היריון ולידה בישראל מתייחס לתהליכים ולתנאים שמדינת ישראל מעניקה ומאפשרת לזוגות בהתייחס ובהקשר להיריון וילדים במדינת ישראל.
קדם היריון.
בבתי הספר השונים בישראל מתקיימים שיעורים לחינוך מיני וחינוך לחיי המשפחה. בשיעורי החינוך המיני מלמדים על הימנעות ממחלות מין, בין היתר על ידי ביצוע בדיקות לגילוי מחלות מין טרם קיום יחסים בוגרים, איך מקיימים יחסי מין וכן על אמצעי מניעה, כמו: גלולה למניעת היריון.
בקהילות שונות בישראל, במיוחד בקהילה החרדית, טרם הנישואים הזוג מבצע בדיקה גנטית על-מנת לוודא כי לילוד לא יהיו בעיות רפואיות או גנטיות. במקרים מסוימים השדכנים והשדכניות כבר מחזיקים בנתוני הזוג ומפגישים רק בין אלו שנמצאו מתאימים מבחינות אלו. כדאי לקיים גם בדיקת פוריות. אם רופא המשפחה או רופא הנשים לא הודיע ולא ביקש מזוג לאחר נישואיהם לבצע בדיקה גנטית], וגם אם לא ביקש לבצע בדיקת מי שפיר לאחר הכניסה להיריון ונולד תינוק בעל מום, ההורים יכולים לתבוע את הרופא בטענה להולדה בעוולה ואי כשירותו ומקצועיותו של הרופא שלא ביצע את מלאכתו כהלכה והפנה את ההורים לבדיקות המתאימות.
בעיות פוריות.
לעיתים מתגלים בעיות פוריות אצל זוגות, ניתן לטפל בזה דרך רופא נשים וטיפולי פוריות, כמו שימוש בתרומת זרע או תרומת ביציות ואם פונדקאית, במקרים חריגים אף בהפריה חוץ גופית. במקרי ההפריה חוץ גופנית יש לבצע בדיקת אבחון גנטי טרום השרשה.
זוגות הקהילה הגאה לרוב משתמשים בתרומת זרע מבנק זרע או באם פונדקאית, לעיתים גם בחברים או מכרים לצורך כך. מאחר שמדינת ישראל אינה מאפשרת שימוש באם פונדקאית לזוגות הומואים בישראל, הדבר מתאפשר רק מחוץ לישראל (ראו גם: פונדקאות להומוסקסואלים בישראל).
הקפאת זרע מתאפשרת במקרה של מוות בגיל צעיר או חלל צה"ל, לארבעה חודשים או יותר. במקרים מסוימים בהעברה להקפאה עמוקה בתנאים מיוחדים, ובין היתר בטמפרטורה של מינוס 196 מעלות. תנאים אלו יבטיחו כי הזרע יישמר במצב טוב למשך זמן רב – גם לחמש שנים ויותר.
היריון.
היריון הוא תהליך בו האישה נושאת ברחמה עובר אחד או יותר, מין הילוד נקבע לאחר כשלושה חודשים מתאריך הכניסה להיריון. ההתעברות מתחילה מהפריית ביצית על ידי תא זרע היוצר זיגוטה. לעיתים משתמשים לצורך קביעת מועד הכניסה להריון במחשבון ביוץ.
לאחר הכניסה להיריון מקיימים ביקור פעם בחודש אצל רופא גינקולוג, ההיריון מתבצע לאחר 9 חודשים, עדכון סטטוס ההיריון מתבצע על-פי שבועות.
בדיקות במהלך היריון.
במקרים של חשד לבעיות בתינוק מבצעים בדיקת אולטרה סאונד להיריון וכן בדיקת מי שפיר.
הפלה.
הפלה ניתן לרוב לבצע רק עד שלושה חודשים לאחר הכניסה להיריון. קיימים ארגונים כמו אגודת אפרת המסייעים לאמהות או זוגות שאינם רוצים לבצע הפלה אך המתקשים במימון התינוק. זאת בסיוע באוכל, מיטה וביגוד.
לידה.
קיימים בתי חולים ובתי החלמה בהם ניתן ללדת בבריכות מים, כמו בבית החולים הדסה הר הצופים. לאחר הלידה חותכים את חבל הטבור ומוציאים את כלל השיליה.
