בתחילת עונת חזר לשחק בקבוצת נעוריו לשנה אחת עד שעבר לקבוצת קאן מהליגה הצרפתית, שאותה אימן לואיס פרננדז ובה שיחק שנה אחת. לאחר עונה אחת בצרפת, חזר להפועל חיפה ושיחק בה שלוש שנים עד שעבר לקבוצת ברשה האיטלקית, והיה לכדורגלן הישראלי הראשון שמשחק בסרייה א'. בעונתו הראשונה ירדה ברשיה לליגת המשנה. בעונתו השנייה היה פצוע ולא הרבה לשחק, והקבוצה סיימה במרכז הליגה השנייה. בעונתו השלישית והאחרונה ברשיה סיימה במקום השלישי והבטיחה את מקומה בליגה הראשונה.
בעונת חזר בנין לישראל וחתם במכבי תל אביב. את שער הבכורה שלו בקבוצה כבש בנין במחזור הפתיחה של העונה מול בני יהודה תל אביב, ובמחזור החמישי כבש שלושער בניצחון הביתי 2:6 על צפרירים חולון. בסך הכל סיים בנין את העונה עם שבעה שערי ליגה, והוסיף שלושה שערים במשחקי הגביע, אותו זכה להניף בצוותא עם הקפטן, אבי נמני. עונה אחר כך השלימה מכבי זכייה שנייה ברציפות בגביע. בנין כבש שערים בשלבי רבע הגמר (מול עירוני קריית שמונה) וחצי הגמר (מול הפועל פתח תקווה), ושוב זכה לחלוק עם נמני את מעמד ההנפה. בעונתו השלישית בקבוצה הודחו הצהובים בשלב חצי גמר הגביע, אך השלימו זכייה באליפות המדינה, זכייה אישית שנייה לבנין. לקראת עונת , כשבוע לאחר הדחת מכבי תל אביב ממוקדמות ליגת האלופות, סולק בנין מהקבוצה יחד עם נמני על ידי המאמן ניר קלינגר, בטענה שהשניים גרמו למחנאות בקבוצה.
מספר חודשים לאחר פתיחת עונת חתם בנין בבני יהודה תל אביב, אותה אימן אז ניצן שירזי בעונתו הראשונה כמאמן. בנין רשם 21 הופעות ליגה במדי הקבוצה, בהן לא כבש אף שער. בסיום העונה, עם תום חוזהו, שוחרר בנין מבני יהודה, ובמהלך העונה שאחריה הצטרף לבית"ר ירושלים, שם חזר לשתף פעולה עם אבי נמני, שעבר בעצמו לבית"ר לאחר שחרורו ממכבי תל אביב. בנין עזב לאחר חצי עונה בלבד, ולקראת עונת חתם בשורות קבוצת מכבי נתניה.
נבחרת ישראל.
ב-16 במאי 1990, כשהוא בן 19, קיבל בנין את ההזדמנות לפתוח בהרכב נבחרת ישראל במשחק ידידות מול נבחרת ברית המועצות, לאחר שכוכבי הנבחרת שלום תקווה, רוני רוזנטל ואלי אוחנה החרימו את המשחק עקב מחלוקת עם ההתאחדות לכדורגל. במשחק זה גם כבש בנין את שער הבכורה שלו בנבחרת, בדרך לניצחון 2-3. בנין שיחק בנבחרת ישראל במשך 13 שנים, ואף נבחר להיות קפטן הנבחרת ב-1997, לאחר פרישתו של ניר קלינגר. לזכותו של בנין 78 הופעות בינלאומיות ו-12 שערים. ב-28 במרץ 2009, כהוקרה על תרומתו לנבחרת זכה בנין לטקס פרידה ממשחק פעיל שנערך באצטדיון רמת גן במשחק בין ישראל ליוון במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010.
קריירת אימון.
בנין לא הודיע על פרישתו מקריירת המשחק, אך במשך שנה לא היה רשום באף קבוצה, עד שב-8 באפריל 2008 מונה כעוזרו של מאמנה הטרי של מכבי פתח תקווה, ניצן שירזי, ובעצם פרש באופן רשמי. בסיום העונה עזב בנין את הקבוצה עקב חילוקי דעות עם שירזי. לאחר מספר ימים מונה כמאמן נבחרת הנערים של ישראל.
