בסוף אוגוסט 1967 נערכה בח'רטום, בירת סודאן ועידת ח'רטום. הוועידה התכנסה בעקבות מלחמת ששת הימים והשתתפו בה מנהיגי שמונה מדינות ערביות. ההצהרה שנוסחה בסופה קבעה את שלושת הלאווים: לא להכרה בישראל, לא למשא ומתן עם ישראל, לא לשלום עם ישראל, וזאת עד לסיום השליטה הישראלית בשטחים שנכבשו במלחמת ששת הימים.
ב-1982 ערכו שר הביטחון אריאל שרון ומנכ"ל משרד החוץ דייב קמחי פגישה חשאית עם נשיא סודאן, ג'עפר נומיירי. סודאן מילאה תפקיד מרכזי במהלך מבצע משה ומבצע שלמה. בהיעדר יחסים דיפלומטיים מלאים בין ישראל לאתיופיה, נוצר באמצעות "המוסד" קשר עם בכירים בסודאן הסמוכה. אלפים מיהודי אתיופיה הגיעו בהליכה רגלית עד לגבול סודאן ומשם הובלו לישראל.
לישראל מיוחסת מספר תקיפות על אדמת סודאן, חלקן אומתו על ידי ממשלת ישראל. ב-2009 השמידה ישראל שיירת משאיות שהסיעה אמצעי לחימה ששלחה איראן אל ארגון חמאס דרך סודאן. בנוסף לתקיפה על שיירת המשאיות, תקפה ישראל ספינת נשק איראנית. ב-23 באוקטובר 2012 הותקף מפעל התחמושת "ירמוך" בסודאן אשר ייצר נשק עבור חמאס. מקורות סודאנים טענו לאחר התקיפה כי היא בוצעה על ידי ישראל אם כי היא לא אישרה זאת באופן רשמי.
בעקבות המחאות בסודאן, הודח הרודן עומר אל-בשיר וחל שינוי משטרי.
שלבים בהגעה להסכם.
בנובמבר 2018 פורסם ששנה קודם לכן, נפגש דיפלומט ישראלי באיסטנבול עם קבוצת בכירים סודאנים בראשות אחד מעוזריו הקרובים של ראש המודיעין הסודאני מוחמד אטא. מטרת המפגש הייתה חימום היחסים בין ישראל לסודאן ובסיוע ישראלי בתחומי הכלכלה, הבריאות והחקלאות.
במרץ 2020 דווח כי סודאן אישרה לחברת התעופה LATAM צ'ילה לעבור מעל שטח המדינה בדרך לישראל וממנה.
לאחר הצגת הסכם איחוד האמירויות הערביות-ישראל, הוזכרה סודאן כמדינה שתנרמל את יחסיה עם ישראל. ב-18 באוגוסט 2020 דובר משרד החוץ הסודאני אמר כי ארצו מקיימת מגעים עם ישראל, אך מיד לאחר מכן משרד החוץ הסודאני הכחיש זאת והדובר הודח מתפקידו. כמה ימים לאחר מכן, מזכיר המדינה של ארצות הברית, מייק פומפאו נפגש עם ראש ממשלת סודאן, עבדאללה חמדוכ, אשר הדגיש כי אין לממשלתו הזמנית מנדט לנרמל את יחסי המדינה עם ישראל. היה ויכוח בין אנשי הצבא לאנשי הממשלה הזמנית על קידום הנורמליזציה עם ישראל.
ב-19 באוקטובר, לאחר שנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע כי יסיר את סודאן מרשימת המדינות תומכות הטרור לאחר שישלמו פיצויים לנפגעי טרור אמריקאים, העריכו גורמים אמריקאים שהמהלך עשוי להביא להכרזה על נרמול היחסים בין ישראל לסודאן.
ב-21 באוקטובר 2020 נחתה משלחת ישראלית בסודאן ודנה עם נציגי הממשלה הסודאנית על הכרה הדדית בין סודאן וישראל. למחרת המפגש הופיעו בכלי התקשורת בישראל דיווחים סותרים מפי "בכירים" סודאנים. בישראל היום דווח כי "נסגרו 99% מהפרטים להסכם נרמול היחסים עם ישראל" וכי "עבדאללה חמדוכ הסיר את התנגדותו לכינון יחסים עם ירושלים" ו"החתימה על ההסכם צפויה בימים הקרובים". מנגד ב-ynet נכתב שראש הממשלת סודאן התנה כינון יחסים בהחלטה של מועצה מחוקקת זמנית, שכלל לא הוקמה באותו הזמן.
