1729 הוא מספר קרמייקל הקטן ביותר מהצורה formula_3, תבנית ידועה של מספרי קרמייקל (כאשר שלושת הגורמים ראשוניים). 1729 הוא גם מספר הרשאד: סכום ספרותיו הוא 19 והוא מתחלק ב-19 ללא שארית.
בסדרת האנימציה "פיוצ'רמה".
בסדרת האנימציה "פיוצ'רמה", שאחדים מכותביה הם בעלי תואר במתמטיקה, יש הופעות אחדות של המספר 1729, כרמז לאנקדוטה הקשורה ברמנוג'אן. כך, מספרה של ספינת החלל נימבוס הוא BP-1729, ומספרו הסידורי של אחד מגיבורי הסדרה, הרובוט בנדר, הוא 1729.
עדשת כבידה
לוגיקה מתמטית
לוגיקה מתמטית הוא תחום במתמטיקה, העוסק במערכות פורמליות ובדרך בה הן מגלמות מושגים אינטואיטיביים, כגון הוכחה או חישוביות. התחום הוא אחד מקבוצה של תחומים המכונים יסודות המתמטיקה משום שהם עוסקים בבסיס הפורמלי של המתמטיקה כולה.
לוגיקה מתמטית עוסקת באותם חלקים של הלוגיקה שניתן ליצור להם מודל מתמטי. בעבר נקרא התחום גם בשמות לוגיקה סימבולית (בשל עיסוקו בטענות המיוצגות בידי סמלים) או מטה-מתמטיקה. השם השני מתייחס כיום רק לתורת ההוכחות, אחד התחומים בלוגיקה מתמטית.
על מנת לנתח טענות, הלוגיקה המתמטית דורשת שאלו יעברו הצרנה: תרגום הטענות בשפה המדוברת (או בשפה המתמטית) לטענות בתחשיב ריגורוזי וחד משמעי. שני התחשיבים הלוגיים הנפוצים הם "תחשיב הפסוקים" הבסיסי, המביע את הקשרים בין ערכי האמת של טענות פשוטות ומורכבות, ו"תחשיב הפרדיקטים" המתקדם, המאפשר לטפל במבנה הפנימי של טענות ובקשר שהן מביעות בין אובייקטים לבין המושגים (פרדיקטים) החלים עליהם.
הוכחת טענות בלוגיקה מתמטית היא תהליך שבו מתחילים מאוסף של הנחות יסוד ומסיקים מהן סדרה של מסקנות עד שמגיעים לטענה המבוקשת. הסקת המסקנות מתבססת על אוסף כללי יסוד שאי אפשר להוכיח את נכונותם. כלל יסוד כזה מכונה אקסיומה. הלוגיקה המתמטית מנתחת את הקשרים בין הטענות המוצרנות לפי האקסיומות וכללי היסק של המערכת. ניתוח זה של הוכחות (טיעונים המורכבים ממספר טענות) הוא לא יותר מאשר טיפול פורמלי במחרוזות וניתן לביצוע במלואו, ללא מעורבות אדם, על ידי מחשב. מכיוון שטענות מורכבות שמוצרנות במלואן הן בלתי קריאות בפועל למרבית בני האדם (כולל מתמטיקאים), ישנן הוכחות שרק מחשבים יכולים לבצע בפועל. ואולם, מאותה סיבה, הוכחת משפטים מתמטיים רבים עדיין נעשית על ידי מתמטיקאים בשפה שהיא שילוב בין השפה היום-יומית לנוסחאות מתמטיות והצרנה לוגית חלקית.
הלוגיקה המתמטית מסתעפת לענפים שונים, שכל אחד מהם מתרכז בהיבט אחר של מושגי היסוד: תורת הקבוצות, תורת המודלים, תורת הרקורסיה ותורת ההוכחות.
דורי מנור
דורי מנור (נולד ב-11 בספטמבר 1971 בתל אביב) הוא משורר, עורך, סופר, מתרגם, מסאי וחוקר ספרות ישראלי, חתן פרס יהודה עמיחי למשוררים עבריים ופרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת. בעל תואר אביר במסדר האמנויות והספרות של צרפת על תרומתו להפצת התרבות הצרפתית.
ביוגרפיה.
אימו עבדה במשרד הביטחון בקריה, שם בביקוריו אותה, התוודע ליכולותיו המילוליות בהמצאת שמות קוד למבצעים ביטחוניים
מנור החל לכתוב שירה מגיל צעיר. בשירותו הצבאי היה עורך ומפיק בגלי צה"ל. לאחר מכן הקים עם חבריו אורי פקלמן וגל קובר את כתב העת לשירה "אֵב", שזכה לביקורות משבחות.
