בעונת 1943/1944 אימן ברו את מאלגה, שהייתה אז בליגה השלישית, אך לא הצליח לעזור לה לעלות חזרה לליגה השנייה. בעונת 1948/1949 אימן את ריאל סרגוסה, שגם היא הייתה בליגה השלישית, לאחר שהייתה בתחילת העשור בליגה הראשונה, והוא הדריך אותה בחזרה לליגה השנייה.
ברו נפטר ב-10 ביוני 1962 במאלגה.
הורין (נהר)
הורין (באוקראינית Горинь) הוא יובל של נהר פריפאט. הנהר מתחיל בבלארוס, זורם לאורך של כ-659 קילומטרים ועובר דרך הערים אולקסנדריה, דומברוביץ, דרז'נה, הורינגרוד, הושץ', ויסוצק ובילוהיריה. לנהר יש 19 יובלים, הרוחב המרבי של הנהר הוא 80 מטר והעומק המרבי הוא 16 מטר.
גביע המדינה בכדורגל 1994/1995
גביע המדינה בכדורגל 1994/1995 הייתה התחרות ה-57 מאז היווסדה וה-42, לאחר קום המדינה. המשחקים החלו בספטמבר 1994 והסתיימו ב-30 במאי 1995.
מכבי חיפה ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע הרביעי שלה. בעקבות הזכייה הקבוצה העפילה לתחרות גביע אירופה למחזיקות גביע.
התוצאות.
השלבים המוקדמים.
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השמיני לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית.
שתי קבוצות מהליגה הלאומית הודחו בסיבוב ח לאחר שהפסידו בביתן לקבוצות מהליגה הארצית
הפועל צפרירים חולון נוצחה בביתה בידי הפועל רמת גן 2-1
בית"ר תל אביב נוצחה בביתה בידי הפועל כפר סבא 1-0 לאחר הארכה
שלבי הגמר.
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
הערה:
ניקולאי קוסטר-וולדו
עטלף ארך חוטם
גביע המדינה בכדורגל 1995/1996
גביע המדינה בכדורגל 1995/1996 הייתה התחרות ה-58 מאז היווסדה וה-43, לאחר קום המדינה. המשחקים החלו בספטמבר 1995 והסתיימו ב-28 במאי 1996.
מכבי אביב ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע ה-19 שלה. באותה שנה היא זכתה גם באליפות בעקבות כך הקבוצה שהעפילה לתחרות גביע אירופה למחזיקות גביע הייתה עירוני ראשון לציון.
התוצאות.
השלבים המוקדמים.
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השמיני שהתקיים ב-20 בינואר 1996 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית.
5 קבוצות מהליגה הלאומית הודחו כבר בסיבוב ח בידי קבוצות מליגה נמוכה מהן
ההפתעה הגדולה ביותר הייתה ברחובות כאשר מכבי שעריים ששיחקה באותה עונה בליגה א' דרום גברה על הפועל פתח תקווה 2-3 בפנדלים אחרי 0-0 לאחר הארכה
הפתעה גדולה נוספת היה ניצחון החוץ של מכבי עכו מהליגה הארצית על הפועל תל אביב באצטדיון בלומפילד 3-4 לאחר הארכה
הפועל קריית שמונה מהליגה הארצית גברה בחוץ על הפועל באר שבע 1-2
עירוני אשדוד מהליגה הארצית גברה 0-1 על הפועל כפר סבא
והפועל רמת גן גברה מהליגה הארצית על מכבי יפו מהליגה הלאומית באצטדיון גאון 0-1
שלבי הגמר.
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
הערה:
אדד
אׇדַד (מכונה גם אׇדַה, אׇדֻ ורַמׇן. בכתב יתדות מופיע באידאוגרמות dIM ו-dU) הוא אל הסער בתרבויות המסופוטמיות של בבל ואשור ובתרבויות אזור צפון נהר חבור וגוזן (צפון מזרח סוריה המודרנית), בהן נחשב לבכיר האלים.
