פונדקאות מחוץ לישראל שבה כמעט ואין פונדקאיות יהודיות, בעייתית להורים המעוניינים שילדם יהיה יהודי, אך אינם עומדים בדרישות של גיור קטנים, מכיוון שלפחות על פי חלק מהדעות ילד לאם פונדקאית שאינה יהודיה, אינו נחשב ליהודי. זוג גברים שהופכים להורים באמצעות תהליך פונדקאות מחוץ לארץ לא יוכלו לגייר את ילדם ולרשום אותו במשרד הפנים כיהודי.
על רקע הקשיים בפונדקאות מחוץ לישראל עולות דרישות לשינוי החוק והרחבת הסדר הפונדקאות בארץ. לאחר פנייה לבג"ץ, משרד הבריאות הודיע על הקמת ועדה נוספת לבחינת הנושא.
פונדקאות עבור הומוסקסואלים בישראל.
בינואר 2022 עודכן החוק הישראלי המסדיר פונדקאות (חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), תשנ"ו-1996) כך שהוא מתיר לזוגות מאותו המין לעבור תהליך של פונדקאות. עד לתיקון החוק, זוגות רבים מאותו המין, במיוחד של גברים, יכלו לעבור הליכי פונדקאות רק מחוץ לישראל (לרוב בארצות הברית ובהודו) תהליך הנחשב ליקר במיוחד ומסובך מבחינה פרוצדורלית.
בפברואר 2010 עתרו לבג"ץ בני הזוג יואב ארד-פנקס ואיתי פנקס בבקשה לשנות את "חוק הפונדקאות" הישראלי שחל רק על זוגות של גבר ואישה. בעתירה נטען שאין כל סיבה מהותית שלא לפרש את החוק כך שיחול גם על "איש ואיש". בנוסף, טענו העותרים שאם לא ניתן לפרש כך את החוק, על בית המשפט לקבוע שהוא חל גם על בני זוג גברים מטעמים חוקתיים. בחודש ינואר 2014 ניתן פסק דינו של בג"ץ, בשתי עתירות אשר נידונו במאוחד, בבג"ץ 566/11 6569/11 ממט-מגד ואח' נ' משרד הפנים ואח' בהן הכריע בית המשפט העליון לראשונה בדבר האופן בו ראוי שהמשפט הישראלי יתייחס לסוגיית רישומם ומעמדם של ילדים אשר נולדו בהליכי פונדקאות שבוצעו מחוץ לישראל.
בתיקון לחוק הפונדקאות שאושר ביולי 2018, נקבע כי "הורים מיועדים" הם לא רק בני זוג שהם גבר ואישה, אלא גם אם מיועדת יחידה, ונדחתה הסתייגות של חבר הכנסת אמיר אוחנה שלפיה החוק יחול גם על הורים יחידנים שהם גברים. דחיית ההסתייגות עוררה מחאה ציבורית וב-22 ביולי 2018 התקיימה מחאת הלהט"ב שכללה כ-80,000 מפגינים בסדרת הפגנות לצד שביתה פוליטית חלקית, במטרה למחות על אפליית להט"ב במסגרת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (המוכר כ-"חוק הפונדקאות") לצד דרישות נוספות כגון מניעת פשיעה נגד קהילת הלהט"ב, תיקון חוק הפרשנות כך שיכלול נטייה מינית וזהות מגדרית בכל חוק האוסר אפליה, התאמת שירותי הרווחה, חינוך לשוויון והקצאת משאבים. לאחר מחאה בקרב פעילים ופעילות בקהילה, התווספה גם דרישה לקידום חקיקה לנישואים בין בני או בנות אותו המין.
במהלך השביתה, שחפפה לצום תשעה באב שחל באותו היום, האגודה למען הלהט"ב בישראל הכריזה על שביתה כללית וקראה לחברי הקהילה הלהט"בית להיעדר ממקום עבודתם ולקחת חלק בפעילויות המחאה. חברות, ארגונים ומוסדות בישראל, חלקם ממשלתיים, הודיעו כי יתירו לעובדיהם שלא להגיע לעבודה. חברות אחדות הודיעו כי יסייעו לעובדיהן במימון הליכי פונדקאות. רשת בתי קולנוע לב הודיעה כי ביום השביתה תציג ללא תשלום את הסרטים "גאווה", "קרול" ו-"אישה פנטסטית", העוסקים בשוויון בקהילה הגאה. המחאה נערכה בערים רבות בהן תל אביב, ירושלים, עפולה, חיפה, באר שבע ורעננה.
ב־31 באוקטובר 2018 ראש הממשלה בנימין נתניהו הצהיר כי הוא תומך בזכותם של זוגות להט"בים לפונדקאות, אך אמר כי אין את הרוב הדרוש לכך בקואליציה.
במאי 2021, השיק שר העבודה והרווחה איציק שמולי עם המוסד לביטוח לאומי והאגודה למען הלהט"ב, תוכנית סיוע מיוחדת להנגשת מידע לחברי הקהילה הלהט"בית, בנושא הקמת משפחה, הסיוע שתעניק המדינה בהליכים המשפטיים, והסיוע הכספי שיינתן בהתאם למצב הסוציו-אקונומי של הפונים, ולקריטריונים שיקבעו. ב-11 ביולי 2021, בג"ץ פסק כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחדניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן בהוראת בג"ץ, וייכנס לתוקפו תוך חצי שנה. התיקון ייכנס לתוקפו ב-11 בינואר 2022.
קישורים חיצוניים.
ענייני משפט וחקיקה
חג האוטיסטים הבין-לאומי
חג האוטיסטים הבין-לאומי הוא חג אשר מוקדש לאנשים על הספקטרום האוטיסטי שצוין לראשונה בשנת 2005 ומצוין מאז, בכל שנה, ב-18 ביוני. החג מכיר בגאווה אוטיסטית, ומכיר בחשיבותם של האוטיסטים בחברה.
החג נוסד בידי אספים לחופש, קבוצת אוטיסטים שמטרתה ללמד את הציבור הרחב אודות הקהילה האוטיסטית.
החג זכה לתשומת לב ציבורית, שכן הוא מהווה חידוש לאנשים רבים, שהתייחסו בעבר לאוטיזם כאל מצב הגורם סבל וחוסר אונים. העובדה שלאוטיזם יש גם צדדים חיוביים שראוי לחגוג אותם התקבלה בקרב הקהילה המדעית, במיוחד בקרב חוקרים כפרופסור סיימון ברון-כהן. כתב העת ניו סיינטיסט דן בכך במאמר שפורסם בחג האוטיסטים הבינלאומי הראשון ושכותרתו הייתה "גאים להיות אוטיסטים".
האמונות של תומכי חג האוטיסטים.
יוזמי חג האוטיסטים הבינלאומי מאמינים שאין מבנה מח מסוים שהוא אידיאלי, ולכן עדיף על פני מבני מח אחרים. הרעיון שיש מבנה מוח אידיאלי גורם להרבה פסיכיאטרים להניח שכל חריגה ממנו דורשת "מרפא" על מנת להתאים אותו למבנה המוח הניורוטיפיקלי. חלק מתומכי החג מאמינים שמחפשי המרפא לאוטיזם מבצעים סוג של טיהור אתני. כל התומכים מאמינים שהמינימום הנדרש הוא התחשבות גדולה יותר בחברי הקהילה האוטיסטית כבאינדיבידואלים ייחודיים.
אנשי תנועת הזכויות האוטיסטית מציינים שגם ההומוסקסואליות סווגה בעבר כמחלת נפש ונהגו לטפל בה באמצעות טיפול הורמונלי להפחתת היצר. סיווג זה הופסק רק בעקבות מחאות פוליטיות מצד הארגונים ההומוסקסואליים.
אחת מצורות הבטוי המסורתיות של התנועה ההומוסקסואלית היא מצעד הגאווה. חג האוטיסטים הבינלאומי מקווה ליצור תהליך חינוך דומה, שמטרתו היא קידום זכויות האדם של האוטיסטים ומציאת מקום מתאים בחברה המודרנית עבור קולותיהם וכישוריהם הייחודיים.
אם פונדקאית
מייק פרדינס
מייק פרדינס (אנגלית: Mike Paradinas) מוכר כ- µ-ziq (מבטאים "מיוּזיק"), הוא מוזיקאי בריטי שכותב מוזיקה אלקטרונית, בעיקר מז'אנר ה-IDM. פרדינס הקים ומנהל את חברת התקליטים "פלנט מיו" ("פלנט מיו").
דיסקוגרפיה.
להלן דיסקוגרפיה (רשימה של אלבומים ואוספים) נבחרת מהקריירה של מייק פרדינס.
