דיני גם כתב מספר סיפורים עבור חברת DC קומיקס, כולל רומן גרפי באיורו של המאייר אלכס רוס, שפורסמה ב-2005 בכריכה קשה תחת הכותרת "The World's Greatest Superheroes". ספרי קומיקס אחרים שכתב ל-DC כללו את יצירתו, הארלי קווין, באטמן, סופרמן ("Superman: Peace on Earth"), קפטן מארוול וזטאנה. עוד יצירות ידועות של דיני הן הדמות ג'ינגל בל, בתו בת-העשרה המרדנית של סנטה קלאוס, ושריף אידה רד, בוקרת בעלת כוחות-על המככבת בספרים המתרחשים בעיר מוטאנט (מוטציה), טקסס.
דיני שיתף פעולה עם קווין סמית' ב"קלרקס: סדרת האנימציה". בשנת 2001 הוא הופיע בהופעת אורח בסרטו "ג'יי ובוב השקט מכים שנית".
ב-2006 החל דיני לעבוד ככותב קבוע עבור כותר "Detective Comics" של חברת DC קומיקס. באותה שנה הוא הודיע על כוונתו לכתוב רומן גרפי בכיכובן של זטאנה והקנרית השחורה. שנה לאחר מכן, הוא עמד בראש צוות הכותבים בספירה לאחור לאירועי המשבר האחרון ביקום DC. בשנת 2009, דיני כתב שתי סדרות קומיקס של באטמן - "Batman: Streets of Gotham" ו-"Gotham City Sirens". דיני חזר לכתוב לסדרות האנימציה של באטמן עם תסריטו ל"" ("Legends of the Dark Mite"), בו דמותו האנימטיבית הופיעה בקטע פרודי לצד ברוס טים בתחפושות הג'וקר והארלי קווין. באוגוסט 2009, דיני כתב את העלילה למשחק המחשב "באטמן ארקהם אסיילום".
לאחרונה, דיני הצטרף לחברת מארוול קומיקס כדי לפקח על הפקתה של סדרת האנימציה החדשה "אולטימייט ספיידרמן".
תחביבים.
דיני הוא קריפטוזאולוג, צייד וצלם טבע פעיל. הוא מנסה לחפש אחר חיות שקיומן מוטל בספק ודורש הוכחה. ב-1985, בטיול לטזמניה, טען דיני שייתכן וצפה בזאב טסמני. הוא נתקל גם במספר נחשים ארסיים, דרקון קומודו וקרנף סומטרני מסתער. בתקופה מסוימת הוא החזיק בזאב ערבות כחיית מחמד.
נוסף על כך, דיני הוא קוסם חובב וחבר פעיל של האקדמיה לאמנויות הקסם. כתוצאה מכך, אחת הדמויות האהובות עליו היא הקוסמת זטאנה. דיני חי בלוס אנג'לס, קליפורניה ונשוי לקוסמת מיסטי לי.
פרסים.
דיני זכה בחמישה פרסי אמי על כתיבתו ל"הרפתקאות טייני טון", "באטמן - הסדרה המצוירת" ו"".
ב-2000 זכה בפרס גילדת הכותבים על כתיבת אנימציה ובפרס נוסף ב-2006 על כתיבתו לסדרת הטלוויזיה אבודים.
דיני זכה גם בשלושה פרסי אני של תעשיית האנימציה, בשבעה פרסי אייזנר ובשלושה פרסים ע"ש הארווי קורצמן מטעם תעשיית הקומיקס.
דוס
דּוֹס הוא כינוי סלנג עברי ליהודי חרדי או דתי.
אטימולוגיה.
האטימולוגיה למילה היא תוצאה מהגיית המילה "דתי" בהגייה אשכנזית-חסידית הנשמעת כ"דוסי", כאשר הד' נהגה בחולם והת' הרפויה נהגית כס', צורת היחיד של המילה איבדה את היו"ד.
שימוש וקונוטציה.
הכינוי "דוס" הוא כינוי שמובא מהשפה יידיש ומשמעות המילה היא דת, והוא מיוחס בעיקר לחרדים ולעיתים לדתיים-לאומיים.
