על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ב טבת היא, ברוב השנים, פרשת ויחי. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת שמות.
י&quot;ג בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ג טבת היא ברוב השנים פרשת ויחי. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת שמות.
י&quot;ד בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ד טבת היא ברוב השנים פרשת ויחי. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת שמות.
אברדין (וושינגטון)
אברדין (באנגלית: Aberdeen) היא עיר במדינת וושינגטון שבארצות הברית. אברדין נוסדה על ידי המתיישב סמואל בן בשנת 1884. בן רצה למצוא חלקת אדמה למקום קבורתו.
אברדין מכונה לעיתים "השער לחצי האי אולימפיק" או "מקום הולדת הגראנג'".
לפי מפקד אוכלוסין משנת 2000 מונה העיר כ-16,500 תושבים.
אברדין היא עיר הולדתם של מספר ידוענים, ביניהם המתאבק דניאל בריאן, הכוריאוגרפית טרישה בראון וסולן נירוונה, קורט קוביין. בשלט הכניסה לעיר מופיעה הכתובה "ברוכים הבאים לעיר אברדין" בשנת 2005, כ-11 שנים לאחר התאבדותו של קוביין נעשתה מחווה לכבודו ועל שלט הכניסה לעיר הולדתו, אברדין, נוסף הכיתוב "Come As You Are", כשמו של אחד מהשירים המפורסמים של להקתו.
ט&quot;ו בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו טבת היא ברוב השנים פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.
ט&quot;ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז טבת היא פרשת ויחי אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) ופרשת שמות אם בר המצוה חל בשנה שלמה המתחילה ביום שני, או בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי.
י&quot;ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז טבת היא ברוב השנים פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.
כ' בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ' טבת היא, ברוב השנים, פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת וארא.
טיגרית
תיגרית
כ&quot;א בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א טבת היא ברוב השנים פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת וארא.
כ&quot;ב בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב טבת היא ברוב השנים פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת שמות.
אברדין (פירושונים)
כ&quot;ג בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג טבת היא פרשת שמות אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) ופרשת וארא אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום שני, או בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי.
כ&quot;ד בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ד טבת היא ברוב השנים פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת שמות.
תגראי
ארטישוק
אַרְטִישׁוֹק (שם עברי: קִנְרָס או חֻרְשָׁף; שם מדעי: Cynara cardunculus; זן: scolymus) הוא זן תרבותי של מין ממשפחת המורכבים המשמש למאכל.
מוצאו של הצמח במערב הים התיכון, שם הוא גדל בר גם כיום. לארצות הברית הגיע הארטישוק עם המתיישבים הספרדים בשנת 1600, ותפס לעצמו מקום של קבע בעיר קסטרוויל (Catroville) שבקליפורניה, שם מגדלים 80% מאספקת הארטישוק לארצות הברית כולה.
האיטלקים מיצרים ממנו ליקר ממשפחת הביטר הנקרא צ'ינר (Cynar).
ב-100 גרם ארטישוק מבושל או אפוי יש 53 קלוריות, 2.89 גרם חלבון, 0.34 גרם שומן ו-8.6 גרם סיבים תזונתיים.
שם הצמח.
שמו העברי קינרס מופיע במשנה ובמקומות נוספים בספרות חז"ל, ומקורו כנראה מיוונית.
הוא מכונה גם חֻרְשָׁף, מילה שהגיעה מהערבית (الخرشف, אל-ח'רשוף), מערבית נשאלה המילה לספרדית עתיקה כ-alcarchofa, ומשם לאיטלקית articiocco ולאנגלית כ-artichoke. למרות שמו אין לו קשר עם הסוג הבוטני חורשף. כמו כן קיים בלבול בשמו עם הארטישוק הירושלמי שהוא מסוג "חמנית הפקעות". שם נוסף לארטישוק הוא צ'ינר.
תיאור הצמח.
הארטישוק הוא עשבוני קוצני רב-שנתי, המתנשא לגובה של עד 1.5 מטרים. שייך למשפחת המורכבים. לצמח שורש-אגירה מעמיק ומעובה.
הצמח גדל על מצע של אדמה כבדה ועמוקה. האבקתו נעשית על ידי חרקים, בעיקר דבורים, אך גם בדרך של האבקה עצמית. החלקים האכילים בצמח הם המצעית והחפים של קרקפת הפריחה, שנקטפים לפני פתיחתה. עונתו נמשכת מנובמבר עד מאי, כשהשיא בחודשי מרץ-אפריל, בהם נקטף 60% מהיבול. בחקלאות של היום, שיטת הריבוי, היא לרוב באמצעות נצרים.
