עברי נולד ב-1956 בניו יורק שבארצות הברית, ועלה לישראל עם הוריו ב-1969.
הוריו, ד"ר יוג'ין וינר וד"ר אניטה וינר, היו פעילים חברתיים בקהילה היהודית, ודני התחנך במוסדות חינוך יהודיים דתיים עד עליית משפחה לישראל. אביו היה רב קונסרבטיבי, מבין המנהיגים היהודים שהתייצבו לתמיכה במאבקו של ד"ר מרטין לותר קינג נגד האלימות והאפליה של האפרו-אמריקאים בדרום ארצות הברית בשנות ה-60. המשפחה התגוררה בקנדה ועברה לניו יורק כשאביו של וינר עשה שם דוקטורט בסוציולוגיה.
הוריו הפכו לאנשי סגל בכירים באוניברסיטת חיפה בחוג לסוציולוגיה ובבית הספר לעבודה סוציאלית בהתאמה ובהמשך היו פעילים ב"ג'וינט" ברוסיה ובמדינות ברית המועצות לשעבר.
עברי נקלט בהצלחה כתלמיד עולה בבית הספר התיכון הריאלי בחיפה.
עברי הצטרף בתיכון לגרעין שלימים הגיע בחלקו למושב שיתופי יודפת. עברי שירת בצה"ל כלוחם וכמש"ק בחטיבת הצנחנים בשנים 1974–1977 בשרות סדיר וכן בשנים 1978–2003 במילואים.
אחרי שחרורו משירות סדיר עבד בחברת "נאות הכיכר" כמדריך טיולים, מדריך בכיר, וכן כמנהל תפעול של החברה בדרום חצי האי סיני עד תחילת הנסיגה ב-1979, והמשיך בעת לימודיו בעבודה חלקית עד להשלמת הנסיגה מסיני ב-1983.
בשנים 1983–1990 עסק בענף הצאן ביודפת וכן בנושאי קרקעות וביטחון.
החל מ-1990 עסק בתפקידי ניהול מרכזים, עסקיים וקהילתיים ביודפת.
בשנת 2000 החל לעבוד כעצמאי בגיבוש וביצוע תוכניות הבראה, הסדרי חובות, רכישות ומיזוגים, ושינויים ארגוניים בקיבוצים ובחברות בבעלות קיבוצית.
נשוי למינדי מ-1978, אב לחמישה ילדים. המשפחה שימשה כמשפחת אומנה במשך שנים רבות. כל ילדיו ונכדיו מתגוררים ביודפת.
אחיו, דייוויד וינר, היה סגן הסנגור הציבורי ומרצה לפילוסופיה ואתיקה, והתאבד ב-2005.
פעילות עסקית.
במסגרת עבודתו כמנהל עסקי ומנהל עסקי בכיר ביודפת וביישובים אחרים רבים עסק בפעילויות עסקיות מגוונות.
חקלאות: ביסוס ענף טיפוח וייצור פקעות ובצלי פרחים וענפי המטעים ביודפת, גידול ירקות וגידולי שדה קונבנציונלים ואורגנים בבקעת הירדן, הגליל העליון התחתון והמערבי, חוף הכרמל ועמק בית שאן.
תעשייה: תכנון אסטרטגי, תכנון וביצוע תוכניות הבראה, רכישות ומיזוגים.
תיירות: תכנון אסטרטגי וביצוע תוכניות השקעה, מיזוגים ורכישות ב-25 מיזמים תיירותיים.
D-MARS
D-MARS (באנגלית: Desert Mars Analog Ramon Station) עמותה ומרכז למשימות חלל אנלוגיות למאדים, אשר נמצא באזור מכתש רמון. עד ל-2021 נערכו במתקן כ-10 משימות ואימונים המדמים משימות מאוישות למאדים, מתוכן 4 משימות של בני נוער. באוקטובר 2021 התקיימה באתר D-MARS משימה בינלאומית AMADEE-20, בשיתוף פורום החלל האוסטרי, סוכנות החלל הישראלית ושותפים וחוקרים מכ 25 מדינות.
אודות המיזם.
D-MARS היא עמותה ומרכז למשימות חלל אנלוגיות במכתש רמון, שייתן שירותי הדמיית חלל לישראלים וצוותים בינלאומיים, וכן מוקד לחינוך לחלל. המשתתפים במשימה האנלוגית ומדמים שהות על מאדים נקראים "רמונאוטים".
