בתקופת מלחמת העולם השנייה.
בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה, נחשפה ברוויצקי לסכנת פגיעה מצד תנועת ההתנגדות הצרפתית עקב מוצאה הגרמני. עקב הסכנה לביטחונה עברה לסנט אטיין שם הועסקה בקליניקה קתולית לטיפול במשפחה ושמרה על דבר מוצאה הגרמני בסוד. ארגון הצדקה שבו עבדה סייע גם למשפחות יהודיות נרדפות, רובן חסרות אזרחות צרפתית. בני משפחות אלה הסתתרו כדי להינצל מגירוש למזרח ואת ילדיהם הביאו למוסד הקתולי. המוסד בו עבדה ברוויצקי העסיק יהודי שתפקידו היה להסתיר יהודים במקומות מסתור ארעיים בקרב האוכלוסייה המקומית. בהמשך, ולאור הסכנה הגוברת לשלומם של הילדים, אוכסנו ילדים אלה במחנה קיץ שהשתייך למוסד הקתולי ליד שאמוני. שם שהו במשך שנה, מקיץ 1943 עד קיץ 1944, תחת חסותם של שני אנשי צוות מהמוסד, אחת מהן הייתה ברוויצקי, ועוד שתי יהודיות.
הטיפול בילדים היה מתיש ותובעני, והסכנה לגילוי זהותם של הילדים הייתה רבה. כל מגע עם השלטונות חייב זהירות רבה. כל אלה גבו מחיר נפשי מהצוות. בנוסף לפעילותה זו שלחה ברוויצקי שליחים לליון בעת שזו הופצצה, כדי לחלץ משם שתי תינוקות יתומות.
לאחר המלחמה.
לאחר המלחמה הגיעה ברוויצקי לפריז ומשם עברה לעבוד בלייפציג. ב-1947 החלה לעבוד בסאלפלד שבתורינגיה ולאחר מכן במיינינגן. בשנת 1969 פרשה מטעמי בריאות. עוד בחייה נודע על פעילות ההצלה שלה, אך היא ביקשה לקבל הכרה לא בתור פעילה אנטי-פשיסטית אלא בתור פעילת שלום.
הכרה.
בשנת 1991 הכיר יד ושם בברוויצקי כחסידת אומות העולם.
דודו (פירושונים)
הארצת מאדים
הארצת מאדים הוא התהליך ההיפותטי לשינוי מכוון של האקלים ושל פני השטח במאדים, במטרה ליצור שטחים גדולים במאדים, המתאימים להתיישבות בני אדם. בכך תהפוך ההתיישבות על מאדים לבטוחה יותר ובת־קיימא.
ישנם כמה רעיונות לדרך שבה תתבצע ההארצה, חלקם בעלות כלכלית גבוהה ובמחיר פגיעה במשאבי טבע, ואחרים שניתן לבצע עם טכנולוגיה בת־השגה.
מוטיבציה ואתיקה.
אם וכאשר תתרחש התפוצצות אוכלוסין על פני כדור הארץ, דרישה למשאבים עשויה להפוך את ההתיישבות של בני אדם על גרמי שמיים (בנוסף לכדור הארץ) להכרחית.
התיישבות בחלל תאפשר ניצול של משאבי החומר והאנרגיה במערכת השמש.
במובנים רבים, מאדים הוא כוכב הלכת ה"ארצי" ביותר במערכת השמש. אף על פי שלמאדים הייתה בעבר סביבה דומה לכדור הארץ, במרוצת השנים הוא איבד את המים והאטמוספירה שהיו לו.
שיקול אתי מרכזי נגד הארצת מאדים הוא הפגיעה בצורות החיים שאולי קיימות בו.
אתגרים ומגבלות.
הסביבה במאדים מביאה עמה מספר אתגרים להארצה שעשויים להגביל את היקפה.
כוח משיכה ולחץ נמוך.
כוח המשיכה על פני השטח במאדים קטן פי 2.5 בערך מזה של כדור הארץ ואין מספיק ידע על מנת למנוע בעיות בריאות הקשורות להיעדר משקל.
האטמוספירה של מאדים מכילה ברובה פחמן דו־חמצני, והלחץ שלו הוא רק 1% מהלחץ בכדור הארץ בגובה פני הים.
מאבק בתופעות מזג אוויר בחלל.
חוסר המגנטוספירה במאדים מציב אתגרים מול הקרינה הסולארית ושמירה על אטמוספירה.
