סמית' כיכבה בהפקה חדשה של המחזמר "מצחיקונת", שהועלה לראשונה ב-20 בנובמבר 2015 בתיאטרון "Menier Chocolate Factory" והוצג עד 6 במרץ 2016. אחר כך הועברה ההפקה לתיאטרון סבוי בווסט אנד.
רדיו.
סמית' שיחקה בדמות המלווה לוסי מילר לצדו של פול מקגאן בדמות הדוקטור השמיני בסדרת תסכיתים של "דוקטור הו" בהפקת "Big Finish" ששודרה ברדיו BBC 7 החל מיום השנה החדשה 2006. עונה שנייה של הסדרה יצאה על גבי CD. ועונה שלישית של הרפתקאותיהם של לוסי והדוקטור שודרה במרץ 2009. לוסי מילר הופיעה בפעם האחרונה בעונה הרביעית שהסתיימה ב-2011. עוד השתתפה סמית' בסדרת הרדיו "The Way We Live Right Now" בתפקיד רובי ראגלס, ובעונה השנייה של הסיטקום הרדיופוני "Elephants to Catch Eels".
חיים אישיים.
לסמית' הייתה מערכת יחסים עם השחקן ג'יימס קורדן שהסתיימה ביוני 2009.
שרידן סמית
רב נגד משנה (צה&quot;ל)
ספרד (פירושונים)
קופת חולים של פועלי הגליל
קופת חולים של פועלי הגליל - נוסדה ב-1915, על ידי ברל כצנלסון.
רקע היסטורי.
בשנת 1913 פעלה בארץ ישראל קופת חולים אזורית אחת: "קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה". בראשיתה היו בקופה שבעה סניפים ו- 150 חברים, כמעט כולם פועלים חקלאים. לפני הפעלת קופת חולים של פועלי הגליל, קיבלו פועלי הגליל עזרה רפואית במסגרת של קופת חולים של פועלי יהודה וב- "קופת חולים של פועלי השומרון". בשנה הראשונה של מלחמת העולם הראשונה פנו לעזרת קופת-חולים של פועלי יהודה כ-700 איש. האבטלה, התזונה הלקויה ותנאי הדיור הגרועים החמירו את התחלואה, כאשר אחוז ניכר מהחולים סבלו ממלריה, דיזנטריה ו-טיפוס. בשנת 1916 גדל מספר הפונים לקופה לכ - 120 לחודש.
באותה שנה נוסדה "קופת חולים של פועלי השומרון", תחילה בשיתוף פעולה עם קופת חולים של פועלי יהודה, ובהמשך כארגון עצמאי לחלוטין. המייסדים היו : שמואל יבנאלי, דוד רמז ונחום סנה. ההחלטה על ייסוד הקופה התקבלה בשנת 1912 אבל בגלל מלחמת העולם הראשונה, בעיות כלכליות ובעיות תחבורתיות הצליחו להתארגן כ- 200 חברים רק ב-1916. מי שסייע לקופה החדשה היה יעקב אפטר ממשרד קופת חולים של פועלי יהודה והד"ר הלל יפה שניהל את בית החולים בזכרון-יעקב.
הקמת קופת חולים של פועלי הגליל.
הסתדרות פועלי הגליל מנתה בין 350 ל-400 חברים, בקבוצות ובחוות שבהן הייתה עבודה היה מספר החולים קטן במידה ניכרת מאזורי השומרון ויהודה. ועל הקמת הקופה הוחלט עוד בשנת 1912 אך עד 1915 לא הצליחו לארגן את ייסוד הקופה, נאסף סכום כסף קטן לתכלית זו אבל הוצא יותר ממה שנאסף והעניין נדחה, אולם בשנת 1915 התרבה מספר הפועלים שאין להם עבודה ומקום קבועים.
כבר בשנת 1914 כתב ברל כצנלסון שיש "להשתדל לאחד את כל קופות החולים הפרטיות הקיימות בין הפועלים לעבודה משותפת", בהמשך ברל כצנלסון עבר להתגורר בגליל, הבחין בפער שבין יהודה לגליל מבחינת שירותי הבריאות לפועלים, והתחיל לפעול במרץ להקמת הקופה החדשה.
