"בנק לאומי למשכנתאות בע"מ" נוסד בשנת 1921 בשם "הבנק האפותיקאי הכללי של ארץ ישראל בערבון מוגבל" (The General Mortgage Bank of Platasinte Limited), בעקבות החלטה של הקונגרס הציוני (אפותיקאי משמעותו משכנתא ביוונית), בסיוע מימון של בנק אנגלו-פלשתינה. ארבע שנים מאוחר יותר, עברה השליטה בבנק לבעלותו של בנק אנגלו-פלשתינה. הבנק מימן הלוואות על ידי הנפקת אג"ח ומניות שנסחרו בלשכת החליפין לניירות ערך. בשנת 1957 קוצר שם הבנק ל"הבנק האפותיקאי הכללי בע"מ" בשנת 1981 הפך ל"בנק לאומי למשכנתאות בע"מ". מניות הבנק נסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב עד שנת 2002, כאשר נמחקו מהמסחר בעקבות הצעת רכש של בנק לאומי שרכש את מלוא הבעלות. בשנת 2012 מוזג לתוך בנק לאומי.
לאומי קארד / MAX.
לאחר שהבעלות על חברת כרטיסי האשראי "כאל", שהייתה משותפת לבנק לאומי ולבנק דיסקונט עברה במלואה לבנק דיסקונט - הקים בנק לאומי, ב-15 בפברואר 2000 את חברת "לאומי קארד". באפריל 2000 רכש לאומי את הפעילות של חברת כרטיסי האשראי "אלפא קארד", שהייתה בבעלות הבנק הבינלאומי וקבוצת עורק, והעביר אותה לחברת "לאומי קארד". בינואר 2001 החל מהלך במסגרתו הוחלפו רוב כרטיסי האשראי של לקוחות בנק לאומי, מכרטיסי האשראי שהונפקו על ידי חברת כאל לכרטיסים חדשים שהנפיקה לאומי קארד. באוגוסט 2001 החלה החברה בהנפקת כרטיסי אשראי ללקוחות כל הבנקים.
במאי 2008 רכשה קבוצת עזריאלי, באמצעות חברת הבת "קנית – ניהול השקעות ומימון", 20% מלאומי קארד, תמורת כ-360 מיליון ש"ח.
ביולי 2018 נמכרה החברה לקרן ההשקעות ורבורג פינקוס האמריקאית, בתמורה ל-2.5–2.7 מיליארד ש"ח. זאת, בעקבות המלצות ועדת שטרום להפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים הגדולים בישראל, כדי לעודד תחרות במערכת הבנקאית. במרץ 2019, בעקבות המכירה, עברה החברה מיתוג מחדש - כשכעת היא ממותגת בשם "MAX". שם החברה שונה ל"מקס איט פיננסים בע"מ".
לאומיטק.
במהלך 2014 החליט לאומי להרחיב משמעותית את פעילות הבנק בקרב תעשיית ההיי-טק הישראלית, ובתוך כך הקים את 'לאומיטק', זרוע בנקאות ההייטק של קבוצת לאומי, המספקת שירותים פיננסיים לחברות הייטק ישראליות שפועלות בישראל ובעולם. ללאומיטק מרכזי פעילות בישראל, ניו יורק, לונדון ופאלו אלטו. באוגוסט 2018 לאומיטק הרחיבה את פעילותה בארצות הברית, במסגרתה היא מספקת שירותים גם לחברות הייטק שאינן בעלי זיקה ישראלית.
לאומי פרטנרס.
לאומי פרטנרס היא זרוע הבנקאות להשקעות של קבוצת לאומי. לחברה, שנמצאת בבעלות מלאה של בנק לאומי, מוצרים המשלימים את הפעילות הבנקאית של הקבוצה, באמצעות כלים חוץ בנקאיים כגון חיתום, ייעוץ וניהול של גיוסי הון פרטיים וציבוריים בישראל; ניהול תהליכי מיזוגים ורכישות וגיוסי הון; וביצוע ניתוחים כלכליים והערכות שווי. בנוסף, לאומי פרטנרס מנהלת את תיק ההשקעות הריאליות של קבוצת לאומי בשווי מיליארדי ש"ח.
פפר (Pepper).
פפר, או Pepper, הוא בנק שבו כל השירותים הבנקאיים מוצעים רק דרך אפליקציית מובייל. פפר החל בתור "מחלקה" בתוך לאומי, ובסוף שנת 2018 הפך לחברת בת נפרדת.
מיזוגים ורכישות.
