גודלה של רלית זו הוא עד 43 ס"מ באורך ומשקלה 476-650 גרם. צבע הנוצות שחור כמעט לגמרי למעט הכרבולת האדומה על הראש והמקור הצהוב. לרלית רגליים צהובות וארוכות אך זנב קצר וגוף נמוך העוזר לה להיבלע בשיחים בעת הצורך. הנקבות קטנות מהזכרים, אורכן עד 36 ס"מ ומשקלן 298-434 גרם. נוצותיהן חומות כהות והן חסרות כרבולת. לעופות הצעירים רגלים ירוקות. הנקבות מטילות 2-3 ביצים בשטחי ביצות בין השיחים ונשארות לשמור עליהן.
עופות אלה חיים בביצות ברחבי אסיה בהודו, פקיסטן, סרי לנקה ועד דרום סין, קוריאה, יפן, הפיליפינים ואינדונזיה. את מזונם הם מחפשים במים הרדודים, וניזונים מזרעים, חרקים, דגים קטנים וסרטנים זעירים. עופות אלה בדרך כלל חשאיים ושקטים למעט בבקרים, כאשר הזכרים מכריזים על טריטוריה או קוראים לבנות זוגם.
שרענסק
ברוטאליזם
הרפתקאות קפטן תחתונים
שנדליר
כתובת אשמונעזר
שפה גבוהה
שצ'רצוב
שצ'רצוב (בפולנית: Szczerców; ביידיש: סטערצעוו, שטערצעוו) הוא כפר במחוז בלחטוב שבפרובינציית לודז' בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
היישוב נזכר לראשונה בשנת 1332, ובמחצית השנייה של המאה ה-14 הוענקו לו זכויות עיר. בשנת 1870, תחת שלטון פולין הקונגרסאית, ניטל מהיישוב מעמדו העירוני, בשל השתתפות תושביו במרד ינואר.
יהודי שצ'רצוב.
יהודים ישבו בכפר מסוף המאה ה-18, ועד המחצית השנייה של המאה ה-19 השתייכו יהודי היישוב לקהילת לאסק. בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 פגעו ביישוב מספר שריפות גדולות, שהסבו נזק חמור במיוחד ליהודי המקום.
בין מלחמות העולם התקיימה בכפר פעילות של אגודת ישראל, ונמנו בו 1,513 יהודים, למעלה משליש מתושביו.
עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים בספטמבר 1939, העלו אלו באש את בית הכנסת המקומי ואת רוב בתי היהודים ביישוב. בשל ההרס הרב, נמלטו רוב יהודי היישוב לזלוב ולבלחטוב הסמוכות. קבוצה קטנה של יהודים שעוד נשארה בכפר גורשה כעבור זמן מה גם היא לבלחטוב. גורלם של יהודי הכפר ביישובים אלו היה כגורל יתר היהודים בהם.
החזית האוקראינית הראשונה
החזית האוקראינית הראשונה הייתה קבוצת ארמיות, שהשתייכה לצבא הסובייטי במלחמת העולם השנייה, ומילאה תפקיד מרכזי בקרבות בכיבוש פולין וגרמניה, תוך שהיא מסייעת לבסוף בכיבוש ברלין.
היסטוריה.
ב-20 באוקטובר 1943 שונה שמה של חזית וורונז' לחזית האוקראינית הראשונה, ולמפקדה מונה ניקולאי ואטוטין.
החזית לחמה בקרב קורסון-צ'רקאסי, ולאחר מכן השתתפה במבצע לבוב-סנדומייז'. במרץ 1944 החליף גאורגי ז'וקוב את ואטוטין בפיקוד על החזית לאחר שפרטיזנים התנקשו בחייו, ובמאי 1944 מונה איוואן קונייב למפקד החזית. בינואר 1945 השתתפה החזית במבצע ויסלה-אודר שבו התקדמה בזינוק אחד מהויסלה אל האודר.
ב-16 באפריל 1945 פתחה החזית יחד עם החזית הבלארוסית הראשונה בקרב על ברלין. לאחר מכן השתתפה החזית בקרב האלבה ובקרב על פראג.
לאחר סיום המלחמה, הפכה החזית למפקדת הכוחות הסובייטיים המרכזית ששכנה באוסטריה ובהונגריה.