כשהחלו לפעול קופות החולים בגליל ובשומרון לאחר שקופת חולים של הסתדרות החקלאים ביהודה פעלה משנת 1913, נוצר מערך ארצי של שירותי בריאות לפועלים בחסות שלוש ההסתדרויות הפועלים החקלאים. שלוש הקופות פעלו מתוך שיתוף פעולה מלא, ללא תחרות והשירות הטוב לפועל החולה ובריאותו של ציבור החברים עמד בראש מעייניהן. הפועל קיבל את השירות הרפואי בכל מקום ששהה בו, מקופת החולים שפעלה באותו אזור, ואחת היא באיזה קופה הוא חבר. היה קיים נוהל לאזן את החשבונות בין הקופות ולהעביר ביניהן חיובים וזיכויים.
איחוד שלוש הקופות.
עם גירוש תל אביב בחודש אפריל 1917, רוב המגורשים עברו לגליל העליון. המצב הכלכלי החמיר בעקבות המלחמה, וזמן קצר לאחר הגירוש נפגשו נציגי הסתדרויות הפועלים ביישוב כנרת מתוך מטרה להביא לידי כינוסה של ועידה, שבסיומה התאחדו הסתדרויות הפועלים לגוף אחד. הוועידה התכנסה ב- 1918.
בשנים 1917–1918 בעקבות שינויים במערך הפולטי, של מפלגות הפועלים בארץ ישראל הפכו קופות החולים מארגונים אזורים לגופים מפלגתיים ומשלוש הקופות האזוריות נוסדו שתי קופות החולים של אחדות העבודה וקופת חולים של הפועל הצעיר. בשנת 1921 לאחר הקמת ההסתדרות התאחדו שתי קופות החולים לגוף אחד בחסות ההסתדרות שנקרא : קופת חולים הכללית של הפועלים העבריים בארץ ישראל. כל זאת על רקע כך שבקיץ 1918 השלים הצבא הבריטי את כיבוש ארץ ישראל, והתחילה תקופת המנדט הבריטי.
משמר חופים
משמר חופים הוא כוח ימי, מצויד בכלי שיט ולעיתים גם כלי טיס (כגון מסוקים, מטוסים קלים ומזל"טים) שנועד לשמירה, שיטור, חיפוש והצלה והצלה ימית במים הטריטוריאליים של מדינה מסוימת ובמקווי מים פנימיים (נהרות ואגמים). אופיו וכפיפותו של הכוח משתנים בהתאם למדינות ולזמנים. יש מקומות בהם זהו כוח צבאי חמוש לכל דבר, מקומות בהם זהו כוח משטרה או ז'נדרמריה (משמר גבול) בעל סמכויות אכיפה בתחום המכס וההגירה ומקומות בהם מדובר בכוח מתנדבים אזרחי שעיקרו חילוץ והצלה של דייגים וכלי שיט בעת סערה. פעמים רבות משמש משמר החופים כמשטרת נמלים ומרינות. בעבר היה משמר החופים אחראי על תחזוקה ואיוש של מגדלורים.
במדינת ישראל, החל מ-1977, קיימת הפרדה בין ההגנה הביטחונית על המים הטריטוריאליים, החופים והנמלים, שהיא באחריות יחידת סנפיר של חיל הים לבין האחריות לשמירה על הסדר הציבורי וטיפול בעבירות פליליות וכלכליות המוטלת על יחידות השיטור הימי של משטרת ישראל.
האיא א-שועייבי
האיא א-שועייבי (בערבית هيا الشعيبي; נולדה ב-1 בינואר 1979) היא שחקנית, זמרת וקומיקאית כוויתית. היא החלה את הקריירה שלה יחד עם השחקנית טיבה אל-פרג' בהצגה "אל הרמנה" ב-1993, והמשיכה לתפקידים קומיים גדולים ופופולריים יותר בתיאטראות וכן בטלוויזיה.
קריירה.
