כמו כן הצטרפו לתחנה צמד המגישים "סלוצקי ודומינגז" (הראל סלוצקי ועופר דומינגז) אשר הגישו בה את "תוכנית הבוקר של ישראל" עד לשנת 2014, אך בעקבות הפרת חוזה עם התחנה, הם נאלצו לפרוש. לאחר פרישתם, התוכנית התפצלה בין תוכנית בוקר מוקדמת של אקטואליה והורות בשעה 7 בבוקר לבין תוכנית של צמד השדרנים אסי עזר ודפנה לוסטיג אשר היו גם מחליפים אותם בעבר בעת היעדרותם. בהמשך החלה מיה דגן להגיש את התוכנית לצד לוסטיג, במקום אסי עזר. התוכנית ירדה משידור לבסוף בפברואר 2019.
בסוף דצמבר 2009 שידרו שרון טייכר וערן זרחוביץ' את התוכנית האחרונה של תוכנית הערב במועדון "שבלול", לאחר שהודיעו על פרישתם שבועיים לפני כן. בהתחלה תפסה את מקומם השדרנית רוני אבן, ולאחר מכן תפסו את המקום שלישיית מה קשור, בתוכניתם "היום שעכשיו", המשודר גם בערוץ 24 וגם ברדיו ירושלים החדש.
במרץ 2010 הפסיקה ערוץ 24 לשדר ברדיו תל אביב את תוכניתם של השלישייה. בתור מעבר, תפסה את מקומם השדרנית רוני אבן, ובמאי, התוכנית "משהו משהו" ששודרה בין 8 ל-10 בערב, הוקדמה לשעה 4.
באפריל 2010 הוחלט כי האולפנים יועתקו מנמל תל אביב לרחוב ראול וולנברג ברמת החייל. העברת האולפן למשכנה החדש הסתיימה בחודש יולי של אותה השנה. בראשית 2011 מונה רועי דלמדיגו לעורך מוזיקה ראשי בתחנה.
מ-2012 התחנה הפסיקה לשדר את החדשות על ידי חדשות 10 והעבירה את האחריות על החדשות ל-ynet, שנקראת "חדשות ynet".
ביולי 2012 מונה אבי משולם למנכ"ל התחנה, במקומו של המנכ"ל הזמני דני נישליס, אשר אף נמנה עם בעלי המניות של התחנה. לאחר מינויו של משולם, נישליס שכיהן בתפקיד המנכ"ל הזמני במשך כשנתיים, חזר לתפקידו המקורי כמנכ"ל רדיו חיפה.
בשנים 2011–2013 שודרה בתחנה תוכנית ההכרויות המצליחה "לאב מי בלילה", בהגשת שמוליק טיאר.
ביולי 2015 שבו שרון טייכר וערן זרחוביץ' לשדר בתחנה את התוכנית היומית "טייכר וזרחוביץ'", אשר תחילה שודרה מדי יום במשך שעה ובעקבות הצלחתה הוארכה לשעתיים, ומשודרת מדי יום בשעות 16:00-18:00.
בספטמבר 2016, לרגל חגיגות 20 שנה להקמת התחנה, שב אליה גם ארז טל, אחד ממקימיה, והחל להגיש את התוכנית "פרס ישראל" לצד עידית הרשקוביץ וטל פרידמן (לסירוגין). התוכנית שודרה תחילה במתכונת יומית, ובהמשך עברה למתכונת שבועית.
מ-26 בנובמבר 2017 הפרופ' יריב יוגב ביחד עם הד"ר רונית אלמוג מגישים תוכנית שבועית קבועה "נשי אישי" בנושאי פריון, היריון, לידה ורפואת נשים
באוקטובר 2018 עלתה תוכנית בוקר שבועית בהגשת גורי אלפי וגלית חוגי, אותה אלפי שידר לרוב מלוס אנג'לס, בה התגורר באותה עת. במרץ 2019 עברה התוכנית למתכונת יומית. זאת במסגרת רצועת בוקר חדשה בתחנה, הכוללת גם תוכנית יומית בהגשת עינב גלילי ואור ישראלי. באותה עת החלה התחנה לשדר בסינדיקציה גם את תוכניתו של צביקה הדר "לצבי בא רדיו" מ"רדיו דרום".
אופי התחנה.
התחנה מתאפיינת בקו מוזיקלי של רוק לועזי ועברי, לרבות אמנים ישראליים צעירים.
