יום הפג העולמי הוא מועד בינלאומי המצוין כל שנה ב-17 בנובמבר, להעלאת המודעות לפגים ולמשפחותיהם בכל העולם. כ-15 מיליון פגים נולדים בשנה בכל העולם, כמעט 10% מהלידות. במהלך היום נערכים מפגשים וכנסים לחינוך ולמודעות בנושא, כולל דרכי טיפול ומניעה בבעיות הנובעות מלידה מוקדמת.
מטרת יום זה היא להעלות את המודעות לנושאים הקשורים בפגים ובמשפחותיהם ובסיכונים להם הם חשופים. היום צוין לראשונה ב-2008 על ידי איגודי הורים באירופה, ונחגג בעולם כולו מאז 2011.
פג הוא תינוק שנולד לפני השבוע ה-37 של ההיריון. לידה רגילה מתרחשת לרוב סביב השבוע ה-40 של ההיריון.
משום שהלידה מתבצעת לפני הזמן, ולפני סיום מוחלט של התפתחות המערכות בגופו של התינוק ובפרט מערכת החיסון, הפג רגיש יותר למחלות וסיכונים בריאותיים, למשל: שיתוק מוחין, בעיות במערכת הנשימה, בעיות עיכול, פיגור שכלי, בעיות ראייה (כמו למשל, רטינופתיה של פגות) ובעיות שמיעה, וכן צהבת וזיהומים שונים.
יום הפג הבינלאומי מצוין ברחבי העולם בפעילויות רבות, על ידי ארגוני הורים, צוותים רפואיים בתי חולים ומשפיעי דעה המעורבים בטיפול ובעזרה לפגים ולמשפחותיהם. בשנת 2013 צוין היום בכ-60 ארצות.
הקורפוס ה-19 (האימפריה הגרמנית)
הקורפוס ה-19 (הסקסוני ה-2) (בגרמנית: XIX. (II. Königlich Sächsisches) Armee-Korps) היה קורפוס של צבא הקיסרות הגרמנית. שלחם במלחמת העולם הראשונה, ופורק עם סיומה.
היסטוריה.
הקורפוס הוקם ב-25 במרץ 1899 בצבא ממלכת סקסוניה כחלק מהתרחבות כללית של צבא הקיסרות הגרמנית, ולמפקדו מונה היינריך ליאו פון טרייטשקה. מטה הקורפוס היה בלייפציג, וחייליו גויסו מהאזור המערבי של ממלכת סקסוניה.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוצב הקורפוס בחזית המערבית כחלק מחלק מהארמייה השלישית ולחם בחזית המערבית, ונטל חלק בקרבות במערכה על הגבולות, לרבות קרב שרלרואה, וכן השתתף בקרב על המארן. באוקטובר 1914 הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה השישית, ולחם עימה במרוץ אל הים ובקרב איפר הראשון. לאחר מכן השתתף הקורפוס בקרבות שונים בחזית המערבית, ובשנת 1917 לחם בקרב מסין. בשנת 1918 לחם הקורפוס בקרב איפר הרביעי כחלק ממתקפת האביב, ובספטמבר אותה שנה הועבר תחת פיקוד קבוצת הארמיות אלברכט, עמה לחם עד סוף המלחמה.
אומואמואה
(, ידוע גם כ-1I; 1I/2017 U1; בעבר נקרא A/2017 U1 ) הוא גוף בין-כוכבי אשר התגלה חולף דרך מערכת השמש בשנת 2017.
תצפיות שונות ומגוונות העלו שמדובר בגוף שמקורו בין-כוכבי דהיינו שהגיע מחוץ למערכת השמש, מה שהופך את אומואמואה לעצם הבין כוכבי הראשון בהיסטוריה שהתגלה בוודאות ככזה.
אומואמואה מציג כמה מוזרויות, בהן האצה מעבר להשפעה של כח הכבידה, צורה מוארכת באופן יוצא דופן, מסה נמוכה מאוד לעצם בגודל כזה ועוד שגרמו לכמה אסטרונומים בכירים ובהם פרופ' אבי לייב - ראש המחלקה לאסטרונומיה של אוניברסיטת הרווארד - להעלות את האפשרות שאומואמואה אינו עצם טבעי אלא כלי מעשה ידי ציוויליזציה תבונית, השערה הנתונה במחלוקת עם אסטרונומים אחרים.
מעקב אחר מסלולו של אומואמואה מלמד שמקורו של העצם הוא מכיוון קבוצת הכוכבים נבל.
