המשחק מיועד לשימוש בכיתות בבתי ספר. תוכנית הלימודים מותאמת ללמידה מרובת שלבים הנעשית צעד אחר צעד. התוכנית כוללת 20 מערכי שיעור, כל שיעור מיועד ל-45 דקות. השיעורים בנויים משלושה חלקים: מבוא, זמן למשחק ותיקון. המורים מקבלים כלים על מנת שירגישו נוח בתהליך ההוראה. הם יכולים לעקוב אחר התקדמות התלמידים בזמן אמת. המורים פותרים גם כן את השלבים (מלבד בשלבי התחרות הארציים) ואף מקבלים תמיכה טכנית.
אליפות הסייבר הישראלית.
משנת הלימודים תשע"ו משרד החינוך יוזם את אליפות הסייבר הישראלית ליסודי - חט"ב קוד מנקי ולתיכון תוכנה בשם skiilz, התחרות מכילה משנת 2017 גם אליפות במתמטיקה ליסודי.
בשנת הלימודים תשע״ו השתתפו בישראל 257,817 תלמידים באולימפיאדת הסייבר הישראלית לבתי ספר יסודיים שהתבססה על המשחק. בשנת הלימודים תשע"ז השתתפו בישראל 219,371 תלמידים ו-1,444 בתי ספר באליפות.
מפתחי המשחק.
המשחק פותח על ידי שלשה מהנדסי תוכנה מחיפה: האחים יונתן ועידו שור וישי פינצ'ובר. השלשה הקימו חברת סטארט-אפ הנתמכת על ידי המרכז לטכנולוגיה חינוכית. בהתאם לצורך בפיתוח לימוד עקרונות התכנות לילדים צעירים במערכת החינוך. המשחק הושק במאי 2014 והוא זמין ב-14 שפות.
מיטשל וייזר
מיטשל-אליה וייזר (בגרמנית: Mitchell-Elijah Weiser, נולד ב-21 באפריל 1994 בטרויסדורף שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בורדר ברמן בעמדות המגן הימני והקשר הימני.
וייזר ניחן במהירות, ביכולת פריצה, ובמשחק התקפי טוב יחסית לשחקן הגנה.
קריירת מועדונים.
פ.צ. קלן.
וייזר שיחק בקבוצת הנוער של פ.צ. קלן, ובשנת 2011 עבר לשחק בקבוצה הבוגרת, אך שובץ בעיקר בקבוצת המילואים של המועדון. בפברואר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה מול באייר לברקוזן, והיה לשחקן הצעיר ביותר בתולדות פ.צ. קלן המשחק בבונדסליגה.
באיירן מינכן.
כישרונו של וייזר כשחקן כנף לא נעלם מעיני המועדונים הגדולים, ובקיץ 2012 חתם וייזר בבאיירן מינכן על חוזה לשלוש שנים. בינואר 2013 הושאל לקייזרסלאוטרן ששיחקה בליגת הבונדסליגה השנייה על מנת שיצבור ניסיון, ובתום העונה חזר לבאיירן מינכן. וייזר שיחק בעיקר בקבוצת המילואים, אך גם קיבל הזדמנויות מהמאמן פפ גווארדיולה, בין היתר בליגת האלופות מול ויקטוריה פלזן בשלב הבתים של עונת 2013/14. לקראת סוף עונת 2014/15 וייזר קיבל יותר ויותר הזדמנויות והוכיח את כישרונו, אך סירב להאריך את החוזה מאחר שרצה לקבל יותר דקות משחק.
עם באיירן מינכן זכה וייזר בשתי אליפויות הבונדסליגה, גביע מקומי אחד, סופר קאפ מקומי אחד, סופר קאפ אירופי אחד, וזכייה אחת באליפות העולם לקבוצות בשנת 2013.
הרטה ברלין.
בקיץ 2015 חתם וייזר על חוזה בהרטה ברלין לשלוש שנים. את תחילת העונה הראשונה שלו בקבוצה החמיץ עקב פציעה. לאחר מכן, הפך וייזר לשחקן מפתח בקבוצה, וסייע לה להתבסס בצמרת הכדורגל הגרמני.
באייר לברקוזן.
ב-7 במאי 2018 חתם וייזר על חוזה בבאייר לברקוזן לחמש עונות.
ב-31 באוגוסט 2021 הושאל וייזר לורדר ברמן.
קריירה בינלאומית.