ב-23 באוקטובר 2020, הודיע טראמפ לקונגרס על הסרת סודאן מרשימת המדינות הממנות טרור. ב-24 באוקטובר 2020 (שעון ישראל) הודיע טראמפ במסיבת עיתונאים טלפונית שנערכה במשותף עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ראש מועצת הריבונות הזמנית בסודאן עבד אל-פתאח אל-בורהאן וראש ממשלת סודאן עבדאללה חמדוכ באופן רשמי כי ישראל וסודאן יכוננו יחסים דיפלומטיים מלאים.
ראש הממשלה, בנימין נתניהו אמר לאחר ההודעה על ההסכם: "בח'רטום, בירת סודאן, אומצו בשנת 1967 שלושת הלאווים של הליגה הערבית - לא לשלום עם ישראל, לא להכרה בישראל ולא למשא ומתן עם ישראל. ואילו היום ח'רטום אומרת - כן לשלום עם ישראל, כן להכרה בישראל וכן לנורמליזציה עם ישראל. זהו עידן חדש, של שלום אמיתי שהולך ומתרחב עם מדינות ערביות נוספות - שלוש מהן בשבועות האחרונים". ראש הממשלה הוסיף כי "בקרוב ייפגשו משלחות של סודאן וישראל כדי לדון על שיתופי פעולה בתחומים רבים, ביניהם חקלאות, מסחר ועוד תחומים חשובים לאזרחינו".
ראש ממשלת סודאן, עבדאללה חמדוכ, הודה בציוץ בטוויטר לטראמפ על התיווך בין הצדדים והוסיף כי "אנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם הממשל והקונגרס האמריקני, כדי לסיים את תהליך הסרתנו מהרשימה במועד, אנו פועלים לכונן יחסים המשרתים את אנשינו בצורה הטובה ביותר".
בדצמבר, לפי הניו יורק טיימס, אל בורהאן שוחח עם שר החוץ האמריקני מייק פומפאו והזהיר אותו כי אם חוק החסינות לא יעבור, סודאן תקפיא את הנורמליזציה עם ישראל. אחד מסגניו של בורהאן מוחמד אל-פאקי אמר דברים דומים לכלי התקשורת בסודאן. החוק אמור להעניק לסודאן חסינות מפני תביעות עתידיות של קורבנות טרור. במקביל הוציא ממשל טראמפ את סודאן מרשימת המדינות התומכות בטרור באופן רשמי. בהמשך, אושר החוק. במרץ 2021, ארצות הברית קיבלה פיצויים מסודאן.
סוגיית המסתננים.
לפי נתוני רשות האוכלוסין וההגירה, בשנת 2020 כ-6,285 מסתננים מסודאן שהו בישראל, שהם כחמישית מכלל המסתננים מאפריקה לישראל. לפי ההערכות, מדי שנה יחזרו כמה מאות, תוך שמירה על ביטחונם האישי. חלק מהפליטים הצהירו כי יעשו זאת מרצונם האישי מאחר שלטענתם עצם קיום הנורמליזציה מעיד על שינוי האווירה במדינתם, ואילו אחרים טוענים שהמצב המסוכן בדארפור עדיין נמשך ולכן חייהם בסכנה.
לפי מנכ"ל רשות האוכלוסין מתחילת 2021, לא תוכנן גירוש מבקשי מקלט לסודאן עקב ההסכם. בחינת כלל בקשות המקלט שהגישו סודאנים החיים בישראל הוקפאה בשל המעבר השלטוני בארצם. לטענתו, בנימין נתניהו מעורב אישית בכל החלטה משפטית שנוגעת למתן מעמד לאותם אנשים.
חתימה והשלכות מעשיות.
ב-6 בינואר 2021, סודאן חתמה רשמית על הצטרפותה להסכמי אברהם. החתימה נעשתה בח'רטום בירת סודאן, בנוכחות מזכיר האוצר האמריקאי סטיב מנוצ'ין.
עוד בטרם חתימת ההסכם באופן רשמי, הודיעה מדינת ישראל כי תעביר 5 מיליון דולר לתוכנית המזון העולמית של האו"ם שישמשו למשלוח חיטה לסודאן.
ב-23 בנובמבר 2020 נחתה בסודאן משלחת ישראלית שדנה בשיתופי פעולה בין המדינות.
ב-6 באפריל 2021, הקבינט של סודאן ביטל את החוק הסודאני משנת 1958 שאסר באופן גורף על קשרים כלכליים עם ישראל. עם זאת, ביטול החוק טרם נכנס לתוקף.
