האזור הוא חלק מרמת קולורדו. קרקעית העמק בנויה מאבן טין, חלק מתצורת קטלר (Cutler Formation), או חול שנוצר מבליה של אבן הטין והושקע על ידי הנהרות המתפתלים שחצבו את העמק. מקורו של הצבע האדום הססגוני של הסלעים בתחמוצות ברזל שנחשפו בבלייה של סלעי אבן טין. מקור הצבע הכחול-אפור של הסלעים הכהים יותר בעמק בתחמוצות המנגן.
הגבעות מרובדות באופן ברור לשלוש שכבות עיקריות. השכבה התחתונה עשויה פצלים מהסוג המכונה "סלע האורגן" (Organ Rock), האמצעית עשויה אבן חול מהסוג המכונה "דה שאי" ("de Chelly") והשכבה העליונה היא פצלים מתצורת מואנקופי (Moenkopi Formation). השכבה העליונה מכוסה בשכבה דקה של אבן טין מפרט קונגלומרט שינארמפ (Shinarump Member), חלק מתצורת צ'ינלה שנוצרה בטריאס עליון.
בין 1948 ל-1967 כרו בעמק אורניום. בצר המתכת מפוזר באזורים שונים של אבן הטין מפרט שינארמפ בחלק הדרומי של העמק. בחלק מהמרבצים כרו גם ונדיום ונחושת.
אזכורים בתרבות.
נוף העמק שולב בסרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה, משחקי מחשב רבים, כמו גם בסרטי פרסומת. כך למשל נערכו בעמק כמה מצילומי הפרסומת לאיש המרלבורו. בין הסרטים הבולטים: מרכבת הדואר (1939) והיא ענדה סרט צהוב (1949) עם ג'ון וויין וקלמנטיין יקירתי עם הנרי פונדה (1946), שניהם בבימויו של ג'ון פורד (פורד ווויין זכו שמקומות בעמק קרויים על שמם); (העמק מופיע לאחר שדייב באומן עובר בשער הכוכב); חיסול בפסגה (The Eiger Sanction), סרטו של קלינט איסטווד מ-1975, שבמהלך הסרטתו בוצע טיפוס על הגבעה המכונה "עמוד הטוטם" תמורת תשלום למנהיגי הנאוואחו, מהלך שעורר מחולקת עזה בקרב הנאוואחו, ומאז נאסר הטיפוס עליה; בחזרה לעתיד 3 שקטעי המערבון שבו צולמו בעמק; תלמה ולואיז; פורסט גאמפ; ומשימה בלתי אפשרית 2. בין סדרות הטלוויזיה: זאב מעופף ומקגייוור. בין משחקי המחשב: ו-Red Dead Redemption.
סירה קוצנית
סירה קוצנית (שם מדעי: "Sarcopoterium spinosum") היא בן שיח רב שנתי, מין יחיד בסוגו ממשפחת הורדיים.
מאפיינים.
גובהה עד כ-40 ס"מ וענפיה קוצניים וצפופים, ומעוצבים בצורת חצי כדור הצמוד לקרקע. בסתיו מלבלבים ענפים ירוקים מחיקי הקוצים החומים, הם מסתעפים לשני פיצולים, ולקראת הקיץ הופכים לקוצים ומתעצים.