ביולי 2010 כעוזרו של מאמן נבחרת ישראל, לואיס פרננדס, והשניים סיימו את תפקידם לאחר שהנבחרת כשלה בניסיון להעפיל ליורו 2012.
בנובמבר 2011 מונה בנין למאמן הפועל חיפה במקומו של ניצן שירזי. בסיום משחק ההישארות של הפועל חיפה בליגת העל במאי 2012 מול הפועל פתח תקווה הודיע בנין על עזיבתו. יום למחרת חתם בקבוצת מכבי נתניה. ב-17 במרץ 2013, לאחר שהקבוצה הסתבכה בתחתית הטבלה, פוטר בנין מתפקידו.
ב-24 בנובמבר 2013 מונה בנין למאמן מכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, ואף הצהיר על שאיפות העלייה של המועדון. בתום העונה, לאחר שנצרת סיימה במקום הרביעי בטבלה, סיים בנין את תפקידו.
ב-16 בפברואר 2015 חזר בנין לתפקיד מאמן הפועל חיפה, במקומו של ראובן עטר שפוטר מתפקידו. ב-21 בדצמבר 2015 פוטר סופית מתפקידו, שבועיים לאחר השעייתו מהתפקיד.
במהלך התקופה בה לא אימן, שימש בנין כפרשן בערוץ הספורט.
ב-18 בינואר 2018 מונה בנין למאמן בני סכנין, וסיים איתה במקום ה-11 בליגה, לאחר שנקלעה לרצף רע והייתה מועמדת לירידה. לאחר סיום העונה הודיעה לו הקבוצה על סיום החוזה. בעונה הבאה לא אימן וב-2 ביולי 2019, מונה למאמן מכבי אחי נצרת. ב-27 באוגוסט 2019, פוטר מהמועדון אחרי משחק ליגה אחד, שבו טרם הספיק לאמן לאחר שלא עבר בבקרה התקציבית.
דת' מטאל סקנדינבי
דת' מטאל סקנדינבי (Scandinavian Death Metal) או דת' מטאל שוודי (Swedish Death Metal) הוא סצנת מוזיקת דת' מטאל שפותחה בשוודיה. להקות דת' מטאל שוודיות רבות קשורות לתנועת הדת' מטאל המלודי, כיוון שהדת' מטאל השוודי מאופיין בצליל שונה מווריאציות אחרות של דת' מטאל. בניגוד ללהקות דת' מטאל אמריקאיות, הלהקות השוודיות הראשונות הושפעו רבות מהארדקור פאנק. לגטבורג יש סצנת דת' מטאל מלודי גדולה בעוד שסטוקהולם ידועה בסצנת הדת' מטאל הגולמי יותר שלה.
היסטוריה.
בניגוד לקבוצות אמריקאיות, היוצרים הראשונים של סצנת הדת' מטאל השוודי הושפעו מפאנק רוק, במיוחד מסצנת ה-D-beat (תת-סגנון של ההארדקור פאנק). באת'ורי, שלאחר מכן תהפוך למשפיעה ביותר בסצנת הבלאק מטאל, הייתה קבוצה מרכזית באקסטרים מטאל השוודי. בתחילת שנות ה-90 הופיעו שתי סצנות דת' מטאל בגטבורג ובסטוקהולם. הגל הראשון של "דת' מטאל שוודי" כלל את הלהקות קרנג' (Carnage), מורביד (Morbid) וניהיליסט (Nihilist), שהתפצלו מאוחר יותר לאנטומבד (Entombed), דיסממבר (Dismember) ואנלישד (Unleashed).
העי
הָעָי היא עיר ששכנה על הדרך בין יריחו לבית אל. על פי פרקים ז'-ח' בספר יהושע הייתה העי העיר השנייה שיהושע כבש במסעותיו לכיבוש ארץ ישראל. במערכה הראשונה לכיבוש העי נכשלו עם ישראל בכיבושה ואף ספגו אבדות, לבסוף נכבשה העי על ידי תוכנית מארב שהגה יהושע בן נון מנהיג העם.
הזיהוי הנפוץ ביותר במחקר המודרני לעי, הוא עם אֶ-תֵל ("התל") הסמוך לבית אל, או בסמוך לה, תחת הגרעין העתיק של הכפר דיר דיבוואן.
העי במקרא.
