ב-2008 הועלתה ההצגה בתיאטרון הבימה בתרגומו של שמוליק לוי ובבימיו של משה נאור. אלי יצפאן גילם את פליקס ויעקב כהן גילם את אוסקר. לצדם השתתפו רוברט הניג, שמחה ברבריו, שמעון כהן, דרור טפליצקי, שמוליק כהן, סיגלית פוקס ויפית אסולין. המחזה ירד לאחר 303 הצגות. במקביל להפקה זו, עלתה הפקה של המחזה בערבית בתיאטרון הערבי-עברי ביפו בבימיו של יגאל עזרתי.
ב-2011 הועלתה הגרסה הנשית של המחזה בבית-צבי בתרגומו של דן אלמגור ובבימויה של שרית הררי. אנה צ'רנוב-צנחני ודור אוחיון גילמו את התפקידים הראשיים.
ב-2015 הועלתה ההצגה בתיאטרון יידישפיל עם טוביה צפיר ואנדריי קשקר בתפקידים הראשיים ובבימיו של יצחק שאולי.
ב-2017 הועלתה הגרסה הנשית של המחזה בתיאטרון בית ליסין בבימויו של רוני פינקוביץ' עם מגי אזרזר וטלי אורן בתפקידים הראשיים. שלומי מושקוביץ עיבד מחדש את המחזה לעברית. עוד השתתפו בהצגה יותם קושניר, ניר שטראוס, נעמה אמית, לירון בן ששון ולורין מוסרי.
פנינה אריאל
פנינה אריאל (נולדה ברחובות) היא סופרת ישראלית, הכותבת ספרים בנושאי ספרות נוער, ספרות ילדים וספרות בלשית.
ביוגרפיה.
פנינה אריאל נולדה ברחובות לאימה בלה (לבית פרידמן), ולאביה מיכאל (חיים משולם) שיבר. בילדותה התגוררה מספר שנים בארצות הברית, בבוסטון ובסנטה ברברה שבקליפורניה, בעקבות עבודת אביה, שהיה פרופסור להנדסת חומרים ומדען קרינה גרעינית.
בשנת 1967 שבה לישראל.
אריאל שירתה בשרות לאומי במגדל העמק במשך שנתיים בתפקיד קומונרית בבני עקיבא. למדה במכללה ירושלים לתואר ראשון ביהדות ובייעוץ חינוכי, ולאחר מכן בתוכנית הסבה להוראת אנגלית במכללת דוד ילין.
מאז סוף שנות ה-80 היא מתגוררת עם משפחתה ביישוב הדתי דולב שבמערב חבל בנימין. חיי היישוב משמשים רקע לספריה, שעלילתם בלשית.
במשך שנים רבות, הייתה פנינה אריאל פעילה בוועדות השונות ביישוב, ביניהן ועדת תרבות, ועדת בריכה וועדת קליטה, זאת בנוסף להיותה חברה במזכירות (הנהלת) היישוב ובוועדת ביקורת. כמו כן עבדה כרכזת פעילויות נוער ומבוגרים מטעם המתנ"ס האזורי. פעילויות אלה העמיקו את היכרותה עם הפן החברתי ועם הפן האנושי של היישוב.
כתיבתה כסופרת.
בספריה, הכתובים כולם סביב עלילות בלשיות שונות, עוסקת אריאל בנושאים מורכבים כגון קשיים חברתיים, מוגבלויות פיזיות, הפרעות נפשיות ואלימות רגשית בתוך המשפחה. הטיפול בנושאים רגישים אלו נעשה בכבוד ובעדינות, תוך התייחסות כנה וחשופה לתכנים העולים. בספריה מופיעים הגוונים הייחודיים הבאים לידי ביטוי בקהילה קטנה ואינטימית, כמו גם ההתמודדות האישית של הפרט ושל החברה עם האחר ועם שונות בין אנשים..
פעילותה בחברה.
במהלך השנים, עבדה פנינה אריאל, בין היתר, בתפקידים מורה לאנגלית ביסודי ובתיכון, רכזת פעילויות נוער ומבוגרים, מנהלת קרן תרומות, מוקדנית שרות ונציגת פניות הציבור בחברת עמידר, ואף יזמה, כתבה והפיקה פעילויות למסיבות בז'אנר "משחקי בילוש ", בהם המשתתפים פותרים תעלומה בלשית תוך משחק תפקידים.
בימים אלה (2018) עובדת אריאל ברשות לזכויות ניצולי השואה, המסייעת לניצולים למצות את זכויותיהם במשרד האוצר.