התחנפות
סלינון
שצ'ז'ץ
שצ'ז'ץ (באוקראינית: Щирець, שצ'ירץ; בפולנית: Szczerzec; ביידיש: שטשעריץ) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
שצ'ז'ץ החלה כיישוב מבוצר במאה ה-12, ובשנת 1397 הוענקו לה זכויות עיר. בשנים 1516 ו-1620 נהרסה העיירה מפשיטות הטטרים, ובשנת 1656 נהרסה בידי השוודים.
במאה ה-18 עברה שצ'ז'ץ לבעלות משפחות אצולה פולניות, ובחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה בתחום גליציה האוסטרית. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי שצ'ז'ץ.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מתחילת המאה ה-17, ובתקופה זו ריכזו את המסחר בה. מהמאה ה-19 היוו היהודים רוב מוחלט של תושבי העיירה, ובשנת 1880 נמנו בה 1,385 יהודים.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 850 יהודים מתוך 936 תושבים, והתקיימה בה פעילות ציונית ענפה, שכללה בית ספר עברי ותנועות נוער ציוניות.
בסוף נובמבר 1942 שולחו יהודי העיירה למחנה ההשמדה בלז'ץ.
שטשעריץ
אשמונעזר השני
הרולד ג'פרי
סר הרולד ג'פרי (באנגלית: Harold Jeffreys; 22 באפריל 1891 - 18 במרץ 1989) היה מתמטיקאי, סטטיסטיקאי, אסטרונום וגיאופיזיקאי בריטי. ג'פרי פרסם בשנת 1939 את ספרו "Theory of Probability". ספר זה מילא תפקיד חשוב בחזרה להסתברות בייסיאנית כתפיסה מרכזית בסטטיסטיקה.
ביוגרפיה.
ג'פרי נולד בצפון-מזרח אנגליה. הוא למד באוניברסיטה בניוקאסל ובאוניברסיטת דרהאם, ובתוכנית לימודים חיצונית באוניברסיטת לונדון.
ג'פרי לימד באוניברסיטת קיימברידג' החל משנת 1914. הוא לימד מתמטיקה, אחר כך גיאופיזיקה ולבסוף אסטרונומיה. הוא נישא למתמטיקאית ברטה סווילס (1903-1999) וביחד איתה כתב בשנת 1940 את הספר "Methods of Mathematical Physics".
אחת מתרומותיו העיקריות הייתה בנושא של הערכת הסתברות פריורית בהקשר של הסתברות בייסיאנית. תרומה חשובה אחרת שלו הייתה הגילוי שהשכבות הפנימיות של כדור הארץ הן נוזליות.
בשנת 1924 פיתח שיטה כללית למציאת פתרונות של קירובים למשוואות ליניאריות דיפרנציאליות מסדר שני, כולל משוואת שרדינגר. הוא לא קיבל קרדיט על תרומתו לפיתוח משוואת שרדינגר, משום שהחוקרים שפיתחו אותה לא היו מודעים לעבודתו.
ג'פרי קיבל מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה בשנת 1937.
ב-1953 זכה לקבל תואר סר.
בשנת 1962 קיבל מדליית זהב מהחברה המלכותית לסטטיסטיקה ובשנת 1948 קיבל את הפרס על שם Charles Lagrange מהאקדמיה הבלגית למדעים ואמנויות.
בשנים 1939 עד 1952 היה מנהל המרכז הסייסמולוגי הבינלאומי.
שצ'וצ'ין (פולין קטן)
שצ'וצין (בפולנית: Szczucin; ביידיש: סטיטשין) היא עיירה במחוז דומברובה טרנובסקה שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בסמוך לנהר ויסלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב.
שצ'וצין נזכרת לראשונה בשנת 1326, ובשנת 1745 הוענקו לה זכויות עיר. בתקופה זו שימשה העיירה כתחנת מעבר בנתיב המסחר שבין ממלכת פולין והונגריה.
בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. בתחילת מלחמת העולם הראשונה נהרסה העיירה כתוצאה ממתקפת הגייסות הרוסיים.
יהודי שצ'וצין.
יהודים התיישבו בעיירה מהמחצית השנייה של המאה ה-18, ועסקו בה בעיקר במסחר. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה קרוב ל-500 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל.
