ב-1974, בגיל 31, פרש חוזליטו מעולם המוזיקה. הוא עסק בעיסוקים שונים וב-1990 נעצר באנגולה, באשמת סחר בקוקאין ובנשק. הוא הועבר לספרד לריצוי עונשו.
כיום, לאחר שפרש, כאמור, מעסקי הבידור והשירה ועוסק בגידול גפנים בעיירה שבה גדל בוולנסיה.
פרופיטרול
ניקולס כץ
ניקולס ("ניק") כץ (באנגלית: Nick Katz; נולד ב-7 בדצמבר 1943) הוא מתמטיקאי יהודי אמריקאי, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת פרינסטון, העובד בתחום הגאומטריה האלגברית, בעיות מודולריות ותורת המספרים.
קורות חיים.
ניק כץ נולד בבולטימור, מרילנד. למד לתואר ראשון באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, ולתואר שני ושלישי באוניברסיטת פרינסטון. עם סיום לימודיו הצטרף לסגל המחלקה למתמטיקה באוניברסיטת פרינסטון, בשנת 1971 מונה לפרופסור חבר, ובשנת 1974 מונה לפרופסור מן המניין. משנת 2002 הוא מכהן כראש המחלקה.
כץ היה סטודנט של ברנרד דורק ולאחר מכן שהה בצרפת, שם התאים שיטות מתמטיות שונות לתאוריה של תבניות מודולריות. מאוחר יותר יישם שיטות גאומטריות לחישובים מעריכיים שונים. כץ מילא תפקיד חשוב בביקורת העמיתים להוכחתו של אנדרו ויילס למשפט האחרון של פרמה, וגילה את הטעות בגרסה הראשונית של ההוכחה.
שרשראות מרקוב
קרואסון
קְרוּאָסוֹן (בצרפתית: Croissant, , בתרגום מילולי: סהר) הוא מאפה מפורסם מהמטבח הצרפתי, המכונה על שם צורת הסהר שלו.
רקע והיסטוריה.
ייתכן כי הקרואסון הוא התפתחות מאוחרת של מאפה בשם קיפפרל, אשר התיעוד המוקדם ביותר שלו, מן המאה ה-13 התגלה באוסטריה. יש הטוענים כי רוגעלך הוא גרסה של קיפפרל.
אחת האגדות הקולינריות הידועות על מקורו של הקרואסון מספרת שהוא הומצא ב-1683 בווינה על מנת לחגוג את תבוסתו של הצבא הטורקי לבית הבסבורג בקרב וינה, וסיומו של המצור על העיר, כאשר האופים שנותרו ערים כל הלילה כדי להשגיח על המאפים היו אלו ששמעו את חפירת המנהרה של הטורקים והזהירו מפניה (צורת הסהר באה לכאורה לכוון אל הסהר שבדגל טורקיה). התיעוד העתיק ביותר לקרואסון נמצא בספר בישול צרפתי מ-1853.
הקרואסון הפך לסוג המאפה המזוהה ביותר עם המטבח הצרפתי. בצרפת הקרואסון נמכר בדרך כלל ללא מלית, ולעיתים עם מלית שקדים או שוקולד. בארצות הברית נהוג למלא את הקרואסון בשלל מליות שונות טרם האפייה ולעיתיים בצורת כריך, בין המליות הנפוצות גם גבינה ובשר, ואף לצפות אותו. מלית השקדים המקובלת, הנקראת גם פראנג'יפן (או פראנג'יפנה במקור האיטלקי), נועדה לשחזר את חיוניותם של קרואסונים שאינם טריים, כאשר בתוספת הלחות, השומן והאפייה השנייה מושגת טריות מחודשת למאפה.
מאפים בעלי צורת סהר מכונים "סהרון" במספר מקומות. "סהרוני וניל" הם עוגיות העשויות מגרסה של בצק פריך.
ב-30 בינואר מצוין יום הקרואסון הבינלאומי.
אופן הכנה.