מייסדי המיזם הם קבוצה הכוללת בוגרי תוכנית הקיץ של אוניברסיטת החלל הבינלאומית בהובלת ד"ר הלל רובינשטיין (עד נובמבר 2021) יחד עם חובבי חלל המתעניינים במשימות אנלוגיות למאדים, במסגרת שיתוף פעולה עם מכון דוידסון לחינוך מדעי, והתוכנית החינוכית להקמת בית ספר לאסטרונאוטים צעירים שיזם והקים הלל. מייסדי המיזם, הרמונאוטים ורוב העוסקים ב-D-MARS הם מתנדבים.
המשימה הראשונה הייתה דרומית למכתש רמון בפברואר 2018 למשך 4 ימים ומטרתה לבדוק את המתקן (ההביטאט) והציוד, לבצע מחקרים שונים ולהכין את התשתית לקראת משימת תלמידים ראשונה מסוגה בעולם אשר התקיימה באפריל 2018. מפקד הרמונאוטים במשימה זו היה ד"ר הלל רובינשטיין.
במהלך שנת 2019 המתקן הועבר לתוך מכתש רמון והתקיימו בו מספר משימות, הארוכה ביניהן נמשכה 11 יום, בפיקודו של הרמונאוט יפתח כוריאל.
במרץ 2020 התקיימו ברצף שתי משימות תלמידים, של תלמידי מחזור ג' של בית הספר לאסטרונאוטים צעירים, ובנובמבר 2020 התקיים אימון רמונאוטים למשך 5 ימים.
באוקטובר 2021 התקיימה באתר D-MARS משימה בינלאומית AMADEE-20, בשיתוף פורום החלל האוסטרי, סוכנות החלל הישראלית ושותפים וחוקרים מכ 25 מדינות.
לקראת 2022 נבדקות אפשרויות שונות למשימות ופרויקטים נוספים.
מרכיבי המשימה.
האביטאט.
המבנה שבו שכנו ה"רמונאוטים" עד 2020 פותח ותוכנן על ידי צמד האדריכלים אלון שיקאר ומשה צגאי. הצוות, יחד עם סטודנטים מהטכניון ובשיתוף תלמידי מכון דוידסון, יצרו מבנה מתקפל ששוקל 3 טונות ושטחו כ- 50 מ"ר. כמו כן, בהתאם לדרישות, ניתן לקפל ולהציב בשטח תוך מספר שעות. בקורס בטכניון השתתפו 25 סטודנטים מהפקולטות לארכיטקטורה, אווירונאוטיקה, מדעי המחשב וכימיה. הביטאט זה שופץ והורחב במהלך 2021 וכולל כעת גם יחידת היגיינה מתקדמת.
מבנה נוסף וחדשני D-MARS Habitat 2.0 תוכנן החל מ 2019 והקמתו הסתיימה באוקטובר 2021 לקראת משימת AMADEE-20. במבנה זה מנעל אוויר (Airlock) מתקדם, מערכות מיזוג אוויר המתוכננות לאפשר לחץ חיובי ובקרת לחצים, קיר כפול כחלק מקונספט הגנה מפני קרינה, ובסיס לשילוב אלמנטים נוספים (חדר נקי, קומה שנייה מתנפחת, ויחידות נוספות.
במתחם יש מעבדה קטנה לביצוע ניסויים ואזור לישיבות צוות וארוחות משותפות. יש אגף מגורים שבו הרמונאוטים ישנים בתוך קפסולות שינה, יש שירותים ומטבחון קטן. לצורת דימוי החיים על מאדים, יש חסכון במים (אין מקלחת) ובאנרגיה. מקור האנרגיה למתחם הם פאנלים פוטו-וולטאים (לוחות סולאריים) המוצבים בסמוך למתקן. כמו כן יש מבואה המדמה מנעל אוויר להכנות לקראת יציאה מחוץ למתחם לטובת EVA.
במהלך המשימה, ההאביטאט ממוקם באזור מבודד בסביבות מכתש רמון. אזור זה דומה למאדים בגאולוגיה, בצחיחות, ובבידוד שלו ולכן יכול לשמש כאתר סימולציה טוב לסביבת מאדים.
החליפה והמערכת תומכת חיים.
חליפת החלל נועדה לדמות את החליפה הנדרשת ביציאה מחוץ למתחם על מאדים, כלומר היא נועדה להיות נוחה לפעילות ממושכת בשטח, להיות עם מרכיבים של מערכת תומכת חיים (מזוודת הPLSS), ועם קסדה, כפפות ומגפיים מיוחדות.