ב-2001, יצרה א-שועייבי שיתוף פעולה מצליח עם השחקן והיוצר טאריק עלי, והשניים הופיעו במופעי קומדיה בטלוויזיה ובהופעות תיאטרליות, כאשר אחת הפופולריות ביניהם הייתה תוכנית האירוח "טאריק הוינה" (طارق وهيونة). בעת החזרות האחרונות להצגה "מתחת לאפס" ( تحت الصفر) ב-2015, התעוררה מחלוקת בין השניים, אשר התפרצה במלחמות במדיה החברתית, ואף הגיעה לבית משפט כאשר עלי תבע את א-שועייבי ואת בעלה על השפלה ציבורית. על השניים נגזרו קנסות ועל א-שועייבי אף מאסר בפועל עם עבודה קשה. פסק הדין נדחה בערעור, וא-שועייבי זוכתה.
בין הופעותיה הפופולריות, מ-2013 הסדרות "שוק ההרמון" (سوق الحريم) עם הכוכבת הכוויתית פאקריה חמיס, ו"כרמש" (قرمش) עם טאריק עלי, וכן הופעה בגרסה הערבית של סאטרדיי נייט לייב ב-2016.
חיים אישיים.
א-שועייבי נישאה פעמיים, וילדה בן, פהד, בנישואיה הראשונים, ובת ובן בנישואיה השניים להאני א-טַבַּאח' - פאטימה (2013), וג'מאל (2015).
קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה
קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה הייתה קופת החולים הראשונה בארץ ישראל. היא נוסדה ב־1913 בידי יצחק איצקוביץ ויעקב אפטר.
הקמת קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה.
הקופה נוסדה בחנוכה 1911 על ידי "הסתדרות הפועלים החקלאיים ביהודה", בעקבות תאונה שבה איבד הפועל ברוך פריבר מעין גנים את ידו בעת שעסק בעבודה בפרדס. ההצעה לייסוד הקופה הועלתה על ידי ברל כצנלסון, הובאה להצבעה בוועידה השנייה של "הסתדרות הפועלים החקלאיים ביהודה" בדצמבר 1911, וההחלטה על הקמת ארגון לעזרה רפואית לפועלים התקבלה ברוב של 13 לעומת 12 מתנגדים. המוסד החדש זכה לשם "קפת־חולים" (הכתיב החסר במקור).בדצמבר 1911 התכנסה הוועידה השלישית של "הסתדרות פועלי יהודה" ב- בן שמן. בכינוס, נדונה שאלת קופת חולים, נבחרה ועדה חדשה, שהצליחה לאסוף למעלה מ-700 פרנק. בפסח תרע"ג תכנן הוועד הנבחר החדש של קופת חולים לכנס בפתח תקווה ועידה שנייה של חברים כדי לדון ב"עיבוד תוכנית תקנות" על בסיס הצעת התקנות של ברל כצנלסון שנשלחה לסניפים. בסופו של דבר התכנסה הוועידה ביפו ב- חג השבועות תרע"ג. בוועידה סוכמו תוכנית העבודה לזמן הקרוב, נקבעו מקורות ההכנסה ואושרו ההחלטות והתקנות המפורטות של קופת חולים כחברים היו יכולים להצטרף רק פועלים או בעלי מלאכה עצמאיים שאינם מעסיקים שכירים. החברים היו מחויבים בלינה בתורנות ליד חולים וסיוע לחולים עליהם היו ממונים. העזרה שהעניקה הקופה כללה עזרה־הדדית, מציאת מקום לינה לפועל חולה חסר מגורים קבועים, טיפול על ידי רופא או בעל ידע רפואי, תרופות ואשפוז בבית חולים.
קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה החלה לפעול בשנת תרע"ג, 1913, כשנה וחצי על ההחלטה על הקמתה בדצמבר 1911, והייתה לקופת החולים הראשונה בארץ ישראל.
בראשיתה היו בקופה שבעה סניפים ו- 150 חברים, כמעט כולם פועלים חקלאים. לפני הפעלת קופת חולים של פועלי הגליל, קיבלו פועלי הגליל עזרה רפואית במסגרת של קופת חולים של הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה וב- קופת חולים של פועלי השומרון. בשנה הראשונה של מלחמת העולם הראשונה פנו לעזרת קופת-חולים של פועלי יהודה כ-700 איש. האבטלה, התזונה הלקויה ותנאי הדיור הגרועים החמירו את התחלואה, כאשר אחוז ניכר מהחולים סבלו ממלריה, דיזנטריה ו-טיפוס. בשנת 1916, גדל מספר הפונים לקופה לכ - 120 לחודש.