הבאג פגע ביוקרתה של אינטל, יצרנית המיקרו־מעבדים הגדולה בעולם, במידה רבה בגלל תגובת החברה למשבר: בתחילה סרבה החברה לאשר את קיומו של הבאג. לאחר שמקורות רבים אישרו את תוצאותיו של נייסלי, היא הודתה שהוא קיים אך עמדה על כך שרובם הגדול של המשתמשים לעולם לא ישימו לב אליו ולא ייפגעו ממנו. טיעון זה היה נכון, אך הנזק התדמיתי היה רב והוא הוחמר לנוכח סירובה של החברה להחליף את סדרות המעבדים הפגומים. לבסוף הכריזה אינטל על החלפתם של כל המעבדים הפגומים. מעט מאוד מעבדים הוחלפו בפועל, משום שרוב המשתמשים לא עסקו באנליזה נומרית ולא נפגעו מהבאג כלל, ולכן לא טרחו להחליף את המעבדים.
גריגור מנדל
הפוגרום בקילצה
זאב ענר
זאב עָנֵר (14 באפריל 1933 - 7 בספטמבר 2018) היה שדרן רדיו ומחבר ספרי עיון ישראלי, שכתב בעיקר על תולדות ארץ ישראל. חיבר גם ספרי ילדים.
ביוגרפיה.
ענר נולד בתל אביב ולמד במכללת לוינסקי לחינוך, המכון הגבוה ללימודי א"י ע"ש אבשלום וכן למד לימודי ניהול בתוכנית תל"מ בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב.
עבד כ-14 שנים כעיתונאי במערכת הביטחון, ובסופן היה לעורך הראשי של "במחנה נח"ל", "במחנה גדנ"ע", ו"עלי ים" (ביטאון חיל הים).
ערך וכתב במשך כ-18 שנים את תוכנית הרדיו "מחפשים את המטמון", שבה התוודעו המאזינים דרך שעשוע וכתב חידה לפרקים בתולדות ארץ ישראל.
במשך כ-20 שנה ערך והגיש גם את התוכנית "משחקי לילה", עם משה טימור; התוכנית שודרה בשעות הלילה המאוחרות וכללה חידונים מגוונים בשיתוף המאזינים בטלפון. במשך כ-17 שנים הוא ערך והגיש את התוכנית "זכרונות ארץ ישראל", במסגרתה הביא את סיפוריהם של זקני היישוב.
בשנת 1965 שידר את תוכנית הטלפונים הראשונה בשידור חי ברדיו ("חיוג ישיר – הצוות לרשותכם"). תוכנית נוספת שהגיש היא "מכירה פומבית" בהפקת רחל הרמתי. במשך כ-15 שנים ערך בשותפות עם דן חמיצר חידוני אוצרות לקהלים גדולים. בשלוש השנים האחרונות לעבודתו בקול ישראל, עד פרישתו לגמלאות, היה מנהל מחלקת הבידור בתל אביב.
במסגרת שירותו במילואים ערך והגיש במשך כ-10 שנים בגל"צ חדשות ותוכניות שונות.
כתב בעיתונים וכתבי עת (בין היתר בתחום סקירת מסעדות ויין, מאז 1980): ידיעות אחרונות, מוניטין, גלובס, כספים, אנשים, עולם האשה, צומת השרון, מעריב, פנאי פלוס, מזון, רשת גל גפן.
כתב והנחה מספר תוכניות טלוויזיה, בהן הסדרה לנוער "שאלה של זמן" בשנת 1979.
ענר גם שימש יועץ אסטרטגי ושיווקי לגופים גדולים כמו חברת הביטוח "אליהו", קרן הפנסיה "מקפת", ידיעות אחרונות, בנק המזרחי וחברת התרופות "איקפארם". כמו כן היה שותף בשנות ה-80 בחברת "יזומה" שעסקה בייעוץ להנפקות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
כיהן במספר תפקידים ציבוריים, בהם דירקטור וסגן היו"ר מטעם קבוצת בה"פ בקרן יהושע רבינוביץ, יו"ר ההנהלה הציבורית של תיאטרון מחול "ענבל", חבר הנהלת "מכון אבשלום", ודירקטור מטעם הציבור במכון היין הישראלי.
ביוני 2006 נפצע בתאונת הרכבת בבית יהושע והתאושש מפציעתו לאחר שיקום ארוך.
