בשנת 1994 נבחר ארטמייב לאספה המחוקקת של סנט פטרבורג מטעם תנועת "העיר האהובה". מאז 1994 שימש כיו"ר הוועדה לכלכלה עירונית ויו"ר קבוצת התיאום לתקציבים ומימון של האספה המחוקקת. היה מחברם של חוקים עירוניים רבים בתחומי דיני הבחירות, הליך התקציב, מיסוי, מדיניות ההלוואות והטבות המס, מימון הכלכלה העירונית והסביבה.
בשנת 1996 מונה לסגן מושל סנקט פטרבורג ויו"ר ועדת הכספים של מינהל העיר. בשנת 1998 למד בפקולטה למשפטים באוניברסיטת סנקט פטרבורג. בינואר 1999 התפטר ארטמייב בהתאם להחלטת מפלגת יאבלוקו לשבור את האיחוד הפוליטי עם המושל ולדימיר יאקובלב. בפברואר 1999 הוא נבחר לסגן יו"ר מפלגת יאבלוקו ובשנת 1999 מונה לראש הקרן למחקרים כלכליים ופוליטיים "מרכז EPICenter - סנקט פטרבורג".
בדצמבר 1999 הוא נבחר לדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית והיה חבר הדומה השלישית ושימש כסגן יו"ר סיעת יאבלוקו בפרלמנט וסגן יו"ר הוועדה לארגוני אשראי ושווקים פיננסיים. הוא נמנה עם מחברי התקציבים האלטרנטיביים של הפדרציה הרוסית שהציעה מפלגת יאבלוקו בשנים 1999–2003 לטיוטת התקציבים הפדרליים לשנים 2000–2004, שחלקם נלקחו בחשבון על ידי ממשלת הפדרציה הרוסית.
בשנת 2000 הוא התמודד למשרת מושל סנקט פטרבורג, אך סיים במקום השני והשיג 14.68% מהקולות. ב-10 במרץ 2004 מונה לעמוד בראש השירות הפדרלי למלחמה במונופולים, זאת בהמלצת ראש ממשלת רוסיה, מיכאיל פרדקוב.
בנובמבר 2020 הועבר לתפקיד עוזר ראש הממשלה על ידי מיכאיל מישוסטין ובכך סיים כהונה בת 16 שנים בשירות למלחמה במונופולים.
חיים אישיים.
איגור ארטמייב נשוי ואב לארבעה ילדים. הוא מעורב בפעילות ספורטיבית בייחוד בענפי כדורגל, טניס ורוגבי ומכהן כיו"ר חבר הנאמנים של פדרציית הרוגבי הרוסית.
מוניו גיתאי-ויינרויב
קבינט הקורונה
ועדת השרים לעניין ההתמודדות עם משבר הקורונה והשלכותיו (מכונה בקיצור: קבינט הקורונה) היא ועדת שרים של ממשלת ישראל אשר מונתה לשם התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל וההשפעות שלה על מדינת ישראל.
היסטוריה.
הועדה הוקמה לראשונה בהחלטת ממשלת ישראל ה-35 בתאריך 24 במאי 2020 במקביל להקמת הקבינט המדיני-ביטחוני של הממשלה. הוועדה הוקמה למשך תקופת כהונתה של ממשלה זו בלבד.
ב-26 ביולי 2020, החליטה הממשלה על צמצום הקבינט בחצי.
ב-23 ביוני 2021, פחות משבועיים לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש החליטה ממשלה זו להקים את הקבינט בשנית, לאור העלייה בתחלואה. ב-4 באוגוסט 2021 פורסם כי יאיר לפיד שר החוץ וראש הממשלה החלופי לא משתתף באופן קבוע בדיוני הוועדה. לפיד התנצל והודיע שישתתף מעתה בדיונים. ב-5 באוגוסט פורסם כי אביגדור ליברמן שר האוצר אף הוא איננו משתתף בדיוני הוועדה. לאחר שהושמעה ביקורת על כך שהקבינט לא התכנס קרוב לחודש (מאז 30 באוגוסט) הוחלט שהוא יתכנס ב-3 באוקטובר 2021.
בינואר 2022, שונה החוק כך שגודל הקניבט יהיה 6 לפחות.
ז'וליו סזאר (חלוץ)
ז'וליו סזאר דה סילבה רודריגז (בפורטוגזית: Julio César da Silva Rodríguez; נולד ב-23 בינואר 1990), הידוע בשם ז'וליו סזאר, הוא כדורגלן ברזילאי, המשחק בעמדת החלוץ בעירוני טבריה.
