אביגייל פגשה את מילרד פילמור בהיותה בת 21 (ובהיותו בן 19) בעת לימודיהם במכללה שנפתחה באותה שנה בכפר ניו הופ, והם התאהבו במהרה, אך לא נישאו עד שמילארד סיים לימודי המשפטים ופתח משרד עורכי דין. בני הזוג נישאו בשנת 1826. לאחר נישואיהם המשיכה אביגייל לעבוד כמורה בבית ספר (בניגוד למקובל באותה עת). נולד להם בן אחד - מילארד פאוורס פילמור (Millard Powers Fillmore) בשנת 1828.
לאחר שמשרדו הצליח, רכש מילרד פילמור בית בן שישה חדרים בבאפלו שבמדינת ניו יורק בשנת 1832 ושם נולדה בתם היחידה - מרי אביגייל בשנת 1832.
בשנת 1847 כשנבחר מילארד למבקר מדינת ניו יורק עברו בני הזוג לבירת המדינה אולבני (הילדים למדו באותה עת בפנימיות).
בשנת 1849 נבחר מילרד פילמור כסגן נשיא ארצות הברית ובני הזוג עברו לוושינגטון הבירה. 16 חודשים לאחר מכן, עקב מותו של הנשיא זאכרי טיילור, היה מילרד פילמור לנשיא, ובני הזוג עברו לבית הלבן.
בעת היותה הגברת הראשונה, ולאחר סיום תקופת האבל הרשמית על מותו של הנשיא, החלה אביגייל לקיים אירועים רשמיים בבית הלבן, אולם אלה היו מינימליים, ולמעט ארוחות רשמיות לא נערכו מסיבות בבית הלבן, ואביגייל העדיפה לבלות את זמנה בקריאה בפרטיות ועל כן העבירה את תפקיד הגברת הראשונה לבתה אביגייל.
אביגייל פילמור קיבלה את אישור הקונגרס לבחור ספרים מספריית הקונגרס, והקימה את ספריית הבית הלבן.
על אף בריאותה הרופפת נשארה לעמוד במהלך טקס השבעת הנשיא פרנקלין פירס שנערך בסופת שלג. לאחר תום הטקס חלתה אביגייל פילמור בדלקת ריאות ונפטרה זמן קצר לאחר מכן, ב-30 במרץ 1853.
יום מותה נחשב יום אבל לאומי, הקונגרס הפסיק את דיוניו ומשרדי הממשלה לא עבדו ביום בו נלקחה גופתה לבאפלו לקבורה.
קפיאה
דח&quot;ש
אביגייל פאוורס פילמור
Q*bert
Q*bert הוא משחק ארקייד שנוצר בשנת 1982.
המשחק מתנהל על משטח משחק דמוי פירמידה אשר מורכב מקוביות בעלות שלושה צבעים. מטרת המשחק היא לקפוץ מקוביה לקוביה ולגרום לצבע שלה להשתנות. רמת הקושי עולה עם ההתקדמות בשלבי המשחק, כאשר בשלבים המתקדמים צריכים לקפוץ על חלק מהקוביות פעמיים.
הצלחתו של המשחק הובילה לפיתוחם של משחקים נוספים בסגנון דומה, על ידי חברות אחרות. מגרסאות אלו התפרסמה, למשל, גרסת PC בסגנון דומה בשם J-Bird, שפותחה על ידי חברת אוריון.
בשנת 1983 יצאה בעקבות המשחק תוכנית טלוויזיה בשם Q*bert. לסדרה שודרו 19 פרקים.
במאה ה-21 זכה המשחק לאזכורים שונים. בין השאר, בשנת 2007 הוזכר בפרק של הסדרה סאות' פארק, ובשנת 2012 הופיעו דמויות מתוך המשחק בסרט ראלף ההורס, לצד דמויות שונות מתוך משחקי ארקייד קלאסיים. בשנת 2015 דמותו של Q*bert הופיעה בהופעת קמע בסרט פיקסלים.
שמן מאכל
מזל
מזל הוא כינוי למאורעות המתרחשים מבלי שלאדם תהיה שליטה על התרחשותם, אך קיימת אמונה כי ישנו גורם כלשהו המשפיע עליהם (לטוב או לרע - בהקבלה "מזל טוב" ו"מזל רע"). מקור המושג הוא ב"גלגל המזלות" אשר על פי אמונת האסטרולוגיה משפיעים על גורלם של בני האדם.