אריאל מאמינה כי התנסויות מגוונות מעשירות את עולמה הפנימי, ובאופן כלשהו יבואו לידי ביטוי בכתיבתה.
מפגשים דרך סל תרבות ארצי.
המפגשים דרך סל תרבות ארצי מתמקדים בעיקר בספר "לא בא בחשבון", ומיועדים לכיתות ד'-ו'. הסופרת משוחחת עם הילדים על תהליך הכתיבה, משלב הרעיון, דרך פיתוח העלילה ויצירת הדמויות ועד לספר השלם. ומה קורה, למשל, כשהדמויות אינן מוכנות לשתף פעולה עם העלילה? המפגש מלווה במצגת ובקטעי הקראה מתוך הספרים.
ספריה.
ספריה לנוער הם:
פורד סיירה
פורד סיירה (באנגלית: Ford Sierra) היא מכונית משפחתית, מתוצרת חברת פורד אירופה, חברת בת של קונצרן הרכב פורד אשר יוצרה בין השנים 1982–1993.
יוצרו כ-2,700,000 יחידות.
דגם "פורד סיירה XR4i" נבנה בעל הנעה כפולה 4x4, והורכב בו מנוע V6 צילינדרים, 2,800 סמ"ק, המפיק 150 כ"ס.
בישראל.
במדינת ישראל שווקו דגמי פורד סיירה, 4 דלתות, בנפח מנוע 1,600 סמ"ק.
במשטרת ישראל שירת "פורד סיירה" כניידת סיור, בשנות ה-80.
בצה"ל שירת "פורד סיירה" כרכב שרד ושרות של קצינים בדרגות אלוף-משנה ותת-אלוף.
כביש 669
כביש 669 הוא כביש רוחב אזורי העובר בעמק חרוד ובעמק בית שאן למרגלות הר הגלבוע. אורכו של הכביש הוא כ-11.5 ק"מ, והוא עוקף את העיר בית שאן מדרום-מערב. הכביש עובר בסמוך למעיינות רבים, בהם מעיינות גן השלושה ופארק המעיינות.
תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה
תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה היא תוכנית לסטודנטים מצטיינים מטעם בית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה באוניברסיטת רייכמן. התוכנית ממשיכה את מסורתו של השגריר שלמה ארגוב, מקנה לסטודנטים ידע תאורטי וכלים פרקטיים ונועדה להכין צעירים בעלי כישורים מיוחדים לייצג את האינטרסים של מדינת ישראל והעם היהודי בזירה הבינלאומית.
רקע.
תוכנית ארגוב במנהיגות ובדיפלומטיה מכשירה מדי שנה כ-20 סטודנטים לתפקידי מנהיגות עתידיים בישראל ובעולם היהודי. באמצעות תוכנית לימודים בין-תחומית ומאתגרת, התוכנית מבקשת לסייע לתלמידים לרכוש את הידע, הכלים, המיומנויות ויכולות החשיבה הביקורתית הנדרשות לצורך עמידה באתגרים הרבים הניצבים בפני ישראל בסביבה העולמית המורכבת של ימינו.
התוכנית נלמדת כולה בשפה האנגלית, ומיועדת לסטודנטים מצטיינים מכלל בתי הספר ותוכניות הלימוד באוניברסיטת רייכמן בשנת הלימודים האחרונה לתואר הראשון.
במסגרת תוכנית הלימודים הסטודנטים זוכים להיפגש עם אישים בכירים ומומחים בתחומי מדיניות ציבורית ודיפלומטיה מהארץ ומהעולם, ויוצאים לסיורים לימודיים ברחבי ישראל. שיאה של התוכנית הוא סיורים לימודיים באירופה, ארצות הברית ובסין, הכוללים ביקורים במוסדות ממשל, זירות עסקים, ארגונים בינלאומיים ואוניברסיטאות מובילות.
היסטוריה.