אוה מדז'יבוז' מנהלת התחנה בשנים 2004–2006, מספרת:
התחנה התבלטה בכך שהייתה בין הראשונות שהנהיגו חזרה מהירה יחסית למתכונות שידורים רגילה לאחר פיגועים (מה שהוביל גם להאשמתה באסקפיזם), ובכך ששילבה גם שירים לועזיים ועדכניים בימי זיכרון.
תוכנית נודעת ששודרה בעבר בתחנה, היא תוכנית המערכונים הלילית היפופוטם, שממשיכה להתקיים עד היום באתר האינטרנט Flix.
ברשימת השדרנים של רדיו תל אביב, בעבר אפשר למצוא את שמוליק טיאר, מיכל ניב, רפי רשף, דנה ספקטור, עמנואל רוזן, רשף לוי, עודד קטש, שי ודרור, עינב גלילי, דורי בן זאב, טל ברמן, אביעד קיסוס, ארז טל, בעז גורן, מרב מיכאלי ממקימי התחנה, יחד עם המנכ"ל הראשון, ראודור בנזימן.
כיום מתאפיינת התחנה ברצועות מלל רבות בעריכתו של רועי דלמדיגו, כאשר הבולטת בהם הייתה תוכנית הבוקר של טל ברמן ואביעד קיסוס, משנת 2002 ועד סוף 2009. בהמשך בלטה גם התוכנית "היום שעכשיו" של שלישיית מה קשור (ששודרה דרך ערוץ 24), ומהתוכניות המרכזיות בתחנה היא גם התוכנית הוותיקה ביותר מיומה הראשון של התחנה, "גומרים הולכים", בהגשת דני סידס ואודי סגל.
אפונה סינית
מונג
סמיולוגיה
מיסטר T
שמירה אימבר
שָׁמִירָה אִימְבֶּר (נולדה ב-8 ביולי 1943) היא שדרנית רדיו ישראלית, שעבדה במשך כשלושים שנה בקול ישראל.
קורות חייה.
נולדה בירושלים ליחיאל, בלשן. שמירה אימבר קרויה על שם סבה, שמריהו אימבר, אחיו של נפתלי הרץ אימבר, מחבר מילות "התקווה. גדלה בתל אביב.
החלה שירותה בצה"ל בנח"ל ובעקבות מחלתו של אביה שובצה בחיל החימוש.
בשנת 1964 השתחררה מצה"ל ועברה לברקלי שבקליפורניה, שם הגוררו אחותה, צביה, ובן זוגה. למדה שם דרמה ובלשנות אנגלית.
לאחר שובה לישראל הופיעה במחזמר “שיער” והאמינה שתחל בקריירת משחק. אולם לאחר שסיימה קורס של משחק רדיו, החלה לעבוד כקריינית בקול ישראל בפינה היומית “לחקלאי”. עם תחילת עבודתה ברדיו עברה לירושלים.
בקול ישראל היא הגישה את תוכנית המוזיקה האלטרנטיבית "קצת אחרת" בעריכתה של רות כידן וכן תוכניות מוזיקה ומלל נוספות. החל בשנות ה-90 קריינה מהדורות חדשות. בשנת 2006 פרשה מקול ישראל ויצאה לגמלאות.
בשנים 2005–2009 שידרה (לצדו של בונדי לוי) תוכנית יומית ברדיו ירושלים בשם "ת.ד 101", שעסקה בפניות ותלונות הציבור. עם חילופי הבעלים ברדיו ירושלים, הפסיקה אימבר לשדר בתחנה.
בשנת 2015 החלה להגיש תוכנית שבועית אישית בגלי צה"ל.
במשך מספר שנים הנחתה אימבר את טקס הדלקת המשואות בהר הרצל לצדו של אריה אורגד.
בן זוגה של אימבר היה ד”ר שי גדיש, מומחה בתחום הביטוח, שנפטר בשנת 2016. לשמירה שתי בנות מנישואיה לשי.
בני הזוג התגוררו בשכונת עין כרם משנת 1977.
בעקבות פטירתו של בעלה, עברה לדיור מוגן בגני תקווה.
ב-2006 התגלתה בגופה מחלת הסרטן.
ולטר קריוויצקי
x86 היא ארכיטקטורת פקודות והוראות (ISA) למעבדים המבוססת על המעבד 8086 של אינטל. נכון להיום, מעבדים המבוססים על ארכיטקטורת x86 והרחבתה (x64, ובשמה הנוסף AMD-64) הם הנפוצים ביותר במחשבים שולחניים־ביתיים, מחשבים ניידים, ושרתים.
היסטוריה.