לפעמים משמשת המילה לאופי נייטרלי או חיובי, דוגמה לכך ניתן למצוא בקיומם של מספר גופים ואתרי אינטרנט חרדים או דתיים המשתמשים במילה דוס כחלק אינטגרלי משמם. לדוגמה: אתר שידוכים "דוסידייט" (הלחם של דוס ודייט), אתר אירועים לדתיים "דוסילנד" (על משקל דיסנילנד), "דוסיבות" (מסיבות לציבור הדתי, הלחם של "דוסים" ו"מסיבות"), ההרכב הקומי אנדרדוס (על משקל אנדרדוג), אתר פרויקט ההסברה החרדי "דוסים", ודף הפייסבוק "דוסים מצייצים".
"דוס מחמד".
בעבר טבע אורי אורבך את הביטוי "דוס מחמד", המוכר גם כ"דתי מחמד". לדברי אורבך (בריאיון ל-nrg) דוס מחמד "נוצר ככינוי גנאי לחילונים שמתגאים בחבר הדתי היחיד שלהם ומרגישים בכך שהם פתוחים וסובלניים. אבל הביטוי קם על יוצרו, שזה אני, וכיום משמש ככינוי לדתיים עצמם, תחליף ל"עלה תאנה". תרומתי הדלה לשיח הישראלי".
ימ&quot;מ יחידת פריצה
ימ"מ יחידת פריצה (באנגלית: S.W.A.T) הוא סרט פעולה משנת 2003, המבוסס על סדרת טלוויזיה באותו שם ששודרה באמצע שנות ה־70. את הסרט ביים קלארק ג'ונסון ומככבים בו סמואל ל. ג'קסון, קולין פארל, אל אל קול ג'יי ומישל רודריגז בתפקידים הראשיים.
עלילה.
ג'ים סטריט ויחידתו (ה־SWAT, יחידה מיוחדת ללוחמה בטרור) מוזעקים לבנק שבו קבוצת שודדים לקחו בני ערובה. לאחר שנכנסו בחשאי לתוך הבנק, שותפו ליחידה של סטריט, בריאן גמבל, מפר פקודות ישירות ויורה באחד מבני הערובה מתוך ניסיון לירות בשודדים.
עקב כך, בריאן וג'ים מורדים בדרגה. דרכיהם נפרדות כתוצאה מסכסוך, לאחר שהיו חברים כבר שנים רבות. בשעה שגמבל פורש מהיחידה, סטריט מועבר לתפקיד מחסנאי נשק.
סטריט נקרא חזרה לשורות היחידה לאחר שסמל שני דן "הונדו" הרלסון מארגן מחדש את הצוות. במקביל משטרת לוס אנג'לס עוצרת רוצח מבוקש בשם אלכס מונטל, שרצח את אביו ודודו עבור שליטה בעסקיהם המפוקפקים. כאשר השוטרים מובילים אותו לתוך תחנת המשטרה, מונטל צועק בפני כלי התקשורת שמי שיוציא אותו מידי המשטרה יקבל 100 מיליון דולר.
משימתו של הימ"מ היא להוביל את מונטל לבית הכלא. במהלך הנסיעה להובלת האסירים, חוליית פושעים תוקפת את האוטובוס בניסיון לשחרר את מונטל. מאוחר יותר מתברר שבראש הפושעים עומד גמבל, שהחליט לחצות לצד שכנגד. הוא והחולייה שלו מחלצים את מונטל מידי יחידת הימ"מ ומובילים אותו דרך תחנת רכבת תחתית לתוך מטוס שחטפו בניסיון להבריח את מונטל מהארץ.
לאחר שכמעט והצליחו, ימ"מ יחידת הפריצה עוצרים בכוח את המטוס ומתפתחים חילופי ירי. בסוף הסרט מתעמת ג'ים סטריט מול חברו לשעבר בריאן גמבל, והיחידה מצליחה להעביר את מונטל לבית הכלא.
ארצות השממה
בלשנות חישובית
בלשנות חישובית (באנגלית: Computational Linguistics) היא ענף מחקר רב-תחומי, המשלב רעיונות וכלי מחקר מתחום הבלשנות, מדעי המחשב ותחומים קרובים. לבלשנות החישובית שתי מטרות מחקריות: תאורטית ומעשית.
בלשנות חישובית תאורטית מנסה להתמודד עם שאלות היסוד של מדע הבלשנות, כגון מהי שפה וכיצד בני אדם משתמשים בה ולומדים אותה, באמצעות עקרונות וכלים מתחום מדעי המחשב והבינה המלאכותית. החוקרים בתחום זה מפתחים מודלים של פנים שונות של תופעת השפה, שאפשר ליישם בתוכנה. מודלים אלה נחקרים בכלים תאורטיים של מדעי המחשב ובאמצעות סימולציות.
