המודעות לחוויות פנימיות המלוות פעולות קוגניטיביות תורמות לידע המטה-קוגניטיבי של הלומד ומשפיעות על ההכוונה העצמית שלו. פיקוח והכוונה מטה-קוגניטיביים כוללים ניהול עצמי של הלומד והכוונה לתהליכי הלמידה היעילים עבורו, על ידי תכנון הלמידה בהתאם לנדרש ושימוש בכלים מתאימים. יכולות מטה קוגניטיביות הן חלק משמעותי ממוכוונות עצמית בלמידה, זאת לצד תהליכים מוטיבציוניים, רגשיים וחברתיים.
הקנייה ופיתוח של מיומנויות מטה-קוגניטיביות.
מיומנויות מטה-קוגניטיביות ניתנות לרכישה ולהצטברות.
בגיל צעיר ישנה פחות מודעות לידע והכלים לזכירה ולהבנה ולכן יש להציף למודעותם של התלמידים את הכלים המטה-קוגניטיביים שברשותם ולהקנות להם כלים נוספים.
בהתאם לכך, חשיבה מטה-קוגניטיבית היא מרכיב מרכזי בתוכניות הלימודים המיועדות בין היתר לפתח את החשיבה. כמו כן, ניתן לה דגש רב במסגרת של הוראה מתקנת.
מיסוד של נורמות כיתתיות המכבדות זמן לחשיבה במהלך השיעור ומצפות לכך מסייעת בפיתוח תרבות של חשיבה בקרב התלמידים.
הוראה הדדית ולמידה בקבוצות יכולה לתרום לפיתוח מטה-קוגניציה. זאת משום שתלמידים הנדרשים ללמד את חבריהם במסגרת
קבוצתית או במסגרת הרצאה בפני הכיתה, נדרשים לשימוש באסטרטגיות שונות של טיפול במידע לשם ארגון התכנים והצגתם.
למידה משולבת מחשב שבה יש צורך לבחור בין תפריטים וקישורים מרובים מעודדת הפעלה של חשיבה ברמה מטה-קוגניטיבית. כמו למשל בחיפוש במאגרי מידע ולמידה מקוונת. לפיכך היא עשויה לשמש כסביבת למידה מתאימה להוראה המכוונת לפיתוח יכולות מטה-קוגניטיביות.
ניתן לעשות שימוש באינטרנט גם לצורך פיתוח ההיבט הרגשי-חברתי של החשיבה המטה-קוגניטיבית. שכן, היא נתפסת כמקום משותף להחלפה של מחשבות ורגשות במסגרות של פורומים, בלוגים ועוד. בעקבות זאת הדרישה מתלמידים לבטא את מחשבותיהם ורגשותיהם תוך כדי תהליך הלמידה ברשת עשויה להיתפס על ידם כתהליך מוכר ומקובל.
נמצא שמשחק השחמט יכול לשמש ככלי יעיל לפיתוח מיומנויות מטה-קוגניטיביות.
נשר מפעלי מלט ישראליים
נשר מפעלי מלט ישראליים (באנגלית: Nesher Israel Cement Enterprises) היא חברה ישראלית לייצור מלט וצמנט פורטלנד. נכון לשנת 2015 נשר היא החברה הגדולה ביותר בישראל המייצרת מלט, ומהווה מונופול מוכרז בענף.
החברה נשלטת על ידי לן בלווטניק, דרך כלל תעשיות. בעבר החזיקה כלל תעשיות ב-75% מנשר ו-25% הנוספים הוחזק בידי התאגיד האירי CRH. בשנת 2015 נמכרו מניות החברה האירית לכלל, המחזיקה עתה את מלוא הון המניות של נשר.
מקור השם.
המקור לשם "נשר" אינו ודאי. ההשערה הנפוצה היא שהמפעל נקרא על שם העוף נשר שחי באזור, אבל תפוצת עוף זה בארץ ישראל לא כוללת את אזור הר הכרמל.
השערה אחרת היא שלמייסד המפעל מיכאל פולק היה קשר עם מפעל מלט בגרמניה ששמו כלל את השם נשר בגרמנית, Geier; וכאשר נשאל פולק מה יהיה שם המפעל שהוקם בארץ ישראל, בחר בתרגום השם לעברית.
היסטוריה.
רעיון הקמת בית חרושת למלט.
בספרו "אלטנוילנד" (1902), חזה בנימין זאב הרצל את בנייתו של בית חרושת למלט בחיפה.
