בתפקידו הבא שימש פלד אלוף פיקוד הצפון מיוני 1986 ועד אפריל 1991. במהלך תקופה זו שם דגש על הקשר של הצבא עם יישובי הצפון ואף הורה לכל מפקדי היחידות בפיקוד לתלות שלט בלשכותיהם בנוסח: "המטרה: הגנה על ישובי הצפון". כאלוף פיקוד הצפון בחן פלד מחדש את האופן בו לחמו כוחות צה"ל בדרום לבנון, ונקט בקו התקפי ויוזם כנגד ארגוני המחבלים בדרום לבנון. בין היתר קבע פלד בשנתו הראשונה בפיקוד את נוהל חניבעל. בין הבולטות בפעולות שיזם כנגד ארגון החזבאללה ניתן למנות את מבצע חוק וסדר. ב־2 - 4 במאי 1988 במסגרת "מבצע חוק וסדר" פשטו כוחות צה"ל ובהם צנחנים ושריון, תחת פיקודו של אל"ם שאול מופז על בסיס מחבלי החזבאללה בעיירה מיידון שבדרום לבנון. 3 חיילי צה"ל נהרגו בפשיטה ונפצעו שבעה עשר חיילים נוספים. הפעולה הייתה הגדולה בהיקפה במבצעי צה"ל בלבנון מאז "מבצע שלום הגליל". כ-50 מחבלי חזבאללה נהרגו בקרב. פעולה מוצלחת נוספת הייתה מבצע שומרי יער, פשיטה של סיירת צנחנים בעומק לבנון. לאור הצלחות פיקוד הצפון בלחימה בלבנון מתח פלד ביקורת על אופן הכנת מבצע כחול וחום, משום שחשב שהפיקוד צריך להיות נתון בידי פיקוד הצפון, המכיר היטב את זירת הפעולה.
בעקבות ליל הגלשונים נפגש עם שר הביטחון יצחק רבין ואמר לו כי הוא מוכן לעזוב את תפקידו לאלתר כדי להרגיע את הסערה הציבורית. רבין סירב והורה לו להמשיך בתפקידו.
לאחר שירותו בצה"ל.
לאחר פרישתו מהצבא שימש במגוון תפקידים: יו"ר תדיראן מוצרי צריכה, יו"ר ליש שירותי דרך, יו"ר חברת ל.מ. שירותי כח אדם בע"מ, יו"ר המפעלים הפטרוכימיים ויו"ר אגודת הידידים של האוניברסיטה הפתוחה. היה דירקטור במספר חברות ובהן מבני תעשייה ונתנאל גרופ. יועץ לממשלות הודו וטורקיה בנושאי לוחמה בטרור.
שימש במספר תפקידים ממלכתיים:
קריירה פוליטית.
בשנת 1996 הצטרף למפלגת הליכוד ותמך בבנימין נתניהו לראשות הממשלה. שנה לאחר מכן, שלח מכתב לנתניהו בו הביע את אכזבתו מתפקודו. לקראת הבחירות לכנסת החמש עשרה ולראשות הממשלה בשנת 1999, הופיע פלד באירוע של רשימת "ישראל אחת" בראשות יריבו של נתניהו, אהוד ברק, והביע תמיכה בבחירת ברק לראשות הממשלה ואכזבה מנתניהו. באוקטובר 2006, שב פלד וחיזק את תמיכתו בנתניהו.
בפריימריז שנערכו בליכוד ב-9 בדצמבר 2008 לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה, הוצב פלד במקום ה-15 ברשימה, והתחיל לכהן כחבר הכנסת לאחר הבחירות. לאחר הקמת הממשלה ה-32 מונה פלד לתפקיד שר בלי תיק. לבקשתו, כיהן כשר המרכז את תחום פעילות ניצולי השואה, והיה האחראי על הטיפול באנשי צד"ל שנקלטו בארץ.
ב-16 בספטמבר 2012 התפטר פלד מהכנסת, ומאוחר יותר פרש גם מתפקידו בממשלה, לטובת מינויו ליושב ראש חברת קו צינור אילת אשקלון.
השכלה וחיים אישיים.
פלד הוא בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית מטעם אוניברסיטת תל אביב.
פלד גרוש 3 פעמים (היה נשוי לרותי כ-20 שנה) ואב לשניים. היה בן זוגה של הזמרת אביבה אבידן. מתגורר בתל אביב.
חלקי דיבר
למידת חקר
למידת חקר היא גישה חינוכית של למידה פעילה המבוססת על עקרונות המחקר המדעי. מטרתה לפתח לימוד עצמאי.