הקרואסון עשוי מגרסה של בצק שמרים יסודי, שדרך הכנתו היא בטכניקה המקובלת בהכנת בצק עלים. לאחר הכנת בצק השמרים מוכנסת לתוך הבצק חמאה ממקור חיצוני, החמאה מרודדת לתוך הבצק מספר פעמים, מה שתורם למראה והמרקם המעולעל של הקרואסון (בחיתוך אנכי של קרואסון אפוי, רצוי לראות תבנית משושים בדומה לחלת דבש). בתהליך היצור מקפידים מאוד על טמפרטורת עבודה נמוכה בחדר היצור, ועל דיוק במהלך "הקיפולים". הבצק מקופל שלוש פעמים. לאחר מנוחה בקירור, הבצק מרודד ואז נחתך למשולשים מוארכים המגולגלים סביב עצמם, כשהגלגול האחרון מלווה במתיחת הבצק.
התפתחותה של תעשיית הבצקים הקפואים החדירה את הקרואסון אל שוק המזון המהיר. בדרך כלל בשוק התעשייתי החמאה מוחלפת במרגרינה, עמה נוח בהרבה לעבוד, ומשיקולי עלות חומר הגלם.
קטן, גדול
קטן, גדול הוא ספר פנטזיה מאת הסופר האמריקאי ג'ון קראולי, שיצא לאור בשנת 1981. הספר, שזכה בפרס הפנטזיה העולמי בשנת 1982, נחשב לספר המפורסם ביותר של קראולי.
הספר יצא לאור במספר מהדורות בשפה האנגלית. הוא תורגם לעברית על ידי המתרגם איתמר פארן וראה אור בהוצאת אודיסיאה.
עלילת הספר מתארת את הקשרים שנוצרים בין משפחת דרינקווטר לבין עולם הפיות. העלילה מתרחשת לאורך כמאה שנים (מהמאה ה-20 עד העתיד), בעיקר בסביבות ביתם הכפרי והאקסצנטרי, המכונה אדג'ווד, הממוקם צפונית לעיר הגדולה.
מרחב T0
פוניקולי פוניקולה
פוניקולי פוניקולה (Funiculì, Funiculà) הוא שיר נפוליטני ידוע שנכתב בנפוליטנית על ידי העיתונאי האיטלקי פפינו טורקו למוזיקה של המלחין האיטלקי לואיג'י דנצה בשנת 1880 לרגל פתיחת הפוניקולר בהר וזוב. השיר הושמע לראשונה במלון קוויסיסאנה (Quisisana) שבקסטלמרה די סטאביה (Castellammare di Stabia) ובמהרה הפך פופולרי ביותר והושר בכל רחבי איטליה.
שערוריית ההעתקה.
שש שנים לאחר כתיבת השיר, שמע המלחין הגרמני ריכרד שטראוס את השיר בעת ביקור באיטליה, ובחשבו שמדובר בשיר עם איטלקי, שילב אותו בפואמה הסימפונית "מאיטליה" (Aus Italien) שלו. דנצה הגיש נגדו תביעה בשל הפרת זכויות יוצרים, וזכה בה, ושטראוס נאלץ לשלם לו תמלוגים בגין כל ביצוע של היצירה שכתב.
מילות השיר בנפוליטנית.
Aieressera, oi' ne', me ne sagliette,&lt;br&gt;
tu saie addo'?&lt;br&gt;
Addo' 'stu core 'ngrato cchiu' dispietto farme nun po'!&lt;br&gt;
Addo' lo fuoco coce, ma si fuie&lt;br&gt;
te lassa sta!&lt;br&gt;
E nun te corre appriesso, nun te struie, 'ncielo a guarda'!...&lt;br&gt;
Jammo 'ncoppa, jammo ja',&lt;br&gt;
funiculi', funicula'!
Ne'... jammo da la terra a la montagna! no passo nc'e'!&lt;br&gt;
Se vede Francia, Proceta e la Spagna...&lt;br&gt;
Io veco a tte!&lt;br&gt;
Tirato co la fune, ditto 'nfatto,&lt;br&gt;
'ncielo se va..&lt;br&gt;
Se va comm' 'a lu viento a l'intrasatto, gue', saglie sa'!&lt;br&gt;
Jammo 'ncoppa, jammo ja',&lt;br&gt;
funiculi', funicula'!
Se n' 'e' sagliuta, oi' ne', se n' 'e' sagliuta la capa già!&lt;br&gt;
E' gghiuta, po' e' turnata, po' e' venuta...&lt;br&gt;
sta sempe cca'!&lt;br&gt;
La capa vota, vota, attuorno, attuorno,&lt;br&gt;
attuorno a tte!&lt;br&gt;
Sto core canta sempe&lt;br&gt;
nu taluorno&lt;br&gt;
Sposammo, oi' ne'!&lt;br&gt;
Jammo 'ncoppa, jammo ja',&lt;br&gt;
funiculi', funicula'!