החליפה עוצבה על ידי מעצב האופנה אלון ליבנה, וצוות החליפה של הפרויקט, בראשות מהנדס החלל יובל פורת, תכננו את הקסדה ומנשא המדמה מערכת תומכת החיים (PLSS: Portable Life Support System). במשימה הראשונה, המזוודה הכילה 2 מפוחים - אחד מאושר רפואית להזרמת אוויר מבחוץ לקסדה, והשני לחליפה לצורך קירור, מצבר, קופסה להמרת מתחים, שקית שתייה, ווסת מהירויות למאוורר, ומחשב המרכז את המדידים. במשימה הראשונה למען הפשטות השתמשו בסמרטפון. המערכת הראשונה שוקלת 11 ק"ג, עם אפשרות להוספת משקל ואלמנטים נוספים להדמיית מגבלות של חליפת חלל. מערכות אלו שופצו ושופרו במהלך 2020 על ידי מהנדס החלל מיקאיל רייזנסקי.
חדר הבקרה.
חדר הבקרה נמצא במכון דוידסון לחינוך מדעי אשר נמצא במכון ויצמן למדע. התקשורת בין חדר הבקרה לרמונאוטים מנוהלת עם עיכוב של 10 דקות, המדמה את עיכוב התקשורת הצפוי במהלך משימה על המאדים. בחדר הבקרה נמצא מנהל המשימה וסגנו, אחראי הבטיחות, איש הקשר מול הרמונאוטים, קצין המדע האחראי על הניסויים, קצין הרפואה האחראי על בטיחות הרמונאוטים, איש התמיכה הטכנית והאחראים על כתיבת יומן האירועים וקשר מול התקשורת.
משימת D-MARS 01.
המשימה הראשונה של D-MARS התרחשה בין התאריכים 15–18 בפברואר 2018. שישה אסטרונאוטים אנלוגיים (שכונו "רמונאוטים") נכנסו להאביטאט אשר נמצא באזור מכתש רמון ושהו בו ארבעה ימים. כל יציאות מהמתחם לצורך ניסויים ותפעול הצריכו לבוש חליפה מיוחדת בשביל דימוי הליכה על פני המאדים.
איתור וגיוס מועמדים.
במשימה הראשונה הוגדרו מספר תפקידים, חלקם לשימוש רמונאוטים בצוות השטח וחלקם בתכנון המשימה, מבנה ההאביטאט, קשר עם התקשורת בארץ ובעולם וקשרי קהילה. נערך תהליך מסודר לאיתור גיוס ומיון מועמדים להשתתף כרמונאוטים ולאיוש בחדר הבקרה.
בשלב הראשון גובש פרופיל התפקיד, תיאור ודרישות יחד עם מנהלי המשימה. לאחר מכן פורסם קול קורא ברשתות החברתיות בקבוצות חלל מקצועיות ובקבוצת הפייסבוק של מצפה רמון. בשלב השלישי נערך סינון ראשוני על בסיס קורות חיים שנשלחו יחד עם טופס הגשת מועמדות. ראיון טלפוני נערך עם מועמדים שנמצאו מתאימים, ונבדקה התאמה בסיסית לדרישות התפקיד, שכללה כישורי שפה והבעה עצמית, נכונות לשהות בשטח, שהות בצפיפות עם אנשים נוספים והתמודדות עם מצבי לחץ ומצבים בלתי צפויים. כמו כן נדרשה זמינות מלאה לתאריכי המשימה ופגישות ההכנה והגיבוש. בשלב האחרון נערך יום ראיון פרונטלי מרוכז עם המועמדים שעברו את השלבים, והוא נערך על ידי מנהלת הגיוס והמיון של הפרויקט, נטע פרנס-ויזל יחד עם ד"ר רעות סורק אברמוביץ, מנהלת המשימה.
הרמונאוטים.
במשימה הראשונה השתתפו שישה אסטרונאוטים אנלוגים, שכונו רמונאוטים:
כל הרמונאוטים היו משתתפים פעילים בפעילויות חוץ רכביות ובניסויים השונים.
הניסויים.
המשימה הראשונה הכילה חמישה ניסויים מדעיים, מחמש דיספלינות מדע שונות.
מדידת שטף חלקיקי קרינה קוסמית S-PHY.
ניסוי זה מדד שטף חלקיקים של קרינה קוסמית בשני אתרים שונים. הניסוי נועד לדמות איך שתי קבוצות אסטרונאוטים, הנמצאים במקומות שונים על מאדים, מודדים את עוצמת הקרינה הקוסמית. המדידה נעשית באמצעות מדידים המונחים על הקרקע. ניסוי זה נערך במקביל באזור מכתש רמון ובמדבר דופאר בעומאן, בשיתוף משימה אנלוגית למאדים נוספת, AMADEE18 של פורום החלל האוסטרי. את הניסוי הוביל פרופסור גיא רון, שגם היה אחד מהרמונאוטים של המשימה.