ב-10 במאי 2012 פרסם את האלבום ה-13 במספר - "נוסע", שהכיל 19 שירים, וציין 25 שנה שנות קריירה, האלבום הכיל בין היתר 2 חידושים לקלאסיקות ישראליות: חידוש לשירו של עוזי חיטמן "רציתי שתדע", וחידוש נוסף לשירה של אילנית "ללכת שבי אחרייך". כמו כן כלל האלבום 2 דואטים: "לך תמיד" – עם עזרי קרוואני, ו"ממעון שמיך" – עם יקיר ונה.
ב-18 בפברואר 2013 הוציא לוי את הסינגל "הנצח שלנו", סינגל ראשון מתוך אלבומו הבא ה-14 במספר את המילים כתבה דנה מוברמן, ללחן ועיבוד של היוצר והזמר סגיב כהן.
ב-14 ביולי 2014 הוציא לוי את השיר "אש האמונה", שיר מסורתי שהתאים לחיזוק רוח העם במציאות הביטחונית המורכבת בה אנו חיים.
ב-3 באוגוסט 2014 הוציא לוי את השיר "אריות במדים ירוקים" שכתב והלחין לוי בעצמו. השיר הוקדש לחיילי צה"ל שלחמו באותה תקופה במבצע "צוק איתן" ברצועת עזה.
ב-18 בנובמבר 2014 הוציא לוי את הסינגל "מנגינה אחת", למילים ולחן שלו עצמו.
2015 - ואילך.
ב-23 במרץ 2015 יצא הסינגל "מועדון". את המילים כתב גילי זכאי, את הלחן זכאי ועידו נורי, לעיבוד של ציקי זנתי.
ב-30 ביוני 2015 הוציא לוי את השיר "זכרונות ימי אהבתי" שיר לקראת המופע המשותף עם אחיו ישי לוי ואחיינו שיר לוי. את המילים לשיר כתב אבי פרץ והלחינו אבי פרץ ועידו נורי.
ב-21 באוקטובר 2015 הוציא לוי סינגל נוסף בשם "איתך ירושלים" לקראת אלבומו הבא. לוי כתב והלחין, לעיבוד של אלי אסרף.
בדצמבר 2015 הוציא את המחרוזות "רוח סתיו" ו"אש" שכללו להיטי עבר שלו.
במרץ 2016 הוציא חידוש לשירו "אל תלכי" (הידוע גם כ'שיר הלחישה'), כשעל העיבוד המחודש אחראי יוני טלבי .
ביוני 2016 שחרר לוי את מחרוזת "תורי תורי" שכללה גם את להיטי העבר: "השמיים הם הגבול", "שלום נערתי" ו"יא אמירה". את המחרוזת עיבד גדי בן מנחם.
בספטמבר 2016 הופיע לוי לראשונה בקריירה שלו, באיטליה בפני הקהילה היהודית השוכנת במקום. במופע זה ביצע קלאסיקות ישראליות רבות, ביניהם בלט במיוחד הביצוע לשיר "ואולי" (כנרת שלי) שנכתב על ידי המשוררת רחל. כל הכרטיסים להופעה נמכרו תוך זמן קצר, והמופע זכה לביקורות אוהדות ונלהבות.
את ההופעה ניהל מוזיקלית יוני טלבי.
בדצמבר 2016 שחרר את הסינגל "דברים פשוטים" למילים של תמי ארמוני, ולחן, עיבוד, והפקה מוזיקלית של אריק זנטי.
בספטמבר 2017 שחרר לוי את הסינגל "היכן שלא אלך" כשעל המילים והלחן אחראי אמיר עזריאל לעיבוד של רמי רמה.
בנובמבר 2017 שחרר לוי גרסת כיסוי לשירה של שושנה דמארי "שובי בת ירושלים" בעיבוד מחודש של יוני טלבי. השיר הוקלט כחלק מפרויקט המציין 12 שנים לפטירתה של דמארי.
במרץ 2018 שחרר לוי שני דואטים בעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני טלבי: דואט ראשון נקרא "מישהו חושב עליך" בו אירח לוי את הזמר והיוצר יוני יעיש, את השיר כתב והלחין יאיר אברהמי.
הדואט שני הוא עיבוד מחודש לשירו של אוריאל שלומי "פסנתר" בו אירח לוי את אוריאל שלומי כמחווה לפועלו. את מילות השיר כתב אסף אטדגי, והלחין גוסטו.
ביוני 2018 הוציא לוי את השיר "הצייר" למילים שלו עצמו, ולחן ועיבוד של אריק זנטי.