הפריחה מתרחשת בין פברואר לאפריל והתפרחת דמוית שיבולת וצבע הפרחים ירקרק. הפרי הוא בית גלעין כדורי ספוגי, צבעו לבן עד אדום, ולעת ההבשלה הוא הופך חום, ניתק מהשיח ומתגלגל ברוח. הסירה גדלה על אדמת טרה רוסה, חמרה וכורכר. הסירה זקוקה למנות אור גדולות, ולכן אינה צומחת בחורשים, ומהווה מרכיב עיקרי בבתה בחבל הים תיכוני, בספר המדבר ובערוצי נחלים בנגב ובמדבר יהודה.נוכחות צמחי שיבולת שועל בוגרים מעכבת התפתחותם של נבטי סירה קוצנית כך שתנאים מיטביים להתפתחות שיבולת שועל (קרקע עמוקה עשורה במינרלים) מונעים צמיחת סירה קוצנית באותו שטח
הסירה נחשבת במקרא כסמל לעזובה ולחורבן, ואכן היא צומחת במקומות ריקים, בדרך כלל בשלבים הראשונים בטור הסוקצסיוני. בעבר היו משתמשים בסירה להסקה, פרופ' מרדכי כסלו מוסיף כי השמוש המופרז בצמח להסקה החל בתקופת המרד הגדול, כריתת-יתר וצמצום כמות עצי החורש הביאו את הכוחות הרומיים הצרים באזור ירושלים לעשות שמוש בשיח זה כתחליף. בסירה השתמשו גם לייצור מטאטאים ולשתילה בבורות שיקוע בפתחי בורות לעצירת לכלוך היורד עם המים. הסירה הקוצנית גם שימשה לבנייה של קמרונות חבית וכיפות בבנייה הערבית הורנקולרית של ארץ ישראל.
אבו אל-עבאס א-נבאתי, רופא ועשבונאי אנדלוסי, ערך מסע בארץ ישראל בתקופה האיובית, ותיעד בספרו את השימוש בענפי הסירה הקוצנית בירושלים וסביבותיה לצורך טאטוא הדרכים. השימוש בשיח זה להתקנת מטאטא רווח מאוד עד לפני כמה שנים בערים ערביות, ואף כיום ניתן לראות בחברון מטאטא זה בשימוש חלק ממטאטאי הרחובות.
חיילי צה"ל נוהגים להשתמש בסירה הקוצנית כמצע למיטה בשטח.
סירה קוצנית היא אלרגנית לפי הספרות הבוטנית.
שנות ה-2000
איגוד האינטרנט הישראלי
איגוד האינטרנט הישראלי הוא עמותה המנהלת תשתיות מרכזיות בליבת האינטרנט בישראל משחר כניסתו של האינטרנט לשימוש מסחרי בתחילת שנות ה-90: מרשם שמות המתחם (ccTLD) – בסיומת הלאומית il. ומחלף האינטרנט הישראלי (IIX). כמו ברוב המדינות הדמוקרטיות, גם בישראל, מופעל המרשם הלאומי על ידי גוף נייטרלי (ללא מטרות רווח), הפועל ללא שיקולים פוליטיים או מסחרים, ומתפעל את התשתית הנדרשת.
האיגוד הוא ארגון לא מסחרי, וללא מטרות רווח (NGO) והשירותים בו עומדים לרשות כלל הציבור בישראל. בשנת 2018 הוכנס האיגוד לרשימת הגופים המנויים בתוספת החמישית לחוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998, כמנהל של "מערכת ממוחשבת חיונית", כהגדרתה בחוק.
מרשם שמות המתחם (דומיינים, בשמם המוכר יותר לציבור או Domain Names), הוא מאגר מידע מרכזי וייחודי המקשר בין שמות מתחם וכתובות האינטרנט שלהם, ובאמצעותו מוקצים שמות המתחם למי שמחזיק בהם. רישום שמות המתחם נעשה כיום על ידי רשמים מוסמכים הפועלים מטעם האיגוד, ומבצעים את הקשר מול הציבור הרחב המבקש לרשום או לחדש שם מתחם. מתוקף ניהולו של האיגוד את המרשם, הוא גם מפיץ לכל העולם את המידע על אודות שרתי ה-DNS בהם מפורסם המידע המקשר בין שם המתחם וכתובת האינטרנט שלו.
האיגוד פועל במסגרת ארגון ICANN (Internet Cooperation for Assigned Names and Numbers), האחראי על ניהול מערך הקצאות שמות מתחם עיליים וכתובות אינטרנט, וזאת במסגרת ה-ccNSO, המייצגת את מנהלי המתחמים העיליים המדינתיים (ccTLD) בארגון. האיגוד חבר ב-RIPE NCC, ה-(RIR (Reginao Internet Registy של אזור אירופה והמזרח התיכון, שישראל נמצאת בתחום אחריותו ומשמש כ-LIR Local Internet Reigsry -של מרחבי כתובות שונים שהוקצו למרחב האינטרנט הישראלי. כמו כן, האיגוד חבר באיגוד האירופי של רשמי שמות מתחם (CENTR – Council for European National Top-Level Domain Regisries).
