תינובדיסטס (שם מדעי: Thinobadistes) הוא סוג נכחד של עצלן קרקע, שחי בתקופת המיוקן עד הפליוקן של אמריקה הצפונית לפני 10.3 עד 4.9 מיליון שנה מזמננו. המאובנים של העצלן התגלו בדרום ארצות הברית מטקסס עד פלורידה. הוא ידוע בעיקר ממאובנים של שיניים טוחנות, ושל שרידי גפיים רחבות, והוא תואר ב-1919 בידי החוקר אוליבר פרלי האי . הסוג כולל 2 מינים: "Thinobadistes segnis" ו-"Thinobadistes wetzeli".
עצלן זה היה קרוב בגודלו לגלוסותריום, וכמותו היה בעל זרועות ארוכות ורחבות שהתאימו לתלישת עלי עצים. בעזרת זנבו העבה הוא היה יכול להזדקף ולתמוך במשקלו.
התינובדיסטס היה עצלן גדול שהשתייך למשפחת המילודוניים. לצידו התקיים קרובו הפליומטנסטס ("Pliometanastes"), ושניהם היו מבין העצלנים שעברו את גשר פנמה מאמריקה הדרומית לעבר אמריקה המרכזית וצפונה. עם זאת הם עשו זאת לפני ההחלפה האמריקאית הגדולה שחלה לפני 2.5 מיליון שנה, אז הם כבר נכחדו. ככל הנראה הם חצו על גשרי איים דרך מיצר פנמה ועברו בהדרגה צפונה. ייתכן שהם גם היו יכולים לשחות זמן רב בדומה לעצלנים ימיים כמו התאלסוקנוס. דבר זה הקל את חיי עצלנים אחרים כמו המגלוניקס שהספיקו להסתגל לפאונה של אמריקה הצפונית, ולא נכחדו כמו מינים אחרים.
ישיבת שארית יוסף
ישיבת שארית יוסף היא ישיבה חרדית-ספרדית ותיקה השוכנת בבאר יעקב. הישיבה הוקמה על ידי הרב נסים טולדנו.
היסטוריה.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשכ"ד (1964) על ידי הרב נסים טולדנו, תלמידו של הרב אלעזר מנחם מן שך. הרב טולדנו רצה להקים ישיבת דגל עבור בני עדות המזרח, כעין ישיבת פוניבז' בציבור הליטאי. הרב שך כתב לרב טולדנו מכתב תמיכה. לתמיכה זו הצטרפו גם הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב יוסף שלמה כהנמן.
הישיבה נפתחה בבית הכנסת לדרמן בבני ברק, ולצורך מגורי הבחורים נשכרו דירות ברחוב רשב"ם. בקיץ תשכ"ה נתרם בניין לישיבה בעיר באר יעקב, שבו הישיבה שוכנת עד היום.
הרב נסים טולדנו כיהן כראש הישיבה עד פטירתו ב-2012. בנו, הרב יוחנן טולדנו, נתמנה לראש ישיבה אחריו. כראש ישיבה מכהן גם הרב עמנואל טולידאנו.
רבני הישיבה.
סבו של הרב נסים, הרב רפאל ברוך טולדנו, מסר בישיבה שיעורים.
המשגיח הרב שמואל הלל דרבקין ל כיהן במשך כיובל שנים.
הר"מים הם הרב יעקב אוחיון והרב רחמים צעידי. המשגיח הוא הרב אברהם גוטמן. בעבר לימדו בישיבה הרב אברהם יצחק קוק, ראש ישיבת מאור התלמוד, הרב מיכאל חסין, ראש ישיבה לצעירים רחובות והרב אברהם מנחם, רבה של מגדל העמק.
אאותקודון
אאותקודון (שם מדעי: Euthecodon) הוא סוג נכחד של זוחל ממשפחת התניניים, שחי בין המיוקן לפליסטוקן שלפני 23.3 עד 0.781 מיליון שנה מזמננו. הוא התגלה באגם טורקאנה שבקניה, והוגדר למדע ב-1920. בסוג נכללו 3 מינים, אשר התגלו בקניה וכן באתיופיה, מצרים, לוב ובנהר קונגו:
תנין זה היה בעל גולגולת ארוכה וצרה שהזכירה גולגולת של גוויאל חקיין, והייתה בעלת מפתח פה צר ושיניים חרוטיות דקות וחלשות יחסית. המבנה שלהם הותאם לתפיסת דגים במים בדומה לבני משפחת הגוויאליים, כשבמקור שייכו אותו למשפחה זו. בהמשך התברר שהוא קרוב יותר לסוגים כמו רימסוכוס ("Rimasuchus"), וואיי, תנין גמדי ותנין צר-חרטום. התנין הקדום היה גדול מאוד באורך של מעל , כך שהיה אחד מהגדולים שבתנינים מעולם.