בדצמבר 2018 העלה לאתר יוטיוב קטעי הופעה חיה שהוקלטה וצולמה במועדון הזאפה. את ההופעה ניהל מוזיקלית נדב ביטון.
במרץ 2019 הוציא את השיר "אם תגיד לה" למילים ולחן שלו, עיבוד והפקדה מוזיקלית של ציקי זנטי ואריק כהן. בטקסט של השיר מציג לוי את נקודת מבטו בכל הקשור במערכות היחסים שבינו לבינה, ושר בקול רם את כל מה שאישה צריכה בחיים - הקשבה, הערכה ומילה טובה.
ביולי 2019 הוציא 2 שירים חדשים: "חכי איתי" שכתב יחד עם תמי ארמוני, הלחין ועיבד אריק זנטי, וכן "חסרי ישע", שכתב והלחין בעקבות פרשת ההתעללות בפעוטות בגן הילדים שניהלה כרמל מעודה בראש העין. את השיר עיבד והפיק מוזיקלית רמי רבה.
בפברואר 2020 הוציא את השיר "מי סיפר לך" שכתב והלחין לעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני קיסר.
במרץ 2020 הוציא את השיר "אין לנו אב אחר" שכתב והלחין לעיבוד של ציקי זנטי.
באוקטובר 2020 הוציא את השיר "כמו יונה" שכתב ואף הלחין נתי בעצמו לעיבוד של יוני קיסר.
בפברואר 2021 הוציא חידוש לשירה של אהובה עוזרי ז"ל "מי יענני" והקדיש את החידוש לזכרה
את השיר כתבה והלחינה אהובה עוזרי ז"ל לעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני טלבי.
במאי 2021 הוציא את השיר "לילות" שכתב לוי יחד עם לירון
בן שמעון ללחן של בן שמעון ועמרי קסטן כשעל העיבוד וההפקה המוזיקלית אחראי יוני טלבי.
באוגוסט 2021 לכבוד חודש הסליחות הוציא את השיר "אלול" שכתב והלחין בעצמו.
באוקטובר 2021 הוציא את השיר "שכניפגש תדע" לזכרו של אדיר ג'רפי, בנו של חברו הטוב, שבגיל 32 החליט לסיים את חייו. לוי כתב והלחין את הקינה המרגשת, לעיבוד והפקה מוזיקלית של נאור סינואני.
בפברואר 2022 הוציא את השיר ״נישמתיל׳ה״ שכתב והלחין לוי בעצמו לעיבוד של רמי רבא.
במאי 2022 הוציא שלושה שירים ״היית שם בשבילי״ שיר קיצבי, איכותי וטוב שכתב והלחין לוי בעצמו לעיבוד והפקה מוסיקלית של יניב יוסף
וחידש את השיר ״שוב לא נלך״ שביצע במקור אריק לביא שכתב שמוליק רוזן ללחן של אפי נצר ולעיבוד של יניב יוסף
ארי שמאי חברו הטוב של לוי הציע לו לחדש את שיר זה
הוציא לוי את השיר ״איתך ירושלים״ שכתב והלחין לוי בעצמו לעיבוד של אלי אשרף.
ביולי חידש את השיר ״אמא טובה״ שביצע במקור זוהר ארגוב שכתב אביהו מדינה ללחן יווני
השיר יצא כאקפלה ללא כלי נגינה מטעם כבוד לימי בין המיצרים.
באוגוסט הופיע לוי במועדון הגריי שביהוד, הכרטיסים נגמרו תוך זמן קצר
ואירח לוי במפתיע את אחיו ישי לוי .
צפון תימן
צפון תימן הוא כינוי לישות המדינית הרפובליקה הערבית התימנית (בערבית: الجمهورية العربية اليمنية) שהתקיימה בין השנים 1962–1990 וזו שקדמה לה - "הממלכה המותוואכלית התימנית" (ערבית: المملكة المتوكلية اليمنية), שהתקיימה בין השנים 1918–1962. שתיהן היו טריטוריה ריבונית במערב תימן המודרנית, בחלקו הדרומי-מערבי של חצי האי ערב.
מקור המונח.
אף מדינה מעולם לא כונתה בשם "צפון תימן". את המונח טבעו ב-1967, עת הפדרציה של דרום חצי האי ערב זכתה בעצמאות מהרפובליקה העממית של תימן. עד אז, שתי המדינות כונו בשם "תימן". העובדה שתימן הייתה מחולקת לשתי ישויות מדיניות נפרדות העלתה את הצורך להפריד בין חלקה הדרומי של תימן (דרום תימן), שנקרא גם "תימן - עאדן" לבין חלקה הצפוני (צפון תימן) שנקרא גם "תימן - צנעא", על שם ערי הבירה של השתיים.