וייזר שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה, לרבות נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21. בשנת 2017 נטל חלק באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2017 עם הנבחרת הגרמנית הצעירה, והבקיע את שער הניצחון במשחק הגמר בו ניצחה גרמניה הצעירה את נבחרת ספרד בכדורגל עד גיל 21 בתוצאה 1-0.
חיים אישיים.
וייזר הוא בנו של כדורגלן העבר פטריק וייזר, ששיחק בפ.צ. קלן ובוולפסבורג.
פרידריך וילהלם השלישי, דוכס סקסוניה-אלטנבורג
פרידריך וילהלם השלישי, דוכס סקסוניה-אלטנבורג (בגרמנית: Friedrich Wilhelm III, von Sachsen-Altenburg; 12 ביולי 1657 – 14 באפריל 1672) היה דוכס של סקסוניה-אלטנבורג בין השנים 1669–1672.
ביוגרפיה.
ילדותו.
פרידריך וילהלם נולד ב-12 ביולי 1657 באלטנבורג שהשתייכה לדוכסות סקסוניה-אלטנבורג, לפרידריך וילהלם השני, דוכס סקסוניה-אלטנבורג, ולמגדלנה זיבילה מסקסוניה, בתו של יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה.
שלטונו.
ב-22 באפריל 1669 מת פרידריך וילהלם השני, דוכס סקסוניה-אלטנבורג, ובמקומו עלה פרידריך וילהלם לשלטון, תוך שדודיו יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה ומוריץ, דוכס סקסוניה-צייץ משמשים כעוצרים.
ב-14 באפריל 1672 מת פרידריך וילהלם ממחלת האבעבועות השחורות. לאחר מותו חולקה הדוכסות בין דוכסות סקסוניה-ויימאר לדוכסות סקסוניה-גותה, אולם, ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-גותה קיבל את החלק הגדול יותר, מכיוון שהיה צאצא של אליזבת סופיה, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג בתו של יוהאן פיליפ, דוכס סקסוניה-אלטנבורג שציווה שהיא תירש את הנחלה בהיעדר יורשים זכרים.
זליגת תכנים
זליגת תכנים הוא מושג המתאר מהלך במסגרתו מועברים שידורים של תכנים מעוררי עניין או בעלי חשיבות ציבורית מערוצי טלוויזיה הפתוחים לציבור הרחב לערוצים בתשלום, לעיתים תוך הפרת תנאי רגולציה. במושג זה נעשה שימוש בעיקר בעניינם של תוכני ספורט בטלוויזיה בישראל.
רקע.
בשנת 2001, כתנאי לעלייתו של ערוץ "ספורט 5 פלוס" כערוץ בת לצדו של ערוץ הספורט, קבעה המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין מדיניות רגולטורית שמטרתה למנוע העברתם של תכנים מעוררי עניין בקרב ציבור חובבי הספורט בישראל, ולפיה אין לשדר אירועים בעלי חשיבות ציבורית רבה בערוצים בתשלום וכי על ערוץ הספורט לשדר בערוץ הבסיס, הפתוח לכלל לקוחות הכבלים והלוויין, תכנים שהוגדרו "אטרקטיביים".
בסוף שנת 2003 זכתה צ'רלטון במכרז לזכויות השידור של משחקי ליגת העל בכדורגל. החברה פתחה ערוץ דיגיטלי והחלה לשדר את המשחקים בשיטת שלם וצפה ושנה לאחר מכן החלה להעביר גם את משחקי הליגה האנגלית בשיטה זו. שנה לאחר מכן הקצתה המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין לצ'לרטון שני ערוצים וזו החלה לשדר שידורים מלאים בערוצים בתשלום, "ספורט 1" ו-"ספורט 2". בתגובה, בשנת 2006 הגיש ערוץ הספורט בקשה לפתוח שני ערוצים נוספים לצד "ספורט 5" ו"ספורט 5 פלוס", האחד ערוץ חדשות והשני ערוץ ספורט שיעסוק בהיסטוריה, שניהם במסגרת חבילת ספורט מורחבת, כלומר, כדי לצפות בשניהם על הצופה לשאת בתשלום נוסף מעבר לחבילת הביניים, היא חבילת הספורט הכוללת את "ספורט 5" ו"ספורט 5 פלוס; ב-2007 אושרה הבקשה. אף על פי שערוץ הספורט הבטיח כי בערוצים אלה ישודרו תכנים שלא שודרו קודם לכן בערוץ הבסיס או בערוץ הבת בתשלום, שונה שמו של ערוץ החדשות מ-"ספורט 5 News" ל"ספורט 5 Live" וההבטחה הופרה: בלוח השידורים של הערוץ נכללו שידורים ישירים של אירועי ספורט, בהם כאלה ששודרו קודם לכן בערוצים שבחבילת הביניים.
