הנקבה מטילה את הביצים בחומר אורגני שמוצאו מן החי כגון: בשרים, צואה, פגרים ופצעים של בעלי חיים. בתוך 20-8 שעות מרגע הטלת הביצים בוקעות מהן הרימות. רימה היא שלב הזחל, במחזור החיים של הזבוב. מיד עם הבקיעה מהביצה, הרימה מתחילה להאביס את עצמה בבשר, עד שהיא מוכנה לעבור לשלב הגולם. בשלב זה עוזבת הרימה את מקור המזון ועוברת לאדמה, שהיא מקום לחלוחי יותר, על מנת להפוך לגולם. ההתגלמות נעשית באדמה משום שהתפתחות דור אורכת למעלה משבועיים.
בית גידול.
הבוגרים מעופפים ונחים על פרחים, על צואה, על בשרים ועל פגרים. עלולים להעביר חיידקי מעיים ממקורות מזוהמים. הזחלים המתפתחים ברקמות חיות של בעלי חיים (ריממת ) עלולים לגרום להם נזק.
הדברה.
כנגד הבוגרים נעשה שימוש בריסוס נקודתי, על מנת להדביר ולמנוע הטלת ביצים. כנגד הרימות נעשה שימוש בניקיון וחיטוי.
ידו של בודהה
אינדיזיין
אגם ת'וריסוואטן
אגם ת'וריסוואטן (איסלנדית: Þórisvatn) נמצא בדרום איסלנד. משמש כמאגר מים בגודל של 88 קמ"ר ומשמש כתחנת כוח לאנרגיה הנלקחת מנהר ת'יורסאו, אשר יורד מן הקרחון Hofsjökull. בדרום איסלנד
גאוגרפיה.
לאגם בדרך כלל יש צבע ירוק עז. כמו אגמים איסלנדיים אחרים, שהם אגמים קרחוניים או אגמים געשיים, לפני הקמת תחנת הכוח Vatnsfell, האגם Kririsvatn היה האגם השני בגודלו במדינה, לאחר פתיחת תחנת הכוח הפך לאגם המלאכותי הגדול במדינה, היום גודלו יכול להגיע עד 86 קמ"ר. לא הייתה זרימת מים באגם, אלא רק נתיבים תת-קרקעיים שהפליגו דרך הלבה, בעיקר באוסטבורטן.
העומק הנמוך ביותר של המים הוא 109 מטרים. גובה פני השטח שלו נע על 16.5 מטרים לאחר עונות השנה.
אגם Thorrisvatn, האגם הגדול ביותר באיסלנד, הוא המאגר הגדול ביותר וחלק חשוב של מערכת השירות של Landsvirkjun. כל המים שנצברו במאגרים Kvílarveita ו Hágöngulón עוברים דרך אגם Thorrisvatn.
אגם Thorrisvatn הפך למאגר עם הסתה של נהר Thjórsá ב Börfell Mountain בשנים 1970–1972. נהר Kaldakvísl הוסב לתוך האגם בקצה הצפוני של האגם וזרם מבוקר נבנה בקצה הדרומי.
תעלה נחפרה מהאגם ונבנה שער בטון בתעלה כדי לנהל את קצב הזרימה. התעלה נקראת תעלת Vatnsfell, ונושא מים מאגם Thorrisvatn דרך תחנת Vatnsfell לתוך המאגר Krókslón מעל תחנת סיגאלדה, ומשם לתחנות אחרות עוד למטה באזור קטיף. עבודה על המאגר החלה בשנת 1980 הושלמה בשנת 1997.
מודל סטטיסטי
אברהם זאב טרגר
אברהם זאב טרגר (ט"ו בניסן ה'תרס"ט - כ"ז בסיוון ה'תשנ"ה; 7 באפריל 1909 - 25 ביוני 1995) היה פעיל ציבור, מבוני ירושלים.
תולדות חייו.
נולד ב-1909 לר' יצחק ולחיה טויבא טרגר בעיירה איזביצה במחוז לובלין שבפולין. בעיירה הייתה חצר חסידית גדולה של חסידות איזביצה ראדזין שהוקמה על ידי ר' מרדכי יוסף ליינר בעל הספר 'מי השילוח'. בחצר זו למד תורה וגיבש את זהותו החסידית. מתוך קרבתו לרב העיירה הרב ישראל איסר לנדא, התקרב לחסידות אמשינוב ונקשר לאדמו"ר ר' שמעון שלום קאליש. בשנת 1930 (תר"ץ) נשא לאישה את נחמה לבית פרידמן - בת למשפחה חסידית - מחשובי חסידות קוצק בעיירה לנצ'נה, גם היא במחוז לובלין. מתוך שאיפה לקבל סרטיפיקט כדי שיוכלו לעלות לארץ הקים חוות הכשרה לבחורים צעירים, בה הוכשרו בעבודות שונות שישמשו אותם לאחר העלייה לארץ. בסיומה, קיבלו סרטיפיקטים. בשנת 1935 עלו ר' אברהם ונחמה עם שני ילדיהם לישראל ובהוראת רבו האדמו"ר התיישבו בירושלים. בתחילה, עבד בכל עבודת כפיים מזדמנת ובהמשך, במסגרת פעילותו בפאג"י ולאחר מכן כעצמאי עסק בצרכי ציבור, דאג למקומות פרנסה, בנה והרחיב את ירושלים. נפטר בירושלים ב-1995.
