירים ניידים עם ממשק מגע, המערכת בעלת אופטימיזציה גבוהה עם החומרה ובשל כך מציגה ביצועים גבוהים גם במכשירים בעלי מפרט נמוך יחסית.
הגרסה האחרונה (נכון ל-6 במאי 2021): 15.5.1
אנדרואיד.
Android OS זוהי מערכת הפעלה הנפוצה מבית גוגל, המערכת הפופולרית בעולם אשר נמצאת נכון למרץ 2022 בגרסה מספר 12. במקור, נבנתה המערכת לטלפונים חכמים בעלי מסך מגע (כמו ה-Google Nexus, HTC One, סדרת סמסונג גלקסי S ועוד), פאבלטים וטאבלטים. הפאבלט (מכשיר סלולרי גדול במיוחד) כולל גם עט כתיבה מתקדם כשיטת קלט נוספת. בנוסף למכשירים אלו, קיימים גם מכשירים שאינם מקיימים תקשורת סלולרית (בדומה לאייפוד) כמו ה-Archos 5 ונגן הגלאקסי WIFI של סמסונג. למעשה, כמעט כל מכשיר טלפון אנדרואיד ללא קו יכול לשמש כמכשיר מולטימדיה או כמחשב כף יד.
מערכות הפעלה שפיתוחן הופסק.
PalmOS / webOS.
ה-PalmOS, ולאחריה ה-webOS פותחו על ידי Palm. webOS, המבוססת על מערכת ההפעלה לינוקס, נרכשה על ידי חברת HP כמערכת הפעלה לטלפונים חכמים, מחשבי לוח ואפילו מחשבים רגילים. ב-18 באוגוסט 2011 הודיעה HP כי היא מפסיקה לחלוטין את פיתוח מערכת ההפעלה webOS, ולא תשתמש בה יותר במוצרים שלה. HP מכרה את webOS לחברת LG אלקטרוניקה בשנת 2013.
סימביאן.
מערכת הפעלה ישנה אשר הייתה מערכת נפוצה לטלפונים חכמים, אך כיום אינה מיוצרת במכשירים חדשים. ישנם שני סוגי מערכות הפעלה סימביאן נפוצות:
Windows Mobile.
Windows Mobile היא מערכת ותיקה שהייתה נפוצה בעיקר בטלפונים חכמים ומחשבי כף יד. גרסתה האחרונה היא Windows Mobile 6.5.5. המחליפה של המערכת היא Windows Phone הנפוצה בטלפונים החכמים של נוקיה ו-HTC, וכן במכשירים חכמים זולים יותר. Windows Mobile כללה ממשק עם אלמנטים בעיצוב שלקוחים מהגרסה הרגילה (Microsoft Windows). המערכת כללה מסך בית עם קיצורים וגרפים ומסך התחל (תפריט) עם כל האייקונים והתוכנות. חלק גדול מהטלפונים החכמים בעלי מערכת הפעלה Windows Mobile הם יותר PDA עם יכולות סלולריות מאשר טלפון עם יכולות PDA ולכן מכשירים אלה כוללים גם מסך מגע גדול. בנוסף, ישנם טלפונים המשתמשים ב-Windows Mobile ללא מסך מגע. החברות המשתמשות ב-Windows Mobile הן HTC, מוטורולה, סמסונג, i mate jam, i-mate, בנקיו-סימנס, PalmOne ונוקיה.
Windows Phone.
מערכת ההפעלה הניידת של מיקרוסופט. המערכת כוללת ממשק חדשני, מעוצב ומהיר יותר, ומתמקדת בפשטות, הפעלה, מהירות ואופטימיזציה עבור החומרה. המערכת הוכרזה לראשונה בשנת 2010.
החברות המשתמשות במערכת הן בעיקר HTC, סמסונג ונוקיה (כיום "מיקרוסופט מובייל").
הגרסה האחרונה של המערכת היא Windows 10 Mobile שהוכרזה בשנת 2015.
התמיכה לגרסה 10 של המערכת הופסקה ב-10 בדצמבר 2019.
יצרנים.
חברות רבות מייצרות טלפונים חכמים, ארבע החברות המובילות במכירתם הן: סמסונג,שיאומי, אפל, אופו
עוד חברות שמייצרות טלפונים חכמים: ZTE, LG אלקטרוניקה, לנובו, ASUS, גוגל, HTC, One Plus ובלקברי. חלק מחברות אלו, כגון נוקיה בעבר, גוגל ואפל, פיתחו גם את מערכות ההפעלה שלהן. לעומתן, חברות אחרות משתמשות במערכות הפעלה שפותחו על ידי אחרות, כגון מערכת ההפעלה אנדרואיד של גוגל או Windows Phone של מיקרוסופט.
מעמדו של הטלפון החכם.
רובם המוחלט של ילדי דור ה-Z, משתמשים במכשיר הטלפון החכם לגלישה יום-יומית ברשתות החברתיות המקוונות. סקרים עדכניים מצביעים על נתון לפיו ל-95% מבני הנוער בארצות הברית ישנה נגישות למכשיר טלפון חכם. אחוזים דומים ואף גבוהים יותר (97%) מתועדים גם בקרב בני נוער ישראלים. כאשר בישראל, הגיל הממוצע בו הילד מקבל את הסמארטפון הראשון שלו נע בין גיל 8 לגיל 10. רובם המוחלט של בני הנוער, לפחות 92%, משתמשים בטלפון החכם באופן יומיומי לגלישה ברשתות חברתיות מקוונות, וכמעט מחצית מתוכם מרגישים שהם מחוברים לרשתות החברתיות כל הזמן.