רבי אבא קרתיגנייא
גור-י אמיר
גּוּר-יִ אָמִיר (באוזבקית: Go'ri Amir, בפרסית: گورِ امیر) הוא מאוזוליאום הקבורה של טימור לנג, אבי האימפריה הטימורידית ואבי האומה האוזבקית, אשר ממוקם בבירתו העתיקה סמרקנד. האדריכלות של המאוזוליאום מהווה פתיח למה שעתיד להיקרא אדריכלות מוגולית (אשר התפתחה מתוך אדריכלות איראנית) אותה אפשר למצוא בגני באבור אשר בקאבול, קבר הומאיון בדלהי והטאג' מהאל באגרה. מאז הקמתו בידי יורשיו של טימור עצמו המאוזוליאום חודש ושונה פעמים רבות.
על המבנה.
מעל פתח המקדש ישנה כיפת תכלת מחורצת וסימן מסחרי של מאוזוליאום גור-י אמיר מסמנת את מקום המנוחה האחרון של טימור, יחד עם שני בנים ושני נכדים (כולל אולוג בג). זה בניין צנוע יחסית לבתי קבורה של שליטים מפוארים אחרים, בעיקר מכיוון שטימור מעולם לא ציפה להיקבר בו.
טימור בנה לעצמו מתחם קבורה פשוט בשאחריסאבז, ובנה גור-י אמיר בשנת 1404 עבור נכדו ויורשו, מוחמד סולטאן, שמת בשנה הקודמת. הסיפור הוא שכאשר טימור נפטר באופן בלתי צפוי מדלקת ריאות בקזחסטן (במהלך תכנון משלחת לכבוש את שושלת מינג) בחורף 1405, נסגרו המעברים חזרה לשאחריסאבז והוא נקבר במקום.
כמו במוזוליאומים מוסלמים אחרים, האבנים הן רק סמנים; מתחמי הקבורה בפועל נמצאים בחדר שמתחת. במרכז נמצאת האבן של טימור, זוהי אבן חן אחת מסוג ירקן כהה. בשנת 1740, אבי השושלת האפשארית נאדיר שאה העביר את הקבר לפרס, שם הוא נשבר בטעות לשניים - ומאז נאמר כי לנאדיר שאה היה בעל מזל רע מאוד. בדחיפת יועציו הדתיים אשר חשדו מאמונות טפלות אלה דאגו להחזיר את האבן לסמרקנד.
באבר
זה הזמן (אלבום)
זה הזמן הוא אלבומו השני של הזמר החסידי אברהם פריד. האלבום יצא ב-1982 בחברת גל פז. רוב השירים באלבום הולחנו על ידי יוסי גרין.
רקע.
האלבום יצא ב-1982 ובו 10 רצועות עם שירים חסידיים בעברית ואנגלית של גדולי המלחינים במוזיקה החסידית.
האלבום כולל חידושים לשירים כמו "והיו למשיסה" של הרב שלמה קרליבך והשיר "אתה בחרתנו" של פרחי שירה חדשה.
יגואר Mark VIII
יגואר Mark VIII (באנגלית: Jaguar Mark VIII) היא מכונית סלון מפוארת מתוצרת יצרנית רכבי היוקרה הבריטית יגואר, אשר יוצרה בין השנים 1956 – 1958 בבריטניה.
מסיבת ליל כל הקדושים של מיקי
מסיבת ליל כל הקדושים של מיקי (באנגלית: Mickey's Halloween Party) היא אירוע מיוחד שמצוין מדי שנה בכל ליל כל הקדושים באתר הנופש דיסנילנד שבאנהיים, קליפורניה. אירוע דומה נערך כבר ב-1995 וב-1996 בפארק דיסנילנד, אך לא התחדש עד 2005, אז נערך האירוע בפארק ההרפתקה הקליפורנית של דיסני. האירוע התקיים בפארק ההרפתקה הקליפורנית של דיסני עד שנת 2009 והחל משנת 2010 מתקיים בדיסנילנד.
האורחים המוזמנים לאירוע נוהגים להתחפש, גילאי האורחים נעים בין מבוגרים, בני נוער ואף ילדים. האירועים כוללים בין היתר: משחקים של תעלול או ממתק, מפגש עם נסיכות דיסני, מיקי מאוס ומיני מאוס ונבלים מסרטי דיסני.
כל הפארקים ואתרי נופש של חברת וולט דיסני נסגרו ללא הגבלת זמן במרץ 2020 כתוצאה ממגפת הקורונה והתפרצות נגיף הקורונה בארצות הברית לאחר הארכת תקופת הסגירה של פארקי השעשועים בקליפורניה הוחלט לבטל את מסיבת ליל כל הקדושים של מיקי לשנת 2020.
אנדסוניה
גני באבור