באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1932 זכה דויטשר במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:00.6 דקות.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכה דויטשר ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב, בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם אלפרד קניג בתוצאה של 3:36.4 דקות, לפני ארצות הברית וארץ ישראל, מדליית כסף, בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 1:03.7 דקות, אחרי אברהם רוזנקרנץ מארצות הברית (1:01.6 דקות) ולפני אתלט מפולין (1:04.5 דקות) ומדליית ארד, בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם אלפרד קניג אחרי דרום אפריקה (45.6 שניות) וגרמניה.
גבעת בזק
גבעת בזק (ידועה גם בשם תל בזק. שמה הערבי הוא תל באזק) היא גבעה בדרום רמת הגולן, כ-1.5 ק"מ מזרחית לשמורת טבע גמלא. הגבעה היא גבעה בזלתית, כ-2 ק"מ ממזרח לאתר גמלא. מראש התל יש תצפית על הסביבה, ולרגליו משתרע שדה דולמנים ובו כ-200 דולמנים.
התל הוא הנמוך ביותר בקו התלים הישראלי והוא תחילת הקו מדרום מספר קילומטרים מערבית לתל סאקי הגבוה ממנו בארבעה מטרים.
סיגורדור אגרס
סיגורדור אגרס (באיסלנדית: Sigurður Eggerz; 1 במרץ 1875 – 16 בנובמבר 1945) היה פוליטיקאי איסלנדי, השר לענייני איסלנד בממשלת דנמרק מיולי 1914 ועד מאי 1915 וראש ממשלת איסלנד ממרץ 1922 ועד מרץ 1924. ב-1903 הוא סיים תואר במשפטים באוניברסיטת קופנהגן.
שימש בתפקיד שר האוצר בין השנים 1917 – 1920 והיה חבר האלת'ינגי (הפרלמנט האיסלנדי) בין השנים 1911 – 1931. נמנה עם מייסדי מפלגת העצמאות ב-1929.
לו ולרעייתו סולוויג, בתו של כריסטיאן יונסון, אחד מקודמיו בתפקיד ראש הממשלה, נולדו בן ובת: פטור וארנה. פטור אגרז שירת שנים במשרד החוץ האיסלנדי ושימש במגוון תפקידים דיפלומטיים, כולל שגריר בגרמניה ולאחר מכן שב לאיסלנד שם היה סופר מצליח. נכדתו, סולוויג אגרס, היא סופרת החיה בארצות הברית.
איינר ארנורסון
איינר ארנורסון (באיסלנדית: Einar Arnórsson; 24 בפברואר 1880 – 29 במרץ 1955) היה פוליטיקאי ומשפטן איסלנדי שכיהן כשר לענייני איסלנד בממשלת דנמרק, האחרון שנשא בתפקיד זה, שכן, הבאים אחריו הוגדרו כראש ממשלת איסלנד.
ב-1906 סיים ארנורסון את לימודי המשפטים באוניברסיטת קופנהגן. בין השנים 1911 – 1915 הוא שימש כפרופסור למשפטים באוניברסיטת איסלנד. במאי 1917 הוא מונה להיות השר לענייני איסלנד ושימש בתפקיד זה עד ינואר 1917. לאחר סיום תפקידו הוא שב למשרתו הקודמת באוניברסיטה והחזיק בה עד 1922. בין השנים 1918 – 1919 הוא כיהן כנשיא אוניברסיטת איסלנד ושוב בין השנים 1929 – 1930. הוא נבחר כחבר באלת'ינגי (הפרלמנט האיסלנדי) וכיהן בו בין השנים 1914 – 1919 ובין השנים 1931 – 1932 מטעם מפלגת העצמאות. בין השנים 1932 – 1942 ובין השנים 1944 – 1945 הוא היה שופט בבית המשפט העליון של איסלנד. בין השנים 1942 – 1944 שימש ארנורסון כשר החינוך והמשפטים בממשלתו של ביורן תורדרסון.
לזמן קצר הוא היה חתנו של חתן פרס נובל לספרות הלדור לכסנס. בשנים 1919 – 1920 הוא היה עורך העיתונים Ísafold ו-Morgunblaðið.
