ב-28 ביוני 2012 חתם האסלביינק בסט. ג'ונסטון. ב-19 ביולי 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול אסקישהירספור הטורקית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ב-18 באוגוסט כבש את שערו הראשון במועדון, בניצחון 2–1 על אברדין, ואת העונה הוא סיים עם שבעה שערים ב-36 הופעות ליגה. בעונה שלאחר מכן כבש חמישה שערים ב-30 הופעות, וזכה עם סט. ג'ונסטון בגביע הסקוטי אחרי ניצחון 2–0 על דנדי יונייטד במשחק הגמר.
ב-31 ביולי 2014 חתם האסלביינק בקבוצת וריה מליגת העל היוונית. האסלביינק שותף רק במשחק ליגה אחד במדי הקבוצה, וכבש שער אחד במסגרת הגביע היווני מול אפולון סמירניס. בפברואר חזר לקדנציה שנייה בהמילטון אקדמיקל וכבש במדיה שער אחד ב-10 הופעות בליגה הסקוטית עד תום העונה.
בקיץ חזר האסלביינק להולנד וחתם באקסלסיור רוטרדם, וב-12 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה בהולנד, בהפסד 0–1 לנאק ברדה. ב-17 באוקטובר 2015 כבש את שערו הראשון במועדון, בתיקו 1–1 מול פ.ס.וו. איינדהובן, ואת העונה הוא סיים עם שער אחד ב-17 הופעות ליגה. בעונה שלאחר מכן הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה, וכבש עשרה שערים ב-32 הופעות.
ב-3 ביוני 2017 הגיע האסלביינק לישראל וחתם לשלוש שנים בעירוני קריית שמונה. כבר בהופעת הבכורה שלו בקבוצה כבש שער בניצחון 4–0 על הפועל עכו במסגרת גביע הטוטו. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך האסלביינק במחזור הפתיחה של עונת 2017/2018, במשחק מול הפועל רעננה שהסתיים בתיקו 0–0. במחזור השני כבש את שערו הראשון בליגת העל, בהפסד 1–2 למכבי תל אביב, ואת העונה הוא סיים עם שישה שערים ותשעה בישולים ב-31 הופעות בליגת העל, וכן כבש בתיקו 1–1 מול הפועל באר שבע ברבע גמר גביע המדינה ואת שער הניצחון (1–0) במשחק הגומלין, והעפיל עם הקבוצה לחצי הגמר, שם הודחה על ידי בית"ר ירושלים.
את עונת 2018/2019 פתח האסלביינק בעירוני קריית שמונה, ובמחזור הפתיחה כבש שער בתיקו 1–1 מול האלופה הפועל באר שבע, אך ב-9 בספטמבר 2018 חתם בהפועל באר שבע ששילמה עבורו 1.5 מיליון אירו. כעבור שישה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 למ.ס. אשדוד, וב-11 בנובמבר כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה בניצחון 3–2 על בית"ר ירושלים. בסך הכל ערך במדי הפועל באר שבע 32 הופעות ליגה בעונה זו, בהן כבש שישה שערים.
ב-23 באפריל 2020 שוחרר מהפועל באר שבע מסיבות אישיות.
ב-1 בנובמבר 2020 חתם בבני סכנין מליגת העל לעונה אחת.
קריירה בינלאומית.
ב-16 בנובמבר 2019 האסלביינק ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סורינאם בניצחון 4–0 נגד במסגרת ליגת האומות של אמריקה הצפונית. 3 ימים לאחר מכן, כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2–1 נגד .
עבאן רמדאן
עבאן רמדאן (בערבית: عبان رمضان, תעתיק מדעי: עבאן רמצ'אן; בקבילית: ⵄⴱⴱⴰⵏ ⵕⵎⴹⴰⵏ או Ɛebban Ṛemḍan 10 ביוני 1920 לרבעא נ'את ייראתן בקביליה, מזרח אלג'יריה - 27 בדצמבר 1957 טטואן, מרוקו) היה פעיל פוליטי ומהפכן אלג'יראי ממוצא קבילי. הוא מילא תפקיד מפתח בארגון המאבק לעצמאות של האלג'יראים במה שנודע כמלחמת העצמאות של אלג'יריה. היה מקרוב לרעיונותיו של פרנץ פנון וחייב את השימוש באלימות וטרור גם נגד אזרחים. נמנה עם מארגני ועידת סומאם בשנת 1956.
בסופו של דבר נרצח, ככל הנראה בהוראת מנהיגים יריבים בחזית הלאומית לשחרור אלג'יריה FLN, ששנאו את מנהיגותו הריכוזית ופולחן אישיותו.