קריירת מועדונים.
סזאר נולד בעיר בפרנאיבה שבצפון מזרח ברזיל, ושיחק עבור הקבוצה המקומית במשך כעונה. ב-2010 הצטרף לפלמיירס מליגת העל הברזילאית וממנה הושאל למספר קבוצות מהליגה השנייה והשלישית בברזיל. בשנת 2014 חתם במריליה מהליגה הרביעית בברזיל ובתום עונה אחת עזב והצטרף לאינדיפנדט גם היא מהליגה הרביעית. בשנת 2016 הצטרף סזאר לסאו קייטנו מהליגה השלישית בברזיל ולאחר כעונה עבר לדפורטיבו ברזיל מהליגה הרביעית בברזיל.
ב-2017 עזב סזאר לראשונה את יבשת דרום אמריקה וחתם בהפועל נצרת עילית עמה הגיע למקום השלישי בליגה הלאומית. ב-2019, בעקבות הורדת כמות השחקנים הזרים בקבוצות הליגה הלאומית לאחד, עזב סזאר את נוף הגליל וחתם בהפועל אשקלון. ב-9 ביולי 2020 חתם בהפועל אכסאל. החל משנת 2021 משחק בקבוצת מכבי בני ריינה, העולה החדשה לליגה הלאומית. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
ב-10 במאי 2022 חתם בעירוני טבריה.
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
השרה לשוויון חברתי
מערכת להערכת חומרה של מגפה
מערכת להערכת חומרה של מגפה (באנגלית: Pandemic Severity Assessment Framework, PSAF) היא מסגרת הערכה, המשתמשת במדדים שונים כדי להעריך את רמת ההדבקה והחומרה הקלינית של מגפה תוך שילוב מדדים אלה באומדן ההשפעה הכולל. מידת החומרה הקלינית מחושבת על פי מספר מדדים הכוללים שיעורי התמותה ממקרים, יחסי אשפוז באופן יחסי, ויחסי מקרי מוות ואשפוזים ואילו העברת הנגיף נמדדת על פי נתונים זמינים בין שיעורי הידבקות במשקי בית, שיעורי הדבקה בבית ספר, במקום העבודה, בקהילה, במחלקות חירום ובביקורי חוץ של חולים במחלות דומות לשפעת. המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית (CDC) אימצו את המערכת ככלי להערכת מצב הרשמי, כבר בשנת 2014 והוא היה הכלי הרשמי בזמן מגפת COVID-19. המערכת החליפה את מדד חומרת המגפה הליניארית משנת 2007, שהניח התפשטות של 30% ומדד שיעור הקטלניות (CFR) כדי להעריך את חומרת ההתפתחות של מגפה.
אמצעים המשמשים במערכת.
היסטורית, מדדים לחומרת המגפה התבססו על שיעור המתים. עם זאת, ייתכן ששיעור זה אינו מדד הולם לחומרת המגפה במהלך תגובה נגיפית מכיוון ש:
כדי להסביר את המגבלות של מדידת שיעור מקרי המוות בלבד, ה-PSAF מדרג את חומרת התפרצות המחלה בשני ממדים: חומרת מחלה קלינית אצל אנשים נגועים; והעברת הזיהום באוכלוסייה. ניתן למדוד כל ממד באמצעות יותר ממדד אחד, המוגדלים כדי להקל על ההשוואה. קביעת מספר מדדים לכל מימד מציע גמישות לבחור מדד זמין, מדויק ומייצג כהשפעה של המגפה. זה גם מאפשר השוואה בין מדדים להבנה מלאה יותר של חומרת המגפה. המערכת נותנת פרשנות לחוזקות ולמגבלות של מדדים שונים.
מדדי מעבר.
התיעוד המקורי עבור PSAF כולל את הדברים הבאים כאמצעים פוטנציאליים להעברת המגפה:
מדדי חומרה קלינית.
התיעוד המקורי עבור PSAF כולל את הדברים הבאים כמדדים פוטנציאליים לחומרת קלינית:
מדד חומרת מגיפות.