ב-1995 עבר להתגורר בפריז, שם השלים תואר שני בספרות צרפתית וכללית ובספרות עברית. בהמשך לימד ספרות עברית ותרגום באוניברסיטת INALCO בפריז וייסד את לימודי העברית באוניברסיטת Sciences-Po (המכון הצרפתי הלאומי למדעי המדינה וליחסים בינלאומיים). לאחר שובו לארץ, ב-2006, לימד באוניברסיטת בן-גוריון, באוניברסיטת תל אביב ובמוסדות נוספים. ב-2017 השלים את עבודת הדוקטורט שלו, שהוקדשה לתאוריה של תרגום שירה מצרפתית לעברית. בין השנים 2006 ו-2012 שימש עורך ראשי בהוצאת הספרים של סל תרבות ארצי.
קריירה מקצועית.
שירה.
בשנת 2000 הוציא מנור ספר שירים פרי עטו בשם "מיעוט", בהוצאת ריתמוס, הקיבוץ המאוחד, תל אביב. הספר קצר שבחים רבים משלל מבקרי ספרות בארץ, אך עורר פולמוס בין מנור לבין המשורר נתן זך מעל דפי מוסף "תרבות וספרות" של "הארץ", על אודות כתיבת שירה בימינו, כאשר מנור תמך רעיונית בחזרה לכתיבה הצורנית, השקולה והמחורזת. הוא כולל מספר תרגומים, בהם של ויקטור הוגו, ויליאם בלייק, גיום אפולינר, פרנסואה ויון, ארתור רמבו, ו. ה. אודן, פול ורלן, ז'ורז' ברסנס וכן משלי לה פונטֶן.
על "מיעוט" כתב המבקר יורם ברונובסקי: "'כל השאר – עברית' היא בהחלט הגדרה טובה של אמנות הפיוט של דורי מנור. הוא אמן הלשון הזאת, וירטואוז שמעטים כמוהו בתולדות השירה העברית, ולא הייתי נזקק לאלתרמן השונה מאוד ממנור, גם בסוג הווירטואוזיות, אלא מרחיק אולי עד למשוררים העברים באיטליה" (יורם ברונובסקי, על "מיעוט", "הארץ", 26 בינואר 2001). בני ציפר, עורך מוסף הספרות של "הארץ" כתב על הספר: "ארבעים שנה אחרי שנרמס ברגלי אוונגרד שטען לשירה בגובה-העיניים, אך האוזניים, האוזניים התחרשו אט-אט למוזיקה שלה - חוזר אלינו הניגון האלתרמני שזנחנו לשווא, וחוזר בגדולות. ספרו של דורי מנור, 'מיעוט', הוא ציון דרך ופרשת מים בשירה העברית מעצם החוצפה המבורכת שלו להתחיל לחשוב על שירה מאלף-בית ולחזור [...] אל הבסיס: המשקל, החרוז, הטכניקה, השלמות הצורנית." ("הארץ", 12 בפברואר 2001).
בשנת 2001 ראתה אור הלברית לאופרה "אלפא ואומגה", מחזור שירים שמנור כתב יחד עם אנה הרמן (הוצאת הקיבוץ המאוחד). על הלברית כתבה הסופרת והמבקרת בתיה גור: "טקסט מרהיב, מרגש, רב-רבדים, שנון, מלא הומור וצער, העושה שימוש וירטואוזי בלשון העברית על גווניה ומקורותיה" ("הארץ", 12 בינואר 2001). האופרה עצמה, בהלחנתו של גיל שוחט, הוצגה באופרה הישראלית החדשה וזכתה להצלחה רבה.
בסוף 2005 גם ראה אור ספר שיריו השני של מנור, "בריטון", בהוצאת אחוזת בית. הספר, שעורר הדים רבים בביקורת ובעיתונות, כולל תרגומים למשוררים שונים, בהם פדריקו גארסיה לורקה, ארתור רמבו, ויקטור הוגו, פייר דה רונסאר ואחרים.