למידת חקר פעילה מפעילה מיומנויות חשיבה מדעיות ומעודדת חשיבה ביקורתית–טיעונית. היא מאפשרת לתלמידים להתחקות אחר עבודת המדענים ולהתנסות בתהליכי החקר והגילוי בעצמם.
בלמידת חקר הלומד שולט בתהליך הלמידה, מעלה השערות ומבצע ניסויים כדי לפתח את הידע שלו על תחום הדעת הנלמד. ביסודה של כל למידת חקר נמצאת הסקרנות האנושית, המוטיבציה הפנימית והיכולת לשאול שאלות על בסיס engagement.
היסטוריה.
אוניברסיטת מקמסטר בקנדה הייתה הראשונה שאימצה את השיטה בפקולטה ללימודי רפואה. הקולג' האוניברסיטאי מאסטריכט מבסס את כל תוכנית לימודיו על השיטה.
למידת חקר מבוססת על עבודתו של ג'ון דיואי (בשנת 1859–1952), הפילוסוף של החינוך אשר מילא תפקיד בולט ברפורמת החינוך במחצית הראשונה של המאה העשרים. דיואי האמין כי צריך ללמד תלמידים כיצד לחשוב ולפעול באופן מדעי. במהלך שנות השישים, למידת חקר אומצה בקנה רחב בפועל כיוון ששיטה זו היא דרך פורה ללמד תוכן מדעי. עבודתם המשפיעה של חוקרים (כגון Kuhn, 2005; Klahr 2000) חידשה בהדרגה את הדגש על טיפוח מיומנויות התהליך המדעי.
מחקרים מוקדמים על ידי ביטנגר (Bittinger, 1968) והרמן (Hermann, 1969) הראו כי למידת חקר יעילה יותר מאשר שיטות הוראה שונות, היתרון של למידת חקר הוא בהעברת והבנת החומר המלומד בהשוואה ללמידה המסורתית. ביטנגר בהמשך הראה כי השפעות אלה מתרחשות הן במחקרי מעבדה והן בכיתות רגילות, אם כי ההשפעות בסביבה השנייה נטו להיות פחות מובהקות. בנוסף, הרמן (Hermann, 1969) מצא ראיות ראשוניות לכך שהאפקטיביות של הלמידה תלויה בהנחיה של התלמידים במהלך החקר. למרות השונות הניכרת בכמות ובסוג ההדרכה על פני המחקרים, חלק מהשוואות בתוך המחקר הראו כי מידה סבירה של הדרכה יעילה יותר מאשר הדרכה נמוכה.
שלושים שנה לאחר מכן, די ג'ונג וואן ג'ולינגן (De Jong &amp; Van Joolingen, 1998) סקרו את הספרות על למידת חקר המבוססת על סימולציה בתחומי המדע בעקבות ניתוח הבעיות האופייניות לתלמידים בשלבים השונים של התהליך. בהתבסס על הסינתזה של מחקרים השוואתיים מבוקרים היטב, החוקרים הגיעו למסקנה כי חקירות שנערכו עם חומרים פיזיים לצורך רכישת ידע מושגי יעילים כמו חקירות משוכללות בטכנולוגיה הכוללות סימולציות מחשב או מעבדות מקוונות.
מאפיינים.
במרכז החשיבה המדעית ניצבת היכולת לתאם ולקשר בין הידע התאורטי לבין המציאות העובדתית בעולם הממשי.
חקר מדעי נחשב לחלק בלתי נפרד של המדע, משום שמלאכת התיאום בין התאוריה לממצאים מצריכה שימוש במיומנויות חקר וידע ניסויי.
לחשיבה האפיסטמולוגית, אשר עוסקת בתפיסות ובאמונות של תלמידים לגבי מהות הידע והדרכים שבהן הוא נוצר, יש השפעה רבה על תהליכי החשיבה והלמידה שלהם.
בהתאם לכך, במסגרת למידת חקר פועלים התלמידים בדרך בה עובדים מדענים בתחום המחקר: בפני התלמידים מוצבת בעיה או אתגר בו טרם נתקלו והם מתבקשים לנסות למצוא פתרונות או מידע בנושא. הדגש הוא לאו דווקא על מציאת הפתרון הנכון, או על פתרון בכלל, אלא על הדרך: העלאת רעיונות והשערות, ניסויים, תצפיות, הסקת מסקנות, חיפוש מקורות מידע, עבודה בקבוצה וכדומה. גישה זו דומה ללימוד בחברותא שמקובל ביהדות, עם התאמות לצורכי הלמידה העכשוויים.