במהלך השנים גדלה פעילות הבנק גם באמצעות מיזוגים ורכישות:
פרשת הסיוע של בנק לאומי להימנעות ממס בארצות הברית.
בשנת 2014 חתם הבנק על הסכם עם מחלקת המשפטים של ארצות הברית והרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק במסגרתו הודה שסייע ללקוחותיו האמריקאים להעלים מס מהרשויות בארצות הברית בין השנים 2002–2010, שנים בהן נוהל הבנק על ידי גליה מאור. הבנק הודה כי נקט משך יותר מעשור שורה ארוכה של פעולות שנועדו לסייע ללקוחות האמריקאים להשתמש בשירותיו לצורך העלמת מיסים בארצות הברית. בין השאר, הודה כי הטיס בנקאים אישיים מישראל לפגישות חשאיות עם לקוחות אמריקאים ברחבי העולם ובכלל זאת בארצות הברית כדי לדון עימם בחשאיות בחשבונות ה"אוף שור" (Offshore) שהם ניהלו. הבנקאים קיימו את הפגישות עם הלקוחות בבתי מלון, פארקים ובתי קפה כדי לסייע ללקוחות הללו להסתתר מפני רשות המיסים האמריקאית. הבנק גם סיפק ללקוחות מספרי טלפון סלולרי אנונימיים. במסגרת ההסכם חויב הבנק לשלם 270 מיליון דולר.
במסגרת ההסדר, קבוצת לאומי התחייבה ליישם מדיניות ציות ובקרה מחמירה על מנת לוודא כי הקבוצה פועלת בהתאם להוראות החוק האמריקאי לאכיפת מיסים בחשבונות זרים (FATCA).
לאחר החתימה על ההסדר, לאומי התאים עצמו לשינויים הרבים שנעשו בתחום הבנקאות הפרטית הבינלאומית ופועל בהתאם לדרישות הרגולטוריות, הן בישראל והן במדינות אחרות, לרבות יישום קפדני של מדיניות כסף מוצהר. במסגרת זו, פעל לאומי לסגירת נציגויות וסניפים של הבנק בחוץ לארץ, לרבות מכירת פעילות השלוחות בשווייץ ובלוקסמבורג.
המעילה ב"לאומי שווייץ".
בתחילת שנת 2001, נתגלתה מעילה ב"בנק לאומי שווייץ" שגרמה לבנק נזק הנאמד בכ-229 מיליון פרנק שווייצרי. מנהל אגף בנקאות פרטית בבנק, ארנסט אימפלד, שביצע את המעילה, החל לעבוד בבנק ב-1985 (בהמשך נודע כי לפני כן עזב את עבודתו בבנק קרדיט סוויס בציריך עקב אי סדרים), ביצע פעולות פיננסיות בחשבונותיהם של כמחצית מתיקי הלקוחות בלאומי שווייץ במשך עשר שנים, בהיקף של כ-7.2 מיליארד דולר, וגרם להם להפסד של כ-100 מיליון דולר. רוב הלקוחות של לאומי שווייץ היו בעלי הון ממוצא יהודי שהתגוררו, בגרמניה, צרפת, בריטניה, ארצות הברית, ארגנטינה ודרום אפריקה; ובחרו בשווייץ כמקלט לכספם מטעמי הסודיות הבנקאית. אימפלד סחר בעיקר במטבע חוץ ובמניות בכספי הבנק והלקוחות. המעילה התגלתה לאחר שלקוח התקשר לבנק וגילה חוב של ארבעה מיליון דולר בתיק מניות אמריקאיות אף על פי שמעולם לא קנה מניות.
בעקבות המעילה, בנק לאומי פיצה את הלקוחות ב-90 מיליון דולר, בגין הכנסות שרשם הבנק מפעולות שביצע אימפלד בחשבונות הלקוחות, כך שחויבו בעמלות יתר בגין עסקאות בניירות ערך, מטבע חוץ וריבית על יתרות חובה. חברת הביטוח פיצתה את לאומי ב-83 מיליון פרנק שווייצרי. שאר סכום הנזק שנגרם לבנק, 146 מיליון פרנק שווייצרי, הופרש על ידי לאומי בדו"חות הכספיים לשנים 2003-2005.
בשנת 2008, בית המשפט בציריך גזר 8 שנות מאסר על ארנסט אימפלד. על 4 נאשמים נוספים בפרשה, שלא נמנו על עובדי בנק לאומי שווייץ, נגזרו עונשים של עד שנתיים וחצי מאסר בפועל, וכן עונשי מאסר על-תנאי וקנסות כבדים. בנק לאומי הגיש תביעה אזרחית בסך 107 מיליון פרנק שווייצרי נגד אימפלד ו-4 הנאשמים הנוספים.