השם הרשמי הוא אומואמואה . השם ניתן על ידי צוות PanSTARRS ובשפה ההוואית מובנו 'חוקר' או 'שליח מהעבר הרחוק המושיט יד כדי להגיע אלינו'. (ʻou משמעותו להושיט יד ו-mua הוא הראשון, שמקדים. ה-mua השני נועד להדגשה).
שמות חלופיים הם גם 1I; 1I/2017 U1; .
תצפיות ושערוך המסלול.
הגוף התגלה לראשונה במסלול היפרבולי על ידי רוברט ואריק ומערך הטלסקופ Pan-STARRS ב-19 באוקטובר 2017.
משערוך המסלול של הגוף בהסתמך על תצפיות, ניתן היה לזהות כי אקסצנטריות המסלול היא בסביבות 0.0013 ± 1.197 הגבוהה ביותר שנצפתה עד כה במערכת השמש. תצפיות נוספות הראו כי הגוף במסלול בריחה היפרבולי היוצא ממערכת השמש וכי הוא ככל הנראה בין כוכבי.
שערוך המסלול אחורה מראה כי לפני 100 שנה, הגוף היה במרחק של 559 יחידות אסטרונומיות וטס במהירות של 26 ק"מ לשנייה ביחס לשמש. הגוף המשיך להאיץ עד שהגיע למהירות מקסימלית בפריהליון של 87.7 ק"מ לשנייה, בסביבות ספטמבר 2017. לאחר מכן החל להאט במסעו חזרה מחוץ למערכת השמש.
בזמן גילויו הוא האט למהירות של 46 ק"מ לשנייה ביחס לשמש. מהירותו תקטן עד שיגיע למהירות שיוט בין כוכבית של 26 ק"מ/שנייה. הגוף ממשיך במסלול היפרבולי ליציאה במערכת השמש, לכיוון קבוצת הכוכבים פגסוס.
תצפיות מתאריך 25 באוקטובר 2017, הראו כי החתימה הספקטרלית המתקבלת היא בטווח האדום (בדומה לגוף מחגורת קויפר, אולם כיוון שנראה שהגוף לא מכיל קרח כמו גופים אלו, ייתכן שהחתימה האדומה נובעת מחומר אחר).
אם החזר האלבדו מהגוף הוא 10% מדובר בגוף בקוטר של 160 מטר. באם הוא מחזיר כ-50% הרי שקוטרו המשוערך הוא 50 מטר.
בהירות נראית הגוף הגיעה לדרגה 21 ודעכה עם התרחקותו.
סיווג.
סיווגו של הגוף שנוי במחלוקת. בתצפיות ראשוניות נחשב הגוף להיות כוכב שביט לא מחזורי, ולכן קיבל את הזיהוי C/2017 U1 - (האות C מעידה על זיהוי ככוכב שביט לא מחזורי), אולם תצפיות נוספות שבוצעו באמצעות הטלסקופ הגדול מאוד (VLT) ב-25 באוקטובר 2017, הראו כי אין עדויות לקומה או זנב. כתוצאה מכך הוחלט לשנות את הזיהוי של הגוף לאסטרואיד, ושינוי שמו ל-A/2017 U1 (האות A לאסטרואיד). אומואמואה הוא הגוף הראשון ששינו את זיהויו לאסטרואיד לאחר שזוהה ככוכב שביט, ונקבע שמקורו של העצם בקבוצת הכוכבים נבל. במאמר שפורסם ב-nature ביוני 2018 נטען שזהו דווקא כן כוכב שביט, משום שנמדדה תאוצה במהירותו שלא נגרמה ממשיכה כבידתית, ולכן עלתה הטענה שהיא נגרמה מפליטת גזים מהגוף בהתקרבו לשמש, תכונה המאפיינת כוכבי שביט. טענות אלה פגשו ביקורת רבה מצד חוקרים שהצביעו על כך ששום שובל גזים מעולם לא נצפה מאחורי העצם, ושהתאוצה האנומלית לא התרחשה כלל דווקא כשהגוף חלף בסמיכות הקרובה ביותר אל השמש, השלב שבו פליטת הגזים הייתה דווקא מתעצמת ומגיעה לשיאה בכוכבי שביט. ניתוחים נוספים העלו ש"לו היה אומואמואה כוכב שביט, פליטת הגזים הייתה גורמת למומנט סיבובי קיצוני כל כך שהיא הייתה מביאה להתפרקותו של הגוף".
