לדוגה
לאדוגה
אוגוסטה סקס-ויימאר
אוגוסטה סקסה-ויימאר
Holy Wood
כוזברה
יש&quot;י אדלר
אודי גוטשלק
אודי גוטשלק (נולד ב-22 ביוני 1975) הוא שחקן, קומיקאי, תסריטאי, מחזאי, במאי וכוכב ילדים ישראלי. ידוע בעיקר בזכות תפקידיו בסדרות הקומיות לילדים "גור ואוח" ו"הקלמרים", בהן משחק לצד אביעד בנטוב.
ביוגרפיה.
בשנת 1990, גוטשלק הופיע לראשונה בטלוויזיה כנער בתוכנית "קריאת כיוון" בחינוכית. הוא השתתף בתוכנית "הרצועה" בערוץ ביפ וגם הנחה את תוכניות הטלוויזיה "לכו חפשו" ו"לורי וגוטשלק" בערוץ לוגי.
גוטשלק הקים, יחד עם אביעד בנטוב, את הצמד "אודי ואביעד". השניים השתתפו בתוכניות "שידורי המהפכה" ו"המופע המרכזי" בערוץ 2 ו"פיני הגדול" בערוץ ביפ, והגישו פינה בתוכניתו של אלי יצפאן בערוץ 3 ובתוכנית "הראשון בבידור" עם דודו טופז. השניים הופיעו בתפקיד אורח בקומדיית המצבים המצליחה "הפיג'מות". בהמשך הצטרפו לצוות התוכנית "בלאגן" בערוץ ג'טיקס, בתור דמויותיהם הידועות "גור ואוח", וכן בסדרת המשך לסדרה "גור ואוח" שנקראה "הכיתה המחורפפת". בנוסף, השתתפו בתוכנית "בית ספר לשטויות" בערוץ הילדים. גוטשלק ובנטוב גם הופיעו בהצגה "מבקר המדינה" בתיאטרון הבימה.
ב-2008 הופיע הצמד בתור שלמה וארצי בסדרה "לה לה לנד" שמשודרת בערוץ הילדים. השניים השתתפו בפסטיגל 2008 עם השיר "תזרום", שזכה במקום השלישי, ובפסטיגל 2009 עם השיר "לקפוץ". בשנת 2010 החלו להגיש פינה בתוכנית "המקום האמיתי" בערוץ הילדים, שנקראה "סבבבנט" (ובחופש הגדול נקראה "סבבה בקיץ"), שהפכה לסדרה ב-2011. בחנוכה 2012 השתתפו אודי ואביעד בפעם השלישית בפסטיגל, כחארטה ובארטה. ב-2013 שיחק הצמד בתפקידים הראשיים בסדרה "הקלמרים". באותה שנה יצרו את תוכנית המערכונים "גן חיות" ששודרה בערוץ ניקלודיאון. מ-2013 מפתחים השניים תוכניות קומיות עבור ערוץ ניקלודיאון. ב-2014 שיחקו השניים בסרט המבוסס על מגילת אסתר בכיכובה של רינת גבאי בתפקיד אסתר המלכה. בדצמבר 2014 הופיעו בפסטיגל עם דנה פרידר, טל מוסרי ולי בירן, ובמקביל השתתפו בתוכנית הרשת "פאקה פאקה" ששודרה באתר "וואלה". ב-2015 השתתפו השניים במופע ״מותק של פסטיבל״ שהופק על ידי ערוץ "הופ!". בשנת 2016 השתתפו במחזמר "מגילת אסתר", וביולי אותה שנה הם השתתפו בסרט "האוצר מעבר לנהר". בשנת 2013 דיבבו אודי ואביעד בסרט "הבריחה מכדור הארץ". בשנת 2017 כיכבו במחזמר "נסיך מצרים 2".
השניים מדבבים את "בובו וזץ", הדמיות המצוירות של HOT VOD Young.
בשנת 2009 כיכב גוטשלק בתוכנית "הטבח המתוסבך" בתפקיד אליהו ענבים, שליח הפיצה.
ב-2010 השתתף בתפקיד אורח בסדרה "מה בכריש?", ובתפקיד אורח בעונה השמינית של הסדרה "החיים זה לא הכל".
ב-2012 כתב את סדרת הטלוויזיה לילדים "טוויגי גיבור בריאות" בה כיכב טוביה טוויג.
בשנת 2015 כיכב במחזמר "נסיך מצרים" בתפקיד פרעה.
ביוני 2016 כתב וביים את המחזמר ספר הג׳ונגל-המחזמר עבור תיאטרון הילדים הישראלי בכיכובה של ענבלי בא-לי ועפר שכטר.
