בעונת 2006/2007 שיחק במדי עירוני רמת גן ועזר לה להישאר בליגת העל בכדורסל.
בעונת 2007/2008 שיחק במדי בראונשוויג מהבונדסליגה.
ב-2008/2009 שיחק במדי שטרסבורג IG מליגת העל הצרפתית בכדורסל, ששיחקה גם בגביע יול"ב.
בעונת 2009/2010 שב לשחק במדי בראונשוויג הגרמנית.
בעונת 2010/2011 פתח את העונה במדי קאוחוקי קרחו בסקט מהליגה הפינית אך שוחרר בטרם נגמרה השנה האזרחית ועבר לברמרהאפן מהבונדסליגה הגרמנית עד לתום עונת 2011.
בעונת 2011/2012 עבר לשחק במדי ולוצלאווק מליגת העל הפולנית בכדורסל. בקיץ של 2012 שיחק במדי "Reales de La Vega" מהרפובליקה הדומיניקנית ובתום העונה שם פרש מכדורסל מקצועני.
מאה ברכות
תקנת מאה ברכות היא תקנה קדומה, לפיה חייב כל אדם מישראל לברך בכל יום לפחות מאה ברכות.
במדרש מייחסים תקנה זו לדוד המלך, שתיקן תקנה זו לעצירת מגפה שהייתה הורגת בכל יום מאה אנשים.
מקור התקנה.
תקנה זו הוזכרה בתלמוד אמנם לא נתבאר שם מי תיקנה ועל מה תיקנה:
אף שלמדו דבר זה מפסוק, לדעת רבים מהראשונים חיוב זה אינו מדאורייתא, אלא מתקנת חכמים, והלימוד מהפסוק אינו אלא אסמכתא.
בראשונים כתבו מספר דרכים לבאר האיך למדו דבר זה מהפסוק הנ"ל:
לדעת רש"י הלימוד הוא מלשון הפסוק "מה ה' אלהיך דורש מעמך". ובמקום "מה" יש לקרוא "מאה".
בפירוש התוספות כתבו שמספר האותיות בפסוק בצירוף אות האל"ף במילה "מה" הוא מאה, ובזה נרמז שיש לברך מאה ברכות בכל יום.
תקנת דוד המלך.
בטור כתב על פי תשובת רב נטרונאי שדוד המלך הוא זה שתיקן לברך 'מאה ברכות' בכל יום, בעקבות מגפה שהתחוללה בירושלים, וגבתה את חייהם של מאה אנשים בכל יום, ולא היו יודעים על מה התרגשה עליהם צרה זו. דוד המלך חקר, ונודע לו ברוח הקודש, שעל ידי תקנת 'מאה ברכות' תעצר המגפה, וכך היה.
במחזור ויטרי נכתב שנראה שלאחר שתיקנה דוד המלך, נשתכחה התקנה, וחזרו תנאים ואמוראים ותיקנו תקנה זו בשנית.
מנין הברכות.
בימות החול ניתן בקלות לברך מאה ברכות, מאחר שבכל תפילה יש 19 ברכות, מלבד שאר ברכות השחר ועוד, פירוט הברכות ליום חול הוא כדלהלן:
סך כל הברכות = 89, (ולדעת הרמ"א = 91, או אפילו 93). בצירוף ברכות נטילת ידיים המוציא וברכת המזון ושאר ברכות הנהנין, ניתן בקלות להגיע למאה ברכות בכל יום.
שבת יום טוב ויום כיפור.
בשבתות וימים טובים שבהם תפילת שמונה עשרה אינה מכילה 19 ברכות אלא רק שבע ברכות, נזקקים להשלים את המאה ברכות על ידי ברכות הנהנין השונות כפי שמתואר בתלמוד: "רב חייא בריה דרב אויא בשבתא וביומי טבי טרח וממלי להו באיספרמקי ומגדי" (איספרמקי – בשמים; מגדי – מיני מגדים, שטעונים ברכה [רש"י]).
ביום כיפור, ישנו קושי להגיע למניין מאה ברכות, מאחר שאי אפשר להוסיף ברכות על ידי ברכות הנהנין ואף בתפילות העמידה יש רק שבע ברכות.
מנין המצוות.
ישנם מספרי המצוות שמנו את מצוות 'מאה ברכות' בכלל התרי"ג מצוות, כגון בספר הלכות גדולות, שמנאה במצוות עשה כה: "מאה ברכות בכל יום".