לפעמים משתמשים במילה "מזל" כחלק מביטוי או צמד מילים, לפעמים בקשר חיובי כמו למשל "מזל טוב", שהוא ביטוי שמשתמשים בו כברכה לאדם בעל אירוע משמח כמו יום הולדת או חתונה. אך ייתכן גם שימוש בהקשר שלילי כמו "חוסר מזל" שמבטא מצב שבו קורה לאדם אירוע שאינו משמח שהוא לא התכונן אליו. המילה "מזל" עשויה לציין הן אירועים חיוביים ("מזל טוב") והן שליליים ("מזל רע"), אך בעברית החדשה יש לה קונוטציה חיובית חזקה, ולמילה "מזל" לבדה יש משמעות חיובית על פי רוב.
האמונה בקיומם של צעדים מסוימים הגורמים למזל טוב וצעדים אחרים הגורמים למזל רע, נחשבת על ידי רבים לאמונה טפלה.
אנשים מייחסים משקל למזל באירועים יומיומיים, ובפרט מיוחס לו משקל רב במשחקי מזל (כגון הימורים), שהזכייה בהם אקראית לחלוטין (בתנאי שהאדם בחר להשתתף במשחק), או תלויה במידה רבה באקראיות.
גישה רציונלית למזל.
אחת הגישות הרציונליות למזל היא יישום חוקי ההסתברות, והימנעות מאמונות שהמדע אינו תומך בהן. התומכים ברציונליות סבורים כי האמונה במזל נובעת מהסקת מסקנות שגויה או ממשאלות הנובעות מהרהורי הלב.
לפי תפיסת עולם זו, לבנה הנופלת על ראשו של אדם ההולך ברחוב, אינה תולדה הנובעת ממזלו של האדם, כיוון שמבחינה סטטיסטית, כל אדם ההולך ליד בניין עלול להיפגע מנפילת לבנה על ראשו, לפיכך ההסתברות מושפעת רק מקשרים בין גורמים סיבתיים.
גישה רציונלית נוספת למזל היא התייחסות אליו כאל אוסף הדברים שקורים לאדם הנמצאים מעבר לשליטתו. גישה זו כוללת אירועים שקורים במקרה, כגון מקום לידתו של אדם. לפי דפוס זה ניתן להבדיל בין שלושה סוגים של מזל:
המזל כפלצבו.
יש שאינם מאמינים בקיומו של מזל, אך עם זאת רואים בו גורם המעודד חשיבה חיובית ומשנה את תגובות האדם ותפיסת עולמו לטובה, באופן הדומה לפעולת פלצבו. לפי תפיסה זו, אנשים המחשיבים עצמם לבני-מזל יוכלו ליהנות מנקודת מבט אופטימית על החיים, המקנה מראה שמח וקשרים חברתיים מספקים הידועים כמגנים מבחינה סטטיסטית מפני מחלות הקשורות למתח נפשי. על כן, בראייה סטטיסטית, מתוך הנחה כי מאורעות "טובים" ו"רעים" מתרחשים באופן אקראי לכל אדם, הרי שאדם המאמין במזל טוב - אופטימיסט - יהנה מבריאות טובה יותר מאשר לו היה מסגל לעצמו נקודת מבט פסימית האופיינית למאמינים במזל רע.
אחרים, כמו ז'אן-פול סארטר וזיגמונד פרויד, האמינו כי האמונה במזל קשורה לתפיסת השליטה של אדם באירועים בחייו. לתפיסתם, האמונה במזל מאפשרת לאנשים לברוח מאחריות אישית למעשיהם ומאחריות לתוצאות הנלוות, וזאת על ידי היתלות במושגים כגורל או מזל הנמצאים מחוץ לשליטתו של האדם.
המזל ביהדות.
קיימות ביהדות דעות שונות בעניין האופן והמידה שבה משפיע המזל על האדם .נחלקו בכך הראשונים יש הסבורים שהאדם מונהג על פי גלגל הכוכביםויש סוברים שמזל מלשון 'נזל' ואין קשר לבין גלגל הכוכבים, ולכך כל שיטה מבארת את דברי התלמוד בצורה שונה.
בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת בעניין: רבי חנינא טען כי "מזל מחכים, מזל מעשיר, ויש מזל לישראל", ורבי יוחנן חלק, וטבע את האימרה המפורסמת "אין מזל לישראל". זאת על פי נבואת ירמיהו:
אמנם, גם לפי רבי יוחנן, המזלות משפיעים על בני האדם, אך בכוחו של היהודי להשתחרר מגזירות הכוכבים על ידי קיום המצוות, כי בכך הוא דבק באלוקים שהוא נעלה ממערכת הכוכבים השולטת בדרך כלל על גורלו של האדם.