קיימת אפשרות לשמר תאי גזע מדם טבורי, בדרך כלל שומרים את הדם הטבורי למשך 4 שבועות בתשלום סמלי, במקרה ומבקשים זאת. אך בתיאום עם ארגון "תא לחיים", המקיים שת"פ עם בית החולים הדסה, משמרים את הדם הטבורי לכל אורך חיי הילד. השתתפות קופות החולים בהוצאות השימור היא עד ל-75%. הדם הטבורי יכול להיות פתרון ותרופה למחלות רבות, גם לילד וגם לאחרים.
בעת הלידה עצמות הגולגולת של התינוק טרם התגבשו לחלוטין ולכן מומלץ להימנע מלגעת בראשו של התינוק.
חופשת לידה.
לפני קבלה לעבודה אין לחייב מועמדת לגלות את עובדת היריונה. חוק השוויון אוסר בפירוש אפליית עובדת מחמת היריונה בכל ההיבטים הקשורים בעבודה (קבלה לעבודה, תנאי עבודה, קידום בעבודה, פיטורים). לאחר הקבלה לעבודה בחודש החמישי להיריון, קיימת חובת גילוי של העובדת על היריונה למעסיק. לאחר מסירת ההודעה העובדת פטורה משעות נוספות ועבודה במנוחה השבועית עד סוף ההיריון. בנוסף יש לשלם לעובדת על היעדרות מעבודה עקב בדיקות היריון וטיפולי פוריות, כשפיטורין במהלך תקופה זו אסורים.
עובדת שעבדה 12 חודשים באותו מקום עבודה, זכאית לחופשת לידה של 26 שבועות, ניתן לבקש גם להאריך את חופשת הלידה לחל"ת (חופשה ללא-תשלום). ניתן לעביר חלק מחופשת הלידה לבן הזוג. כלומר, אם האישה צמצמה לעצמה את חופשה הלידה ל-23 שבועות, באפשרותו של בן הזוג לקחת חופשה של 3 שבועות. אך אסור שחופשה זו תחפוף בין שני בני הזוג. במקרה של פיטורין בזמן היריון או אחרי לידה ניתן לתבוע את המעסיק לפיצויים.
שיקום לאם.
מדינת ישראל מממנת את הוצאות הלידה.
לעיתים מתגלים אצל האם תסמינים של דיכאון אחרי לידה ובדידות לאור כך שבן הזוג ממשיך לעבוד והיא נשארת לבדה בבית. בנוסף, בטן נפוחה, סימני מתיחה ונפילת חזה. המדינה וקופת החולים מממנים חלק מהוצאות השיקום והניתוחים הפלסטים. במקרה של לידה קיסרית, קופת החולים מממנת גם את כלל הוצאות העלמת הצלקות.
ציפורני חתול מצויות
דוד ליכטבלאו
דוד ארווין ליכטבלאו (ליכטבּלוֹי) (1910 - 21 בדצמבר 1978) היה אתלט פולני-ישראלי. התמחה בריצות ל-100 מטר ול-200 מטר. אלוף ארץ ישראל בריצת 100 מטר (1940).
קורות חיים.
ליכטבלאו נולד בעיר קרולבסקה הוטה (חוז'וב) שבפולין. היה אחד האצנים היהודים הטובים בפולין, הגיע ארצה עם נבחרת פולין למכביה השנייה שנערכה בשנת 1935. עם תום המכביה החליט, כמו משתתפים רבים באותה המכביה, להישאר בארץ.
באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1940 זכה ליכטבלאו במקום הראשון בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.3 שניות, לפני קאלב ממכבי תל אביב (11.5 שניות) ואטרמן ממכבי הצפון (11.7 שניות).
ליכטבלאו המשיך להתחרות במשך מספר שנים בריצות קצרות ותמונת זינוקו המושלם הייתה תלויה שנים רבות על הקיר במכון וינגייט. עם פרישתו שימש שנים רבות כשופט באתלטיקה קלה. עבד בחברת החשמל כמנהל מחלקת הדלק עד לפטירתו בגיל 68 ממחלת לב, השאיר אחריו אישה, פרידה ליכטבלאו, ספורטאית מצטיינת ואלופת ישראל במשך שנים רבות בזריקת דיסקוס, ובת אביבה ליכטבלאו-בלס אתלטית ושחקנית כדורסל מצטיינת בנבחרת ישראל ובמכבי תל אביב
ליכטבלאו נפטר ב-1978, בגיל 68.
