בוצ'אצקי נולד בעיר טשקנט שבאוזבקיסטן הסובייטית דאז (בברית המועצות לשעבר). בשנת 1990 עלה לישראל עם משפחתו שהתיישבה ביפו. למד בתיכון "שבח מופת" בתל אביב וסיים בשנת 2004. עם סיום לימודיו פנה ללימודי פרסום ושיווק בבית הספר של חברות הפרסום והדיגיטל - "הבצפר". בשנת 2013 השלים לימודי תואר ראשון בעיצוב במסלול האקדמי המכללה למנהל.
בשנת 2014 ייסד בוצ'אצקי את המכינה האקדמית לעיצוב 360 במסלול האקדמי המכללה למנהל והחל משנה זו הוא גם משמש כמרצה בבית הספר לעיצוב וחדשנות ובביה"ס לתקשורת במכללה בתחום העיצוב לשידור והטלוויזיה.
בשנת 2016 סיים לימודי תואר שני בעיצוב חדשנות ויזמות, במסלול האקדמי המכללה למינהל.
בוצ'אצקי הוא הבעלים של חברת הפקות והסטודיו "ROMS" העוסק בהפקות מדיה המשלבות וידאו ועיצוב. במסגרת הסטודיו הפיק בוצ'אצקי וידאו-קליפים לאמנים ישראלים רבים, בהם: אליעד נחום, סטטיק ובן-אל תבורי, איזי (ארז שרון), קפה שחור חזק, עברי לידר, שרית חדד, נועה קירל, יהונתן מרגי ועוד.
בנוסף, הסטודיו אחראי על קידום המופעים הבינלאומיים בישראל בשיתוף פעולה עם לייב ניישן אנטרטיינמנט ישראל וקידם בין היתר את המופעים של מארון 5, בריטני ספירס, אירוסמית', ג'ייסון דירולו, ליל דיקי, גאנס אנד רוזס, אלאניס מוריסט, אנריקה איגלסיאס, בקסטריט בויז, מרטין גריקס, אוונג'ד סבן פולד, פט שופ בויז ועוד.
בין הפרסומות הבולטות שביים רומן בוצ'אצקי היו לחברות כגון: דלתא עם אליאנה תדהר ולי בירן, אייס עם רותם כהן, ויסוצקי עם אניה בוקשטיין, עמוס תמם ואנה זק. קסטרו עם שלומית מלכה. אופטיקנה עם קרן פלס ועומר אדם. קניוני עופר עם יובל שרף. לאומי עם יובל סגל (1971), קרן מור ושחר חסון. לבמבה וביסלי של אסם. גוגל, פייסבוק, מכבי, מפעל הפיס, יילו פז, רנואר, יופלה, שטראוס ועוד.
רומן בוצ'אצקי הוא מנהלו האישי של הזמר והיוצר שחר סאול.
עבודות.
היצירה הבולטת הראשונה של בוצ'אצקי הוא הקליפ I'm Jewish And You Know It, שיצא בשנת 2011 ומהווה פרודיה על השיר Sexy and I know it של צמד הראפרים LMFAO. הקליפ זכה למעל 16,000,000 צפיות ביוטיוב.
פרסים והישגים מקצועיים.
הקליפ פעמון של הזמרת נועה קירל זכה בכמה פרסים בינלאומיים לשנת 2022:
הקליפ "Thought about that" של הזמרת נועה קירל זכה בכמה פרסים בינלאומיים לשנת 2022:
בדצמבר 2020 הקליפים חביב אלבי ו- זוט עני נכנסו לרשימת עשרת הקליפים הנצפים והטרנדיים ביותר בישראל 2020 ע"פ נתוני יוטיוב.
באוקטובר 2020 זכתה במקום הראשון בפרס קקטוס הזהב TV הפרסומת שביים בוצ'אצקי למותג "אייס" בכיכובו של רותם כהן, והפרסומת הזכורה ביותר במדד גלובס בחודש זה.
ביולי 2020 זכתה במקום השלישי בפרס קקטוס הזהב TV הפרסומת שביים בוצ'אצקי למותג תה ויסוצקי בכיכובה של אניה בוקשטיין.
על בימוי והפקת הקליפ "מתגעגעת" של הזמר נתן גושן מועמד בחודש דצמבר 2019 בחצי הגמר לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי: "Lost Angeles CineFest".
