בעברית, אימות קריאה היו קיימות עוד בעברית המקראית של נוסח המסורה, והופעתן איננה תמיד עקבית. השימוש באימות הקריאה התרחב באופן ניכר בתקופת בית שני, וזאת ככל הנראה במקביל להיעלמות העברית כשפה מדוברת והחשש מאובדן הידע בדבר ההגייה הנכונה של המילים (שכן בכתב העיצורי אין סימון של התנועות), מה שלימים הוביל לפיתוחם של סימני הניקוד. בתעודות מימי בית שני, כמו המגילות הגנוזות או איגרות בר כוכבא, מוצאים לפעמים דרך כתיב הנקראת "כתיב מלא שבמלא". בדרך זו הוכנסו אימות קריאה אף במקומות שאיננו נוהגים להכניס בהם אימות קריאה בימינו, כגון "לוא" (לֹא), ו"כיא" (כִּי). בלשון חז"ל כבר החלו להתגבש כללים אחידים יותר לשימוש באימות קריאה, אם כי במילים הנפוצות בתנ"ך עדיין יש נטייה להשתמש בכתיב המקראי שלהן.
שימוש בעברית.
בעברית משמשות ארבע האותיות א', ה', ו', י' כאימות קריאה, לפי הפירוט הבא:
בעברית מקראית אין כללים ברורים שלפיהם מופיעות אימות הקריאה, ומילה אחת יכולה להופיע בכמה כתיבים שונים (קֹלֹת, קוֹלֹת, קֹלוֹת). בעברית המודרנית נהוג שימוש מסודר יותר באימות קריאה, בדרך כלל על פי כללי הכתיב שקבעה האקדמיה ללשון העברית.
דוגמאות:
שימוש בשפות אחרות.
אימות קריאה משמשות גם בשפות שמיות אחרות, כגון ארמית וערבית. בערבית משמשות האותיות ا, و, ي, המקבילות לאותיות העבריות א, ו, י, לציון התנועות a ארוכה, u ארוכה ו-i ארוכה בהתאמה. השימוש באימות הקריאה בערבית עקבי, ומספר יוצאי הדופן קטן מאוד.
אהו&quot;י
אותיות אהו&quot;י
אמות קריאה
אפסילון
אֶפְּסִילוֹן היא האות החמישית באלפבית היווני. בספרות יווניות היא מסמלת את המספר 5 וזהו גם שוויה. היא נכתבת: formula_1
יש להבדיל בין formula_2 – אפסילון קטנה, לבין formula_3 – האות הלטינית E בכתב יד.
קו פרשת המים
קַו פָּרָשַׁת הַמַּיִם הוא קו דמיוני המפריד בין שני אגני ניקוז. קו פרשת המים עובר לרוב בשיא הטופוגרפי של האזור, וממנו מתפלגת זרימת המים לשני צידיו.
בישראל.
"קו פרשת המים הארצי" הוא קו פרשת המים המחלק את ארץ ישראל לאורכה, ומפריד בין מי הגשמים המתנקזים לירדן, לים המלח ולערבה במזרח, ובין אלו המתנקזים לים התיכון במערב. הקו נמתח מגבול סיני בסביבות הר רמון, לאורך שדרת ההר המרכזית – יהודה, בנימין הרי השומרון ובצפון עובר בהרי נצרת, הר מירון עד ברעם בגבול לבנון. בצפון עובר קו פרשת המים הארצי במרכז בקעת בית נטופה, וחלקה המזרחי (שאינו מתנקז לים) מוצף בחורפים גשומים.
קו פרשת המים הארצי והתפתחות מפת ההתיישבות בארץ ישראל.
לאורך קו פרשת המים הארצי עוברות דרכים עתיקות, ובהן "דרך האבות", ולאורכו צמחו ערים חשובות מהעתיקות בארץ ישראל - שכם, ירושלים, בית לחם וחברון. התנאים הטופוגרפיים של במת ההר הם שאיפשרו מעבר נוח של דרכים והתפתחות יישובים עירוניים.
קו פרשת המים הארצי בירושלים.
העיר העתיקה בירושלים ממוקמת בסמוך לקו פרשת המים הארצי, אך מעט ממזרח לו. גיא בן הינום, שהוא יובל של נחל קדרון, מפריד בין העיר העתיקה בירושלים לבין קו פרשת המים הארצי. קו פרשת המים הארצי מקיף את העיר העתיקה מצפון וממערב: הר הצופים, רחוב בר-אילן, רחוב יפו מהכניסה לעיר ועד לשוק מחנה יהודה, שכונת נחלאות, רח' קינג ג'ורג', רח' קרן היסוד, גבעת התנ"ך ודרך חברון. הסיבוב של קו פרשת המים הארצי סביב העיר העתיקה, הוא שיוצר את הנוף של "ירושלים הרים סביב לה" (תהילים קכ"ה, ב').