תנין זה שרד בין המיוקן לפליסטוקן של צפון ומזרח אפריקה ונכחד לקראת סוף הפליסטוקן. ככל הנראה האזור בו חי וצד דגים התייבש עם עידן הקרח, מה שגרר את הכחדתו של התנין הענק.
פלאטר
Flutter היא ערכת פיתוח תוכנה לבניית ממשק משתמש בקוד פתוח שנוצרה על ידי גוגל. פלאטר משמש לפיתוח אפליקציות עבור אנדרואיד, iOS, Windows, Mac, Linux, Google Fuchsia web.
הגרסה הראשונה של פלאטר נודעה בשם הקוד "Sky" והופעלה על מערכת ההפעלה אנדרואיד. פרויקט זה נחשף באירוע של שפת דארט לשנת 2015, מתוך כוונה מוצהרת להיות מסוגל לרנדר מסך במהירות של 120 פריימים לשנייה. במהלך האירוע של גוגל בשנחאי, גוגל הודיעה על שחרור הדגמת שימוש בפלאטר, המהווה את המהדורה האחרונה לפני Flutter 1.0.
ב-4 בדצמבר 2018, שוחררה Flutter 1.0 באירוע Flutter Live, המציין את הגרסה ה"יציבה" הראשונה של הפלטפורמה.
ב-11 בדצמבר 2019, שוחררה Flutter 1.12 באירוע העולמי של Flutter.
ב-6 במאי 2020, שוחררה Flutter 1.17.
ב-5 באוגוסט 2020, שוחררה Flutter 1.20.
ב-3 במרץ 2021 שוחררה Flutter 2.0.
קהילה ישראלית ל-Flutter.
ל-Flutter קהילות רבות בעולם המאמצות את הטכנולוגיה הזו, ביניהם קבוצות Flutter Israel Developers, GDG, Google Developers Group, מתכנתים המוכרים כGDE, Google Developer- Expert.
ארכיטקטורת מסגרת.
המרכיבים העיקריים של פלאטר כוללים:
שפת דארט Dart.
אפליקציות פלאטר כתובות בשפת דארט ועושות שימוש ברבות מהתכונות המתקדמות יותר של השפה.
ב- Windows, macOS ו- Linux דרך פרויקט "הטמעת שולחן העבודה Flutter Desktop" למחצה, Flutter פועל במכונה הווירטואלית דארט (Dart VM) הכוללת מנוע ביצוע בדיוק בזמן. תוך כדי כתיבת יישום וניפוי של אפליקציה, Flutter משתמש בקומפילציה של Just In Time, ומאפשר "טען מחדש חם" (Hot reload), בעזרתו ניתן להזרים שינויים לקובצי המקור ליישום פועל. רפרוף מרחיב זה עם תמיכת מצבים רעננה חמה, שבו ברוב המקרים, שינויים בקוד המקור יכולים להשתקף מייד ביישום פועל ללא צורך בהפעלה מחדש או כל אובדן של מצב (State) . תכונה זו, המיושמת בפלאטר, זכתה לשבחים רבים .
גרסאות שחרור של אפליקציות Flutter מורכבות עם קומפילציה מקדימה (AOT) באנדרואיד וגם ב- iOS, מה שמאפשר את הביצועים הגבוהים של פלאטר במכשירים ניידים.
המנוע הגרפי של פלאטר.
המנוע של פלאטר, שנכתב בעיקר ב- C ++, מספק תמיכה בעיבוד ברמה נמוכה באמצעות ספריית הגרפיקה Skia של גוגל. בנוסף, הוא מתממשק עם תוכנות SDK ספציפיות לפלטפורמה כמו אלה המסופקות על ידי אנדרואיד ו- iOS . המנוע מאחורי פלאטר מרנדר את רכיבי היישום במהלך זמן הריצה. הוא מיישם את ספריות הליבה של פלאטר, כולל אנימציה וגרפיקה, קריאה וכתיבה של קבצים, תמיכה בנגישות, ארכיטקטורת תוספים, את תוכנית הריצה של דארט ומחברת כלים. נוספים מרבית המפתחים יפעלו אינטראקציה עם Flutter דרך Flutter Framework, המספק מסגרת מודרנית, ריאקטיבית, ומערך עשיר של רכיבי widget לפלטפורמה.