קביעת תוכני סף והשפעתה על זליגת התכנים.
בהמשך לתנאי הסף שהציבה בטרם אישרה את פתיחת ערוצי הספורט החדשים, קבעה המועצה לשידורי כבלים ולוויין רשימת תנאי סף הכוללת תכנים שעל ערוצי הספורט לשדר בערוץ שאינו בתשלום, בין אם בערוץ הספורט ובין אם בערוצים 1, 2 או 10 כדי למנוע זליגת תכנים לערוצים בתשלום, כך שהציבור הרחב יוכל ליהנות מתכנים אלה ללא תשלום נוסף. פרט לתכנים החייבים בשידור, תנאים אלה נגעו גם למספר שעות השידור, לשידורי ליגת האלופות, ליגת העל בכדורסל, מספר מינימלי למשחקי כדורגל וכדורסל מהעולם, שידורי NBA, שידורי מבזקי חדשות ספורט, שידור ענפי ספורט ישראלי בערוץ ושידורים חוזרים של תכנים ששודרו בערוץ בתשלום זמן קצר לאחר מועד השידור החי. כמו כן, נקבע מספר מינימלי של שידורי ספורט ממסגרות מסוימות ומענפי ספורט מסוימים; זכויות השידור של ליגת העל בכדורגל שייכות לצ'רלטון והיא רשאית לשדר את משחקי הליגה בערוצים בתשלום. אולם, על פי התנאים, על צ'רלטון להעביר את המשחק המרכזי בכל מחזור לשידור בערוץ שאינו בתשלום. בנוסף, נקבעה רשימה של תכנים שאסורים לשידור בערוץ בתשלום בשל העניין הרב שהם מעוררים בקרב הצופים.
מגבלה נוספת שהוטלה על בעלי הערוצים נוגעת ליחס האטרקטיביות בין השידורים בערוצים השונים: המועצה התנתה שידור תחרויות מענפי הכדורגל, הכדורסל והטניס בערוצים מחבילת הפרימיום היקרה יותר בכך שבחבילת הבסיס ובחבילת הביניים ישודרו אירועים חיים אטרקטיביים יותר.
העובדה כי מועצת הכבלים והלוויין קבעה רשימת תכנים שחייבים בשידור בערוצים שאינם בתשלום ובנפרד רשימת תכנים שאסורים בשידור בערוצים בתשלום, לצד העובדה כי התנאים שהציבה נועדו לפקח על זליגת תכנים מערוץ הבסיס שאינו בתשלום, הותירה פרצות הפוגעות בצופה: ראשית, במספר לא מבוטל של מקרים הוחלט שלא לשדר תכנים מסוימים שאינם חייבים בשידור אך אסורים בשידור בערוצים בתשלום. מעבר לכך, מהלך זה לא נועד לפקח על תכנים המשודרים בחבילת הספורט, ועל כן גרם לזליגת תכנים מערוץ "ספורט 5 פלוס", ערוץ בתשלום הנכלל בחבילת הספורט, לערוצי הספורט הנוספים הניתנים לצפייה במסגרת חבילת הספורט המורחבת.
ערוצי הספורט השונים טוענים נגד הרגולציה על שידורי ספורט בישראל כי היא מהקשוחות באירופה, מקשה על התנהלות התעשייה, ומותירה לערוצים בתשלום את האפשרות לשדר תכנים אטרקטיביים מעטים בלבד, ולכן שיקולים כלכליים מונעים מהם לשדר אירועי ספורט מסוימים ובכך בעצם נפגעת חשיפתם לציבור. מנגד, טוענים גורמים נוספים שנדרשו לסוגיה וביניהם המועצה לשידורי כבלים ולוויין ובעלי ONE שנאבקו בתופעה, כי המטרה מאחורי החלטת ערוצי הספורט שלא לשדר תכנים מסוימים, בעיקר מענפי ספורט שאינם פופולריים, היא הפעלת לחץ באמצעות איגודי הספורט השונים על הרגולטור כך שירכך את התנאים שקבע.