הטלפון החכם תופס מקום מרכזי בחיי היומיום של המשתמש בו. עמד על כך שופט בית המשפט העליון, יצחק עמית, בעת שדן בערעור של אדם שהורשע בשוד טלפונים סלולריים:
מר אקו
סדר קלאסי
סדר קלאסי הוא סגנון בנייה באדריכלות הקלאסית שהיה קרוב לתקן בנייה מפורט. הסדרים השונים התפתחו ביוון העתיקה עד שהגיעו לנוסח ברור ומדויק המגדיר את הפרופורציות של חלקי המבנה, ואת העיטורים (האורנמנטיקה) בכל אחד מהם. האדריכלות הרומית אימצה אליה את הסדרים הקלאסיים כמו גם אדריכלות הרנסאנס והאדריכלות הנאו-קלאסיציסטית, אשר החזירו את הסדרים הללו לשימוש.
קיימים חמישה סדרים עיקריים באדריכלות הקלאסית: דורי, איוני, קורינתי, טוסקני ומשולב. סדרים נוספים רבים שימשו במקומות שונים ובתקופות שונות, אך השימוש בהם היה מועט יחסית לחמשת העיקריים ובראשם הדורי, האיוני והקורינתי. את הסדר לפיו נבנה בניין כלשהו ניתן לזהות בקלות לפי כותרות העמודים. ההגדרות של כל סדר כוללות את המידות הפרופורציונליות של כל חלקי המבנה, עוביים והרווחים שביניהם. בשל החשיבות שניתנה לפרופרציות ודיוק, ניתן לדעת במבנים יווניים עתיקים, אשר נבנו לפי הסדרים הקלאסיים, את מידות המבנה רק על ידי מדידת קוטר העמוד.
קיימים מבנים שונים בהם יש שימוש בעמודים מסדרים שונים. לרוב, השימוש בעמודים מסוגים שונים יוצר היררכיה וסדר במבנה. למשל: מבנה ובו עמודים איונים בקומת הקרקע ועמודים דורים בקומה שמעליה או שתי קולונדות מקבילות של עמודים משני סדרים שונים. במבנה הקולוסיאום הרומי, נעשה אף שימוש בשלושת הסדרים, הדורי, האיוני והקורינתי, בקומות שונות.
אלמנטים אדריכליים באדריכלות הקלאסית.
רשימת אלמנטים ומושגים אלו הם מאפיינים קלאסיים בעלי צורות ופרופורציות מעט שונות בכל אחד מהסדרים הקלאסיים. כל סדר מגדיר בדיוק את המידות היחסיות של כל הרכיבים לקוטר העמוד. הרשימה מתחילה מרכיב הנמוך ביותר בחזית עד הגבוה ביותר.
הסדרים באדריכלות יוון העתיקה.
הסדר הדורי.
מקורו בצפון ובמערב יוון. המאפיין הבולט של הסדר הדורי הוא הכותרת הפשוטה והחלקה. לעמוד הדורי אין בסיס משלו. סביב העמוד 20 חריצים.
הפרתנון שנמצא באקרופוליס של אתונה ידוע בתור המקדש הדורי המושלם ביותר שנבנה. מקדש הפיסטוס הנמצא בסמוך אליו גם הוא דוגמה קלאסית של מקדש דורי והוא אף נשתמר טוב יותר עד ימינו.
הסדר האיוני.
מקורו של הסדר האיוני הוא במזרח יוון ומאזור איוניה שבאסיה הקטנה. המאפיין הבולט הוא הכותרת בעלת שתי הספירלות (נקראות גם וולוטות) המזכירות קרניים של טלה שנראות כמתגלגלות נוכח העומס הנשען עליהן. בסדר האיוני הקלאסי הופיעו תמיד שתי וולטות הנראות בכיוון החזית הראשית ואילו בגרסאות מתקדמות יותר של הכותרות מופיעות 4 וולטות קטנות יותר מתחת לאלכסונים של האבקוס. סביב העמוד האיוני מגולפים 24 חריצים.
דוגמה בולטת לסדר האיוני ניתן למצוא במקדש אתנה ניקה הניצב בכניסה לאקרופוליס של אתונה.
הסדר האיוני דומה במיוחד לסדר האיאולי שקדם לו, אך הם נבדלים בצורת הכותרת. בין שני הוולווטות, הסדר האיאולי כולל מוטיב נוסף בצורת עץ הדקל. השימוש בסדר האיאולי פסק בשלהי התקופה הארכאית.
יש המצביעים על קשר בין הסדר האיוני והסדר האיאולי לכותרות קדומות יותר שהיו שכיחות במיוחד בלבנט במהלך תקופת הברזל. כותרות אלו, המכונות במחקר "כותרות פרוטו-איאוליות", התגלו במבנים מלכותיים ובשערי ערים מבוצרות בממלכת ישראל (מהמאה ה-9 לפנה"ס), ובממלכות יהודה, עמון ומואב (מהמאה ה-8 לפנה"ס). הקשר בין הכותרות הפרוטו-איאוליות לכותרות האיאוליות הוא מורכב, ונראה שהראשונות הן גלגול מאוחר של מוטיב עץ הדקל שהיה שכיח בעיטורים במזרח הקדום עוד קודם לכן.
הסדר הקורינתי.