שיטות ואסטרטגיות.
הארצת מאדים תהיה כרוכה בשלושה שינויים עיקריים: בניית האטמוספירה, חימומה ומניעת פיזור האטמוספירה לחלל החיצון.
האטמוספירה במאדים דלילה באופן יחסי ובעלת לחץ נמוך מאוד.
האטמוספירה מכילה בעיקר פחמן דו־חמצני (שהוא גז חממה) ולכן ברגע שהאטמוספירה תתחיל להתחמם הפחמן דו־חמצני עשוי לשמר חום קרוב לפני השטח.
בנוסף, החימום אמור לגרום לפחמן דו־חמצני נוסף להיכנס לאטמוספירה מהעודפים בקטבים דבר שיתרום לאפקט החממה.
משמעות הדבר היא ששני התהליכים של בניית האטמוספירה וחימומה מעצימים אחד את השני ומגדילים את סיכויי ההארצה.
המסת פחמן דו־חמצני.
יש כיום מספיק פחמן דו־חמצני (CO2) בצורה של קרח יבש באדמת מאדים בקוטב הדרומי, שבאמצעות חימום האקלים בכמה מעלות יעלה את הלחץ האטמוספירי לרמה הדומה לזו בהר אוורסט.
אף על פי שבני אדם לא יוכלו לנשום באסטמוספירה זו, העלאת הלחץ שלעצמה תייתר את הצורך בחליפות לחץ. נוסף לכך, פיטופלנקטון יוכלו להמיר את הפחמן דו־חמצני המומס לחמצן.
ייבוא פחמימנים.
דרך נוספת ליצירת אטמוספירה במאדים היא באמצעות ייבוא מתאן או פחמימנים אחרים, הנפוצים באטמוספירה ובפני השטח של טיטאן.
המתאן, שיתאדה לתוך האטמוספירה יעזור ביצירת אפקט החממה המבוקש.
שימוש במראות מסלוליות.
הכנסה של מראות העשויות משכבה דקה של פוליאסטר (BoPET) המצופה באלומיניום למסלול סביב מאדים יכולה לעזור בחימום פני השטח של מאדים במטרה לעודד את אפקט החממה.
ניתן למקם את המראות כך שהן יהיו קבועות במקומן ביחס למאדים ומופנות כלפי הקטבים במטרה להפשיר את הקרח הקיים שם.
בתרבות.
הארצת מאדים תופסת מקום מרכזי בטרילוגיית "מאדים" של הסופר קים סטנלי רובינסון. בסרט "זיכרון גורלי" מוארץ מאדים באמצעות טכנולוגיה חייזרית.
Die Zeit, die Tag und Jahre macht, רי&quot;ב 134א
Die Zeit, die Tag und Jahre macht (בעברית: זמן, היוצר את היום והשנה) רי"ב 134א, היא קנטטה חילונית לחתונה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך. הוא הלחין אותה בהיותו בעיר קטן וביצע אותה ב-1 בינואר 1719, כברכה לנסיך אנהלט-קטן לכבוד השנה החדשה. ביצוע כזה לכבוד אדם מסוים נקרא גם סרנדה.
רקע והיסטוריה.
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר מוזיקה בסגנון חופשי יותר כגון הקונצ'רטי הברנדנבורגיים. המוזיקה לרוב הקנטטות שלו מתקופה זו אבדה, למעט שלוש: רי"ב 202, רי"ב 173א והנוכחית, שכולן נכתבו לביצוע לא כנסייתי. ב-1723 עבר ללייפציג וניהל בית ספר למוזיקה וכן היה אחראי למוזיקה בכמה כנסיות בעיר.
את הלברית כתב כריסטיאן פרידריך הונולד (Christian Friedrich Hunold), סופר גרמני בן התקופה שלימד באוניברסיטת האלה-ויטנברג ושיתף פעולה עם באך בכתיבת טקסטים ליצירות שלו. הטקסט מתאר דו-שיח בין דמויות אלגוריות: הזמן שמייצג את העבר וההשגחה העליונה שמייצגת את העתיד, ועוסק בנסיכות ובהנהגתו של הנסיך.