על בימוי והפקת הקליפ "באתי לחלום" של הזמר נתן גושן מועמד בחודש ספטמבר 2019 בחצי הגמר לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי: "MoziMotion".
על בימוי והפקת הקליפ 'הכל לטובה' מועמד בחודש יוני 2018 לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הצרפתי: Paris Play Film Festival.
על בימוי והפקת הקליפ 'זהב' של הזמרים סטטיק ובן-אל תבורי זכה בוצ'אצקי בחודש פברואר 2017 בפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי:Calcutta International Cult Film Festival.
בדצמבר 2017 הגיעו שני קליפים של סטטיק ובן-אל תבורי בבימויו של בוצ'אצקי לדירוג Rewind 2017 של יוטיוב - לרשימת עשרת הקליפים הנצפים ביותר ביותר בישראל לשנת 2017: "טודו בום" (מקום ראשון), "זהב" (מקום שני).
בדצמבר 2016 הגיעו שלושה קליפים של סטטיק ובן-אל תבורי בבימויו של בוצ'אצקי לדירוג Rewind 2016 של יוטיוב - לרשימת עשרת הקליפים הנצפים ביותר בישראל לשנת 2016: "סלסולים" (מקום ראשון), "כביש החוף" (מקום שני) ו"סתם" (מקום חמישי).
הקליפ 'נוסע' של הזמר אליעד נחום זכה בוצ'אצקי בספטמבר 2016 בכמה פרסים:
גיור כהלכה (רשת בתי דין)
גיור כהלכה היא רשת בתי דין אורתודוקסיים פרטיים לגיור, המנוהלת על ידי ארגון עתים. הוקמה בישראל באוגוסט 2015 על ידי רבנים מהציונות הדתית, בשיתוף עם הארגונים "עתים", "בית מורשה" ו"אור תורה סטון" ובתמיכת הסוכנות היהודית והפדרציה היהודית של ניו-יורק.
בית הדין מיועד לישראלים שהם צאצאים ליהודים. הגיור ברשת מאפשר רישום היהדות במרשם האוכלוסין אך אינו מוכר לצורך נישואים על ידי הרבנות הראשית. הקמת בית הדין לוותה בביקורת חריפה מצד מרבית הרבנים בישראל, הן בשל מחלוקות בהלכות גיור, והן בשל פגיעה לדעתם בממסד הגיור של הרבנות הראשית. בתקופה זו ראש מערך הגיור הרב אליעזר רבינוביץ' זצ"ל השיב למבקרים את הקמת בית הדין לגיור: "יש המנסים להציג אותנו כמקלים אך למען האמת אנחנו מחמירים. אנחנו מחמירים בשלמות העם ובקדושת העם. ראוי לציין כי זוהי הדרך בה הלכו גדולי הרבנים בכל הדורות".
פעילות הרשת.
במדינת ישראל חיים כ-400 אלף עולים וצאצאיהם שהגיעו לארץ מתוקף חוק השבות, כלומר להם או לבן זוגם יש אב או סב יהודי, אך הם אינם יהודים על פי ההלכה. רבים מהם מבקשים להיות מוכרים כיהודים. רשת בתי הדין מציעה להם מערכת גיור שהיא מגדירה כתהליך "נגיש, אישי ומכבד" לקטינים ומבוגרים. הבדל בולט בין הרשת לבין בתי הדין הממלכתיים הוא שהדיינים ברשת מאפשרים גיור של ילדים מתחת לגיל בר/ בת מצווה שאמם אינה מתגיירת עמם. כמו כן, אינם דורשים שהילד המתגייר יתחנך בבית ספר דתי משום שילדים בגילאים אלה על פי ההלכה, לא מחויבים בשמירת המצוות. בתי הדין הממלכתיים מסרבים לגייר ילדים כאלה, בנימוק שלאור הניסיון צפוי שברוב המקרים הם לא יתמידו בשמירת מצוות.
בראש רשת בתי הדין עמד עד לפטירתו הרב נחום אליעזר רבינוביץ'. היום חברים ברשת 'גיור כהלכה' כשישים רבנים- ראשי ישיבות, רבני ערים וקהילות. בין הרבנים המשמשים כדיינים: הרב שלמה ריסקין, הרב דוד סתיו, הרב רא"ם הכהן, הרב חיים אמסלם, הרב יעקב מדן, הרב אליעזר מלמד, הרב יהודה גלעד, הרב שלמה וילק, הרב שאול פרבר, הרב אורן דובדבני, הרב יהושוע רייך ועוד כ-50 רבנים אשר משתתפים בהרכבי בתי הדין, המתכנסים באזור ירושלים, המרכז והצפון.