בראשית החורף מפתח הצמח שושנת עלים ענקיים בגוון ירוק מאפיר (אורכם עד 80 ס"מ ורוחבם עד 50 ס"מ), שסועים לאונות בעלות קצה קוצני. הארטישוק מוכר כצמח מאכל יוקרתי ונחשב למעדן.
מיתוסים שנקשרו בארטישוק.
לארטישוק יש היסטוריה ארוכה באגן הים התיכון, ונרקמו עליו אגדות כבר במיתולוגיה היוונית, שם מסופר איך הגיע הארטישוק לעולם:
זאוס, מלך האלים, שהיה ידוע בחולשתו למין הנשי, יצא לפגוש את אחיו פוסידון, אל הים. כאשר נפגשו האחים בחוף הים של האי זינרי (Zinari) נערה צעירה מקומית צעדה על החוף ועסקה באיסוף צדפים. זאוס ללא היסוס פתח בחיזור נמרץ וזכה בליבה של הנערה אשר נקראה קינרה. הוא העלה אותה אל הר האולימפוס ואף העניק לה מעמד של אלה, ובלבד שתוותר על חייה הקודמים עם בני התמותה. הנערה שמחה על השינוי החברתי, על האהבה והתהילה להם זכתה, אך לא עבר זמן רב לאחר שהגעגועים אל הוריה ואל הכפר הקטן ממנו באה היו גדולים מנשוא. היא חמקה ממאהבה למספר שעות וחזרה לכפר לחבק את הוריה. אך כשחזרה זאוס כעס כל כך על שהמרתה את פיו, שהחזיר אותה לכפר בו נולדה בצורת שיח קוצני ומכוער – הארטישוק, או הקינר (Cynar) כפי שהוא נקרא בלטינית.
בנוסף, היוונים והרומאים התייחסו אל הארטישוק כאל צמח האהבה והאמינו שיש בו סגולה לבן זכר.
הארטישוק במקורות.
משנה עוקצין פרק א' משנה ו' - עוקץ קונרס טפח
כ&quot;ה בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה טבת היא, ברוב השנים, פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת שמות.
כ&quot;ו בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו טבת היא, ברוב השנים, פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
כ&quot;ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז טבת היא פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת בא.
כ&quot;ח בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח טבת היא ברוב השנים פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
כ&quot;ט בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ט בטבת היא ברוב השנים פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת וארא.
וואלאס וגרומיט
שי קפון
שי קפון (נולד ב-7 במאי 1967) הוא שחקן, סופר, תסריטאי ובמאי ישראלי.
קריירה.
קפון החל את דרכו המקצועית בטלוויזיה החינוכית, שם ביים, ערך תסריטים ושיחק בתפקיד עצמו בסדרה "שניים אוחזין", יחזקאל ויצמן בסדרה "עניין של זמן" (1992-1996) ולאחר מכן בסדרת ההמשך "20 פלוס" (1998-1999). בשנת 1993 שיחק בהצגה "משחקים בחצר האחורית" ב"תיאטרון חיפה". בין השנים 1996–2000 הוא היה אחראי לפיתוח תוכניות וכתיבה בערוץ הילדים. ב־1998 קפון שיחק בסרט "ארץ קטנה איש גדול" וכתב ופיתח את התוכנית "כל השבוע רגוע" בערוץ 8. בשנת 1999 כתב תסריטים לתוכנית הפעוטות "סיפורי מישמיש", ששודרה בשעות הבוקר המוקדמות בערוץ 2 בקשת.
בשנת 2000 הצטרף קפון לצוות ערוץ הופ!. תחילה ביים את הצגת הילדים "דפנה ודודידו", המבוססת על תוכנית בערוץ. לאחר כשנה היה אחראי לבניית קונספט חדש לתוכנית "דפנה ודודידו", בהשתתפות דפנה דקל. בנוסף, כתב וייעץ לבניית קונספט לתוכניות בערוץ.
בשנת 2002 ביים מחזמר לחנוכה המבוסס על אגדת שלגייה ושבעת הגמדים ונקרא "שלגייה". ב־2003 ביים וכתב את סרט הטלוויזיה "רינה ואריק לנצח", אשר שודר במסגרת רצועת "ראשון בדרמה" בערוץ HOT3 בכיכובו של דרור קרן. בשנים 2004–2007 היה לבמאי הטלנובלות "טלנובלה בע"מ", "האלופה" ו"בובות" ששודרו ב-HOT וסדרת הדרמה "מתי נתנשק", ששודרה בערוץ 10. קפון הוא גם במאי סדרת הטלוויזיה "חצויה" המשודרת ב-HOT.
קפון הוציא לאור שני ספרי ילדים - "נוני שומר על השקט" (2001) ו"פתאום באמצע הלילה" (2003).