מטרתה של הבלשנות החישובית המעשית, לעומת זאת, היא לפתח יישומי מחשב התומכים בשימוש בשפה אנושית, כמו תוכנות לתרגום אוטומטי ותוכנות המסוגלות לענות על שאלות המנוסחות בעברית, אנגלית או סינית, לדוגמה. לתת-תחום זה של בלשנות חישובית קוראים גם עיבוד שפה טבעית (באנגלית: NLP – Natural Language Processing). זאת בניגוד לעיבוד שפות מלאכותיות, כמו שפות תכנות, שהיא משימה שמחשבים מבצעים בקלות יחסית.
לעיתים העיסוק בשתי המטרות משולב, וקיימת הפריה הדדית ביניהן. עם זאת, לצורך הבהירות ערך זה מתמקד בעיקר בבלשנות החישובית התאורטית; לקריאה נוספת על בלשנות חישובית מעשית, ראו את הערך עיבוד שפה טבעית.
מקורות.
שורשיה של הבלשנות החישובית התאורטית נטועים, מטבע הדברים, הן במחקר הבלשנות והן במדעי המחשב. תחילת העיסוק בשפה טבעית במחשב נטוע בניסיון ללמד מחשבים לתרגם משפטים וטקסטים שונים בין שפות אנושיות שונות. ניסיונות אלה החלו מיד לאחר פיתוח המחשבים הראשונים, בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20. האופטימיות של העוסקים בתחום נשענה, בין השאר, על ההצלחה בשימוש במחשבים לפענוח צפנים בעת מלחמת העולם השנייה. מעבר בין שפה לשפה נתפס אז כסוג של פענוח צופן. אך ההצלחות בתחום היו מוגבלות מאוד, ובשנות ה-60 בעקבות דוח בדיקה שפורסם על ידי ועדה של ממשלת ארצות הברית, הוא ננטש למעשה למשך כ-20 שנה. כישלון זה הוביל להכרה באתגרים שמציב ניתוח חישובי של שפה טבעית, והמחיש את הצורך המעשי בנקודת מבט חישובית על הבלשנות.
גישות ותחומי מחקר.
דקדוקים פורמליים.
בשנת 1956 הציע הבלשן היהודי-אמריקאי נועם חומסקי את האפשרות לייצר קבוצת חוקים, שעל ידי הפעלתם אפשר לייצר את כל המשפטים החוקיים בשפה, ורק אותם. זוהי תחילתה של תורת השפות הפורמליות, שהפכה לכלי מרכזי במתמטיקה ומדעי המחשב. הניסיון ליצור מודלים פורמליים לתחביר (ואף לסמנטיקה) של שפות אנושיות הפך מאז לגביע הקדוש של הבלשנות החישובית התאורטית, ובמידה מסוימת של הבלשנות התאורטית בכלל.
חומסקי חילק את השפות הפורמליות לארבע רמות, הנבדלות ביניהן בכח ההבעה שלהן, כלומר במידת המורכבות של המשפטים שניתן להביע באמצעותן. הוא טען שהשפות הטבעיות הן שפות חסרות הקשר, כלומר הן שייכות לרמה השלישית בהיררכיה שלו.
בלשנות חישובית ובינה מלאכותית.
המחקר האינטנסיבי בתחום הבינה המלאכותית בשנות ה-50 וה-60 השפיע גם הוא על הבלשנות החישובית. המחקר התמקד בלוגיקה ובהסקת מסקנות, ובאמצעותו נבנו מודלים לסמנטיקה של שפה ומערכות מחשב ראשונות להבנת שפה טבעית.
גישות סטטיסטיות ומבוססות קורפוס.
בשנת 1932 פרסם הבלשן האמריקאי ג'ורג' קינגסלי זיף (Zipf) את מה שנודע כחוק זיף. לפי חוק זה, באוסף גדול של משפטים או מבעים בשפה טבעית, יש מספר קטן מאוד של מילים שמופיעות מספר רב של פעמים; הרוב הגדול של המילים מופיעות מעט מאוד פעמים. חוק זיף מדגים את העובדה שיש בשפה תופעות שניתן לגלות ולחקור בכלים סטטיסטיים. כלומר, אם ניקח מדגם גדול מספיק של השפה הטבעית, שאותו מכנים הבלשנים קורפוס, נוכל למצוא בו מאפיינים בעלי מובהקות סטטיסטית.