במאי 2018 היה המנהל האומנותי של תיאטרון הילדים הישראלי בהצגה תירס חם בבימויה של אילון נופר ובהשתתפותה של ענבלי בא-לי
ביולי 2016, השתתף בסדרה "האם אני נסיכה" בכיכובה של רינת גבאי ששודרה ב- HOT V.O.D.
בשנת 2013 החל גוטשלק לשחק בסדרה "הקלמרים" יחד עם אביעד בנטוב, רוני הדר, תומר שרון ועוד.
בשנת 2015 השתתף גוטשלק בסדרה "שורום זורום" המבוסס על שיריו של הזמר והמלחין צביקה פיק ב-HOT V.O.D יחד עם אביעד בנטוב, רינת גבאי ועוד.
בשנת 2019 כתב וביים את המחזמר "אלאדין ישראל" עבור תיאטרון הילדים הישראלי, בכיכובם של שי ורועי בדמויות ג'אפר ויאגו וטוביה טוויג בתפקיד הג'יני.
החל מ-2022 משתתף בסדרת הטלוויזיה "כראמל" בתפקיד הטבח צ'אנג, כמו כן משתתף בתוכנית "למה זה טוב?".
באוגוסט 2022 עתיד לעלות בתיאטרון הקאמרי המחזמר "החבדניקים" אותו כתב וביים גוטשלק.
חיים אישיים.
גוטשלק נשוי ואב לשלושה. מתגורר בהוד השרון.
ימת אונגה
ימת אונגה (ברוסית: Онежское озеро) היא ימת מים מתוקים, השנייה בגודלה באירופה (אחרי ימת לדוגה). ימת אונגה שוכנת ברוסיה בחלקה במחוז וולוגדה, חלקה במחוז לנינגרד ובחלקה בקרליה. שטחה הוא כ-9,700 קילומטרים רבועים, והעומק המקסימלי שלה מגיע ל-127 מטרים.
מימי אונגה זורמים אל ימת לדוגה דרך נהר סוויר. על גדת ימת אונגה שוכנת העיר פטרוזבודסק שהיא בירת קרליה. בימת אונגה, על אחד האיים, נמצא מנזר קיז'י, יצירת אמנות ארכיטקטונית בנויה מעץ.
אונגה
פיקה
הפִיקְהְ (בערבית: الفقه, תעתיק מדויק: אלפקה) הוא המשפט המוסלמי, המקביל למשפט העברי ביהדות. הפיקה נועד להרחיב את השריעה – בעוד השריעה נתפסת כדרך אללה, הרי שהפיקה הוא ההסבר כיצד ללכת בדרך הזו, הפרשנות של דרך אללה. הפיקה עוסק בפרקטיקה של פולחן, מוסר וחברה באסלאם. חשיבות ההבחנה היא כי מוסכם כי הפיקה הוא תוצר של מחשבה של מלומדים ואינו נתפס כקדוש, ולכן יכולה להיות אי הסכמה לגבי פרטיו בין אסכולות שונות מבלי שהאסכולות האחרות תחשבנה ככופרות.
חכם ההלכה המוסלמי נקרא פַקִיהּ (רבים: פֻקַהָאאּ) ולו הסמכות לפרש את השריעה בהתאם למציאות החברתית והפוליטית הקיימת בזמנו או להתאים לזמנו חוקים מן השריעה שנראו בעיניו כבלתי ישימים. הפיקה הוא מנגנון חברתי וחוקי אשר התאים את השריעה לאורך הדורות לנסיבות הזמן והמציאות החברתית אשר משתנה מדור לדור.
משמעות אל-פִקה.
הגדרת הפִקה.
לשונית: ההבנה
שרעית: הידע בהלכות האסלאם, שהופקו מהראיות המפורטות בנוגע למעשים.
הסבר ההגדרה:
הידע: ההכרה
הלכות האסלאם: החובה, האסור, הלא רצוי וכו'.
המעשים: הדברים אשר ההלכה האסלאמית דורש מהמוסלמי הבוגר לבצע, כגון התפילה והצום, או התנהגות באופן מסוים כגון האתיקה של הדיבור וכו'.
מהראיות המפורטות: מהקוראן, מהסונה ומהמקורות האחרים.
פסיקות ההלכה המחייבות (אַלחֻכֻּם א-שַרְעִי א-תַכְּלִיפִי ).
הגדרה : נאום אללה, שהמעשים של המחויבים קשורים בהם, כציווי או בחירה.
הסבר ההגדרה:
נאום אללה: הפסוקים או המסורות.
המעשים של המחויבים קשורים במילת אללה: הכוונה שזה אשר מוסר את הצווים לכל מה שקשור במעשים של המחויבים.