גאורגי קוסטדינוב
גאורגי קוסטדינוב (בבולגרית: Георги Костадинов; נולד ב-7 בספטמבר 1990) הוא כדורגלן בולגרי המשחק באפואל ניקוסיה ובנבחרת בולגריה.
קריירת מועדונים.
קוסטדינוב התחיל את הקריירה שלו בנפטקס בורגס בה שיחק עונה אחת. בשנת חתם בצ'רנומורץ פורומי.
ב-16 בינואר 2012 קוסטדינוב חתם בלודוגורץ ראזגרד. ב-18 במרץ 2012 קוסטדינוב ערך את הופעת הבכורה שלו בלודוגורץ בניצחון 0–5 נגד סבטקיטסה טרגובישטה בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. בסיום העונה קוסטדינוב זכה עם לודוגורץ באליפות שהיו גם הגביעים הראשונים בקריירה שלו.
ב-19 באוגוסט 2013 קוסטדינוב חתם לשנתיים בברואה סטארה זגורה. בעונתו הראשונה בברואה שיחק רק 19 משחקים, אבל כבש 6 שערים. עונה לאחר מכן הפך לשחקן הרכב בקבוצה וסיים את העונה עם 30 משחקי ליגה אבל כבש רק שני שערים. ברואה סיימה עם העונה במקום השני, הישג שיא ב-28 שנים.
ב-3 ביולי 2015 חתם לשנתיים בלבסקי סופיה. ב-18 ביולי 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בלבסקי בתיקו 1-1 נגד בוטב פלובדיב.
ב-20 ביוני 2017 עזב לראשונה את בולגריה וחתם לשנתיים במכבי חיפה מליגת העל.
ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–4 על בני סכנין במסגרת שלב הבתים של גביע הטוטו.
את הופעתו הראשונה בליגת העל ערך ב-21 באוגוסט בהפסד 0–2 לבני יהודה, ואת שער הבכורה כבש בניצחון 2–4 על הפועל רעננה.
ב-1 ביולי 2018 נמכר קוסטדינוב לקבוצת ארסנל טולה, המשחקת בליגת העל הרוסית, תמורת 200 אלף יורו.
קריירה בינלאומית.
ב-7 באוקטובר 2016 קוסטדינוב ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בולגריה בהפסד 1–4 ל במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. ב-9 ביוני 2017 קוסטדינוב הבקיע את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת בהפסד 1–2 ל.
בצמד המשחקים נגד ו שנערכו בתחילת בספטמבר כחלק ממוקדמות מונדיאל 2018, קוסטדינוב הבקיע שני שערים בשני המשחקים בהתאמה.
במרץ 2021 הפך קוסטדינוב לקפטן נבחרת בולגריה, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
ארנשט טריגר
ארנשט טריגר (בשוודית: Ernst Trygger; 27 באוקטובר 1857 – 23 בספטמבר 1943) היה פרופסור למשפטים ופוליטיקאי שמרן שוודי. הוא כיהן כראש ממשלת שוודיה בין השנים 1923 – 1924. לאחר מכן, בין השנים 1928 – 1930, הוא כיהן כשר החוץ בממשלתו של ארביד לינדמן. טריגר היה חבר הבית העליון של הריקסדאג (הפרלמנט השוודי) בין השנים 1898 – 1937 ומנהיג סיעת השמרנים בבית זה בין השנים 1913 – 1933.
חייו.
ארנשט טריגר נולד באי סקפסהולמן שבסטוקהולם. אביו, אלפרד טריגר, היה קצין צבא. ארנשט טריגר הצעיר החל קריירה אקדמית באוניברסיטת אופסלה, שם ב-1889 הוא קיבל משרת פרופסור למשפטים.
ב-1891 נשא טריגר לאישה את סיגנה סודרסטרום ויחד איתה הוא הביא לעולם שלושה ילדים. ב-1914 נבנתה עבורם וילה גדולה בדיפלומטסטדן שבסטוקהולם. כיום משמש בית זה כמשכנה של לשכת עורכי הדין השוודית.