היזמים המקוריים של PSAF סיפקו מודל למספר מקרי המוות ההיפותטיים באוכלוסיית ארצות הברית בשנת 2010 של מגפת שפעת באמצעות. בעוד נמדד לפיה מדדים להדבקה וחומרה קלינית, מודל זה משתמש ביחס התמותה למקרה במקום המדד המדרג לחומרה הקלינית והשכיחות המצטברת של הנגיף במקום המדד המדרג של מעבר.
חומרת שפעת.
במהלך התפתחותו הוחל PSAF על מגיפות שפעת בעבר והתוצאה הייתה ההערכות הבאות:
חומרת מגפת COVID-19.
צוות חוקרים ברזילאים העריך מראש את חומרת מגפת הקורונה באמצעות PSAF באפריל 2020 על סמך נתונים סיניים מ-11 בפברואר 2020. בהערכתם המוקדמת, הם דירגו את ההדבקה המדורגת של COVID-19 ברמה של 5 ואת חומרתה הקלינית ב-4 עד 7, במה שהציב את מגפת COVID-19 בדרגת "חומרה גבוהה מאוד". הערכה ראשונית זו מדרגת את המגפה בתור המגפה הקשה ביותר מאז מגפת השפעת הספרדית בשנת 1918.
מאז נוצרות מספר וריאנטים של הנגיף אשר חלקם מדברים יותר.
שיעור קטלניות
באפידמיולוגיה, שיעור קטלניות (Case fatality rate, CFR) הוא שיעור התמותה, המכונה לעיתים סיכון מוות או יחס תמותה והוא שיעור מקרי המוות ממחלה מסוימת בהשוואה למספר הכולל של אנשים שאובחנו במחלה במשך תקופה מסוימת. השיעור מתבטא באופן קונבנציונלי כאחוז והוא מייצג מדד לחומרת המחלה. שיעורי קטלניות משמשים לרוב למחלות עם מסלולי דיסקרטיות מוגבלות בזמן, כמו התפרצויות של זיהומים חריפים והמדד יכול להיחשב סופי רק כשכל המקרים נפתרו (כשהחולים מתו או הבריאו). שיעור הקטלניות הראשוני, למשל, במהלך התפרצות עם עלייה יומית גבוהה וזמן רזולוציה ארוך יהיה נמוך משמעותית מהשיעור הקטלניות הסופי.
מינוח.
שיעור תמותה - מבולבל לעיתים קרובות עם שיעור קטלניות - הוא מדד למספר מקרי המוות (באופן כללי, או בשל סיבה מסוימת) באוכלוסייה המוערכת לגודל האוכלוסייה ההיא בהתאם יחידת זמן. לעומת זאת, שיעור הקטלניות הוא מספר המתים מבין מספר המקרים המאובחנים.
טכנית, שיעורי הקטלניות, שלוקחים ערכים בין 0 ל-1 (או 0% ו-100%, כלומר שום מדד או אחידות), הם למעשה מדד לסיכון ואינם שיעורים, שיעורי שכיחות או יחסים (שאף אחד מהם אינו מוגבל לטווח 0–1). הם לא תמיד לוקחים בחשבון זמן מרגע הופעת המחלה ועד מוות.
לעיתים משתמשים במונח "יחס תמותה במקרה" זה עם שיעור המתים במקרה, אך הם אינם זהים. יחס התמותה בין המקרים הוא ההשוואה בין שני שיעורי התמותה השונים, המתבטאים ביחס. ניתן להשתמש גם בהשוואה בין מחלות שונות או כדי להעריך את השפעת התערבות במגפה.
שיעור תמותה מזיהום.
המונח "שיעור תמותה מזיהום" ("infection fatality rate," IFR) חל גם על התפרצויות של מחלות זיהומיות ומייצג את שיעור מקרי המוות בקרב כלל האנשים הנגועים. שיעור זה קשור באופן הדוק לשיעור הקטלניות, אך מנסה לתת דו"ח על כל הדלקות הא-סימפטומטיות והלא מאובחנות. בכך, מדד שיעור תמותה בזיהום שונה משיעור הקטלניות בכך שהוא מכוון להעריך את שיעור המתים אצל כל הסובלים מהזיהום: המחלה שהתגלתה (כמות מקרים) ובאלה שלא אותרה בהם המחלה (קבוצה א-סימפטומטית ושלא נבדקה). לכן, שיעור תמותה בזיהום יהיה תמיד נמוך יותר משיעור הקטלניות, כל עוד כל התמותה מיוחסת במדויק למעמד הנגוע או למעמד הלא נגוע.
חישוב דוגמה.