בנימין איש-שלום
בנימין (בני) איש-שלום (נולד ב-1953) הוא פרופסור למחשבת ישראל, מייסד ונשיא בית מורשה בירושלים ויו"ר המכון המשותף ללימודי יהדות למבקשים להתגייר.
קורות חייו.
איש-שלום נולד בירושלים למשפחה מסורתית. למד לימודים תורניים בישיבת ההסדר הר עציון ורכש את השכלתו האקדמית באוניברסיטה העברית בירושלים, ממנה קיבל ב-1985 תואר מוסמך ולאחר מכן תואר דוקטור במחשבת ישראל. רוב מחקריו עוסקים בניתוח תורת הרב קוק. מראשית שנות השמונים מלמד איש-שלום באקדמיה. בעבר נמנה עם סגל האוניברסיטה העברית ועמד בראש קתדרה בישיבה יוניברסיטי בניו יורק. לימד באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1990 הקים את בית מורשה בירושלים, מרכז אקדמי השואף להעמדת מנהיגות יהודית משכילה ומתונה, ומאז הוא מכהן כנשיאו.
איש-שלום היה שותף ליוזמות לחיזוק הלכידות בחברה הישראלית, בהן הקמת ארגון "גשר" (1970), ייסוד אמנת "שלום בישראל" (1997) ושותפות בהקמת "קבוצת הסכמה לאומית", אשר עסקה במציאת דרכים לגישור והסכמה בנושאים השנויים במחלוקת בציבוריות הישראלית (1998). בשנת 1999, בעקבות המלצות ועדת נאמן, ייסד בשיתוף עם הסוכנות היהודית את המכון המשותף ללימודי יהדות, כמענה לרצונם של אלפי עולים חדשים להכיר את מורשתם היהודית ולאפשר למעוניינים בכך להתגייר. במסגרת המכון מתקיים שיתוף פעולה בין נציגים אורתודוקסים, קונסרבטיבים ורפורמים. בשנת 2002 הקים יחד עם הרמטכ"ל וקצין חינוך ראשי את "קורס נתיב" בצה"ל, המקנה לחיילים עולים השכלה יהודית-ציונית, חינוך ואפשרות לגיור במסגרת שירותם הצבאי. כמו כן פיתח עם גורמים אלה תוכנית חינוכית מקיפה לזהות יהודית-ציונית בשם "ייעוד וייחוד", המיועדת לכלל מפקדי וחיילי צה"ל. בשנת 2004 קיבל איש שלום את פרס אבי חי על "פעילותו החינוכית, ההגותית והציבורית הרחבה והמגוונת, שבמרכזה הקמתו של בית מורשה".
בשנת 2010 התמנה על ידי שר החינוך גדעון סער לראש ועדת מקצוע הליבה החדש - "תרבות ישראל ומורשתו". מקצוע זה נועד לחזק את החינוך לערכים יהודיים וציוניים במערכת החינוך.
איש-שלום מתגורר בירושלים, נשוי לרבקה ואב לשישה בנים.
רמב&quot;ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם
רמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם, הידוע גם בשם "המרכז הרפואי רמב"ם" ובקצרה "רמב"ם", הוא המרכז הרפואי הגדול ביותר בצפונה של ישראל. רמב"ם הוא בית החולים השלישוני היחיד באזור. זהו בית חולים אוניברסיטאי, המקיים קשרים הדוקים עם הפקולטה לרפואה של הטכניון (השוכנת בצמוד אליו), ומשמש מתקן ההוראה הקלינית העיקרי של הפקולטה.
המרכז הרפואי שוכן בשכונת בת גלים שבחיפה, לחוף מפרץ חיפה. בית החולים קרוי על שמו של הרמב"ם, מגדולי הוגי הדעות היהודים ורופא במקצועו, בן המאה ה-12. במתחם בית החולים נמצא גם בית החולים לילדים ע"ש רות רפפורט – בית החולים לילדים היחיד בצפון הארץ בו כלולים כל תחומי רפואת הילדים.
מנכ"ל המרכז הרפואי הוא פרופ' מיכאל הלברטל
תקופת המנדט הבריטי.
יסוד בית החולים.