ספריית הייסוד של גוגל עבור פלאטר.
ספריית הייסוד, שנכתבה ב- Dart, מספקת דברים בסיסיים ופונקציות המשמשות לבניית יישומים באמצעות Flutter, כמו APIs לתקשורת עם המנוע.
ווידג'טים.
עיצוב ממשק משתמש ב- Flutter כולל שימוש בקומפוזיציה להרכבה / יצירה של "ווידג'טים" מ- Widgets אחרים. הטריק להבנת זה הוא להבין שכל עץ של רכיבים (ווידג'טים) שמורכב בשיטת בנייה יחידה () מכונה גם widget יחיד. הסיבה לכך היא שהווידג'טים הקטנים יותר מורכבים גם מ- Widgets קטנים עוד יותר, ולכל אחד מהם יש שיטת build () משל עצמה. כך עושה פלאטר שימוש בקומפוזיציה.
יישומונים ספציפיים לעיצוב.
מסגרת ה- Flutter מכילה שתי קבוצות ווידג'טים התואמות לשפות עיצוב ספציפיות. ווידג'טים לעיצוב חומרים מיישמים את שפת העיצוב של גוגל באותו שם, ווידג'טים "קופרטינו" מיישמים את הנחיות הממשק האנושי של iOS של Apple.
דוגמת Hello World.
תוכנית בפלאטר נראית כך:
import 'package:flutter/material.dart';
void main() =&gt; runApp(HelloWorldApp());
class HelloWorldApp extends StatelessWidget {
@override
Widget build(BuildContext context) {
return MaterialApp(
title: 'Hello World App',
home: Scaffold(
appBar: AppBar(
title: Text('Hello World App'),
body: Center(
child: Text('Hello World'),
בפנים
בפנים (בספרדית: Vis a vis (תרגום מילולי: פנים אל פנים), באנגלית: Locked Up) היא סדרת דרמה מותחן ופשע ספרדית של היוצרים אלכס פינה, דניאל אסיחה, איוואן אסקובר ואסתר מרטינס לובאט. הסדרה שודרה החל מ-20 באפריל 2015, בספרד בערוץ הספרדי Antena 3. לאחר מכן נרכשה ועלתה ב-23 באפריל 2018, ברשת השידור פוקס ספרד ועד לסיומה ב-4 באפריל 2019 לאחר 4 עונות ו-40 פרקים, וקיימת לה סדרה בת שנקראת "". הסדרה עצמה מתמקדת באישה צעירה אשר נשלחת לכלא ומנסה לשרוד "בפנים".
בחודש מאי 2019, הכריזו השחקניות הראשיות מגי סיוונטוס ונג'ווה נימרי, שהסדרה בת: "" תעלה לשידור ב-20 באפריל 2020.
בישראל, הסדרה עלתה לשידור בשנת 2019, דרך השירות של נטפליקס.
עלילה.
מאקרנה פריירו היא אישה צעירה ונאיבית אשר מנהלת רומן עם הבוס שלה, בעוד שהוא מנצל את ההתאהבות שלה בו ומבקש ממנה לבצע עבורו מניפולציות חשבונאיות מכורח תפקידה. תופסים אותה במעשה והיא מואשמת בארבע עבירות מס שונות, כתוצאה מכך היא נכלאת בכלא קרוז דל סור כאמצעי זהירות ונדרשת לשלם דמי ערבות בגובה אבסורדי כדי לצאת מהכלא.
בכלא, מאקרנה מבינה במהרה שכדי לשרוד את התקופה בכלא אם תורשע במשפט, היא תצטרך לפתח חוסן נפשי, להתגבר על הקשיים ולהתעקש על הדברים שחשובים לה, גם כשהמחיר כבד. במהלך שהותה, מקרנה מכירה אויבות מרות לצד חברות טובות.
כדי לשלם את הערבות, המשפחה של מאקרנה מתערבת בפשע ישן כדי למצוא סכום כסף של כ-9 מיליון יורו שלפי השמועות נגנב בידי אחת העצירות בכלא. ביומה הראשון שם, מאקרנה מתחברת לעצירה זו אך בבוקר למחרת העצירה נמצאת מתה, כשלפי החשד נרצחה בידי עצירות אחרות בקרוז דל סור.
סקירת סדרה.