ארכיטקטורת x86 הופיעה לראשונה במעבד 8086 בשנת 1978. מעבד ה־8086 החליף את המעבד הקודם, אינטל 8080 (שבעצמו החליף את אינטל 4004 וה־8008). בזכות בחירתו של ה־8086 על ידי IBM כמעבד של המחשב האישי הראשון מתוצרתה, הפכה ארכיטקטורת x86 לנמכרת והמצליחה ביותר בשוק המעבדים.
שמה של ארכיטקטורת x86 הורחב פעמיים. בשנת 1985, אינטל הוציאה לשוק המעבדים את המעבד 386 (32 ביט) כדי שיחליף את ה־286 (16 ביט), שהיה נפוץ באותה תקופה. שבבי ה־486 תפסו את מקומם של שבבי ה־386 ב־1989. בשנת 1993 החליטה אינטל לנטוש את שיטת השמות הישנה, וקראה לדור
החדש בשם המסחרי "פנטיום", במקום 586, לאחר שגילתה כי לא ניתן לרשום מספר כסמל מסחרי. מספר דורות של שבבים נקראו בשם המותג פנטיום (פנטיום פרו, פנטיום II ופנטיום D), ומאז הוסיפה אינטל גם את המותגים סלרון (Celeron) ו־Core 2 למשפחת ה־x86.
הרחבות ותוספות רבות חוברו ל־x86 לאורך השנים, כמעט תמיד עם תמיכה לאחור. הארכיטקטורה יושמה במעבדים של יצרני מעבדים רבים כגון: Intel, Cyrix, AMD, VIA ועוד.
מלבד אינטל, חברות רבות יצרו מעבדים מארכיטקטורת ה־x86 ובהן: Cyrix, NEC Corporation, IBM, IDT, Transmeta.
החברה המצליחה ביותר מבין החברות המתחרות באינטל ליצור מעבד בארכיטקטורה זו הייתה AMD כשהציגה את סדרת את'לון, סדרה זו לא הייתה נפוצה כמו הפנטיום אך על־פי מחקר שנערך בשנת 2006 מכירותיה של AMD בשוק המחשבים הביתיים עלו על אלו של אינטל. בשנת 2003 הציגה AMD את מעבד האת'לון 64 (Athlon 64) בעל ארכיטקטורת x64, אשר מרחיבה ותומכת לאחור ב־x86, ונקראת בשפה המקצועית EM64T, AMD64 או x86-64.
בשנת 2001 הוציאה אינטל לשוק את מעבדי האיטניום, התומכים בארכיטקטורת 64 ביט, בשם המסחרי IA-64.
האוגרים בארכיטקטורת x86.
ארכיטקטורת x86 מיישמת מספר אוגרים. חלק מהאוגרים מורכב בצורה מבנית מיוחדת כך שכאשר אוגר מסוים, למשל EAX, שווה לערך H 78563412 (ספירה הקסדצימלית), AX ישקף את המילה התחתונה של EAX ויהיה שווה ל־3412, ה־AH (מ־High) ישקף את הבית הגבוה של AX ויהיה שווה ל־34, וה־AL (מ־Low) ישקף את הבית הנמוך של AX ויהיה שווה ל־12:
להלן האוגרים הקיימים בכל מעבדי אינטל תואמי־x86:
עם כניסת ה־386 הוספו לארכיטקטורה עוד שני אוגרי מקטע:
אוגיט
אוגיט הוא מינרל אינוסיליקטי, כלומר סיליקטים במבנה דמוי שרשרות, , מלנוקרטי (בעל גוון כהה), השייך לקבוצת המינרלים פירוקסן. נוסחתו הכימית היא Ca, Na)(Mg, Fe, Al)(Al, Si)2O6) או סיליקט של מגנזיום, ברזל ואלומיניום.
המינרל מצוי בסלעי יסוד כדוגמת בזלת וגברו ובסלעים מותמרים שמקורם במבועים הידרותרמיים.
מקור שם המינרל מיוונית, "אוגיטס" שפרושו "מבריק". לדגימות מעטות של המינרל יש מעטה מבריק ומכאן שמו, אם כי לדגימה רגילה יש בדרך כלל גימור עמום (בצבעים ירוק כהה, חום או שחור).
מקומות לדוגמה בהם ניתן למצוא אוגיט כוללים את הר הוזוב באיטליה, מחוז גרנד בקולורדו שבארצות הברית, פינלנד ואזור ה"אייפל" בגרמניה.
אינטל 8086
8086 הוא מעבד 16 סיביות שפותח על ידי אינטל בשנת 1978. בזכות בחירתו על ידי IBM כמעבד של המחשב האישי הראשון מתוצרתה, קמה בעקבותיו שרשרת המעבדים הנפוצה ביותר כיום, המכונה ארכיטקטורת x86.