מקורות פולחנו של אדד בשילוב בין פולחן אל הסער השומרי, אִשְכֻר, ואל הסער מצפון הלבנט, הדד. ככלל, בתרבויות בבל ואשור קיבל אדד את הבסיס המיתולוגי מאישכור ואת סימני הפולחן (ואת שמו) מהדד. בתרבויות צפון החבור, המהוות חוליה מחברת בין התרבות המערב שמית לזו המסופוטמית, נשארו מרכיבים מהמיתולוגיה של הדד בפולחן אדד (וייתכן שיחד עם השפעת אל הסער החורי תֵשֻב), וההבדלים ביניהם מועטים ביותר.
את תחילת הפולחן שלו ניתן לייחס לתנועת אוכלוסייה מערב-שמית ארמית ואמורית מזרחה ודרומה מצפון הלבנט למסופוטמיה באמצע האלף השלישי לפנה"ס, ולמעשה הקימו את הממלכה האכדית שירשה מרכיבים רבים מהתרבות השומרית. במסגרת זו התרחש תהליך של מיזוג בין אישכור השומרי לאדד המערב שמי. בפנתאון הבבלי של דרום מסופוטמיה התמקם אדד תחילה במעמד גבוה כאישכור, קודמו, אולם נראה כי חל פיחות במעמדו בתקופה הנאו-בבלית והוא נחשב במעמד ביניים, קרי בשורת האלים הראשיים, אך לא במעמד בכיר. בתרבות האשורית, זכה למעמד בכיר, שבא לידי ביטוי במעמד מקדשיו ובהופעתו התכופה כמרכיב תאופורי בשמות בכירי הממלכה.
קשרי משפחה.
כחלק מתהליך הטמעתו של אדד בפנתאון האלים המסופוטמי, הוא תואר כבנו של אחד מאבות האלים בתרבויות אלה, ואביו של אישכור, האל אנו.ייתכן שבאזור צפון החבור נחשב לבנו של אב האלים דגן, אם כי לא ברור אם מדובר בהתפתחות מקומית עצמאית בפנתאון, או בהשפעה חורית.
במיתולוגיה הבבלית מופיעה אלה בשם בֵלֵתְ-אִילִי ("גבירת האלים") כאחותו של אדד, באמצעותה מבקש האל אנליל להרגיעו.
באלף השני לפנה"ס התפתח באשור פולחן גם של אל שכונה אַפְלׇדַד (בן-אדד, באכדית) שסימלו היה עגל שור. לא ברור אם הייתה זו גרסה של אדד עצמו או ממש צאצא של האל.
אחיו החורג.
בתרבות האכדית מילא רב השדים ררמוד את תפקיד האח המנודה של האל אדד. ררמוד הוא בן הניאופים של אביו הבליין של אדד אשר הובא לעולם תחת האיסור הגדול של משגל בין אלים ושדים מה שיצר את רב השדים ררמוד-הילד המקולל.
עקב סילוקו של ררמוד מהפינתיאון הוא החליט לאחוז דיבוק את אחיו החורג אדד מה שהביא באמונה האכדית לשנות פרענות גדולות השנים 1234–1241 לפני הספירה.
הוא מוזכר בתעתיקים אשוריים קדומים גם כ"רמוד" וגם כ"רררמוד" עקב חוסר העקביות בהגיית שמו.
בת זוג.
בתרבות האכדית מילאה האלה שׇלַה את תפקיד זוגתו של אדד, הן בשם מלא והן באידאוגרמה הייחודית לה. תפקידה בפנתאון האכדי עוסק סביב תנובת פירות וקציר (ומכאן, גם הקשר שלה לאל האחראי על הגשמים) סמלה הוא מלילת תירס. בתרבות הארמית הוזכרה שלה בתעתיק אלפביתי כסׇלַה. לא ברור מקור שמה או הפולחן שלה. יש חוקרים המעריכים שמקורה באלה שׇקַה החורית, אולם אין ראיות תומכות בהשערה זו.
אטימולוגיה.
השם אדד, נגזר משמו המקורי בתרבויות הצפון סוריות – הדד. שם זה, הוא תיאור של פעולת הרעם – "הרועם". בכתב יתדות נבלעה האות ה' ובמקומה נכתבה האות א'. כלומר, מדובר בשם זהה להדד, בגרסתו האכדית.
השם רמן נגזר גם הוא מפעולת הרעם – "המרעים". שם זה הופיע חלופות בכינוי לאדד בכתובות מספוטמיות, בעיקר בבליות. הופעותיו של כינוי זה לאל הסער במסופוטמיה קדמו לכינוי הנפוץ של הדד בממלכות הארמיות האלף הראשון לפנה"ס.