היסטוריה.
לאחר מותו של הנביא מוחמד, במאה השביעית, השתלטו ח'ליפים אסלאמיים על השטח. עם התפרקותה של הח'ליפות, שלטו באזור אימאמים מזרם הזיידים, ובנו מערכת שלטונית שהחזיקה מעמד עד ימי העות'מאנים, שכבשו אותה לתקופה קצרה במאה ה-16, ומאוחר יותר שוב, במאה ה-19. החל מהמאה ה-11, נשלטה הטריטוריה בצפון תימן על ידי ח'ליפים סונים ממצרים. האימפריה העות'מאנית היא ששלטה בצפון תימן במשך רובה של המאה ה-19, בעוד דרום תימן נשלטה על ידי הבריטים מ-1832. מאוחר יותר כרתו הבריטים בריתות הגנה בינם לבין שליטים המקומיים.
בעקבות תבוסתה של האימפריה העות'מאנית במלחמת העולם הראשונה, זכתה ב-1918 צפון תימן (אז "הממלכה המותווכלית של תימן") בעצמאות ללא אלימות. האימאם מוחמד אל-בדר, מלך צפון תימן, הודח בהפיכה צבאית ב-26 בספטמבר 1962 (שנחשב כחג לאומי בתימן ונקרא "יום המהפכה") על ידי מורדים מקומיים שנעזרו לשם כך בצבא המצרי, שנשאר באזור עד פינויו ב-1967. נסיונותיהם של המלוכנים לחזור ולתפוס את השלטון עלו בתוהו.
ב-22 במאי 1990, לאחר כ-20 שנות עוינות, אוחדו שתי המדינות. צפון תימן, שהייתה רפובליקה, התאחדה עם דרום תימן, ששלטונה הושתת על עקרונות הקומוניזם לכדי רפובליקה ערבית מאוחדת - תימן.
מיג 23
מסילת דרג'ילינג ההימלאית
מסילת דרג'ילינג ההימאלית (אנגלית The Darjeeling Himalayan Railway) שכינויה הוא "רכבת צעצוע", היא מסילת רכבת ברוחב 610 מ"מ מג'לפאיגורי הסמוכה לסיליגורי לדרג'ילינג במדינת מערב בנגל בהודו, המנוהלת על ידי חברת הרכבות של הודו.
המסילה נבנתה בין השנים 1879 ו-1881 ואורכה כ-86 ק"מ. המסילה מטפסת מרום של כ-100 מטר מעל פני הים בניו-ג'לפאיגורי עד לגובה של כ-2,200 מטר בדרג'ילינג. על המסילה נעים עד היום קטרי קיטור. לגרירת רכבת הדואר מדרג'ילינג נעשה שימוש בקטר דיזל.
בשנת 1999 הוכרזה המסילה כאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו. בשנת 2005 הוסיף ארגון אונסק"ו את מסילת נילג'ירי ההררית לאתר המקורי.
קטרים.
כל קטרי הקיטור הנמצאים בשימוש במסילה הם מסוג B Class, דגם שנבנה בין השנים 1889 ו-1925. סך הכול נבנו 34 קטרים מדגם זה, אבל בשנת 2005 נותרו רק 12 קטרים פעילים על המסילה.
קטר 787 הוסב לשימוש בדלק נוזלי (להבדיל מפחם). כדי להפעיל את מבער הדלק ואת משאבת הדלק, הותאם לתוך הקטר גנרטור דיזל-חשמלי וכדי להפעיל את בלמי האוויר הותאם לקטר מדחס דיזל. בנוסף הותאם לקטר אף מחמם מי הזנה לדוד הקיטור. כתוצאה מכך השתנה מאוד מראהו החיצוני של הקטר.
בחודש מרץ 2001 הועבר קטר 794 למסילה ההררית של מטראן, זאת לצורך הפעלת רכבת נוסעים תיירותית על אותה מסילה. הקטר החל לפעול במסילה החדשה בחודש מאי, 2002.
קטר בודד ממסילת דרג'ילינג ההימלאית הועבר מחוץ לגבולות הודו, זהו קטר 778 (מספרו המקורי 19). לאחר שבילה שנים ארוכות ללא שימוש במוזיאון בארצות הברית, הוא נמכר לחובב רכבות באנגליה ושופץ למצב עבודה. הוא נמצא היום על מסילה פרטית באוקספורדשייר, אבל נסע בעבר על מסילת פסטיניוג (Ffestiniog Railway) שבווילס.