בשנת 1724, כשכבר עבד בלייפציג, חיבר באך טקסט חדש לאותה מוזיקה ויצר את הקנטטה רי"ב 134, אותה ביצע לכבוד חג הפסחא באותה שנה. את הטקסט החדש הוא כתב על דפי הקנטטה המקורית, מתחת לטקסט הקיים וערך קלות את המוזיקה. השינויים האלו גרמו לכך שהן הקנטטה המקורית והן החדשה ניזוקו. ב-1881 פרסמה חברת באך חלקים מהקנטטה ששרדו, בכרך 29 של פרסומיה. את השחזור של הטקסט המקורי ערך פיליפ ספיטה (Philipp Spitta), מוזיקולוג גרמני בן המאה ה-19 שכתב ביוגרפיה על באך, זמן קצר לאחר מכן. ב-1950 ערכה חברת באך החדשה מחקר נוסף ומצאה את המוזיקה המקורית והערוכה.
מבנה והרכב מוזיקלי.
הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני אלט וטנור בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. הקנטטה מורכבת משמונה חלקים של אריה ורצ'יטטיב לסירוגין, כשהסיום מבוצע על ידי המקהלה.
הקלטות.
היצירה לא מבוצעת רבות והיא הוקלטה פעמים ספורות בלבד, בעיקר כחלק מפרויקטים של הקלטת הקנטטות כולן. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את טון קופמן (ב-1998), הלמוט רילינג (ב-2000) ומסאקי סוזוקי (ב-2011).
פ. ג. וודהאוס
תיקון (קרימינולוגיה)
ארסניו ולפורט
ארסניו ולפורט (בהולנדית: Arsenio Valpoort; נולד ב-5 באוגוסט 1992 באמסטרדם שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקיצוני בארמיס ארדיפו הקפריסאית.
קריירה.
ארסניו ולפורט, נולד וגדל בעיר אמסטרדם שבהולנד וכבר מגיל צעיר הצטרף למחלקת הנוער של הירנביין מהעיר הירנביין. בתקופתו בקבוצת הנוער של הירנביין, כבש ולפורט 16 שערים שזיכו אותו בחוזה לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת בקבוצה הבוגרת של הירנביין. ב-4 בדצמבר 2011, ערך ולפורט את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית, כשעלה כמחליף בניצחון 1–5 של קבוצתו על א.ז. אלקמאר. ב-31 בינואר 2012, רשם הופעת בכורה בגביע ההולנדי במשחק נגד ויטסה ארנהם. בפגרת הקיץ של 2012, כשהירנביין שיחקה בליגה האירופית, כבש ולפורט את שער הניצחון של קבוצתו בניצחון 1–2 על מולדה. לאחר החצי הראשון של עונת 2012/13, שולפורט שיחק רק בחמישה משחקים, הוא הושאל לזוולה. בשני המשחקים הראשונים ולפורט ישב על הספסל ואת הופעת הבכורה שלו במדי זוולה ערך נגד פיינורד. במהלך חצי עונת ההשאלה בזוולה לא זכה ולפורט לדקות משחק רבות ולא הצליח להרשים, ולאחר שרשם תשע הופעות ושני שערי ליגה סיים את דרכו בקבוצה.
לאחר שחוזהו בהירנביין לא חודש, ב-27 ביוני 2013, לאחר שערך התרשמות חתם ולפורט בפרנצווארוש אחת הקבוצות המצליחות והגדולות ביותר בהיסטוריה של ליגת העל ההונגרית. במשך עונה אחת, ולפורט לא השתלב במדי פרנצווארוש ולאחר שערך 10 הופעות ליגה בהן כבש שער אחד שוחרר מהקבוצה. ביולי 2014, כשהוא שחקן חופשי, חתם ולפורט בוואלביק מליגת המשנה בהולנד.
ב-2 בפברואר 2016, לאחר שהיה מועמד למכבי נתניה חתם ולפורט בבית"ר ירושלים עד לתום העונה עם אופציה לעונה נוספת. ב-8 בפברואר ערך ולפורט את הופעת הבכורה שלו במדי בית"ר כשעלה כמחליף בניצחון 0–2 את הפועל רעננה. ב-14 במרץ, כבש ולפורט את שער הבכורה שלו במדי בית"ר בניצחון 2–3 על מכבי חיפה. עד תום העונה כבש ולפורט שני שערי ליגה בתשע הופעות ליגה. ב-22 במאי 2016, האריך ולפורט את חוזהו בבית"ר בשלוש שנים נוספות. ב-30 ביוני 2016, ערך ולפורט את הופעת הבכורה האירופית שלו במדי בית"ר בתיקו 0-0 נגד סלובודה טוזלה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית.