לאחר מלחמת ששת הימים התגברה מאוד העלייה מארצות הברית. במשך השנים 1967-1974 עלו לישראל מארצות הברית כ-35 אלף יהודים, אולם רבים מהם שבו לארצות הברית. הסוכנות היהודית הכירה בצורך בטיפול שונה בעולים מארצות הברית, שמגיעים מארצות רווחה והפנתה אותם למרכזי קליטה ואולפנים, שנועדו להקל על קליטתם בישראל. בנוסף, הסוכנות יזמה הקמת שכונות של עולים במקומות שונים ברחבי ישראל עבור העולים.
"מאז 1974 ההגירה היהודית מארצות הברית לישראל המשיכה בזרם די קבוע, אך התמעטה עד לשפל זמני של 1,375 מהגרים לישראל בשנת 1989, כנראה כתוצאה מהמצב הכלכלי בישראל בשנות השמונים והאינתיפאדה הראשונה. בתחילת שנות התשעים הייתה עלייה קלה בכמות המהגרים היהודים, אך ירידה דרמטית באחוז היחסי של מהגרים יהודים מארצות הברית מבין כלל המהגרים היהודים לישראל – זאת כתוצאה מגלי ההגירה היהודיים ההמוניים מברית המועצות בעיקר, אך גם מאתיופיה. עד לאמצע שנות התשעים ניתן לראות עלייה בכמות המהגרים היהודים מארצות הברית לישראל, עד לשיא זמני של 2,510 מהגרים יהודים מארצות הברית בשנת 1996. ניתן לייחס זאת לצמיחה הכלכלית בישראל של שנות התשעים, כמו גם לתקוות להסדר שלום עתידי. לקראת תחילת שנות האלפיים הייתה ירידה נוספת בהגירה מארצות הברית ובשנת 2001 הגיעו לישראל רק 1,470 יהודים מארצות הברית – שיא שלילי זמני. זאת כנראה כתוצאה מאירועי האינתיפאדה השנייה. בשנים שעברו מאז, ניתן לראות גידול בכמות המהגרים היהודים מארצות הברית, עד לכך שבשנת 2010 הגיעו לישראל 3,572 יהודים מארצות הברית. את המספר הזה ניתן להסביר בכמה סיבות – שקט ביטחוני יחסי, צמיחה ויציבות כלכלית בישראל, לעומת משבר כלכלי משמעותי ודרמטי בארצות הברית, כמו גם עבודתם של ארגונים המעודדים הגירה יהודית מארצות הברית, במקביל להפניית משאבי עידוד הגירה יהודית ספציפית מארצות הברית בהיותה "מאגר היהודים" הגדול ביותר בעולם. בשנים אלו ניתן לראות גם כי אחוז היהודים מארצות הברית מכלל המהגרים היהודים לישראל עלה בצורה דרמטית והגיע אל כמעט 23% מכלל ההגירה היהודית לישראל בשנת 2009. זאת ניתן להסביר בעיקר בהתמעטות ההגירה היהודית לישראל ממדינות אחרות, יותר מאשר בגידול בהגירה היהודית מארצות הברית. יש לשים לב לעובדה חשובה, ההגירה היהודית מארצות הברית כללה בנקודת השיא שלה כעשירית אחוז מכלל יהודי ארצות הברית. בשנים אלו היא מגיעה אל כמעט מחצית עשירית האחוז מכלל יהודי ארצות הברית. במצב עניינים זה, כל הערכה של השפעות אירועים בישראל ובארצות הברית ככאלו שמעודדים או מעכבים הגירה יהודית לישראל היא מוגבלת. האירועים שנסקרו כאן נחשבים ככלל ככאלו שהשפיעו על כמות המהגרים היהודים מארצות הברית לישראל – ניתן להניח גם כי יש בהערכות אלו ממד של אמת, אך מכיוון שלא היה "גל עלייה" דרמטי מארצות הברית לישראל ולא הסתמן כזה בשום שלב, ומשום שגם האירועים המעודדים ביותר לא הביאו לגל שכזה – יש לקחת כל הערכה של השפעתם על ההגירה היהודית מארצות הברית בערבון מוגבל"
ארגון נפש בנפש.
בשנת 2002 הוקם ארגון נפש בנפש כדי לסייע לעלייה מארצות הברית בישראל. הארגון הוקם על ידי הרב יהושע פס וטוני גלברט. הארגון סייע לעולים מארצות הברית לישראל, והחל משנת 2009 הארגון קיבל את האחריות הבלעדית לעלייתם של יהודים מצפון אמריקה לישראל. כלומר, למי שעולה מארצות הברית לישראל אין אפשרות אלא לעלות בעזרת הארגון. הארגון מספק גם סיוע משלים לתהליך העלייה כגון סיוע מול הבירוקרטיה בישראל, תמיכה במציאת תעסוקה ובמציאת לימודים ומגורים. משך השנים עלו גם בקורות כלפי הארגון, בעיקר כי מדובר בעמותה פרטית אשר קיבלה את המונופול לעלייה מארצות הברית על פני המדינה או הסוכנות היהודית.
מאפייני העלייה מארצות הברית.
יש נוכחות משמעותית של יהודים המגדירים עצמם אורתודוקסים מבין העולים מארצות הברית, אחוז ההולך ועולה עם השנים. כך, היהדות האורתודוקסית שהיא הזרם הקטן יותר מבין הזרמים הדתיים ביהדות ארצות הברית, היא הנוכחת יותר מבין העולים לישראל מארצות הברית. בנוסף, לרוב נוטים להגדיר עצמם כדתיים יותר מכלל האוכלוסייה היהודית בארצות הברית, בלי קשר לזרם הדתי אליו הם שייכים. כמו כן, למרות יהדות ארצות הברית אשר לרוב תומכים במועמדים דמוקרטיים בבחירות, אלו שנמצאים בישראל תומכים, ברוב גדול, במועמדים רפובליקאים.
מחקרים רבים הראו כי העולים מארצות הברית מסתגלים היטב לחיים בישראל, בלימוד עברית ובעיקר ברכישת תעסוקה בישראל. כנראה משום שככלל הם משכילים ובעלי ניסיון מקצועי בעת עלייתם לישראל. בכשלושים אחוז מהמשפחות היהודיות המהגרות מארצות הברית לישראל יש לפחות בן משפחה אחד הממשיך לעבוד בארצות הברית או בארגון אמריקאי. מה שמעיד על כך שמדובר בקהילת מהגרים טרנסנשיונלית. עם זאת, לא ברור כמה מאלו מתגוררים לסירוגין בארצות הברית וישראל וכמה עובדים בארגון המוגדר אמריקאי אך ממוקמים בישראל
אסטרונומית
שירה בציבור
שירה בציבור היא אירוע שבו קהל המשתתפים שר יחדיו. שירה בציבור היא פחות מוקפדת משירת מקהלה, ומושרים בה שירי עם, שירים פטריוטיים, שירי שתייה, המנונים ועוד. שירה בציבור מקובלת בקרב ילדים ומבוגרים.
שירה בציבור מתרחשת בהתכנסויות שזו מטרתן, וכן בהתכנסיות אחרות, כגון שירת ההמנון בסיומו של טקס, שירה כחלק ממפגש רעים או ממסיבה וכדומה.
על-מנת לאפשר שירה בציבור גם למי שאינו זוכר בעל-פה את מילות השירים משמשים שירונים שבידי הקהל, או שקופיות המוקרנות עם מילות השירים. שירה בציבור נעשית עם מנחה או בלעדיו. לעיתים בעת מופע של זמר או להקה נקרא קהל המאזינים להצטרף לשירה של שיר פופולרי של המופיעים.
בישראל, שירה בציבור של זמר עברי היא מנהג רווח. לצד ריקודי עם, מקיף המנהג מגזר רחב באוכלוסיית המדינה ומעשה זה הפך לאחד מסממני החברה הישראלית ואף רווח בקהילות הישראלים בחו"ל, החל מימי היישוב וכלה בימינו.
שיפי אלוני
שיפי אלוני (נולדה ב-25 ביוני 1979) היא שחקנית וקומיקאית ישראלית.
ביוגרפיה.
אלוני גדלה בירושלים ולמדה באולפנה עד סיום כיתה י"ב. עשתה שירות לאומי בקיבוץ שלוחות.
היא בוגרת לימודי משחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים ובוגרת סדנת משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב.
שיחקה במחזה "שקופים" שהוצג באודיטורים אניס והייתה מועמדת לפרס שחקנית השנה בטקס הפרינג' על משחקה במחזה "האוהל האדום". כמו כן, היא שיחקה במופע "רחלי ואמא מחפשות".
בתיאטרון הערבי עברי שיחקה במחזה "חורף בקלנדיה". בתיאטרון באר שבע שיחקה במחזה "המדריך לחיים הטובים". בתיאטרון צוותא שיחקה בהצגות "שירת העצבים", "ליזי" ו"לי לה לו". היא שיחקה במופע ""הביג מאמות". בתיאטרון השעה הישראלי שיחקה במחזה "סולם יעקב" לצד יעקב כהן בכמה תפקידים.
שיחקה בהצגות הילדים "טיול לארץ התווים", "נעלי הזהב של אלמה", "האיחור האחרון", "דבלה בא אל העיר" ו"שובו של הג'יני".
בין השנים 2011–2016 השתתפה בארבע עונות בסדרת הילדים "חיפזון וזהירון".
בשנת 2013 גילמה את עליזה בסדרת הדרמה "בלו נטלי" שיצר וכתב אבנר ברנהיימר לYes. בשנת 2015 החלה לשחק בסדרה הקומית "לה פמיליה" בערוץ 10. בנוסף, החלה להשתתף בסאטירה "אנחנו במפה" בHOT3, לצידו של שלום מיכאלשווילי.
בתחילת 2016 שיחקה בסדרת הילדים "הבאגיס" ששודרה ב-HOT V.O.D. בדצמבר אותה שנה החלה לגלם את דמותה של לטי, אשתו של צביקה הדר בסדרה הקומית "לצבי יש בעיה" בזכיינית ערוץ 2, רשת. ושיחקה בתפקידי אורח בסדרות: "שותפים" בהוט קומדי סנטרל ו"צומת מילר" בזכיינית ערוץ 2, קשת.
בשנת 2017 החלה לשחק בסדרת המערכונים "אחת שיודעת" בטלוויזיה החינוכית הישראלית והחליפה את אירית דקל בתפקיד "חנה 'פינצטה' אוחנה", בעונה השלישית של הקומדיה שיצרו שלום ומני אסייג, "שנות ה-80".
החל מ-2017 משחקת בתיאטרון הבימה במחזה "בעלה של אשתי". ומחודש יוני משחקת במחזה "פילומנה" שתרגם וביים רוני פינקוביץ' לצד לימור גולדשטיין ונתן דטנר. באותה שנה הצטלמה לדרמה הפוליטית "שלטון הצללים" לצד זאב רווח שעלתה ב-2018 ב־HOT. ב-2018 שיחקה גם בסרטו של אלירן מלכה "הבלתי רשמיים".
ב-2019 משחקת אלוני בתיאטרון הבימה בתפקיד סיניה במחזמר גבעת חלפון אינה עונה (במקביל ליעל לבנטל). החל ממרץ 2019 משחקת את אוולין אלפונטה בסדרה בת אל הבתולה. בנוסף החל מיולי 2019 משחקת את דלית עובדת סוציאלית ב"נחמה".
ב-2021 משחקת בתיאטרון הבימה את יוספה, מנהלת הלשכה, בהצגה הקומית ראש המועצה והשתתפה בצילומים לסדרה שעתידה לעלות ב-HOT "העיר הטובה".
חיים אישיים.
אלוני נשואה ואם לשתי בנות ובן, מתגוררת בקיבוץ מזרע.
יחסי ישראל–מולדובה
בין מדינת ישראל ומולדובה מתקיימים יחסים דיפלומטיים החל משנת 1992. מולדובה מחזיקה את שגרירות מולדובה בתל אביב, והשגרירות המואמנת על מולדובה היא שגרירות ישראל בקייב. שגרירת מולדובה בישראל היא גבריאלה מורארו. כמו כן, ב-23 בדצמבר 2015 מונה מורן מנו כקונסול כבוד של מולדובה באשדוד.
היסטוריה.
ישראל הכירה במולדובה עם הצטרפותה לאומות המאוחדות ב-1992. בין שתי המדינות שוררים יחסים דיפלומטיים מ-22 ביוני 1992.
באוקטובר 2007 העניקה ישראל למולדובה סיוע רפואי, שכלל מכשור רפואי ותרופות שנתרמו לבתי החולים בקישינב.
בדצמבר 2012 ממשלת ישראל אשררה הסכם בין ישראל ומולדובה בדבר העסקה זמנית של אזרחי מולדובה בישראל.
ב-4 בנובמבר 2014 אישרה ועדת הפנים והגנת הסביבה את בקשתו של שר הפנים גדעון סער לפטור את אזרחי מולדובה מהנפקת אשרת תייר בטרם כניסתם לישראל.
ב-30 בנובמבר 2014 הוקם מיזם חקלאי משותף של ישראל ומולדובה. במיזם הוחלט על הקמת מעבדה לביולוגיה מולקולרית.