יתרון טיפולי: מחקרם של יואן ואחרים (2012) על הטיפול בחרדה חברתית באמצעות Second Life דיווח כי תלמידים מצאו את סביבת ה-Second Life כאמצעי חברתי משחרר. Second Life מספק הפשטה וירטואלית פיזית בסביבת קבוצה וירטואלית לעומת נוכחות פיזית, אפשר להביע באופן חופשי ולבצע בקלות אינטראקציה עם תלמידים אחרים. דבר שיכול לשפר את הלמידה של תלמידים עם בעיות חרדה חברתית. כמו כן ב-Second Life יש שליטה מלאה על הזהות מבחינת מראה וההתנהגויות, בניגוד לעולם האמיתי, שבו ביישנות מעכבת אותם מלהשתתף חברתית באינטראקציות כמו ויכוחים או דיונים, העולם הווירטואלי Second Life נותן תחושת ביטחון עצמי ומעודד למידה.
וירבורתון (2009, עמ' 421), באמצעות סקירת עבודה שבוצעה על ה-Second Life זיהה מרכיבים שיכולים להיות חווייתיים בשימוש בתוכנה כמו: הזדמנות לחיבור חברתי בין יחידים וקהילות, אינטראקציה אנושית, אובייקטיבית ואינטליגנטית בין חפצים. ייצור ושעתוק תוכן בלתי נגיש שהלך לאיבוד מבחינה היסטורית, רחוק מדי, יקר מדי, דמיוני, עתידני ואפילו לא נראה בעין האנושית. כמו כן הטבילה בסביבת 3D נותנת ומגבירה תחושת הנוכחות, דרך התגלמות וירטואלית אפשר ליצור מצבים נרחבים של תקשורת, יכולה להשפיע גם על הרגשות ולגרום למשתמש תחושת אמפתיה ומוטיבציה. הסימולציה תורמת ליצירת קשרים רבים שעולים יקר מאוד במציאות עם יתרון בכך שאפשר להתגבר על כמה מגבלות פיזיות. כמו כן הסביבה נותנת הזדמנות ליצירת סביבת הלמידה ויצירת אובייקטים בה בעלות חינמית.
על החסרונות של סביבת ה Second Life התייחסו המון חוקרים. אינמן וראית' והירתמן (2010), מצאו כי הבעיות העיקריות שזוהו בעת שימוש ב-Second Life הן בעיקר בעיות טכניות וחומרת הדרישות, כמו כן כשמשתמשים בכלל ותלמידים בפרט נהיו יותר חשופים להסחת דעת או תוכן לא הולם, כמו תמונות פוגעניות והטרדות מיניות. סטיפן דאוונס ממובילי החינוך המתוקשב והמידענות בעולם טוען כי התופעה של second life אינה רצויה ואף מסוכנת, היות שהמשחק מעודד שיפוט על פי מראה חיצוני ומעודד תחושה בלתי מציאותית.
על החסמים בסיווג סביבת ה-Second Life כיישום חינוכי מוצלח מסביר וירבורתון (2009) שדרך חלוקה לכמה קטגוריות רחבות: בעיות טכניות כגון בעיות ברוחב הפס של הגלישה באינטרנט. וסוגיות אנושיות כמו בניית הזהות בסביבה, כאשר היא עלולה להיות מביכה ומבלבלת, ולגרום להרגשה כבודד ולהרגשה של אי יציבות. בסביבה אין גבולות בהתנהגות דבר שעלול להוציא את המשתמש מחוץ לטווח הביטחון. בעיות שיתוף פעולה ושיתוף הבנייה שגורמת לבעיות עם פן חברתי. חוסר הליווי והתמיכה פוגע בבניית אמון ואותנטיות אשר הם גורמים קריטיים לפעילות קבוצתית מוצלחת. חוסר זמן להכנת פעילויות פוגע בהכנתם בצורה מיטבית, כמו כן ישנו חסם התשלום שלרוב לא מתאפשר להכנת פעילויות המצריכות תשלום. (למרות שחשבון בסיסי הוא בחינם אך כמעט כל פעולה בסביבה עולה כסף כגון קניית קרקע לבניית חללי הוראה, העלאת תמונות ומרקמים, רכישת כלים בעולם שימושי וכדומה...).