ליאת יקיר
ליאת יקיר (נולדה ב-5 בספטמבר 1976) היא ביולוגית, דוקטור לגנטיקה מולקולרית, מרצה ופעילה פוליטית וחברתית ישראלית. ממייסדי ארגון כוח לעובדים, ומקימת מטה הנשים במפלגת גשר. החל מיוני 2020 משמשת כיועצת מקצועית של השרה לקידום וחיזוק קהילתי ח"כ אורלי לוי-אבקסיס.
התפרסמה בשנת 2018, כאשר השתתפה כמומחית בעונה הראשונה של התוכנית חתונה ממבט ראשון בערוץ 12.
ביוגרפיה.
יקיר נולדה וגדלה בגבעתיים. למדה בבית הספר התיכון קלעי בגבעתיים. שירתה בצה"ל כחונכת בחיל האוויר, בבסיס חצרים ובבית הספר הטכני בבאר שבע.
יקיר בוגרת תואר ראשון במדעי החיים מאוניברסיטת תל אביב. בעלת תואר שני בבקרה ביולוגית בתחום חקר הסרטן מהמחלקה לבקרה ביולוגית במכון ויצמן למדע ותואר שלישי במחלקה לגנטיקה מולקולרית במכון ויצמן למדע.
יקיר נמנתה על חבר המומחים בעונה הראשונה של תוכנית המציאות חתונה ממבט ראשון יחד עם יעל דורון, פסיכולוגית שיקומית ואנליטיקאית קבוצתית, ודני פרידלנדר, פסיכולוג קליני מומחה.
פעילות אקדמית ומחקרית.
בשנת 2000 החלה יקיר לעבוד כחוקרת במכון ויצמן למדע. במהלך לימודיה לתואר השני בתחום חקר הסרטן עבדה על הבנת המנגנונים של גידולים סרטניים. מחקר זה הוביל לגילויים של מסלולים חדשים בתחום.
בשנת 2010 לאחר סיום לימודי הפוסט דוקטורט, עברה לעסוק בתחום המחקר המדעי במכון דווידסון לחינוך מדעי (הזרוע החינוכית של מכון ויצמן למדע).
יקיר חוקרת בתחומי הגנטיקה, ביוכימיה ואבולוציה ועוסקת בחינוך מדעי ותקשורת המדע, ובהנגשת מדע לקהלים שונים. תחום המחקר התאורטי בו היא עוסקת הוא הביולוגיה של האהבה.
יקיר עוסקת במחקר הקשור לנושאי ביולוגיה והשפעה על מערכות יחסים רומנטיות. לטענתה, בהבנה של תהליכים המתרחשים במוח כאשר עולים רגשות של אהבה ומשיכה רומנטית, יש להבין את הכימיה שמאחורי התהליכים המתרחשים במוח האדם.
יקיר טוענת שישנו קונפליקט בין הצרכים האנושיים של בני האדם לאהוב, לשתף ולהזדקן ביחד, והעובדה שמחקרים מוכיחים כי מבחינה אבולוציונית בני אדם הם כמו רוב המינים בטבע ומחפשים להפיץ את הגנים שלהם באמצעות כמה שיותר פרטנרים.
במאי 2022 ראה אור ספרה הראשון "קיצור תולדות האהבה", בהוצאת כתר. הספר חוקר את תולדות האהבה הרומנטית הזוגית ומביא מחקרים בנוגע לתפקידם של ההורמונים, הנוירונים והגֶנים המכתיבים במי נתאהב, מי יעורר בנו דחייה ועוד.
פעילות חברתית ופוליטית.
יקיר היא ממייסדי ארגון כוח לעובדים. את פועלה בתחום זכויות העובדים החלה בעקבות סיפורה האישי, וליוותה במהלך השנים עובדים רבים במאבקים שונים. נוסף על כך, פועלת לקידום מעמד האישה.במרץ 2018 הקימה את מטה הנשים במפלגת גשר והובילה את כתיבת המצע לשוויון מגדרי של גשר.
ביוני 2020 החלה לשמש בתפקיד של יועצת מקצועית של השרה לקידום וחיזוק קהילתי ח"כ אורלי לוי-אבקסיס.
חיים אישיים.
יקיר היא אם לבת ובן. מתגוררת בכרכור.