פעילות קהילתית.
מאז היווסדו מקיים לאומי פעילות חברתית וקהילתית לצד העשייה העסקית. מורשת זו מצאה את ביטויה בפעילות לקידום החינוך, התרבות והאמנות, ובפעילות לצמצום פערים וקידום שוויון הזדמנויות, מתוך אמונה כי תחומים אלה מהווים כלי מרכזי לחיזוקו וקידומו של דור המחר.
מדי שנה משקיעה קבוצת לאומי סכום שמוערך בעשרות מיליוני ש"ח בפעילות למען הקהילה, באמצעות תרומות וחסויות למאות ארגונים חברתיים ומוסדות חינוך, לפעילויות בהן משתתפים עשרות אלפי בני נוער, צעירים ומבוגרים מכלל מגזרי האוכלוסייה ובכל רחבי הארץ. בנוסף, אלפים מעובדי קבוצת לאומי לוקחים חלק באופן שוטף בפעילות התנדבותית למען הקהילה.
עמותת "אחריי! – נוער מוביל שינוי", הפועלת לפיתוח מנהיגות צעירה בפריפריה ולקידום שוויון הזדמנויות בקרב נוער בסיכון, היא השותפה החברתית האסטרטגית של לאומי מאז 2002. הבנק הוא התורם המרכזי של העמותה ותומך בגידול המתמיד של פעילותה. בתוך כך, אנשי מקצוע מלאומי מלווים וחונכים באופן שוטף מנהלים בעמותה ויותר מ-1,000 מעובדי הבנק מתנדבים בעמותה במסגרת פרויקטים שונים המתקיימים בכל רחבי הארץ.
בקלוואה
בקלאווה
בנק דיסקונט לישראל
בנק דיסקונט לישראל בע"מ (במקור בנק ארץ ישראל לדיסקונט בע"מ) הוא בנק מסחרי שהוקם בארץ ישראל בימי המנדט הבריטי ופועל מאז בישראל. על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנת 2020 הוא הבנק השלישי בגודלו בישראל במונחי הון עצמי.
בנק דיסקונט הוא חברה ציבורית, הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב וכל מניותיו נמצאות בידי הציבור. הבנק מציע ללקוחותיו שירותים בנקאיים מקיפים בכל תחומי הפעילות הפיננסית, באמצעות רשת סניפים בפריסה ארצית ובאמצעות שירותי בנקאות ישירה ובנקאות מקוונת. לבנק פעילות מחוץ לישראל, באמצעות חברות בנות השייכות לו, וממוקד בתחומים עסקיים-מסחריים ובנקאות פרטית.
פעילות הקבוצה.
קבוצת דיסקונט היא קבוצת בנקאות גלובלית למגזר הפרטי והעסקי. הקבוצה מציעה שירותי בנקאות מקיפים בכל תחומי הפעילות הפיננסית, באמצעות חברות בנקאיות בישראל ומחוצה לה, חברות שוק הון והשקעות, חברות פיננסים ונאמנות.
בישראל, קבוצת דיסקונט מעניקה שירותים למעלה ממיליון לקוחות פרטיים ועסקיים, באמצעות רשת סניפים בפריסה ארצית השייכים לבנק דיסקונט ולחברת הבת מרכנתיל, בנקאות ישירה ומקוונת, ושירותים נוספים בעולמות האשראי באמצעות חברת CAL.
חברות בנות.
בנק דיסקונט שייך לקבוצת דיסקונט, אשר מציעה שירותים בישראל ומחוץ לישראל בתחומים פיננסיים.
החברות הבנות העיקריות של דיסקונט:
היסטוריה.
הקמה וביסוס.
דיסקונט הוקם בתאריך 5 באפריל 1935 כ"בנק ארץ ישראל לדיסקונט בע"מ" על ידי ליאון רקנאטי ושותפיו יוסף אלבו ומשה קרסו, והתמקם בימיו הראשונים בבית מלון קטן ברחוב נחלת בנימין בתל אביב. לימים עבר למשכנו הקבוע ברחוב יהודה הלוי 39. הבנק החל לפעול בשנים של פריחה כלכלית בארץ ישראל, כתוצאה מהון זר שהגיע יחד עם בני העלייה החמישית בשנת 1935 וצמח משמעותית כבר בשנים הראשונות לקיומו.