ברמב"ם תמה על דבריהם, שהרי חיוב זה אינו מהתורה כלל:
מוריס מרשל
מוריס מרשל (באנגלית: Morris Marshal) היא מכונית משפחתית גדולה, אשר יוצרה על ידי יצרנית המכוניות British Motor Corporation" (Australia)" האוסטרלית, בין השנים 1957–1960.
מוריס מרשל.
דגם ה-"מוריס מרשל" שיוצר באוסטרליה, הוא גרסת "Austin A95 Westminster" שיוצר ב-בריטניה על ידי יצרנית המכונית "British Motor Corporation Limited (BMC)" בין השנים 1954–1956.
תאוצת דגם "מוריס מרשל" (סדאן) 0-100 קמ"ש היא 19.6 שניות.
מחיר ה-"מוריס מרשל" (סדאן) בהשקה, בשנת 1957 עמד על 1,458 לירות שטרלינג, באוסטרליה.
מגרש כדור-סל
קאוס בוראליס
קַאוּס בּוֹרֵאַלִיס (ערוב של ערבית قوس - "קאווס" - קשת) ולטינית Borealis - "בוראליס" - צפוני, כלומר הקצה הצפוני של הקשת), נקרא גם λ בקשת וכן גליזה 713.1, הוא כוכב בולט הנמצא במרחק של כ- 78 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים קשת עם בהירות מדרגה 2.81. יחד עם הכוכבים קאוס מדיה וקאוס אוסטרליס הנמצאים מדרום לו, הוא יוצר את צורת הקשת של הקנטאור שאותו מייצגת הקבוצה. במרחק זוויתי של פחות ממעלה מצפון-מערב לקאוס בוראליס נמצא הצביר הכדורי M28 וכ-2.5 מעלות מצפון-מזרח לו נמצא הצביר הכדורי M22. כמו כן במרחק זוויתי של כ-5.5 מעלות ממערב לכוכב נמצאת ערפילית הלגונה.
תכונות.
קאוס בוראליס הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K1 III, עם מסה של כ-2.6 מסות שמש ורדיוס של כ-11 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ-4,775 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 37 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, ובערך פי 50 בצירוף הקרינה בתחום התת-אדום. בשל קרבתו למערכת השמש נכלל הכוכב בקטלוג גליזה לכוכבים קרובים. קאוס בוראליס נמצא במרחק זוויתי של פחות משתי מעלות ממישור המילקה ולכן הוא מוסתר לעיתים על ידי הירח ולעיתים נדירות על ידי כוכבי הלכת כוכב חמה, נוגה ומאדים. ב-6 באפריל 1972 נעשה שימוש באירוע הסתרה על ידי הירח על מנת למדוד במדויק את קוטרו הזוויתי של הכוכב. אירוע ההסתרה האחרון על ידי כוכב לכת אירע ב-19 בנובמבר 1984 כאשר נוגה עבר על פני הכוכב והאירוע הקודם לו היה ב-5 בדצמבר 1865 כאשר כוכב חמה הסתיר אותו. לא צפויים אירועי הסתרה נוספים על ידי כוכב לכת במאה ה-21.
גליזה 713.1
למבדא בקשת
גניבת הברכה
קובי מיכאל
קובי (יעקב) מיכאל (נולד ב-17 באוקטובר 1960) הוא חוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי, המתמחה בלימודי שלום ומלחמה, אסטרטגיה, ביטחון לאומי, יחסי דרג מדיני-דרג צבאי, צבא-חברה, שמירה על השלום, והסכסוך הישראלי-פלסטיני.
ביוגרפיה.
מיכאל נולד בישראל, גדל באשקלון. בשנת 1979 התגייס לצה"ל והתנדב לסיירת שקד. במהלך מסלול הלוחם נפצע, השלים קורס קציני מודיעין ושימש בשורה של תפקידים באחת מיחידות האיסוף החשאיות של חיל המודיעין. במאי 1994 הושאל להקמת מנגנון התיאום הביטחוני ברצועת עזה בעקבות הסכם אוסלו ופיקד על מנגנון התיאום הביטחוני ברצועת עזה בשנים 1994–1996. לאחר מכן שב לתפקיד פיקודי בכיר ביחידת האיסוף בה שירת קודם לכן. בשנת 1999 מונה למפקד מנגנון התיאום הביטחוני ביהודה ושומרון, שם שירת עד אוגוסט 2000. לאחר מכן השתחרר מצה"ל בדרגת סא"ל. משפרצה האינתיפאדה השנייה היה מיכאל חבר בצוות האסטרטגי של דובר צה"ל ובינואר 2001 גויס בשנית, הפעם למילואים בתנאי קבע, לצורך הקמת המפקדה למודיעין ולתקשורת בפיקוד המרכז, גוף שמטרתו הייתה להסתייע במודיעין ולאכוון מודיעין לצורכי הסברה ותקשורת בעיצומה של האינתיפאדה השנייה.