נפטר ב-7 בספטמבר 2018, בגיל 85 ונקבר בבית הקברות כנרת.
מספריו.
כתב וערך 45 ספרים, רבים מהם בנושאי ארץ-ישראל ותולדותיה, ו-11 ספרי ילדים. מספריו:
הפוגרום בקיילצה
אופיר חיים
אופיר חיים (נולד ב-21 באפריל 1975 בראשון לציון) הוא כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, וכיום מאמן כדורגל המאמן את נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19.
קריירה כשחקן.
חיים החל לשחק הכדורגל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב, אך את הקריירה שלו החל בקבוצה בוגרת של עירוני ראשון לציון בעונת 1993/1994 כשהקבוצה הייתה בליגת המשנה, ובסוף העונה עלתה הקבוצה לליגה הבכירה. חיים שיחק בראשון לציון שלוש עונות, ובתחילת עונת 1996/1997 עבר לקבוצת מכבי הרצליה, אך באמצע העונה שב לעירוני ראשון לציון. בעונת 1997/1998 שיחק בקבוצת מכבי יפו, ובסופה העפיל עמה לליגה הבכירה לאחר שכבש 26 שערים והיה מלך השערים של הקבוצה.
לקראת עונת 1998/1999 חזר חיים למכבי תל אביב, ובאמצע עונת 2000/2001 עבר לקבוצת הפועל באר שבע. חיים סייע לקבוצה להעפיל לליגת העל, והמשיך לשחק במדיה שלוש שנים נוספות. בעונת 2003/2004 כבש חיים 16 שערים והיה מלך שערי ליגת העל בצוותא עם שי הולצמן, והיה שותף לעונה מוצלחת של הקבוצה שסיימה במקום הרביעי.
לקראת עונת 2004/2005 חתם חיים בקבוצה הטורקית איסטנבולספור, אך בדצמבר 2004 חזר למכבי תל אביב ושיחק במדיה עוד שנה וחצי. בעונת 2006/2007 חתם חיים במכבי נתניה כחלק ממסע הרכש הגדול של אייל ברקוביץ' ודניאל יאמר. בעונה שלאחר מכן חזר להפועל באר שבע ושיחק שתי עונות נוספות במדיה. בעונה הראשונה סבל מפציעה, אך בעונתו השנייה בקבוצה כבש חיים 7 שערי ליגה והיה שותף לעלייתה של הפועל באר שבע לליגת העל, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.
בעונת 2009/2010 שיחק חיים במכבי הרצליה בליגה הלאומית, ובעונת 2010/2011 חזר לליגת העל ושיחק בהפועל רמת גן. בקיץ 2011 חתם בקבוצת הפועל מרמורק מליגה א', וכעבור שנה פרש ממשחק פעיל ומונה למאמן הקבוצה.
קריירה כמאמן.
חיים שימש מספר חודשים כמאמן הפועל מרמורק, ובדצמבר 2012 סיים את תפקידו במועדון. ב-18 בדצמבר 2013 מונה למאמן מכבי יפו.
ב-15 ביוני 2014 מונה חיים למאמן קבוצת הנוער של הפועל תל אביב, תפקיד אותו מילא במשך עונה אחת.
לקראת עונת 2015/2016 מונה למאמן קבוצת הפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, ופוטר מתפקידו עם סיום העונה.
בתחילת עונת 2016/2017 מונה חיים לעוזר מאמן הפועל תל אביב תחת גיא לוזון. בדצמבר 2016 מונה חיים למאמן מכבי שעריים. בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה א' וחיים סיים את תפקידו.
ב-2 באוקטובר 2017 מונה חיים למאמן הפועל עפולה מהליגה הלאומית. ב-6 בדצמבר הוביל את הקבוצה לזכייה בתואר הראשון בתולדותיה, לאחר ניצחון על הפועל רמת גן בגמר גביע הטוטו לליגה הלאומית, ובתום עונת 2017/2018 הוביל אותה לפלייאוף העליון, והיא סיימה את העונה במקום השמיני.
ב-26 בנובמבר 2018 מונה חיים למאמן הפועל תל אביב, לאחר פיטוריו של קובי רפואה. במשחקו הראשון כמאמן בליגת העל סיימה הקבוצה בתיקו 1–1 מול מכבי נתניה.