למידת חקר היא פעילות מורכבת הדורשת מיומנויות חשיבה גבוהות והפעלת כישורים מטה-קוגניטיביים. מיומנויות החשיבה הדרושות לביצוע תהליך החקר גורמות לחלק מהתלמידים לקשיים המונעים מהם השלמה מוצלחת של התהליך. מקצת התלמידים ממשיכים להחזיק בתפישות מוקדמות שגויות שהיו להם לפני הלמידה, גם לאחר שסיימו ללמוד יחידה שלמה בנושא כלשהו. לעיתים קרובות קורה הדבר אף על פי שהמורים השקיעו זמן ניכר ותשומת לב בבניית מהלך ההוראה.
תהליך למידת חקר.
תהליך החקר בהוראה מדגיש את תהליכי המחקר במטרה להעמיק את תוכני הלימוד ולהפכם לידע משמעותי.
בכך הוא מאפשר ללומד לבנות משמעויות ביחס למושגים הקשורים לתופעה בה הוא עוסק מתוך התנסותו ותחושותיו.
תפקידו של המורה בלמידת חקר הוא להציג בפני התלמידים בעיות חקר מתאימות לרמתם ותחומי העניין שלהם ולתמוך בהם בתהליך החקר. הבעיות עצמן יכולות להיות חידות, בניית מכשירים, הבנת תופעות טבע, הכרות עם מכשירים חדשים או כל דבר אחר שהתלמידים טרם למדו.
יש לטפח בתלמידים הבנה של הדרכים שבהן ידע נוצר ומשתנה לצד מודעות לאופי המתפתח והלא-ודאי שלו, רגישות לקיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים.
נהוג להציג בפני התלמיד אפשרות בחירה בין נושאים שונים, כך שיוכל לבחור נושא המסקרן ומעניין אותו, או נושא בעל רלוונטיות לחייו וכך הוא הופך להיות שותף בקביעת מהלך עבודתו, מתמודד עם מהלכים של פתרון בעיות ומתנסה בהחלפת רעיונות, דעות, ואף רגשות עם תלמידים אחרים, ומכאן גם שיפור בכישוריו החברתיים של התלמיד.
שלבים מרכזיים בלמידת חקר:
למידת חקר שיתופית.
למידה שיתופית מאפשרת לתלמידים לשוחח ביניהם, להחליף דעות והעלות השערות.
האינטראקציה הנוצרת בלמידת חקר שיתופית, בין חברי הקבוצה לבין עצמם ובינם לבין הידע הנבנה, מזמנת אפשרויות לפיתוח חשיבה ברמה הקוגניטיבית והמטא–קוגניטיבית. היא גם יוצרת קרקע פורייה לטיפוח מגוון מיומנויות בתחום הרגשי–חברתי, למשל: הקשבה, סובלנות, כבוד הדדי, עזרה לזולת ועוד.
באופן זה העיסוק בלמידת חקר שיתופית טומן בחובו אפשרויות להשגת יעדים פדגוגיים וחינוכיים המותאמים לערכי החברה הדמוקרטית המודרנית. למידת חקר יכולה לפתח חשיבה מסדר גבוה ויכולת הסתגלות מהירה ומושכלת בסביבה עתירת ידע. כך ניתן לטפח אזרחים בעלי יכולת חשיבה לוגית וביקורתית, אשר יכולים להפעיל שיקול דעת חברתי, ערכי ומוסרי.
בנוסף, קבוצת החקר השיתופית יכולה לתת מענה לאופי ההטרוגני של אוכלוסיית התלמידים בכיתה במספר דרכים. ניתן להציב בפני התלמידים משימות חקר ברמות עומק ורוחב שונות. כמו כן, ניתן לחלק תפקידים ברמות קושי שונות בין חברי הקבוצה, באופן התואם את יכולותיו של כל אחד מהתלמידים.
למידת חקר מבוססת מחשב.
למידת חקר מבוססת מחשב היא למידה באמצעות הדמיות ממוחשבות, מעבדות וירטואליות וטכנולוגיית מציאות מדומה שמעודדות למידה אקטיבית בדרך הגילוי. סביבת למידת החקר מבוססת מחשב צריכה לספק תמיכה (פיגומים) בשלבים השונים של למידת החקר בדרך הגילוי, יחד עם מתן אחריות ושליטה על התהליך ללומד.
למידת חקר מבוססת מחשב מצויה במרכז נקודת ההשקה של שלושה עולמות תוכן ותחומי דעת: המדע, טכנולוגיות ידע ולמידה.