למיכאל תואר ראשון במדעי ההתנהגות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני מטעם התוכנית לחקר סכסוכים של האוניברסיטה העברית. בשנת 2004 השלים את לימודי הדוקטורט מטעם האוניברסיטה העברית, שעסק בהשפעת הצבא על תהליכי מעבר ממלחמה לשלום בתהליך השלום עם מצרים ובתהליך אוסלו. בשנים 2005-2002 שימש בתפקיד ראש החטיבה האסטרטגית במרכז ישראל פלסטין למחקר ומידע (IPCRI), אותה הקים. במסגרת תפקיד זה עסק בתוכניות ובמאמצים לחידוש התיאום הביטחוני הישראלי-פלסטיני ובקידום מיזמים שיסייעו ליישום מפת הדרכים. בקיץ 2005 יצא ללימודי פוסט דוקטורט באוניברסיטת נורת'ווסטרן במקביל לפוסט דוקטורט נוסף במכון טרומן באוניברסיטה העברית. בקיץ 2006 החל ללמד כפרופסור אורח באוניברסיטת נורת'ווסטרן בארצות הברית. לאחר שובו מארצות הברית בקיץ 2007, הצטרף להמטה לביטחון לאומי כראש הדסק הפלסטיני ולאוניברסיטת בן-גוריון כחבר סגל בתוכנית ליישוב סכסוכים. בשנת 2008 התמודד מיכאל לראשות עיריית אשקלון ואף היה חבר מועצת העיר למשך שנה, במהלכה שימש כממונה על התכנון האסטרטגי, כיו״ר ועדת תיירות וכחבר בוועדת בניין ערים. בנובמבר 2009 הצטרף למשרד לנושאים אסטרטגיים בראשות השר משה יעלון כראש אגף פלסטינים ומדינות שכנות, ונאלץ להתפטר מתפקידו במועצת העיר. מאוחר יותר גם מונה לתפקיד המשנה למנכ"ל המשרד. בספטמבר 2013 סיים את תפקידו והצטרף כחבר סגל בכיר למחלקה למדעי המדינה וישראל במזרח התיכון באוניברסיטת אריאל, וכחוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
הספרייה התורנית המרכזית
הספרייה התורנית המרכזית על שם הרב רפאל חיים שמשון גולדשטיין הייתה ספרייה שהוקמה על ידי הרבנות הראשית לישראל ומשרד הדתות במטרה להיות הספרייה התורנית הגדולה בעולם. הספרייה נפתחה בשנת 1953, ועברה להיכל שלמה עם פתיחתו. עם עזיבת הרבנות הראשית את היכל שלמה נמכרו רוב הספרים של הספרייה לסוחרים ונשארו רק הספרים באולם העיון המרכזי של הספרייה. במקום בו שכנו מחסני הספרייה ב'היכל שלמה' שוכנת היום ספריית הקמפוס ללימודי תואר שני של מכללת הרצוג.
בראשית ימיה של מדינת ישראל, קיבל משרד הדתות אוספי ספרים מרחבי העולם וחילק אותם לספריות ובתי כנסת ברחבי ישראל. בשנת 1953 הופסקה החלוקה והוחל באיסוף הספרים בבניין סנט ג'ון באבו טור, לקראת הקמת הספרייה התורנית המרכזית בהיכל שלמה. בכ"א באייר תשי"ח (יולי 1953), ימים ספורים לאחר חנוכת בניין היכל שלמה, התקיים טקס פתיחה של הספרייה שיועדה להכיל 100,000 כרכים ולהיות הגדולה בעולם. החל מדצמבר 1953 נחשב חדר הקריאה של הספרייה בבית המדרש למורים של המזרחי גם לחדר קריאה זמני של הספרייה התורנית המרכזית. מנהל הספרייה היה צבי הרכבי והרב עקיבא ברוך פוזנר שהיה ספרן של הספרייה של בית המדרש למורים היה לספרן של הספרייה התורנית המרכזית. בחבר הנאמנים של הספרייה נמנו, בין השאר, זרח ורהפטיג, שלמה זלמן שרגאי, שמואל זנוויל כהנא ויהודה לייב ביאלר. טקס פתיחה חגיגי של אולם הקריאה התקיים במרץ 1954.