בתכנון העיר נקבע המושג "האגן החזותי של העיר העתיקה", המתייחס לכל האזורים הצופים אל העיר העתיקה, ולשמירה על מבטים פתוחים מן העיר החדשה לכיוון העיר העתיקה.
קו פרשת המים כניב.
ב"קו פרשת המים" משתמשים גם כניב, המציין נקודת שיא בזמן, שאחריה לא ישוב המצב לקדמותו. לדוגמה: "גזירות הקיסר אדריאנוס היו "קו פרשת המים" ביחסי היהודים והרומאים בארץ ישראל".
שנות ה־60
אמרי רון
אמרי רון (9 בספטמבר 1936 - 9 בנובמבר 2013) היה חבר הכנסת בסיעת המערך .
ביוגרפיה.
רון נולד בקיבוץ משמר העמק ללוי רוזנצווייג, מנהל חשבונות ראשי, ולרחילקה אשת חינוך, מוותיקי משמר העמק. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים, עבר מסלול הכשרה כלוחם ובהמשך גם קורס מ"כים חי"ר וקורס קצינים. רון לחם במבצע קדש כמפקד מחלקה בצניחה במיתלה. בשירות המילואים המשיך להתקדם בתפקידיו ולחם כמפקד פלוגה במלחמת ששת הימים. במלחמת יום הכיפורים לחם כסגן מפקד גדוד הסיור והנ"ט 582 שבחטיבת הצנחנים 317. במבצע שלום הגליל לחם כקצין מטה בחטיבת צנחנים. במהלך שנים אלו למד במדרשת רופין והחל בפעילות ציבורית.
רון היה חבר מזכירות הקיבוץ הארצי בשנים 1972–1976 ו- 1978-1984. בשנים 1973–1976 כיהן כמזכיר התנועה. יחד עם יעקב חזן הטיף רון לחיזוק הקשר בין מפ"ם למפלגת העבודה בניגוד לעמדות הנציגים העירוניים במפלגה שקראו לניתוק הקשר.
בשנת 1977 נבחר למרכז מפ"ם והיה מועמד מטעמה ברשימת המערך לכנסת התשיעית. בעקבות פרישת חיים צדוק מהכנסת, בשנת 1978, הושבע רון כחבר הכנסת וכיהן בה גם במהלך כהונת הכנסת העשירית, עד 1984. בשנים אלו היה חבר ועדת הכספים והוועדה לענייני ביקורת המדינה.
רון היה נשוי לאורה, בתו של מרדכי בנטוב ונולדו להם ארבע בנות. כל חייו חי במשמר העמק. בשנותיו האחרונות היה מזוהה בעיקר עם הזרם השיתופי בתנועה הקיבוצית. הוא שימש כרכז הזרם השיתופי בשנים 2006-2002, ונחשב ממנהיגיו הבולטים. בשנת 2010 הושתל לרון לב מלאכותי והוא החזיק, עד מותו, בשיא עולמי של אורך חיים עם לב מלאכותי.
בשנת 2017 יצא לאור הספר "שיתופיסט: המאבק לחברה סולידרית", שכתבה בשמו ומפיו בתו לילך רון.
תרמותרפיה
תרמותרפיה (ידועה גם כהִיפרתרמיה טיפולית או טיפול בחום, אנגלית: thermotherapy, hyperthermia) היא טיפול רפואי המבוסס על חשיפת רקמות בגוף לחום של עד 45 מעלות צלזיוס. מכיוון שטמפרטורה זו מסוגלת לפגוע בתאים סרטניים תוך גרימת נזק מינימלי לרקמות בריאות, תרמותרפיה משמשת בעיקר לטיפול במחלת הסרטן. החום פוגע בתאים הסרטניים באופן ישיר, או מגביר את רגישותם לטיפולים אחרים, כגון הקרנות (תרמו-רדיותרפיה) או כימותרפיה. על יד הריגת תאי הסרטן ופגיעה בחלבונים ומבנים ברקמה המטופלת, ניתן להקטין את הגידול הסרטני. אף על פי שישנם ניסויים קליניים המשלבים תרמותרפיה, היא אינה נפוצה כהליך טיפולי שגרתי.