ארפד בלודי
ארפד בלודי (בגרמנית: Arpad Blödy; 8 באפריל 1907 - 20 ביוני 1984) הוא אתלט אוסטרי-יהודי. סגן אלוף המכביה הראשונה (1932) בריצת 1500 מטר ואלוף אוסטריה בריצות בינוניות ובריצות ארוכות, זכה ב-14 תוארי אליפות אוסטריה.
ביוגרפיה.
בלודי התאמן בקבוצת הכח וינה.
באליפות אוסטריה שנערכה בווינה ב-6 באוגוסט 1927 זכה בלודי במדליית זהב בריצת 5000 מטר בתוצאה של 16:10.8 דקות.
באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1929 זכה ארפד במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:59.8 דקות.
במכביה האירופית הראשונה שנערכה באוסטרבה צ'כיה ב-29 - 30 ביוני 1929 זכה בלודי בשתי מדליות זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:06.1 דקות, לפני ולטר פרנקל מצ'כיה (2:08.0 דקות) וטישלר מאוסטריה בריצת שליחים 3x1000 מטר עם הכח וינה א' בתוצאה של 8:32.9 דקות ולפני בר כוכבא ברלין (8:47.6 דקות) והכח וינה ב'.
באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1931 זכה ארפד במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:06.4 דקות.
במכביה הראשונה שנערכה בשנת 1932 זכה בלודי בשתי מדליות כסף, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:22.1 דקות, אחרי לסלי פלקסמן מארצות הברית (4:19.7 דקות) ולפני מוחמד סעיד ממצרים (4:26 דקות) ובריצת שליחים 3x1000 מטר ביחד עם פולק ופריץ דויטשר, אחרי צ'כוסלובקיה עם רוברט גולדשמיט, אדה שוורץ וולטר פרנקל בתוצאה של 8:52.7 דקות ולפני ארץ ישראל.
באליפות אוסטריה שנערכה באותה שנה הוא הגן על תוארו לאחר שזכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:10.0 דקות.
באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1934 הוא זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:11 דקות.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכה בלודי במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:25.4 דקות, אחרי אברהם רוזנקרנץ מארצות הברית (4:19.2 דקות) ושמואל רפופורט מצרפת (4:25.2 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בריצת 5000 מטר.
אלופיי
ארנבת פלייבוי
דיילי הרלד
דיילי הרלד (באנגלית: Daily Herald) היה יומון בריטי, שהופיע בלונדון בשנים 1912–1964. התחיל כביטאון זמני של פועלים שובתים ב-25 בינואר 1911. בימי מלחמת העולם הראשונה היה שבועון. העיתון עבר מספר תהפוכות בהנהלתו עד שהפסיק להופיע בשנת 1964, כשאת מקומו לקח העיתון "סאן" (The Sun) בגרסה מלפני רכישתו על ידי רופרט מרדוק. "דיילי הרלד" היה לעיתון הראשון בבריטניה שנמכר בשני מיליון עותקים ביום.
ההיסטוריה של העיתון.
התחלתו.
בדצמבר 1910 איגוד עובדי הדפוס "The London Society of Compositors" (LSC) יצא למאבק בעד שבוע העבודה של 48 שעות והוציא לאור ביטאון יומי של מטה השביתה, תחת השם "The World". העיתון אויר על ידי האמן ממוצא אוסטרלי ויל דייסון. החל מ-25 בינואר 1911 שינה העיתון את שמו ל"דיילי הרלד" והוא המשיך להופיע עד לסיום השביתה באפריל אותה שנה. בשיאו הוא נמכר ב-25,000 עותקים ליום.
בן טילט, מנהיג איגוד עובדי המזח וחברים רדיקלים אחרים באיגודים המקצועיים מצאו שכדאי לאסוף כספים לצורך הקמת עיתון יומי קבוע של תנועת הפועלים, שיוכל להתחרות עם העיתונים של המפלגות הפוליטיות הבורגניות העיקריות - הליברלים והשמרנים. אמנם הם רצו שהעיתון החדש לא יהיה תלוי במפלגת הלייבור ובקונגרס האיגודים המקצועיים Trades Union Congress שתכננו עיתון משל עצמם (שהופיע לראשונה באוקטובר 1912 בשם "דיילי סיטיזן" (Daily Citizen).