ב-26 באוקטובר 2018 ראש מחלקת האסטרונומיה של הארווארד האסטרופיזיקאי הישראלי פרופ' אבי לייב ועמיתו ד"ר שמואל ביאלי פרסמו מאמר שבו טענו שיש אפשרות שאומואמואה הוא גוף מלאכותי שנוצר על ידי ציויליזציה חוצנית, ושייתכן שהגוף הוא מפרש סולארי שנשלח במכוון למערכת השמש שלנו. זאת כשנה לאחר התבטאותו הראשונה של לייב בנושא בדצמבר 2017, שבו ציין את צורתו החריגה של העצם כאחת הסיבות להצעתו לכוון את שבמערב וירג'יניה לכיוון אומואמואה על מנת לבדוק נוכחות של אותות רדיו לא צפויים שיהיו עשויים להעיד על מקור מלאכותי של העצם. חוקרים רבים ביקרו את השערותיו של לייב בטענות שאין מספיק ראיות בשביל לתת תוקף להשערה מסוג זה, ושמפרש סולארי המסתובב סביב עצמו לא היה מסוגל להאיץ כך. בתגובה פרסם לייב מאמר שבו הוא מפרט שישה מאפיינים אנומליים של אומואמואה "שהופכים אותו לגוף חריג, שלא כמו אף אסטרואיד או שביט שנצפו אי פעם".
לאחר קביעת שמו הרשמי על ידי הMPC הוא קיבל את הסימון I לגוף בין פלנטרי (הגוף הראשון לקבל זיהוי זה), ואת השם .
גופים פלנטריים נוספים שהתגלו אחרי האומואמואה.
ב-30 באוגוסט 2019 נצפה עצם שמימי נוסף שאותר כגוף פלנטרי, שני במספר אחרי האומואמואה. העצם הבלתי מזוהה נצפה על ידי אסטרונום חובב בשם גנאדי בוריסוב במצפה בחצי האי קרים. בוריסוב קבע כי העצם הלא מוכר הוא שביט, ולא אסטרואיד, וכי מקורו הוא מחוץ למערכת השמש.
מאמר שהתפרסם בכתב העת NATURE, פירט את תכונותיו של השביט שנקרא 2I/Borisov על שם המגלה שלו, והראה שמלבד המסלול הבין-כוכבי שלו הוא למעשה דומה מאוד בצורתו ובגודלו לשביטים של מערכת השמש שלנו. ההערכה היא שעד ספטמבר 2020 ניתן יהיה לראות את השביט בבירור מכדור הארץ, בתקווה שהשמש לא תפזר את כל הילתו.
אנדמול שיין ישראל
אנדמול שיין ישראל (באנגלית: Endemol Shine Israel A Banijay Company), לשעבר קופרמן הפקות, היא חברת הפקות ותוכן ישראלית מקבוצת Banijay. בשנת 2020, רכשה את אנדמול שיין, חברת ההפקה העצמאית לטלוויזיה ותוכן דיגיטלי שכוללת כ-120 חברות ב-22 טריטוריות. הקבוצה מפיקה מדי שנה מאות תוכניות וסדרות טלוויזיה מסוגות שונות הנמכרות לכ-400 רשתות, ערוצים ופלטפורמות ברחבי העולם בשפות רבות.
מחלקות.
סדרות מתוסרטות.
המחלקה, שבראשה עומד גל זייד, מפתחת ומפיקה סדרות מקור בסוגות שונות כגון דרמות, קומדיות ומותחנים.
תוכניות מקור מתוסרטות אשר נמכרו למדינות מחוץ לישראל:
דיגיטל.
מחלקת הדיגיטל עוסקת ביצירת תוכן מקורי וייעודי לפלטפורמות הרלוונטיות, הפקה והחלטות הפצה עד הפוסט פרודקשן. בין הפרויקטים המוכרים של המחלקה: מסע הקיץ של קוקה קולה "wow tour", פרויקט הגיימרים של פרטנר "Legend of Gaming" (2 עונות) ופרויקט "הטרמפיסטים" של תאגיד השידור "כאן 11".
לואיס גומפרץ
לואיס גומפרץ (באנגלית: Lewis Gompertz; 1783 או 1784-2 בדצמבר 1861) היה ממציא יהודי-אנגלי, פעיל טבעוני לקידום זכויות בעלי חיים, סופר וממייסדי האגודה הראשונה בעולם להגנת בעלי חיים 'האגודה למניעת אכזריות כלפי בעלי חיים' .
קורות חיים.