ביוגרפיה.
ילדות וצעירות.
עבאן רמדאן נולד בכפר אזוסא, חלק מלארבעא נאית' איראת'ן (בצרפתית נקראה אז "פור נסיונל" Fort National) במחוז תיזי אוזו בקביליה, בצפון-מזרח אלג'יריה. עבאן הוא שם המשפחה ורמדאן שמו הפרטי אך היה נהוג לקרוא את שמו בסדר "עבאן רמדאן".
על אף היותו בן למשפחה ענייה הצליח לסיים לימודי תיכון בתעודת בגרות במגמה מתמטיקה בתיכון דוברייה (Lycée Duveyrier) בעיר בלידה. השתלב בהמשך כפקיד במנהל הקולוניאלי בעיר שלגום לעיד, אז בצרפתית "שאטודן די רימל".
גויס כסמל לגדוד צלפים צרפתי במלחמת העולם השנייה שהוצב בבלידה והמתין שם להישלח לחזית האיטלקית.
בסופו של דבר שוחרר מהצבא, חזר לתפקיד מזכיר מועצת שלגום אל-עיד ובו זמנית, הצטרף למפלגת העם האלג'יראי PPA של מסאלי אל-חאג' שהייתה אז מחוץ לחוק.
פעילותו הפוליטית והמהפכנית.
תחת רושם ההתקוממות ומעשי הטבח ב-8 במאי 1945, התפטר עבאן ועזב סופית את המנהל הקולוניאלי. הוא ירד למחתרת על מנת להקדיש את כל מרצו ל"עניין הלאומי" במסגרת הגרסה החוקית החדשה של מפלגת העם האלג'יראי MTLD (התנועה למען חירויות דמוקרטיות) שהוקמה על ידי מסאלי אל-חאג' אחרי שהשתחרר מן המאסר.
עבאן מילא בשנת 1948 את תפקיד "ראש מחוז" של המפלגה באזור סטיף, אחר כך באזור אוראן. בתקופה זו היה גם כן חבר ב"ארגון המיוחד" OS, הענף הצבאי של המפלגה, שהופקד על ההכנות למהפכה.
מאסרו בבתי הכלא הצרפתיים.
בשנת 1950, בנסיבות דיכוי "קנוניית ה-OS" על ידי השלטונות הקולוניאליים, הגבירה המשטרה הצרפתית את חיפושיה אחרי עבאן וכעבור חדשים אחדים עצרה אותו במערב הארץ. ב-1951, אחרי כמה שבועות חקירה ועינויים, הוא נשפט ונידון ל-5 שנות מאסר, 10 שנות מגבלות תנועה, 10 שנות שלילת זכויות אזרחיות וקנס בשווי 500,000 פרנקים באשמת "פגיעה בביטחון הפנים של המדינה". עבאן נכלא במספר בתי סוהר: קודם בבית הכלא בבג'איה, אחר כך בבית הסוהר "ברברוס", בבית הסוהר בעיר אל-חראש (אז בצרפתית "מזון קארה") ובהמשך - בתחילת 1952 - הועבר לשטח צרפת, לבתי הכלא בומט ובוש די רון ואחר כך בבית סוהר בעל הביטחון המרבי באנזיסהיים, באלזס. מכיוון שהוחזק בתנאים של אסיר פלילי, הכריז על שביתת רעב. ניצל ברגע האחרון, קיבל טיפול וקבילתו התקבלה. כאסיר פוליטי הועבר ב-1953 לכלא אלבי במחוז טארן בדרום-מערב צרפת, שבו התנאים איפשרו לו לקרוא ספרים, ביניהם כאלה שתיארו את דיכוי העם האירי על ידי האנגלים ואת כליאתו של איימון דה ואלירה בבתי הסוהר הבריטים.
בקיץ 1954 הועבר לבית הסוהר במזון קארה ועודכן לגבי ההכנות של אירועי נובמבר 1954. התמנה לאחד מתריסר חברי הוועד שעמדו לקחת בידיהם את ניהול המרד הכללי נגד המשטר הצרפתי ולמען עצמאות אלג'יריה.
שחרורו מן הכלא וחזרתו למאבק הלאומי.