שילוב הסביבה באקדמיה: גילברמן וונג (2009) מציינים, כי שימוש בעולם הווירטואלי כמקום להרצאות מסוריות עלול להיות לא פופולרי ולא יעיל לתלמידים, כי תבנית של סביבת ה־Second Life מבטיחה אינטראקטיביות ולא הטבע הפסיבי של ההרצאות.
דוגמה למכשול שיכול להוות סכנה ביטחונית, הפוטנציאל ל"griefing ". "Griefing" שהוא מונח המשמש להתנהגות רעה, שיבוש ואלימות וירטואלית. אחד הדוגמאות הבולטות ביותר של griefing התרחשו במאי 2007, זמן קצר לאחר הירי הטרגי בעולם האמיתי בקמפוס וירג'יניה טק, כאשר חמוש וירטואלי החל לירות מבקרים אחרים ב Second Life של אוניברסיטת אוהיו. בעוד אין דמות נפגעה או נהרגה, האוניברסיטה סגרה זמנית את האי שלה ב-Second Life (Auspace, 2008).
למרות הביקורת הזו, ישנם המון חוקרים שימליצו על הסביבה. צ'יל (2007) מצביע כי השימוש בתוכניות עולם וירטואליים בחינוך לא רק בלתי נמנע אלא מומלץ גם כחלק מההוראה והלמידה, כי זה יכול לפתח את הלמידה בצורה חיובית ולטפח למידה פעילה וחווייתית.
לסיכום, העולם מתפתח כל הזמן. דור חדש יותר של תלמידים שנולד וגדל עם טכנולוגיה. לכן חידושים בטכנולוגיות פדגוגיות נדרשים כדי לשמור על קצב. למרות הביקורת על שילוב Second Life בחינוך אל נשכח שישנו פוטנציאל רב בשילובה. Second Life היא פלטפורמה אשר מבטיחה כי תלמידים יכולים ללמוד בהקשר וירטואלי [קבוצה דינמית. ישנו פוטנציאל גדול בהוראה ובלמידה ותרומה משמעותית ללמידה שיתופית וללמידה מבוססת פתרון בעיות, מכיוון שישנה חפיפה מוחשית בין העולם האמיתי לעולם הווירטואלי של Second Life. סביבה זו מגשרת בין תלמידים ומורים, היא אינה הופכת את הסגנון המסורתי של הוראה למיושנת אלא משלימה אותה על ידי למידה בפלטפורמה דיגיטלית אתגרית, מהנה וידידותית.
הר חרת
הר חרת הוא גן לאומי בניהול ובטיפול של הקרן הקיימת לישראל.
הר חרת נמצא לא רחוק ממחלף הראל בכביש ירושלים תל אביב, ליד מבשרת ציון ובית זית והוא חלק מהממכלול הכולל את תל צובה - הר חרת - סטף. הר חרת ממוקם ליד פיתול של נחל שורק.
ההר בעל ערכי טבע ונשקפים ממנו נופים מרהיבים. עין חרת הוא מעיין נקבה עם בריכת איגום שמימיו שימשו להשקיית הטרסות החקלאיות שמתחתיו. חורבת חרת היא שרידים של בית חווה שמשמה הערבי ח`רבת אל חורית נגזר שמו של ההר "חרת". הר חרת מתנשא לגובה של 780 מ' מעל פני הים. נחל חרת הוא נחל תלול בעל צמחייה רבה היורד לאורך המורד המזרחי של ההר. במקום בוסתני פרי וכרם זיתים עתיק ומטופח מהגדולים שבכרמי הזיתים שבהרי ירושלים. אחרי הכרם יער של הקק"ל. בין הצמחים במקום נרקיסים, רקפות ואזוב מצוי.