רקע.
אפקט פיזיולוגי של חימום.
לתרמותרפיה השפעה פיזיולוגית משמעותית על התא הסרטני, הסביבה התומכת בו והרקמה הבריאה באזור המחומם. בנוסף, משפיעה תרמותרפיה על פעילותן של תרופות אנטי סרטניות, ובעיקר על יכולת החדירה שלהם לתאי המטרה.
התגובה הפזיולוגית להעלאת טמפרטורת רקמה לחום של 41-40 מעלות צלזיוס היא עלייה בזרימת הדם, עלייה בחדירות כלי הדם בעור ואדמדמות. בטמפרטורות גבוהות יותר (43-45), החום גורם ל stasis- עצירת הדם ושטפי דם מקומיים. לא כל רקמות הגוף הבריאות מגיבות לחום באופן דומה. הסיבה לשוני במידת הרגישות לחום של איברים שונים אינה ברורה, ואין בהכרח תאימות בין סוג התא לבין תגובתו לעליית הטמפרטורה (לדוגמה, האיבר הרגיש ביותר לחום הוא המוח, ולעומתו העצבים הפריפריאלים הם מן הרקמות העמידות ביותר לחום, אף על פי שבשני המקרים מדובר בתאי העצב).
מנגנון משוער ופעילות אנטי־סרטנית.
המנגנון המשוער של ההיפרתרמיה הטיפולית הוא השראת אפופטוזה ומניעת תיקון נזקי DNA. מסיבה זו, היפרתרמיה יעילה ביותר לאחר טיפול מבוסס קרינה, הגורם לנזקים במולקולת ה-DNA של תאים מתחלקים. השפעה נוספת של החימום היא הרחבת כלי הדם ושיפור הספקת הדם לרקמה הסרטנית. השיפור באספקת הדם מסייע לחדירת כימותרפיה וחמצן אל התא, המשפר את יעילות ההקרנה על ידי יצירת רדיקלים חופשיים. כמו כן, להיפרתרמיה יש השפעה אימונולוגית. לאחר הטיפול בהיפרתרמיה, מנסים תאי הגידול להתגונן ממכת החום הבאה על ידי ייצור של חלבוני הלם-חום (Heat-shock proteins) והצגתם על פני דופן התא. חלבונים אלה אינם מוכרים למערכת החיסון כחלבוני הגוף אלא כחלבונים זרים ולכן היא מופעלת כנגדם.
המנגנון האנטי סרטני של תרמותרפיה אינו ברור במלואו, אך אלו הסיבות הידועות עד כה לאפקט המתקבל:
מתן היפרתרמיה.
היפרתרמיה ניתנת לרוב בשילוב עם כימותרפיה או הקרנות אך יכולה להינתן כטיפול בפני עצמו, בעיקר אצל חולים אשר מיצו את כל שיטות הטיפול האחרות.
מאחר שפגיעת החום היא סלקטיבית, גורמת נזק לתאי סרטן ללא גרימת נזק לתאים בריאים, הטיפול בהיפרתרמיה הוא ללא תופעות לוואי וללא נזק לרקמות הגוף הבריאות. עקב כך ניתן לטפל גם בחולים במצב כללי ירוד ושאינם מתאימים עקב כך לטיפולים אונקולוגיים אחרים.
כיום היפרתרמיה נחשבת לטיפול מבטיח אך ניסיוני בסרטן. הטיפול נחקר בבתי החולים הגדולים בארצות הברית כמו באוניברסיטת דיוק, בבתי חולים גדולים בהולנד כמו באמסטרדם ורוטרדם ובבתי החולים הגדולים ביותר בגרמניה כמו בית החולים שָאריטֶה בברלין (הגדול בגרמניה) ובית החולים האוניברסיטאי של מינכן, ובבתי חולים רבים באיטליה. בשנים האחרונות טיפולים אלה הוכנסו גם לבתי חולים רבים באסיה: קוריאה הדרומית, יפן וסין, באוסטרליה, קנדה ועוד. בנוסף לכך טיפולי ההיפרתרמיה מיושמים במרכזים רפואיים פרטיים רבים מאוד בכל רחבי אירופה, קנדה, ארצות הברית, אסיה, אוסטרליה ובישראל.
קיימים מספר איגודי היפרתרמיה: אמריקאי, אירופאי, אסיאתי והאיגוד הבינלאומי להיפרתרמיה קלינית בראשו עומד כיום רופא ישראלי.