לפי התיאור בתלמוד, נראה שרב (כפי שהובאו דבריו על ידי רב יהודה) סבר שאברהם אבינו האמין במזל, וצפה בכוכבים שהוא לא יוליד בן מאשתו שרה, והקב"ה עשה מעשה כדי לשלול ממנו אמונה זו ולהוכיח לו שאיננו תלוי במזל. מנגד, את שינויי השמות המצויים בתנ"ך (אברם–אברהם, שרי–שרה וכו') (שינויים שבאו בעקבות ציווי אלוהי), פירשו חז"ל כשינוי המזל המשפיע על האדם.
המזל מתואר לפעמים כדמות אשר מושפעת מהאירועים שמתרחשים בעולם. למשל, בסוף ספר דניאל, מתואר מחזה "האיש לבוש הבדים", ונאמר שם כי האנשים שהיו עם דניאל . בתלמוד, הסביר רבי ירמיה את הסיבה לכך, בטענה כי אף על פי שהם לא ראו את מה שראה דניאל, מזלם ראה, – ועל כן נפלה עליהם חרדה.
גם את שינוי מקומו של האדם ראו חז"ל כדבר העשוי לשנות את מזלו של האדם, ומדבריהם נפוץ הביטוי משנה מקום משנה מזל.
קלפים
סונר
יונק דבש
סידנא עלי
סידנא עלי (בערבית: سيدنا علي - "אדוננו עלי") הוא מסגד הנמצא על הצוק בחלק הצפוני של חוף הרצליה, סמוך לשכונת נוף ים שבמערב הרצליה. המבנה היה המסגד של הכפר הערבי אל-חרם ששכן במקום עד מלחמת העצמאות.
המבנה וסביבתו נחשבים גן לאומי מאז שנת 1966.
המסגד.
במסגד קבור הקדוש המוסלמי עלי בן-עולים, מצאצאי החליף עומר בן אל-ח'טאב. לפי המסורת הערבית היה עלי לוחם מוסלמי שנהרג בקרבות עם הצלבנים בסביבת אפולוניה בשנת 1250 בקירוב. הערבים קוראים למקום גם "חַרַם (מקום קדוש) סידנא עלי" או בקיצור אֶל-חַרַם (המקום הקדוש) וזה היה שמו של הכפר הערבי שהיה שם עד 1948. לפי הכתובים עלי בן-עולים מת כבר ב-1081 ולכן ייתכן ונהרג בקרב מול ביזנטים הרבה לפני הגעת הצלבנים.
המבנה הנוכחי של המסגד הוקם בתקופה הממלוכית בשנת 1481. הערבים נהגו לבוא למקום לחגיגה עממית בסוף עונת האבטיחים. זאב וילנאי כותב שהייתה אבן שחורה קבועה בקיר ליד הקבר ושמשה לוודא אם אדם דובר אמת או שקר. היו מעמידים את הנבחן מספר צעדים לפני האבן ומכסים את עיניו. הוא היה צועד ומושיט את ידו קדימה. אם נגעה היד באבן - אות היא שהוא חף מפשע, אבל אם לא - סימן שהוא דובר שקר וחייב להתפלל במקום ולכפר על חטאיו. כיום האבן אינה נמצאת במקום.
בדורות קודמים האמינו השומרונים, כנראה בהשפעת השם עַלִי, שבמקום נמצא קברו של עֵלִי, שהיה כהן במשכן בשילה.
בשנת 1839 נחו במקום השר משה מונטיפיורי ואשתו יהודית במסעם ברכיבה מיפו לחיפה. יהודית מספרת ביומנה:
בשנת 1948 נמלטו התושבים המוסלמים מכפרם עקב מלחמת העצמאות. בשנת 1990 הוחזר המסגד למוסלמים. המקום שופץ והיום קיים בו בית תפילה מוסלמי פעיל.
חוף הרחצה שלמרגלות המסגד קרוי "חוף סידנא עלי".
ייתכן וסידנא עלי הוא גילגול של מצודת הריבאט שהייתה בארסוף כפי שתיאר מוקדסי:
בסמוך למסגד על מצוקי החוף שכנה בעבר "אפולוניה", הקרויה גם ארסוף ותל ארשף, היא עיר עתיקה.
העיר הוקמה במאה הרביעית לפני הספירה, תחת השלטון הפרסי.
בהמשך, אצל היוונים, שימשה כעיר נמל, ואז גם שונה שמה מארשף, על שם האל רשף, לאפולוניה, על שם האל אפולו.
במאות החמישית והשישית לספירה נחשבה אפולוניה לעיר השנייה בגודלה מבין ערי החוף, אחרי העיר העתיקה קיסריה.