לאחר כיבוש העיירה בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, רצחו אלו קרוב ל-40 פליטים יהודים שהגיעו אליה, תוך שריפת גופותיהם. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, הגבלות תנועה וחובת ביצוע עבודות כפייה.
במרץ 1942 החלו הגרמנים לבצע מעשי רצח ביהודי העיירה, ובמאי 1942 עוד נמנו בה 776 יהודים. בהמשך נערכו בעיירה מספר אקציות, בהן נרצחו הקשישים והחולים היהודים, ויתר היהודים שולחו למחנות עבודה ולדומברובה טרנובסקה. יהודים בודדים בלבד מקהילת שצ'וצין שרדו את השואה.
גדר חיה (ספר)
גדר חיה הוא רומן מאת הסופרת הישראלית דורית רביניאן, שיצא לאור בשנת 2014 בסדרת "ספריה לעם". הספר זיכה את המחברת בפרס ברנשטיין לספרות בשנת 2015.
עלילה.
מרבית העלילה מתרחשת בחורף של 2002–2003 בעיר ניו יורק, שבה נפגשים במקרה שני צעירים: ליאת בנימיני, ישראלית בת 29, בת להורים שעלו מאיראן באמצע שנות ה-60, שהיא מתרגמת השוהה בדירת ידידים במנהטן במלגת פולברייט, וחילמי נאסר, צייר פלסטיני בן 27, יליד חברון, בן להורים שהם מפליטי 1948, המתגורר בברוקלין.
בין השניים מתפתח במהירות קשר אינטימי שבו מתמזגים מחד, קשרים גופניים ונפשיים ומנגד החשש להיבלע בזולת מתוך רצון מודע לשמור כל אחד על זהותו. ליאת, המספרת, מתארת את אהבתם ומריבותיהם, כאשר הם נמצאים רק שניהם יחדיו וכאשר הם מבלים עם ידידים, בבריאות ובחולי. היא משלבת בתיאור המאורעות את מחשבותיה ולבטיה, ובהם לא רק מחשבות על סיומו הצפוי והבלתי נמנע של הקשר אלא גם החלום שהקשר יהפוך מזמני לקבוע: "בסתר לבי מדמיינת שבסוף אני נשארת אתו כאן, שלא עמד לי כוחי לעזוב ונשארנו יחד").
הקשר ההדוק בין השניים נמשך עד לשובה של ליאת לתל אביב, במועד שנקבע עוד לפני פגישתם הראשונה. כחודש לאחר מכן שב חילמי לרשות הפלסטינית, תחילה לבית הוריו ברמאללה, ואחר כך לדירה ששכר בכפר ג'יפנה הסמוך. כל אחד מהם שב לסדרי החיים וההרגלים הישנים שלו. הגבלות התנועה עקב האינתיפאדה השנייה אינן מאפשרות להם להיפגש, אך הם שומרים על קשר טלפוני. חילמי ושלושה מקרוביו מגיעים, כשוהים בלתי חוקיים, לחוף הים של יפו. שאדי וסיהאם נכנסים למים ומתקשים להיאבק בים המאיים להטביעם. חילמי, שאינו יודע לשחות, ממהר לסייע להם, וטובע בים.
לספר שלושה חלקים, הקרויים על שם עונת השנה שבה מתרחשת העלילה המתוארת בחלק זה:
בשני החלקים הראשונים ליאת היא מספר עד - היא מתארת אירועים שנכחה בהתרחשותם. בחלק השלישי מתארת ליאת את המאורעות מנקודת מבט מרוחקת יותר, כפי שהבינה מסיפוריו של חילמי וכפי שדמיינה את טביעתו.
שם הספר.
בריאיון לעיתונאית מיה סלע הסבירה רביניאן מדוע בחרה בשם "גדר חיה": "כי זה מאיר יפה את נושא הגבולות שהוא אלמנט מרכזי בסיפור, איך שהן חיות בנו, הגדרות התודעתיות, הפיזיות, הממשיות, המדומות. וגם כי צימוד המלים הזה, 'גדר חיה', פתאום שמעתי את המתח הדרמטי, את הסכנה שאורבת בו. גבול שאין בו ביטחון, שאף פעם אין בו נחת, שעלול לנוע פתאום או לקום עליך או להיעלם".
נושאים בספר.
אהבה בלתי אפשרית.