פעילותו הציבורית.
עוד בפולין, השתייך אברהם טרגר ל'אגודת ישראל' ול'פועלי אגודת ישראל' ועם הגיעם לארץ השתלב בתנועת 'פועלי אגודת ישראל' והפך במהרה למזכיר הסניף הירושלמי שלה. בשנת 1940, בוועידת פא"י הוא פרש עם חבריו ר' אברהם אליהו כי טוב (מוקוטובסקי) ור' אברהם פרשן (פרושנובסקי) מהתנועה על רקע חילוקי דעות אידאולוגיים ויחד הקימו תנועה חדשה - פאג"י. בתחילת פעילותם בפאג"י הם עמלו על יצירת תשתית כלכלית לשומרי תורה ע"פ חוקי התורה. במהלך השנים הבאות הצליחה התנועה להקים גם מפעל תעשייה וגם לבנות שכונות חדשות בירושלים מה שסיפק מקומות עבודה ופתרונות דיור לציבור החרדי בירושלים. המוח הכלכלי מאחורי כל מפעל התנועה היה אברהם טרגר, שיזם את מכירת המניות וגייס את הכספים.
עם הקמת המדינה וכינונה של מועצת המדינה הזמנית החלה התארגנות של המפלגות החרדיות והדתיות לרוץ לבחירות לכנסת הראשונה ברשימה משותפת. תנועת פאג"י התנגדה לאיחוד והחליטה לרוץ ברשימה עצמאית - 'רשימת חרדים'. אברהם טרגר נמנה בין מועמדיה אולם המפלגה לא עברה את אחוז החסימה. למרות כישלונה במערכה הארצית, בבחירות לעיריית ירושלים אשר התקיימו בשנת 1951 החליטה התנועה להתמודד עם רשימת 'מסורת ובניין ירושלים' ואברהם טרגר היה מועמדה. עם היבחרו למועצת העיר, הוא התמנה למספר ועדות: היה חבר בוועדת משנה לבניין ערים אך גם בוועדה הדנה בשאלות הקשורות להחזקת כלי רכב, בוועדה לחיפוש שופטים לבית המשפט העירוני, ובבית הדין לתביעות על פי פקודת הפיצויים. במהלך שנות ה-50, לאחר מספר לא קטן של מפעלים שונים, צימצמה פאג"י את פעילותה ואברהם טרגר פרש מהחיים הציבוריים והפך לקבלן עצמאי הבונה ברחבי ירושלים. הוא בנה רבות ברחבי ירושלים - והשתדל לבנות במקומות הספר כדי להרחיב את תחומה של העיר: נוה צבי, שיכון אוריאל, שכונת עזרת תורה, בשכונות בית וגן, רמות אלון, הר נוף, קריית משה ועוד.
בנו, הרב יהודה טרגר, היה ראש ישיבת "עץ חיים" בווילרייק, ליד אנטוורפן שבבלגיה. חתנו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
נחל עקרון
נחל עקרון הוא נחל באורך כ-12 ק"מ, הנמצא במישור החוף הדרומי. הנחל הוא נחל אכזב, אחרי גשמים משמעותיים באזור הנחל זורם, כמות המים השנתית בנחל מסתכמת בכ-5 מיליון קוב מים. בהמשכו הוא נשפך לנחל שורק, ומשם הוא ממשיך ונשפך לים.
גאוגרפיה.
ראשיתו של הנחל ממזרח למושב פדיה ומשם הוא יורד מערבה בערוץ רדוד דרך שמורת עינות גיבתון ומזכרת בתיה.
מעט מצפון לצומת תל נוף פונה הנחל לכיוון צפון מערב, ומכאן והלך הוא נקרא נחל גמליאל.
בנוסף, הנחל חוצה את היישובים קריית עקרון ותל עזרי.
מקור השם והיסטוריה.
הנחל נקרא על שם עקרון הקדומה, שייתכן ששמה השתמר בכפר הערבי עקיר.
שיקום הנחל.