אספים לחופש
אַסְפִּים לחופש (באנגלית: Aspies For Freedom) היא ארגון זכויות אוטיסטים בינלאומי. המונח 'אספים' מתאר אנשים עם אוטיסטים בתפקוד גבוה. הארגון נוסד בשנת 2004, על ידי איימי וגארת' נלסון, זוג אוטיסטים בתפקוד גבוה מבריטניה. הוא זכה למכתבי תמיכה מכמה מומחים לאוטיזם, כגון סיימון בארון-כהן, טוני אטווד ודונה ויליאמס. כמו כן, הוא אוזכר במספר כתבי עת מדעיים. מטרת הארגון היא להסביר לציבור שהאוטיזם אינו תמיד ליקוי, ושבנוסף לחסרונותיו, יש לו גם יתרונות. לשם כך, ייסד הארגון את חג האוטיסטים הבינלאומי. הארגון גם פועל כנגד טיפולים הפוגעים באוטיסטים.
מחאה כנגד האגודה הלאומית לחקר האוטיזם, שקיים חבר אספים לחופש ג'ו מיל, הייתה המחאה הראשונה שביצע אוטיסט כנגד ארגוני ריפוי אוטיזם שזכתה לכיסוי תקשורתי בינלאומי. המחאה הייתה אירוע חשוב בהיסטוריה של הקהילה האוטיסטית, ובעקבותיה הגיעו מחאות כנגד קמפיין "האוטיזם מדבר" של רשת אן.בי.סי, כנגד קמפיין "רפאו את האוטיזם עכשיו" וכנגד מרכז השופט רוטנברג, הנוהג לתת מכות חשמל לילדים אוטיסטים.
לאספים לחופש יש מטרה ארוכת טווח לזכות את הקהילה אוטיסטית במעמד של קבוצת מיעוט. הפעילות בנידון החלה בנובמבר 2004, לאחר דיון בין חברי הארגון, שבעקבותיו נוסחה הצהרה בשם 'הצהרת הקהילה האוטיסטית'. ההצהרה מפרטת את הסיבות לבקשת מעמד מיוחד מהאו"ם.
השימוש בסמל האינסוף כמייצג האוטיזם, שאספים לחופש התחילו בו ביוני 2004, היווה תגובה להקשרים השליליים של סמל הפאזל שארגוני הורים נוהגים להשתמש בו. סמל הפאזל נתפס על ידי רוב חברי הקהילה האוטיסטית כהתייחסות מעליבה לכך שאוטיסטים עשויים להיראות חידתיים. אספים לחופש הרגישו שסמל האינסוף מהווה ייצוג טוב יותר של האוטיזם, כי הוא מסמל הגיון, התמדה, חזרתיות ואחדות צורנית.
אדמה משוגעת
אדמה משוגעת הוא סרט קולנוע ישראלי של הבמאי והתסריטאי דרור שאול שצולם בשנת 2005 בקיבוץ רוחמה ובקיבוץ ניר אליהו. הסרט מבוסס על חוויותיו האישיות של הבמאי מקיבוץ כיסופים בו גדל. הסרט יצא לאקרנים בספטמבר 2006, ותוך חודשיים למעלה מ-100,000 צופים צפו בו בקולנוע.
הפקה.
בהפקתו היו שותפות קרן הקולנוע הישראלי, שידורי קשת, קרן "קולנוע השקעות" ו-yes. לאחר שהתסריט התקבל ל"מעבדת סאנדנס", מסגרת של מכון סאנדנס לקולנוע שבוחרת מדי שנה שמונה תסריטים מתוך חמשת אלפים מועמדים מכל העולם לפיתוח והפצה, הוא זכה להשקעה גם מקרן גרמנית ומשיקע צרפתי. לבסוף באמצעות "שידורי קשת" ערוץ הטלוויזיה היפני NHK השקיע מאה אלף דולר בהפקה, תמורת זכויות ההפצה הבלעדיות ביפן.
פרסים.
הסרט זכה בפרס אופיר 2006 לסרט הטוב ביותר. הסרט היה מועמד בעשר קטגוריות וזכה גם בפרס הפסקול, המלחין והעיצוב האמנותי. הסרט זכה בפרס סרט הדרמה הבינלאומי הטוב ביותר בפסטיבל סאנדנס. הסרט השתתף בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2006, פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו 2007, פוסאן קוריאה, ברלין, מיאמי, איסטנבול ועוד רבים.