בשנת 1903 עלה לארץ ישראל מרוסיה המהנדס נחום וילבושביץ (וילבוש), הוא סייר בארץ כדי לבחון את אפשרויות הפיתוח בה. באותה תקופה לא היה בארץ ישראל מפעל לייצור מלט, והמלט יובא ממפעל קטן במצרים. וילבושביץ העריך שבעקבות הגידול בבנייה יגדל הביקוש למלט. הוא הציע להקים מפעל שתפוקתו תהיה 10,000 טון בשנה, והמליץ על הקמתו בחיפה, בגלל הקרבה לנמל חיפה, מסילת הרכבת החיג'אזית ומרבצי אבן גיר מתאימים בכרמל. התכנון והיישום של הקמת המפעל נשר חיפה נמשכו כ-20 שנה למקטעים, עד אשר בשנת 1923 הוקם המפעל הראשון, מפעל נשר חיפה. המהנדס היהודי-הונגרי ארפד גוט סייע בהקמת מפעל המלט ליד חיפה. בין המשקיעים בפועל בבית החרושת היה הבנקאי היהודי-הולנדי יעקובוס קאן (Jacobus Henricus Kann) שהיה הבנקאי הפרטי של בית המלוכה ההולנדי ויזם ציוני נלהב שהקים ומימן רבים מהמפעלים הציוניים. העיר נשר הייתה בתחילת דרכה התיישבות פועלים שעבדו במפעל נשר חיפה, עם הזמן גדלה התיישבות זאת לעיירה ובהמשך לעיר נשר. שמה המלא של החברה בהיווסדה: "חברת המלט צמנט פורטלנד, נשר בע"מ".
המשך פעילות החברה.
בעקבות ביקוש גדול למלט שנוצר בעקבות גלי העלייה הגדולים של שנות ה-50 הקימה החברה את מפעל נשר רמלה. בשנת 1955 הגיע היקף הייצור של נשר לכ-563 אלף טון בשנה. בשנת 1954 ייצאה החברה כ-135 אלף טון מלט, 80% לטורקיה. בשנת 1960 רכשה הממשלה מניות בכורה בנשר. מניות חברת נשר הוחזקו בעיקרן על ידי החברה המרכזית וכור. בשנת 1964 נמכרו מעט מניות של החברה לכלל ואמפל. בשנת 1972 רכשה כלל את החברה המרכזית וכך הגיעה לבעלות על כמחצית המניות של נשר.
בשנת 1969 רכשה החברה את מפעל המלט 'שמשון' אשר בהר טוב, ליד בית שמש, אשר הגיע להליך פירוק. חברת נשר שדרגה את המפעל והביאה אותו לכושר יצור מלא. באפריל 2015, במסגרת הסדר בין נשר לרשות ההגבלים העסקיים, ומשרדי האוצר והכלכלה מכרה נשר את מפעל הר טוב למשפחת וייל וחברת שמשון.
מפעל נשר ברמלה שודרג בשנות ה-90, בשנת 1995 ו-1999 הוקמו 2 כבשנים המייצרים קלינקר בתהליך יבש, אלו החליפו את שלושת הכבשנים הישנים אשר ייצרו קלינקר בתהליך רטוב.
בספטמבר 2020 הודיעה הממונה על התחרות על ביטול מעמדו של מפעל המלט נשר כ"מונופול" לאחר שנתח השוק של המפעל ירד מ-90% ל-50%.
חברת "נשר" ומחיר המלט בישראל.
במסמך ובו ניתוח שוק המלט בישראל שהוגש לוועדת הכלכלה בשנת 2008 נמצא שחברת נשר ניצלה לאורך שנים את מעמדה המונופוליסטי כדי לגבות מחיר גבוה עבור המלט. מחירים אלו גרמו לייקור עלויות הבניה והדיור, וכן לפגיעה עקיפה, המתבטאת בתשלום מיסים גבוהים יותר בגין מימון תשתיות ממשלתיות, כגון כבישים, בניית מנהרות וגשרים וחפירת תעלות.
זיהום אוויר מפגע ריח ופגיעה בסביבה.
במשך עשרות שנים ועד שהוחלפו שלושת הכבשנים במפעל רמלה בשלהי שנות התשעים, נטען על ידי תושבי המושבים עזריה ויד רמב"ם השכנים למפעל כי הם סובלים ממחלות נשימתיות שונות המיוחסות לזיהום הרב שנפלט ממפעל נשר הסמוך. בנוסף נודעו מפעלי נשר השונים כי פגעו באופן קשה ובלתי הפיך בנוף בעקבות חציבה נרחבת.