למרגלות הר חרת ממוקמים בונקרים שהיו חלק מהבסיס של חטיבת ירושלים בבית זית. הבונקרים הוסוו עד למלחמת ששת הימים ובהם היו טנקים ונשק כבד שהיו אסורים באחזקה על פי הסכמי שביתת הנשק שנחתמו ברודוס בשנת 1949. לפי תוכנית הפיתוח של מערב ירושלים, המכונה "תוכנית ספדי", עשויים להיבנות בהר חרת כ-7000 יחידות דיור ומבני תעסוקה ומתוכננת הקמת גשר באורך של 700 מטרים עליו מתוכנן לעבור כביש הטבעת המערבי של ירושלים. הכביש מתוכנן להמשיך במנהרה מתחת לשלוחת בית החולים הדסה עין כרם.
מקום בשם חרת שמיקומו אינו ידוע מוזכר בספר שמואל א` כב: ה "וַיֹּאמֶר גָּד הַנָּבִיא אֶל-דָּוִד, לֹא תֵשֵׁב בַּמְּצוּדָה - לֵךְ וּבָאתָ-לְּךָ, אֶרֶץ יְהוּדָה; וַיֵּלֶךְ דָּוִד, וַיָּבֹא יַעַר חָרֶת"; החוקרים הבריטים בני המאה ה-19 קיצ'ר וקונדר הציעו לזהותו בכפר הפלסטיני ח'ראס.
מחצבה.
מחצבת גיר הוקמה במקום ב-1860.
ב-1920 נמכרו 3 דונם להסתדרות ממוכתר הקסטל להקמת מחצבה. במהלך שנות השלושים של המאה ה-20 נמסרה המחצבה לחברת אבן וסיד, והאבנים שנחצבו בה שימשו בין היתר להקמת מבנים של האוניברסיטה העברית, בית החולים הדסה הר הצופים.
ב-1974 הוצא צו הפסקה מינהלי למחצבה לזמן קצר. ב-1980 הוצא סגירה למחצבה מטעם ראש מועצת מבשרת ציון אלי מויאל, והמחצבה ננטשה במהלך שנות השמונים.
באתר שלולית חורף גדולה ובה נמצא מין בסכנת הכחדה של קרפדה ירוקה.
לקריאה נוספת.
זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד, 1986, עמוד 2529.
ג'בייל
זכות בחירה
זכות בחירה או זכות הצבעה (בלטינית: suffragium) היא הזכות של אדם להשתתף בבחירות של ארגון או מדינה באמצעות הצבעה.
בארגונים.
בארגונים, כמו מפלגות, עמותות, ארגוני עובדים ובתי כנסת, מתקיימות הצבעות בעניינים שונים ובהם בחירת נציגים לתפקידים שונים.
נהוג לקבוע תנאים הקובעים למי מותר להצביע בבחירות אלו. תנאים אלו יכולים לכלול אחד או יותר מ:
תנאים אלו נדרשים בטענה שיש למנוע מאנשים אשר אינם מעוניינים בטובת הארגון להטות את תוצאות הבחירות מתוך רצון לקדם אינטרסים אשר אינם קשורים לטובת הארגון או אף נוגדים את טובת הארגון.
בבחירות למוסדות המדינה.
במדינה דמוקרטית מודרנית מוענקת זכות הבחירה לכלל האזרחים הבוגרים, ללא הבדל דת, לאום, מגדר, שפה, השכלה או מעמד חברתי, זאת כפועל יוצא מערך השוויון. נתינים שאינם אזרחים אמנם כפופים לשלטון אך אינם בעלי זכות בחירה בדרך כלל. עם זאת ישנם מקרים יוצאי דופן, ובעבר, חלק ממדינות ארצות הברית אפשרו לשוהים שאינם אזרחים להצביע בבחירות למשרת המושל. הדבר התאפשר מכיוון שחוקת ארצות הברית אינה אוסרת על חסרי אזרחות להצביע בבחירות שאינן פדרליות. כיום הדבר אינו נהוג באף מדינה בארצות הברית אך ישנן מס' רשויות מקומיות במרילנד המאפשרות ללא אזרחים להצביע לבחירות מוניציפליות.
לרוב, גיל המינימום לזכות הבחירה נע בין 15, הנהוג באיראן, ל-21 בלבנון.
בחלק מהמדינות נאסר על אסירים להצביע, או שקיימות מגבלות טכניות המונעות את הצבעתם.