בכתב היתדות מופיע אדד גם באידאוגרמה (סימן כתב יתדות שאיננו הברה, אלא משקף מילה, בדרך כלל קדושה או נפוצה במיוחד) שסימונה dIM. סימן כתב יתדות זה יצג בתקופה השומרית את אל הסער השומרי אִשְכֻר ומסוף האלף השלישי לפנה"ס נראה תחילה שימוש בו הן לאישכור והן לאדד ובתקופות מאוחרות יותר לכל אלי הסער בתעודות כתב יתדות, כולל לאדד.
לפחות מהמאה ב-15 לפנה"ס הופיע אדד גם ביצוג מספרי (המספר 10, או יצוגו בכתב היתדות &lt; dU) במקום השומרוגרמה של אשכר. המשמעות הייתה זהה לאשכר. יצוג זה היה נפוץ לא רק במרחב המסופוטמי, אלה גם באופן תכוף במרחב האנטולי)., ונועד לשמש גם כסימן למדרג חשיבות האלים. כמו ברשימות אחרות בבל, אדד (10) הופיע אחרי אל הירח, סין (30) ואל השמש, שׇמַש (20).
תפקידים ומאפיינים.
בניגוד לפולחן במרחב הסורי, בבבל ובאשור לא שימש אדד כבכיר האלים (בבבל, היה זה מרדוך ובאשור האל אשור), אלא אל מדרג זוטר יותר. ברשימות אלים של טקסי פולחן בבבל ובאשור, נמצא אדד במעמדו אחרי אל הירח, סִין ואל השמש, שׇמַש. בצפון החבור עמד אדד בראשות הפנתאון, יחד עם דגן והאל הפטרון של העיר, אִיתוּרְמֵר.
נראה שהסיבה המרכזית לכך היא התנאים האקלוגיים במסופוטמיה, שכללו מיעוט יחסי של משקעים והתבססות עיקרית על השקיה באמצעות תעלות מהפרת והחידקל, בעוד באזור הצפוני מקומם של משקעים וסערות היה רב יותר.
תפקידו של אדד כאל הסער כולל שלושה היבטים מרכזיים:
התפתחות ופולחן.
אדד מהווה במידה רבה, "יבוא" פולחני מתרבויות שמיות צפון-מערביות לתרבות המסופוטמית. אל הסער המקורי של התרבות השומרית היה אִשְכֻר.
מאפייני האקלים המסופוטמי, שבו מעטים המשקעים והסערות, והתבססות החקלאות באזור זה על תעלות השקיה מנהרות הפרת והחידקל, שמקורם הרחק בצפון – באנטוליה, הכתיבה כנראה במידה רבה את חשיבותו השולית של אל זה בפנתאון המקומי. במקומו בלטו באזור זה אלים אחרים כאנליל, מרדוך, אשור, סין, נינורתה, בעלי בסיס מיתולוגי מגוון יותר שכלל בעצמו גם מרכיבים של אל סער ומזג אוויר. לתוך מצע זה, חדרה השפעתו של אדד למרחב המסופוטמי.
את מקורותיו של אדד אפשר למצוא בפולחן האל הׇדַד בתרבויות צפון סוריה באלף השלישי לפנה"ס. כנראה, על רקע התנאים האקלימיים באזור (ריבוי משקעים וסערות) ונסיבות מדיניות, התפתח שם פולחן אל הסער כבכיר האלים, אחרי אלי האבות. התפתחויות אלה חלו גם על ערי מזרח סוריה, שמחד גיסא היו נתונות לתנאים אקלימיים דומים, ומאידך הושפעו במידה רבה מתרבויות מסופוטמיה בדרום, באמצעות כיבושים ומסחר. מאפיינים היברידיים אלה של התרבות בערים כגון מארי יצרו גרסה שונה של האל הדד – מיתולוגיה ופולחן מערב שמי עם ביטוי לשוני אכדי ומרכיבים נוספים שאולים מהאל הפטרון של העיר אִתַרְמֵר. שילוב זה הניב את פולחן האל אדד, במקום הדד, אף שלמעשה מדובר באותו אל.