מקורה של התוכנית בחזונו של שלמה ארגוב אשר היה דיפלומט, פקיד בכיר במשרד החוץ של ישראל ושגריר ישראל. שלמה ארגוב שירת בתפקידים רגישים ומאתגרים רבים, כאשר תחילה הוצב בגאנה וניגריה ולאחר מכן שירת בניו-יורק, וושינגטון (כציר בכפיפות לשגריר יצחק רבין) וכשגריר במקסיקו, הולנד ובריטניה. ארגוב היה ידוע בשל כישוריו כדיפלומט, מתווך ולוחם ללא פשרות על זכויותיה של ישראל לביטחון ושלום והיה אחד משגריריה המועילים ביותר של מדינת ישראל. הוא דבר שש שפות, כתב ונאם רבות ובנחישות מול קהל וגורמי התקשורת. מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר, הנרי קיסינג'ר, כינה אותו הדובר המועיל ביותר שהיה לישראל בוושינגטון. שלמה ארגוב נפצע במהלך ניסיון התנקשות בחייו אשר אירע בלונדון ב-3 ביוני 1982 ושם קץ לעבודתו. הוא נפטר בירושלים ב-2003:
בשנת 2005, הקים גדעון ארגוב, בנו של השגריר, בשיתוף עם נשיא ומייסד אוניברסיטת רייכמן הפרופ' אוריאל רייכמן, את "תוכנית ארגוב" למנהיגות ולדיפלומטיה. לדברי ארגוב, הוא רואה בכך שליחות לאומית - "הכשרת דור המשך שיעסוק באותה רמה ובאותה יכולת ודבקות במטרה, באותם נושאים שאבי עסק בהם". התוכנית מנוהלת על ידי ד"ר אליסה רובין, מנהלת אקדמית מייסדת של התוכנית.
תוכנית ומבנה.
התוכנית, המועברת באנגלית, משלבת בין הכשרה אקדמית לבין מיומנות מעשית. תוכנית הלימודים הייחודית כוללת קורסים, סמינרים וסדנאות, המיועדות באופן בלעדי לתוכנית ארגוב והתכנים מועברים על ידי מומחים אקדמיים ומקצועיים המומחים לתחומם. הסטודנטים משתתפים בסיורים לימודיים באירופה, ארצות הברית, סין ובתוך ישראל. במהלך השנה, התלמידים פוגשים בדמויות בכירות אשר השיגו תפקידים מובילים במגוון רחב של תחומים.
דרישות קבלה.
לתוכנית מתקבלים מדי שנה מספר מצומצם (עד 24) של סטודנטים מצטיינים מכלל בתי הספר ותוכניות הלימוד באוניברסיטת רייכמן בשנת הלימודים האחרונה לתואר הראשון. המועמדות והמועמדים מתבקשים לכתוב חיבור בתחום עניין אישי, ומתקבלים לאחר הגשתו לשלב השני הכולל יום מרוכז ובו בחינת כישורים חברתיים, כישורי מנהיגות, יכולת הבעה בעל פה, עמידה מול קהל ודינמיקה קבוצתית. השלב השלישי כולל ראיון אישי עם ראש התוכנית.
בוגרי התוכנית.
כיום לתוכנית יש למעלה מ-200 בוגרים. בוגרי התוכנית משתלבים בתפקידים משמעותיים במגזר הציבורי, הפרטי והשלישי וחלקם המשיכו ללימודים גבוהים בבתי הספר בעולם.
בשנת 2009 הוקם "מועדון הבוגרים של תוכנית ארגוב" אשר נועד לחזק את הקשר בין בוגרי התוכנית אשר רבים מהם מחזיקים בתפקידי מפתח במגזר הציבורי והפרטי בישראל ובמוסדות אקדמיים נחשבים ברחבי העולם, וכן לשמר את הזיקה שלהם לתוכנית, למרכז הבניתחומי ולמנהיגים העתידיים של התוכנית.
בוגרי התוכנית מיוצגים בכל המגזרים, הם אוחזים במשרות ציבוריות בכירות בשלל ארגונים.
פינגוין (מסעדה)
מסעדת פינגוין (נוסדה במאי 1940) היא בית קפה ומסעדה בשדרות הגעתון בנהריה.
היסטוריה.
מסעדת פינגוין נוסדה על ידי משפחת אופנהיימר, שעלתה לארץ-ישראל מאופנבך שבגרמניה. ארנסט, הבן, עלה ב-1936, והוריו, הוגו וריחה, שברגע האחרון הצליחו לעזוב את גרמניה, עלו ב-1939. לפני שפרצה מלחמת העולם השנייה הרשו הגרמנים ליהודים שקיבלו סרטיפיקט מהאנגלים להביא לארץ ישראל את חפציהם וכספם וכך עשו בני המשפחה, שהבינו בעוד מועד את הסכנות הצפויות מהשלטון הנאצי. ארנסט החליט להתיישב בנהריה, מושבה שנוסדה על ידי עולים מגרמניה. כדי להכשיר את עצמו להיות חקלאי הוא עבד במשק של הוריו של רפאל איתן, אך הניסיון לא צלח.