ב-6 בינואר 2019 פוטר מתפקידו לאחר שבעה משחקים בהם רשמה הקבוצה ניצחון אחד בלבד. ב-12 במרץ באותה שנה, מונה חיים למאמן הפועל כפר סבא. בסיום עונת 2018/2019 עלתה הקבוצה לליגת העל אף על פי שפיגרה 10 נקודות מהמקום הראשון בתום הסיבוב השני, לאחר שנכנסה לרצף של 6 ניצחונות ב-7 המשחקים האחרונים של העונה וצברה 19 מתוך 21 נקודות בפלייאוף.
ב-28 ביוני 2022 הוביל את נבחרת ישראל עד גיל 19 לניצחון 2-1 על נבחרת צרפת, בחצי גמר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 - 2022, ובכך העלה את הנבחרת לגמר היורו עד גיל 19.
זום 8
הזום 8 (באנגלית: Zoom8) היא מפרשית תחרותית לשייטים צעירים, שנפוצה בעיקר בבריטניה ובאירלנד.
בישראל ישנן סירות בודדות מהסוג הזה, אותן משיטים שייטים פרטיים.
ממדים.
אורך כולל: 2.65 מטר
שטח מפרש ראשי: 4.8 מ"ר
משקל גוף: 40 ק"ג
אמלגם דנטלי
אמלגם דנטלי הוא תרכובת של כספית ומתכות נוספות המצויה בשימוש נפוץ ברפואת שיניים לאורך 150 השנים האחרונות, והוא החומר הדנטלי העתיק ביותר אחרי זהב.
כיום השימוש באמלגם לשחזור שיניים שנוי במחלוקת בשל עדויות מצטברות על הפרשת אדי כספית רעילה לחלל הפה, וערעור המטבוליזם בגוף האדם, מדינות רבות הגבילו מאוד את השימוש למקרים מיוחדים. בשוודיה נאסר השימוש באמלגם "מסיבות בריאות ושמירה על הסביבה". בנורווגיה ובדנמרק נאסר השימוש באמלגם "מכיוון שיש חומרים טובים יותר ומסיבות של שמירה על הסביבה".
הרכב האמלגם.
ארבעה מרכיבי האמלגם העיקריים הם כספית, כסף, בדיל ונחושת. בעת ערבוב נתך האמלגם לפני השימוש מוסיפים כספית לתערובת של כסף, בדיל ונחושת, לקבלת הסגסוגת הסופית. האמלגם המודרני מיוצר בצורות שונות, הנפוצות ביותר הן אבקה (כסף-בדיל-נחושת) ונוזל (כספית) המוכנסים למכשיר האמלגמטור, וקפסולות עם ערבוב אוטומטי, המופעלות על ידי מכשיר מיוחד.
קיימים מספר נתכים שונים של אמלגם:
בכל סוגי האמלגם, הכספית מהווה כ-50% מכלל החומר, וההבדל הוא בהרכב 50% מנתך המתכות שאינן כספית.
במהלך השימוש באמלגם, יש לשמור על יחסים נכונים בין הנתך הראשוני לבין הכספית. המכשירים המודרניים יודעים להגיע ליחסים אלה ללא מעורבות יד אדם. אם תישאר בטעות כספית חופשית, שלא תיקשר כימית לבדיל או לנחושת, יוכל להיגרם למטופל נזק.
מחקרים הראו כי חלק מהכספית משתחררת לחלל הפה, תהליך המרמז על כך שחלק מהכספית אינה נקשרת כימית למתכות האחרות בסתימה. הכספית ממשיכה להשתחרר גם שנים לאחר התקנתה.
תהליך העבודה.
תהליך העבודה עם אמלגם, הקרוי אמלגמיזציה, הוא תהליך איטי יחסית של שינוי תכונות הסגסוגת על ידי הוספת הכספית. לאחר שהכספית הוספה ועורבבה היטב עם הנתך המקורי, ייקח לסגסוגת מספר דקות, כתלות בכמות הכספית, לקבל את התכונות החדשות ולהתקשות. אלה הדקות שמאפשרות דחיסה של האמלגם לתוך החלל שנקדח בשן על ידי רופא השיניים. ככל שהזמן עובר, החומר מתקשה, ולאחר מספר דקות הוא קשה מספיק וניתן לגלף בו את הצורה המקורית של השן. עם זאת, ההתקשות ממשיכה לאורך תקופת זמן נוספת (עד כחודש), ולכן נהוג לבצע ליטוש של האמלגם רק כעבור שבוע מביצוע הסתימה עצמה.