לעומת רב הונא היה יחסו של רב חסדא לראש הגולה שלילי ביותר. דוגמה ליחס של רב חסדא לראש הגולה מובאת בתלמוד הבבלי ובה ממשיל רב חסדא את ההנהגה הפסולה של ראש הגולה לרועה, שכאשר הוא כועס על צאנו הוא מעוור את עיני הכבשה הצועדת בראש העדר (המשכוכית), כדי להכשיל את העדר ולהוביל את כולם לעברי פי פחת. באותו האופן הקב"ה העמיד לעם ישראל מנהיג פסול כמו ראש הגולה ומקורביו המוליכים את העם שולל.
הרמן מונה כמה דוגמאות למחלוקות בין רב הונא לרב חסדא ביחס לראש הגולה:
משנתו.
במשפט העברי.
התלמוד מלא וגדוש בדבריו של רב הונא - בעיקר בדברי הלכה. ידועה במיוחד דעתו כי "ברי ושמא - ברי עדיף". מחידושיו היא גם סוגיית גדול עומד על גביו, האומר כי גם אדם שעושה מעשה ללא כוונה, מעשיו ייחשבו כאילו נעשו בכוונה, אם נעשו בנוכחות אדם אחר.
דוגמאות לפתרונות הלכתיים של רב הונא:
דיני משפחה ואישות.
רב הונא קבע כי תקנת חז"ל לפיה האישה מוסרת לבעלה את כספי מעשי ידיה והבעל מפרנס אותה, היא לצורך האישה כדי שמזונותיה יהיו מובטחים לה בכל מקרה, ולכן יכולה האישה לוותר על התקנה ולומר לבעלה: איני ניזונת ואיני עושה מלאכה. הוא גם הסביר את תקנת חז"ל לפיה מעמדה הכלכלי של האישה תלוי בבעלה רק בכיוון אחד - שאם מצבו הכלכלי של הבעל שפיר יותר הוא חייב לפרנס אותה בהתאם למעמדו, אך לא בכיוון ההפוך - אם מצבה הכלכלי של האישה בבית אביה היה מבוסס יותר מאשר זה של בעלה, הוא לא יכול לתבוע ממנה להוריד את רמת החיים בהתאם למנהגיו ומעמדו.
לעומת זאת, החמיר רב הונא בחובות המוטלות על האישה כתקנות שמטרתן להגביר את האהבה שבין בני הזוג, ואף על פי שהמשנה קובעת כי אישה שמכניסה לבית בעלה - מכספה הפרטי שהרוויחה לפני נישואיה - שפחות, ממלאה היא בכך את חובת שבע המלאכות המוטלת עליה, הרי שאינה פטורה מהפעולות המביאות לידי קירוב דעת בין בני הזוג: מזיגת כוס לשתייה, הצעת המיטה בחדר השינה והכנת המים לרחיצה.
באגדה.
מרובים גם דברי האגדה והמוסר המיוחסים לרב הונא. כך למשל הוא אומר: "כל שיודע בחברו שהוא רגיל ליתן לו שלום - יקדים לו שלום. ואם נתן לו ולא החזיר נקרא גזלן". אמרה ידועה נוספת שלו היא: ואמרה נוספת שהפכה לפתגם נפוץ: .
באיסורים.
לפי מחקר שנערך באוניברסיטת חיפה, ניתן למצוא בשיטתו של רב הונא את האומץ לחדש הלכות, גם כאלו המקילות יותר מפסיקות אחרות של רבותיו רב ושמואל. מחקר זה מביא כדוגמה שתי פסיקות של רב הונא בהלכות ריבית; שתיהן עוסקות באיסור סאה בסאה, כלומר אסור להלוות סחורה מסוימת - שאינה כסף מזומן - בשער שהוא זול יותר, ולהשיבה בזמן אחר כאשר הוא יקר יותר, אף על פי שהוא מחזיר בסופו של דבר את האובייקט בגודלו או בכמותו המקורית, נחשב הדבר לריבית מכיוון ששויה גבוה יותר.
אודות משנה זו קובע רב ששת בשם רב הונא: . ברש"י מופיעים שני פירושים, לפי אחד מהם האיסור הוא ללוות מעות כאשר ההסכם הוא שאם ההלוואה לא תשולם עד זמן פלוני ישלם הלווה פירות בשער העכשווי. אף על פי שכבר הוזכר שמותר לעשות מעשה זה כאשר מדובר במכירה, ובתנאי שהשער היציב בשוק נקבע, חמורים הכללים כאשר מדובר בהלוואה.