העי נזכרת בספר בראשית בסיפור מסעותיו של אברהם אבינו, ולאחר מכן במסגרת כיבושיו של יהושע בן נון, בתקופת המלכים, במסעו של סנחריב לירושלים וברשימת הערים אליהם שבו עולי בבל בתקופת שיבת ציון.
כיבוש העי על ידי יהושע.
לפי המסופר ב, יהושע בן נון שלח מרגלים אל העי, כפי שנהג לפני כיבוש יריחו, כדי ללמוד על מצב העיר לפני ההתקפה. בחזרתם טענו המרגלים כי די ב-2000 עד 3000 חיילים לכיבוש העיר. יהושע אכן שלח 3000 לוחמים אך הם נגפו מפני אנשי העי בקרב, ו-36 מהם נהרגו.
לאחר המפלה נפלה הרוח במחנה ישראל. יהושע התפלל לה' אשר השיב לו כי סיבת הכישלון היא שאחד מישראל מעל בחרם שנלקח שלל ביריחו. יהושע ציווה על העם להתקדש, ולמחרת הטיל גורלות, כדי למצוא מי מעל בחרם. בתום התהליך עלה בגורל עכן בן כרמי אשר הודה, נסקל למוות ונשרף עם רכושו.
לאחר פרשת עכן, ב, ה' הבטיח ליהושע כי בקרב השני ינצחו לוחמיו. ה' ציווה להרוג את כל יושבי העי ואת מלכה, ואת הרכוש לקחת כשלל לבני ישראל. יהושע בחר 30,000 אנשי צבא ושלח אותם בלילה למארב. תוכנית הקרב הייתה כי הצבא יתקדם לכיבוש העי וייסוג, כבפעם הראשונה, כך שיושבי העי ייצאו מעירם וירדפו אחרי הצבא הנסוג. אז ייצאו הלוחמים מהמארב ויכבשו את העיר.
תוכניתו של יהושע עלתה יפה והלוחמים מן המארב כבשו את העיר ושרפו אותה. משראו לוחמי העי את עירם נשרפת איבדו את רוח הלחימה וניגפו לפני ישראל. בסיום הקרב נמנו כ-12,000 הרוגים מלוחמי העי, ואת המלך תלה יהושע על עץ.
זיהוי.
הראשון שניסה לזהות את העי היה אדוארד רובינסון, שבביקורו בארץ ישראל בשנת 1838, חיפש את העי בשטח שממזרח לבית אל והתלבט בין חרבת אֶ-תֵל, התל המרשים ביותר באזור ששטחו מאה דונם בקירוב, ועליו ערמות אבנים גדולות, ותל מדרום לו שהוא לא ציין את שמו, אך על פי התיאור זיהה אותו אולברייט כחרבת ח'ין. משלא מצא סימנים לחורבות בא-תל, החליט רובינסון לזהות את העי בחורבות שמדרום לו. זמן קצר לאחר מכן ביקר במקום קרל ויליאם מרדית ון דה ולדה שזיהה את העי בא-תל. ויקטור גרן הסכים עם קביעתו של רובינסון בדבר מיקומה של העי המקראית בחרבת ח'ין, אך בטעות כינה את המקום בשם חירבת אלכּדירה, הנמצאת בסמוך.
בשנת 1869 זיהה צ'ארלס וילסון את העי בא-תל ולזיהוי זה הסכימו גם קלוד קונדר ורוב החוקרים שבאו לאחריהם. עם זאת, היו כאלו שדבקו בזיהוי של רובינסון, בהם שארל קלרמון-גנו. משנתגלה ששם התל מדרום לא-תל הוא חרבת ח'ין, שצלילו דומה ל"העי", חזר בו קלוד קונדר ועבר לתמוך בזיהוי בח'רבת ח'ין. זיהויים נוספים היו ברמון ובחרבת אל-האייה (Hirbet el-Haiyeh) אך אלו לא זכו לתמיכה ונזנחו. אולברייט ערך בא-תל סקר חרסים ומצא כמעט אך ורק חרסים כנעניים מתקופת הברונזה, ללא חרסים מהתקופה הישראלית. הוא הסיק שא-תל הוא בוודאות האתר של העי הכנענית. לטענתו, העי הישראלית הוקמה בסמוך למקום בעוד העי עצמה נשארה חרבה, כדברי הפסוק ביהושע "תל עולם שממה עד היום הזה".