נכון להיום הרשת מנוהלת על ידי יעל בלנקי ופועלת תחת חסותה של עמותת עתים בראשות הרב ד"ר שאול פרבר.
הגיור אינו מוכר על ידי הרבנות הראשית לצורך רישום נישואין. עם זאת מאפשר תהליך הגיור מוכר במרשם רשות האוכלוסין. הגיור בבית הדין תקף מבחינה הלכתית (אורתודוקסית).
בחודש ספטמבר 2018 פסק לראשונה בית המשפט כי על משרד הפנים לרשום במרשם האוכלוסין כיהודייה, ישראלית שהתגיירה ברשת, בהתייחס לנסיבות המיוחדות של אותו מקרה ובהיעדר התנגדות של משרד הפנים. מאז מאות ממתגיירי הרשת נרשמו כיהודים בסעיפי הדת והלאום במרשם האוכלוסין.
נכון לסוף שנת 2021 התגיירו ברשת למעלה מ-1,500 מתגיירים.
גיור קטינים.
מבחינת ההלכה היהודית, הליך הגיור של הילדים מתחת לגיל מצוות (גיל 12 לבנות ו- 13 לבנים) אינו כולל קבלת עול מצוות. באתר של הארגון מפורט כי ברשת בתי הדין של גיור כהלכה קיים מסלול מיוחד לקטינים מתוך אמונה שילד אשר גדל בישראל, כחלק מחברה ישראלית-יהודית הינו בעל זהות ושייכות יהודית. המסלול קיים עבור משפחות המעוניינות לגדל את ילדיהן כיהודים - ילדים לזוגות מעורבים, ילדים מאומצים וכאלה שנולדו מהליך פונדקאות או תרומת ביצית.
המאמרים והפרסומים מפורסמים באתר המיזם – ראו לינק.
מיזם "ואהבתם את הגר".
בנוסף לפעילות של בתי הדין לגיור הארגון מקדם את נושא קבלת הגר לחברה הישראלית. כחלק מפעילות זו נוצר מיזם ואהבתם את הגר שמתקיים מדי שנה לקראת חג השבועות. במסגרת המיזם מופצים מאמרים הלכתיים ושיעורים תורניים בנושא אהבת גרים. כמו כן, מאות קהילות בארץ ובחו"ל עוסקות בנושא אהבת הגר וקבלתו לקהילה.
אנדרה סרבנסקי
אנדרה סֶרבנסקי (בהונגרית: Szervánszky Endre; 1911, בודפשט – 1977, בודפשט) היה מלחין וחסיד אומות העולם מהונגריה.
ביוגרפיה.
בשנת 1922 החל סרבנסקי ללמוד נגינה בקלרינט באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט. הוא ניגן במספר תזמורות ולאחר מכן שב ללמוד באקדמיה. הוא עבד ברדיו ההונגרי, היה אחראי על ניהול תזמורות ברדיו, ולאחר מכן לימד תאוריה באקדמיה למוזיקה. יצירותיו הראשונות שזכו לתשומת לב ציבורית נוצרו בסוף שנות השלושים - יצירות לרביעיית מיתרים. יצירותיו הושפעו מיצירותיהם של בני זמנו, זולטאן קודאי ובלה בארטוק.
בתקופת מלחמת העולם השנייה.
בעת לימודיו האקדמיים הכיר סרבנסקי יהודייה בשם אווה בירו, לימים סלוט. לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרס 1944 נחלץ סרבנסקי לעזרתה של בירו, אף על פי שלא היו חברים קרובים. באוקטובר 1944 נכלאה בירו במחנה לעבודת כפייה בעיבורי בודפשט. בירו הצליחה להעביר לסרבנסקי מידע על מקום הימצאה ועל מצבה. סרבנסקי הצליח לכתוב לה, ולהעביר לה מכתב שסיפק לה הגנה חלקית. מכתב זה הציל אותה מהשילוח של יחידתה לרייך הגרמני והיא נותרה במחנה כשיחידתה יצאה לצעדת מוות לכיוון הגבול האוסטרי.