לפי פירוש אחר של ההלכות גדולות המופיע ברש"י, אמרתו של רב הונא קשורה למשנה המתרת הלוואת סאה בסאה במקרה שמטרתה היא "עד שיבוא בני", ואודות משנה זו מחדש רב הונא כי אסור ללוות פירות בכמות קצובה כדי לשלם כמות שווה בזמן מאוחר יותר, ואף על פי שניתן לקנות כעת סחורה זו בכמות כזו במחיר זה בשוק, לא ניתן להחשיב מקרה זה בו האדם עדיין לא קנה את הסחורה, למקרה שעליו מתואר במשנה שללווה יש את הסחורה המבוקשת לו בביתו אלא שהגישה אליה מנועה ממנו זמנית.
אמרה זו של רב ששת גרמה לפליאה אצל תלמידיו של רב ששת, כתוצאה מפסק סותר של רב הונא, שלפיו נראה שרב הונא פסק כי כאשר נקבע המחיר היציב בשוק, נחשב הדבר כאילו יש ללווה את הפירות והוא יכול להשיבם בכל רגע, ואין מדובר בפעולת הלוואה במובנה הרגיל, בדומה להיתר של "עד שיבוא בני". פסק זה ניתן על ידי רב הונא כמענה לשאלה שנשאל אודות בני ישיבות שרגילים היו ללוות בחודש תשרי כמות מסוימת של פירות, ולשלם את שוויים בחודש טבת - אף על פי שאז מחירם התייקר - כמות שווה של פירות, האם מותר לעשות כך, והשיב: הנה חיטים בעיר היני, והנה חיטים בעיר שילי, הרי אם היו רוצים אותם תלמידי חכמים לפרוע את כמות הפירות באופן מיידי וודאי היו יכולים ללוות כסף מחבריהם ולהשיב את דמי הפירות באותו מחיר שבו קיבלו אותם, ומכיוון שכך נמצא שגם אם ישלמו לבסוף פירות במחיר גבוה יותר עבור הפירות שלוו, אין ההפרש עבור זמן ההלוואה וטרחת ההמתנה לתשלום, שהרי זו לא הייתה נגבית בהכרח וניתן היה להתחמק ממנה בקלות. לפי גודבלאט, מסיפור הדברים נראה כי הלוואה זו שנעשתה כל הנראה עם חכמים בוגרים ששילבו תלמוד תורה עם מסחר, הייתה מעשה נפוץ מאוד. כאשר שמע רב ששת את פסקו הסותר של רב הונא, הוא נזכר שרב הונא אכן חזר בו מפסקו הראשון המחמיר, ובעקבות פסק של רבי אלעזר הוא חזר בו.
לפי בן ציון אלעש, בני ישיבות אלו הם ככל הנראה סוחרים ששילבו לימוד תורה באחת הישיבות לצד מסחר לפרנסה, להנחה זו סימוכין מפרק הזמן שהם קצבו להלוואה - שלושה חודשים הם פרק זמן מקובל עבור טיפול ובדיקת טיב סחורה חקלאית, בפרק זמן זה ניתן לבחון את התנאים הדרושים לצמיחת הפירות ואת טיבם. למרות הפסיקה הקודמת של רב הונא, נראה שרב הונא מקיל בהלוואות אלו ואף קובע שדי בכך שניתן להשיג פירות בכמות שווה בהיני ושילי, עיירות במרחק כ-50 ק"מ מסורא מקום מושבו של רב הונא, ולמרות זאת נחשבת אפשרות זו כאדם ש"יש לו" פירות, כדוגמת האדם המלווה עד שיבוא בנו.
רב הונא אסר לבכות על מת שנפטר יותר מהכתוב בהלכה . הוא אף קבע כי . לפיכך הזהיר גם אשה שהתגוררה בשכנותו ושאחד מבניה מת שתפסיק להרבות בבכיה על בנה, וכשלא נענתה לאזהרה הוא הוסיף והזהיר אותה כי אם תמשיך בבכייתה עליה להכין תכריכים לבא בתור. עקשנותה של האשה לא ידעה גבולות, וגם כאשר בצורה זו מתו שבעת בניה היא המשיכה בבכייה, ולאחר שרב הונא הזהיר אותה כי היא עצמה הבאה בתור ולא התייחסה לאזהרה, היא מתה.