האיגוד פועל לקידום יוזמות מדיניות ציבורית המשפיעות על החיים הדיגיטליים של אזרחי ישראל ותושביה, ופועל למען שמירת אופיו של האינטרנט בישראל כפתוח, נייטרלי, נגיש, שוויוני ובטוח לכלל החברה הישראלית. בין פעילויות אלו מקדם האיגוד מדיניות ציבורית שבמרכזה שמירה על ערכי חופש הרשת, ובמקביל לכך, פעילויות תמיכה לקהל המשתמשים ברשת בהיבטים הנוגעים להקניית סיוע להגנה על כבוד האדם ברשת ומאבק בתופעות כגון בריונות וביוש, ושיפור רמת הגנת הסייבר בבית ובעסק הקטן.
היסטוריה.
איגוד האינטרנט הישראלי הוקם ב-1994 כדי לסייע בהתפתחות ובהטמעת האינטרנט בישראל. עד אז עיקר הפעילות בהסדרת נושאים הקשורים לאינטרנט התנהלה באמצעות מחב"א במסגרת "אילן", רשת אקדמית של המועצה להשכלה גבוהה. כאשר השימוש ברשת האינטרנט התרחב מחוץ לעולם האקדמי והחל להתפשט בקרב בעלי עסקים וכלל הציבור, נוצרו רגישויות משפטיות ועסקיות שחייבו הקמת גוף בלתי תלוי שיציע מנהיגות ויכוון את תהליכי ההתפתחות של האינטרנט.
מתחילת דרכו עסק האיגוד בקידום השימוש ברשת בקרב המגזרים השונים מחוץ לעולם האקדמי, כולל ביצירה ועדכון של תקינה (ישראלית ועולמית) הקשורה לרשת האינטרנט והשימוש בה. בין המשימות האופרטיביות הראשונות שנטל על עצמו האיגוד הייתה הקמת "מחלף האינטרנט IIX", ב-1996, כדי לנתב את תעבורת האינטרנט הפנים-ישראלית בין ספקי האינטרנט (ISP – Internet Service Providers) השונים ולשמש כשדרת (backbone) האינטרנט הישראלית. IIX הוא מערך תקשורת מחשבים, המקשר באופן שוויוני ונייטרלי בין הרוב המוחלט של ספקי הגישה לאינטרנט בישראל, כך שגלישה ממשתמש בישראל לאתר אינטרנט בישראל, או לשירות הפועל בה, תעשה מבלי לצאת מגבולות המדינה. IIX חוסך עלויות תקשורת בינלאומית, מאיץ את השימוש באינטרנט למשתמשים בישראל, משפר את יכולת הגנת הסייבר של מדינת ישראל ומחולל תחרות בהיצע שירותי האינטרנט, שכן הוא מקל על ISP חדשים להיכנס לשוק.
בהמשך קיבל על עצמו האיגוד את ניהול מרשם שמות המתחם. האיגוד מנהל את מרשם השמות (Registry) עבור סיומת המתחם (ccTLD) של ישראל (il) והוא מהווה מעין "טאבו" של שמות המתחם הרשומים בישראל. כללי רישום שמות המתחם, מגדירים את מבנה מרחב השמות, מגדירים את השמות המותרים, קובעים את תוקפו של שם מתחם והזכויות בו, ואף מאפשרים לפסול שמות. המרשם מבצע גם הסמכה לרשמים מוסמכים שישמשו מתווכים בין רושמי שמות (Registrants) לבין האיגוד.
לאורך השנים, במקביל לניהול הפעילות התשתיתית של המרשם ו-IIX, האיגוד עוסק בסוגיות מגוונות של הטמעת ושימוש באינטרנט בחברה הישראלית. בין היתר, מקדם האיגוד מדיניות ציבורית שבמרכזה שמירה על ערכי חופש הרשת, שמשמעותם יישום של העקרונות החוקתיים של מדינה דמוקרטית ברשת האינטרנט.