בשנת 2012 ראה אור ספרו "אמצע הבשר, שירים 1991-2011", הכולל שירים חדשים לצד מבחר נרחב מן הספרים הקודמים, וכן הלברית לאופרה "אלפא ואומגה" ומבחר תרגומי שירה. עורך הספר, פרופ' דן מירון, כתב בין השאר באחרית הדבר כי "מבחינה איכותית [...] שירתו של מנור היא לא פחות מ'מושלמת'... בדומה לפסלונים מסוג מסוים, קוטן ממדיהם הפיזיים של שיריו אינו נוטל מהם את מחוות הגודל והתנופה של פסלי כיכרות ורחובות-עיר, מחווה שמעניקות להם הרטוריקה והמוזיקה שלהם וכן הדחיסות של התכנים הפסיכולוגיים וההגותיים שלהם... בזכות השלמוּת הפנימית והאינטגרליות המוסרית והאסתטית שלה פותחת שירת מנור חלון בבית הספרות הישראלית ומאפשרת לאוויר רוחני אחר לחדור אל החדרים הדחוסים [...] את החלון הזה לא יהיה אפשר לסגור ..."
ב-2015 ראתה אור אסופת שירה להט"בית בשם "נפלאתה", בהוצאת חרגול, שערך יחד עם רונן סוניס.
בדצמבר 2019 ראה אור ספר שיריו החמישי, "נפש אחת אחריך" בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
פרוזה.
ספר פרוזה ראשון פרי עטו, "שרב ראשון - כרוניקה של התבגרות", ראה אור ב-2022.
תרגומים.
ב-1997 תרגם מנור את ספר שיריו של בודלר "פרחי הרע" (הוצאת הקיבוץ המאוחד). כמה מהשירים הולחנו על ידי מאור כהן והופיעו באלבום "פרחי הרע - מאור כהן שר בודלר" בשנת 2005.
בשנים 2011 ו-2012 פרסם מנור תרגומים ליצירותיהם של שניים מחשובי המשוררים הסימבוליסטיים הצרפתים: סטפאן מלארמה ("הרעם האילם", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012) ופול ואלרי ("בית הקברות הימי ומבחר הרהורים על השירה", נהר ספרים, 2011).
מנור תרגם בין השאר שירה מאת שארל בודלר, ארתור רמבו, ויקטור הוגו, טריסטאן קורבייר, פדריקו גארסיה לורקה, ו"ה אודן, אלן גינזברג ואחרים. כמו כן תרגם יצירות פרוזה, מחזות והגות מאת וולטר, רנה דקארט, מולייר, גוסטב פלובר, פרנסואז סגאן, ז'ול ורן ואחרים.
כתב עת "הו".
בשנת 2005 הושק כתב העת הספרותי "הו!" בעריכת מנור, המוקדש לפרסום שירה, פרוזה, מסות ותרגומים. כתב העת ביקש להשיב לשירה את מקומה המרכזי בתרבות העברית, ולהעמיד על במת הספרות דור חדש של סופרים ומשוררים. עד כה ראו אור שישה עשר גיליונות של כתב העת. "הו!" נחשב היום לכתב עת משמעותי ביותר במערכת הספרות העברית, ועל דפיו ראו אור יצירות של סופרים ומשוררים מרכזיים בני דורות שונים, וכן התפרסמו לראשונה יצירות של כמה וכמה סופרים ומשוררים שבהמשך זכו בפרסים יוקרתיים וזכו להצלחה ביקורתית רבה. בגיליונות "הו!" פרסמו עד כה כ-180 יוצרות ויוצרים וביניהם רונית מטלון, יהושע קנז, דרור בורשטיין, בני מר, דרור משעני, נילי מירסקי, אנה הרמן, שמעון אדף, סיון בסקין, משה סקאל, ראובן נמדר, מאיה ערד, נורית גרץ, שמעון בוזגלו, פרופ' דן מירון, ננו שבתאי, אלמוג בהר, עמרי לבנת, עומר ולדמן, אורין רוזנר, יאיר דברת, דוד (ניאו) בוחבוט, יעקב ביטון, פרופ' יהודה שנהב, יערה שחורי, נעם פרתום, שלומי חתוכה, רחל חלפי, רונה קינן, רועי חן, אלון חילו, פרופ' מנחם פרי, אפרת מישורי, חוה אלברשטיין, יחזקאל רחמים, ורבים אחרים.
הוצאה לאור "ה-21, קלאסיקות לאלף השלישי".
ב-2021 ייסד את הוצאת "ה-21, קלאסיקות לאלף השלישי", שבמסגרתה ראו אור עד כה "זר שלגים", אנתולוגיה של שירת יידיש בתרגום בני מר; "המקוללים", מבחר מיצירות שארל בודלר, ארתור רמבו, פול ורלן, סטפאן מלארמה ואחרים; השחף של אנטון צ'כוב בתרגום רועי חן; "שבעה ימים אביב בשנה", ממואר מאת סיון בסקין, "המועדים", ממואר מאת בני מר, "את כל הרצון", אנתולוגיה של שירה לסבית ישראלית.
שיתוף פעולה עם מוזיקאים וזמרים.