המחויבים: צורת הרבים של מחויב, והוא המוסלמי בעל הבגרות השכלית.
ציווי: הכוונה לציווי על מימוש או ציווי על איסור.
בחירה: הכוונה כי המוסלמי בוחר אם יעשה את המעשה או שימנע מעשייתו, והוא חופשי בבחירתו.
חלקי הפסיקה האסלאמית הכוללת מחויבות/איסור.
אנו מסיקים שסוגי החקיקה האסלאמית הם חמישה והם:
א.  חובת הביצוע (אל-וואג'יב) – דינו שעושהו יתוגמל מאללה ויוענש זה שלא עושה אותו (למשל חמש תפילות החובה, צום הרמדאן).
ב.  האסור (אל-חראם) – האסור באופן מוחלט, ודינו שעוזבו מתוגמל מאללה, ועושה מוענש על ידי אללה (שתיית אלכוהול, זנות, אי-כיבוד הורים)
ג.    המועדף (מוסתחבּ או מנדובּ) – מה שהתבקשו המוסלמים לעשות, ועוזבו אינו מוענש, אך עושהו כן מתוגמל מאללה (למשל ההתקלחות לפני תפילת הצהריים ביום שישי, או תפילת "א-דוחא")
ד.   הלא רצוי (המכּרוה) – מה שאללה אינו אוהב אותו. דינו של מי שעוזבו מתוגמל מאללה, ומי שעושהו אינו מוענש (כמו תספורת חלק משיער הראש והשארת חלק אחר)
ה.  המותר (אל-מֻבּאח) – דבר שזכות הבחירה ניתנת בו לאדם. דברים שאין העושה מתוגמל או מוענש, ואין העוזב את המעשה מתוגמל או מוענש. כמו משחקי כדורגל או שתיית מיץ תפוזים. אם המוסלמי יעשה את המעשה המותר בכוונה לקבל גמול מאללה, אללה יתגמל אותו על כך.
הפרוגרמה הבאה מסכמת את דיני המוסלמי הבוגר:
ממאפייני תורת המשפט האסלאמי.
1.   הקשר עם האמונה האסלאמית: האמונה היא הקושרת את האדם עם האסלאם, ומשתדל ליישמו. האדם הלא מאמין אינו מתפלל ואינו צם ואינו מתחשב בחובה או באיסור, לכן הדרישה רק מהמאמינים. אללה אמר "הוי מאמינים..."
2.   הניסיון להקל על המאמין ולא להכביד. אללה אמר בפסוק 286 בסורת אלבקרה (פרק 2: הפרה) "אללה אינו מחייב בעול נפש זולת יכולתה", וקיימת התחשבות מרבית לבעלי צרכים מיוחדים ומצבים מיוחדים.
3.   תורת המשפט האסלאמית מקיפה ומכילה את כל צרכיו של האדם. למשל, הלכות הפולחן (דיני היחסים בין העבד לריבונו), הלכות התנהגות (דיני היחסים בין אדם לחברו), הלכות אישות (היחסים בין הגבר לאשתו ולמשפחתו)  וכו'.
המקורות לפיקה.
המקור הראשי לפיקה הוא הקוראן. בקוראן חוקים מפורטים רבים בתחומים שונים ומגוונים אך על פי האסלאם הקלאסי הקוראן אינו יכול להוות מקור בלעדי להכוונת חיי המאמין. לדוגמה, הקוראן מציין כי על המאמין לקיים תפילות יומיות ולצום במהלך חודש הרמדאן, אך אינו מפרט כיצד יש לקיים חובות אלו במדויק. פירוט זה קיים במסורות החדית'. על כן מסורות החדית' משמשות מקור נוסף ללימוד פיקה.
אך הקוראן והחדית' הם מתקופה מוקדמת של האסלאם, ועם הזמן עלו סוגיות ומצבים חדשים שלא ניתן להם מענה כלל במסורות אלו. כדי להתאים את החוקים למציאות המשתנה, לדוגמה האיג'מע, הוא הקונצנזוס של כלל הקהילה ומלומדיה. עם יצירת הקודקסים הרבים של החדית' לאורך המאה השמינית והמאה התשיעית, נוצרו סתירות רבות בין החוקים הרבים שנבעו מגורמים פוליטיים וחברתיים והאיג'מע סייע בקביעת הקאנון.
כלי נוסף ליצירת פיקה הוא הקיאס, הוא ההיקש או ההסקה, בו משתמשים כדי להשלים את החוקים החסרים שלא נכללו במקורות אלה וכדי לפרש את החוקים הקודמים בהתאם לנסיבות החדשות.