כיום מזכרת בתיה מתאמצת לשמר ולשקם את הנחל. בנוסף החל פרויקט לבניית פארק אקולוגי על שטח של כ 120 דונם.
הנחל שוקם לאורך 2 הקילומטרים שבתוך היישוב והורחב כך שיזרום טוב יותר וימנע שיטפונות.
הנחל הונגש לציבור ונסללו שבילים לכל אורכו הכוללים פינות ישיבה, עצים ומסלעות. כמו כן, החלה תוכנית לשילוב ילדי גן ובית ספר, מבוגרים וגמלאים בתהליך שיקום הנחל.
הר רפיד
הר רפיד הוא הר בפרוזדור ירושלים, נמצא כשני  ק"מ מצפון – מערב לאבו גוש, כקילומטר אחד צפונית מערבית לקיבוץ מעלה החמישה. נמצאים לידו שרידי יישוב כפרי מן התקופה הבניזנטית.
מקור השם בחורבת רפיד (ח'ירבאת ראפידיה) הנמצאת בראש ההר. בחורבה נמצאו שרידים של כ 20 מבנים, שלושה בורות מים, מערת קבורה ומתקנים חקלאיים חצובים בסלע מן ההר. מן ההר, החולש מגובה רב על עמק נחל כפירה ועל עין כפירה, יש תצפית על הסביבה, על תל כפירה שמעליו, שלוחות הר בית אל ומישור החוף. ההר נמצא במגע עם אזור החיץ לשעבר (בגדה המערבית) אשר הפריד בין השטח שבשליטת ירדן לשטח שבשליטת ישראל עד 1967.
הר ארגמן
הר ארגמן הוא הר חרוטי שנמצא בהרי אילת. גובהו כ-500 מטר. שמו ניתן לו על שם צבעו, הוא משקיף על עין יטבתה (עין ע'דיאן) ומכאן שמו הערבי "ג'בל אלע'דיאן". בפסגת ההר יש תצפית מרהיבה על דרום הערבה.
גאוגרפיה.
הר חרוטי בהרי אילת על מדרגת מצוק ההעתקים שמעל דרום הערבה. כ-7 קילומטרים מדרום מערב ליטבתה. בפסגת ההר יש תצפית מרהיבה על דרום הערבה, יטבתה והרי אדום.
ההר מתרומם בירכתי הנגב הדרומי ובגבול הערבה, בין יטבתה ותמנע. פסגתו גבוהה מ-500 מטר מעל פני הקרקע. במורדו המזרחי עובר נחל צאלה לערבה.
גאולוגיה.
בראש ההר גיר מתוצרת גרופית שבתחתיתו מחשופים של עורקים אדמדמים בשכבות החרסית. ג'בל ע'דיאן משום הוא צופה אל עין ע'דיאן (יטבתה).
מקור שמו הוא בעורקיו האדומים-צהבהבים של תחמוצת ברזל הנראים במחשופי החרסית שבבסיס ההר.
נחל דרוך
נחל דָּרוֹךְ הוא נחל קניוני במורדותיו המזרחיים של רכס חתירה. בנחל מפלים, מעוק שבו מכתשות גדולות וקרקס סחיפה מצוקי. נמצא בשמורת מצוק הצינים שבנגב.
סקירה גאוגרפית.
ראשיתו של נחל דרוך ברום של 700 מ' על גב רכס חתירה. משם הוא יורד בכיוון דרום–מערב לעבר נחל צין. לאורך מרבית מהלכו זורם הנחל בעמק מתון. מדרגות מפל קטנות מלוות את הנחל, והוא תחום בין מדרונות סלע גיר בהיר.
עם הגיעו אל ראש הכיפה הגאולוגית החריפה של רכס חתירה, כלפי בקעת צין שלרגליה, משתנים פני הנחל לחלוטין: הוא נדחס אל תוך נקיק צר, ובו שני מפלים גדולים בגובה 5-6 מטרים כל אחד. אחר כך הוא יורד על משטחי סלע משופעים, בזווית חדה, עד הגיעו למפל ענק שגובהו כ-60 מ'. כאן נפתח קניון הנחל לקרקס סחיפה ענק ומצוקי, היוצר מעין פרסה לרוחב העמק.
בשפתו העליונה של מצוק הפרסה הזה כוכי המסה גדולים, שאחדים מהם פערו חלונות טבעיים במצוק. לרגלי מפל הפרסה מצטברים מים במכתשות גדולות לאחר שיטפונות. כן נוצרת בריכה טבעית יפה בקטע משטחי הסלע שמתחת לנקיק, ובו שני מפלים. נחל דרוך נשפך לנחל צין כ-2 ק"מ מדרום לשער המוצא שלו מתחום מצלעות הקמר של חתירה.
איך נוצרה פרסת הדרוך.