לרב הונא השפעה מכריעה על מעמד האשה ביהדות, ובניגוד לדעתו של ריש לקיש הוא קבע שאשה יכולה להפטר מחיוב מעשי ידיה על ידי וויתור על חיוב מזונות המוטל על הבעל, ובכך למעשה העלה לעניין זה את מעמד האשה, שיכולה להפטר מחיוב מעשי ידיה, לעומת הבעל שאינו יכול להפטר מתשלומי חיוב המזונות. רב הונא מסר בשם רבו רב שהאב נאמן לאסור את בתו ולהעיד שהיא מקודשת, בתקופה שהיא קטנה או נערה שבידו נתונה הסמכות ההלכתית לקדשה, וזאת על פי עדותו היחידה מהתורה אף על פי שאין עמו עד אחד המצטרף עמו, ואף על פי שהוא קרוב שעל פי כללי עדות אינו כשר להעיד, כנלמד מהפסוק , שבו האב מעיד לפני בית הדין כי מסר את בתו לנישואין, ובית הדין מקבל את דבריו.
בפסיקה.
פסיקה כ"אחרים".
ב7 מקומות בתלמוד פוסק רב הונא "הלכה כאחרים" ("אחרים" הוא כינויו של רבי מאיר). רב הונא הוא היחיד שפוסק כך.
בריאן גרינברג
בריאן גרינברג (באנגלית: Bryan Greenberg; נולד ב-24 במאי 1978) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה וזמר יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה.
גרינברג נולד באומהה שבמדינת נברסקה, ארצות הברית לדניס וקרל, העוסקים בפסיכולוגיה. הוא גדל בבית יהודי קונסרבטיבי, התחנך במחנות קיץ יהודיים ואף ביקר בישראל.
כשהיה בן 7, החלה אחותו הצעירה בקה ללמוד בלט, והיא הוזמנה לאודישן למופע הבלט מפצח האגוזים. המלהקים היו צריכים גם רקדנים וגרינברג נבחן אף הוא והתקבל. הם יצאו למסע הופעות של חודשיים. לאחר מכן הוא הופיע בתיאטרון ילדים באומהה.
כשהיה בן 12 משפחתו עברה לסנט לואיס במיזורי, וזמן קצר לאחר מכן הופיע בפרסומת לעוגיות. לאחר מכן הוצעו לו תפקידי משחק נוספים.
לאחר התיכון הוא עבר לניו יורק. הוא למד ועבד במחנה קיץ יהודי בשם "מחנה הרצל". הוא רכש תואר ראשון במשחק תיאטרון מאוניברסיטת ניו יורק.
קריירה.
משחק.
גרינברג התחיל דרכו בהצגות ובפרסומות כבר בגיל 10. בשנת 1997 קיבל את התפקיד הראשון שלו על המסך בתוכנית הטלוויזיה "חוק וסדר", בה השתתף בתפקיד כשחקן אורח.
ב-1998 הופיע בסרט "תביעה אזרחית" בכיכובו של ג'ון טרבולטה.
בשנת 2000 החלה הקריירה שלו לנסוקכשהשתתף בתפקיד אורח בסדרות "הסופרנוס" ו"בוסטון פאבליק". בשנת 2004, הוא שיחק בסרט "תוצאה מושלמת" בו גילם סטודנט בקולג' לצידם של כריס אוונס וסקרלט ג'והנסון. כמו כן שיחק בסדרת הטלוויזיה "מגרש ביתי" בה התגלה על ידי המפיקים סטיבן ספילברג וג'ורג' קלוני, ונבחר לתפקיד ראשי בסדרה "Unscripted" של חברת ההפקות HBO.
בשנת 2005 השתתף בסרט "פשוט מאוהבת" בכיכובן של אומה תורמן ומריל סטריפ. בסרט זה הוא מגלם את המאהב הצעיר של אומה תורמן אשר מתבררת בהמשך כמטופלת של אימו הפסיכולוגית. ב-2006 שיחק בדרמה הרומנטית "אהבה ודיון", לצד אדם רודריגז.
בשנת 2007, הופיע גרינברג בסדרה "חזרה לשורשים", בתפקיד הראשי של ניקולס גארט. באותה שנה השתתף בסרט "Nobel Son". בשנת 2009, הופיע בסרטים "מלחמות הכלות" ו"הבחור הטוב" לצידה של אלקסיס בלדל. ב-2010–2011 הופיע בתפקיד ראשי בסדרה "איך להצליח באמריקה", בדמותו של בן אפשטיין. לאחר מכן השתתף בסרט "ידידים פלוס" משנת 2011 לצידם של מילה קוניס וג'סטין טימברלייק. בשנת 2016 כיכב בסרט "זיכרון קטלני" לצד ברוס ויליס.
מוזיקה.