ימים אחדים אחרי שחרורו מן הכלא, בעת שהוצב במעצר בית בכפרו אזוסה, ראשי הפעילים המהפכנים מקביליה יצרו איתו קשר. אחרי ששהה כמה ימים נוספים ליד מיטת החולי של אמו שלקתה בשיתוק, עזב עבאן רמדאן את אזוסה, הסתתר ולקח על עצמו את הארגון הפוליטי של המחתרת בעיר הבירה. המנשר שבו קרא לאחדות העם האלג'יראי ב-1 באפריל 1955 הפך לציון דרך חשוב בהתארגנות החזית לשחרור לאומי של ארצו.
הוא השקיע מאמצים רבים בהבטחת התיאום בין התאים המחתרתיים במחוזות השונים, ובחיזוק הקשר עם המשלחת החיצונית של חזית השחרור שנמצאה בקהיר (אם כי שאף להפחית את השפעתה), ועם הפדרציות המחתרתיות האלג'יראיות בשטחי צרפת, תוניסיה ומרוקו.
הקדיש תשומת לב רבה לאידאולוגיה של התנועה ויחד עם בניוסף בנחדה דחף להקמת הביטאון המחתרתי של ההתנגדות, העיתון "אל-מוג'היד", יורש העיתון "רזיסטאנס אלז'ריין". יצר קשר עם המשורר מופדי זכּריה בנוגע ליצירת ההמנון הלאומי של אלג'יריה, "קסמן".
עבאן רמדאן תמך בהקמתם של האיגודים המקצועיים של הפועלים - UGTA, של הסטודנטים - UGEMA ושל סוחרים - UGCA, שהיו עתידים להשתתף בגיוס פטריוטים לשם המרד.
מאבק לאחדות ומעשי טבח ורצח נגד מחנות יריבים.
עבאן רמצ'אן לא בחל באמצעים אלימים לצורך חיסול הארגונים המתחרים עם FLN, כמו "ההתאחדות המקצועית של עובדים האלג'יראים" USTA הקשור לתנועה הלאומית האלג'יראית שהוקמה זה עתה על ידי מסאלי חאג'. עבאן שלח לצרפת את רבאח בועזיז כדי להתנקש בחייהם של חברי הארגון הזה. לפי ז'ול סימון, היה עבאן רמדאן אחראי לטבח במלוזה, נגד מי שהתעקשו להישאר חסידי מסאלי חאג'. בטבח זה ב-27 במאי 1957 רצחו אנשי מוחמדי סעיד בפקודת רמדאן 317 אנשים, תושבי היישוב תמשטה חאג', על יד מלוזה.
עבאן צוטט אומר כי רצח אזרחים מעורר יותר פחד ממתקפות של אנשי צבא
במקורות אחדים דברים אלה מיוחסים לסעדי יאסף, סגנו של עבאן.
ועידת סומאם.
עבאן רמדאן נאבק למען הרחבת שורות חזית השחרור. בשנת 1955 השיג את הצטרפותם ל-FLN של "אנשי המרכז", אחר כך באביב 1956 קלט חברים מתנועתו של פרחאת עבאס - UDMA (האיחוד הדמוקרטי של המניפסט האלג'יראי) ומקרב העולמא ובקיץ של החזית צירפה לעצמה קומוניסטים רבים. עבאן שאף לגיבוש מצע אידאולוגי שנועד להשלים ולהבהיר את היעדים הכלולים בהכרזה מ-1 בנובמבר 1954. בתמיכת לערבי בן מהידי ארגן ב-20 באוגוסט 1956 את ועידת סומאם שאימצה קווים מנחים לגבי המדינה האלג'יראית העצמאית בדרך, יעדי המאבק, תקנון הצבא לשחרור לאומי.
לפי המצע שנוסח בוועידה הייתה אמורה המדינה האלג'יראית העתידית להתבסס על פלורליזם פוליטי ולשוני, תוך הפרדת הדת מהמדינה והסרת הדגש על המורשת הערבית-אסלאמית. יעדי המאבק הלאומי שנקבעו היו השגת העצמאות הלאומית והפלת המשטר הקולוניאליסטי, באמצעות מאבק מהפכני. נקבעו התנאים למשא ומתן לשלום כשה-FLN עמד להיות הנציג היחיד הלגיטימי של העם האלג'יראי.
בתקנון הצבא לשחרור הלאומי צוין כי הפוליטי יעמוד מעל הצבא והנהגת הפנים מעל ההנהגה הנמצאת בחו"ל (שכללה את אחמד בן בלה)
שטח הארץ חולק לשישה "וילאיה" - מחוזות צבאיים ו"מחוז אוטונומי" נפרד באלג'יר. הוחלט על הקמתם של וועד לתיאום ולביצוע CCE ושל מועצה לאומית של המהפכה האלג'יראית - CNRA.