עם זאת, בדיקות שערך המשרד להגנת הסביבה בשנת 2012 הראו שהיקף הפליטות של חומרים מזהמים לאוויר ביחס לתפוקות הייצור נמצא בקנה מידה זהה לאלו האירופיים עבור חלק מהחומרים, ועבור חלק מהחומרים הוא אפילו נמוך מהם באופן משמעותי.
נשר רמלה מחזיקה בבעלות משותפת עם חברת ורידיס ואיגוד ערים דן לתברואה במפעל ה-RDF באתר המיחזור בחירייה. הכבשן הראשי של נשר רמלה מוזן ב'דלק תולד פסולת' ממתקן ה-RDF. המתקן המתופעל על ידי 'ורידיס', משום שאינו מטפל כראוי בפסולת הרטובה, הוא מפגע סביבתי של ריחות קשים לתושבי גוש דן בעוטף חירייה, מטרד שהיה נחלתם בעבר עת שימש אתר חירייה אתר להטמנת פסולת עד סגירתו ב-1998.
בחודש אוגוסט 2022, המשרד להגנת הסביבה קנס את חברת נשר מפעלי מלט ישראליים ב-6 מיליון שקל חדש בגלל זיהום אוויר שנגרם על ידי מפעל נשר רמלה ליישובים הסמוכים למפעל.
פרדי והדרימרס
פרדי והדרימרס (פרדי והחולמים, באנגלית: Freddie and the Dreamers) הייתה להקת רוק בריטית, מהעיר מנצ'סטר מתחילת שנות ה-60.
היסטוריה.
הלהקה הוקמה בשנת 1959 על ידי פרדי גאריטי. הלהקה, שהופעת הבמה שלה הייתה קומית, קיבלה חוזה בחברת EMI. להיט הבכורה שלהם בשנת 1963 היה If you gotta make a fool of somebody של ג'יימס ריי, כשגם שני הלהיטים הבאים שאותם חיבר מיץ' מארי, הגיעו אל שלושת הגדולים במצעד הבריטי. בשנת 1964 המשיכה הלהקה להוציא להיטים שזכו להצלחה בינונית, ביניהם I love you baby של פול אנקה. בשנת 1965 כבשו פרדי והחולמים את השוק בארצות הברית והגיעו עם הלהיט השני שלהם I’m telling you now לראש המצעד האמריקאי, וכמו כן הומצא ריקוד על שמו של מנהיג הלהקה שהונצח בלהיט Do the Freddie. בשנת 1966 הקליטה הלהקה אלבום עם שירי ילדים מהסרטים של דיסני שלא הצליח כמו גם הלהיטים בעלי הסגנון המצחיק שהוציאו בשלוש השנים הבאות לפני שהפסיקו להקליט.
נושא ווריאציות
במוזיקה, "וריאציה" היא כינוי לטכניקת כתיבה בה חומר מוזיקלי עובר שינוי ואליטרציה בחזרותיו השונות. השינויים יכולים להתקיים בכל אחת מאבני היסוד המרכיבות את המוזיקה: הרמוניה, מלודיה, קצב ומקצב, מרקם קונטרפונקט ותזמור. נושא וּוָריאציות היא צורה מוזיקלית נפוצה הפועלת לפי עיקרון זה.
ניתן לציין כי המילה 'וריאציה' עצמה חרגה מתחום המוזיקולוגיה, ומשמשת כמטפורה בנושאים שונים, בהם יש צורך לתאר דבר מה, החוזר באופן שונה. כך למשל ניתן לדבר על 'וריאציה' בגרפיקה, קופירייט, ועוד.
צורות מבוססות על עקרון הווריאציה.
ישנם מספר ז'אנרים המושתתים על עקרון הווריאציה, למשל: פסקאליה, שאקון ונושא ווריאציות. הז'אנר האחרון הוא צורה מוזיקלית שבה הנושא הראשי שמופיע בתחילתהּ משתנה בכל חזרה שלו, או מלוּוה באופן שונה. הצורה הזו יכולה להתקיים כפרק עצמאי או כפרק מתוך יצירה רב-פרקית. פסקליה ושאקון (שהם למעשה ריקודים) הן צורות בהן חוזר אותו קו של בס לאורך הפרק כולו. במקרה זה, יהיה קו הבס קצר יותר מאשר נושא המשתמש בצורת נושא ווריאציות. פנטזיית וריאציות היא צורה בה אותו נושא חוזר ומשתלב באופן חופשי.
עקרון הווריאציות נפוץ גם במוזיקה של עמים שונים. במוזיקה הסקוטית לחמת חלילים, צורה זו אף נחשבת ל"גבוהה" ולקשה ביותר, והיא באה לידי ביטוי במוזיקת הפיברוך.
תולדות הצורה.
מוזיקה עתיקה.