בשנותיו הראשונות כעורך דין עבד קסוביץ' בחברת עורכי הדין Mayer Brown , שהיא חברת ענק, ה-15 בגודלה בארצות הברית, ולה סניפים בערים הראשיות של ארצות הברית ועשרות סניפים ברחבי העולם ובהם היא מעסיקה כ-1,500 עורכי דין. בשנת 1993 פרש קסוביץ', יחד עם 18 עורכי דין נוספים, מן החברה והקימו את חברת עורכי הדין Kasowitz Benson Torres . לחברה, שמושבה בעיר ניו יורק, סניפים בערים מרכזיות אחדות בארצות הברית והיא מעסיקה 350 עורכי דין. החברה מתרכזת במשפט מסחרי ובתביעות דיבה וקניין רוחני,
בשנת 1993, לאחר הפיגוע הראשון במגדלי התאומים, שהתבצע בחניון התת-קרקעי של המגדלים על ידי חבורה אסלאמית קיצונית ובו נהרגו בו 6 אנשים ומעל 1,000 נפצעו, הגישו משפחות הנפגעים תביעות נזיקין נגד רשות הנמלים של ניו יורק בעילת רשלנות. מרק קסוביץ ייצג את הרשות, אך בסופו של דבר בית המשפט מצא אותה חייבת בדין. כמו כן יצג בשנת 2017 את מנחה הטלוויזיה ביל או'ריילי שנחשד בהטרדות מיניות.
עורך דינו של דונלד טראמפ.
במשך עשרות שנים משמש קסוביץ' כעורך דינו הפרטי של דונלד טראמפ. הוא ייצג את טראמפ בהליכי הגירושין שלו וכאשר במשך מספר פעמים לאורך הקריירה של טראמפ נקלעו חברות בבעלותו לחדלות פירעון הוא ייצג אותו בהליכי פשיטת רגל. טראמפ יסד את "אוניברסיטת טראמפ" שבמסגרתה הועברו סמינרים בנושאי נדל"ן. נגד המיזם ונגד טראמפ עצמו הוגשו מספר תובענות ייצוגית וכן תביעה ממחלקת החינוך של מדינת ניו יורק באשמת שימוש בלתי חוקי בשם "אוניברסיטה" והונאת הלקוחות. קסוביץ' ייצג בהן את טראמפ והתביעות הסתיימו, לאחר בחירתו של טראמפ לנשיאות, בפשרה שבמסגרתה הסכים טראמפ לשלם 25 מיליון דולר לסטודנטים ולמדינת ניו יורק. במהלך מסע הבחירות לנשיאות ב–2016 הועלו נגד טרמפ האשמות של התנהגות לא הולמת כלפי נשים. כאשר התפרסמה כתבה בניו יורק טיימס על תביעות הנשים על הטרדות מיניות על ידי טראמפ, שלח קסוביץ מכתב לעיתון ובו דרש "ביטול והתנצלות מלאים ומיידיים".
ההתערבות הרוסית בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
לאחר שטראמפ זכה בבחירות לנשיאות ארצות הברית שנערכו ב-8 בנובמבר 2016, הגיעה קהילת המודיעין האמריקאית, בדו"ח שפרסמה, למסקנה כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות באמצעות הפצת מידע מוטעה של חדשות מזויפות ברשתות החברתיות, לצד שימוש בטרולים באינטרנט. הפעולה נועדה, לדעת קהילת המודיעין, לפגוע בסיכוייה של הילרי קלינטון להיבחר לנשיאות ולגרום לבחירתו של טראמפ. תחילה דחה הנשיא הנבחר טראמפ את דו"ח, ואמר כי הדמוקרטים מגיבים בכך על הפסדם בבחירות, ותקף את קהיליית המודיעין. מנהיג הרוב הרפובליקני, מיץ' מקונל, הביע אמון בקהילת המודיעין ותמך בביצוע חקירה בנושא וזו החלה רשמית ב-24 בינואר 2017. ב-20 במרץ 2017 הודיע ראש ה-FBI, ג'יימס קומי, כי הבולשת הפדרלית חוקרת את המעורבות הרוסית בבחירות, כולל תיאום פוטנציאלי בין ממשלת רוסיה לקמפיין של טראמפ. ב-9 במאי 2017 פיטר טרמפ את קומי מתפקיד ראש הבולשת. בעקבות פיטוריו, החליט סגן התובע הכללי, רוד רוזנשטיין, למנות תובע עצמאי לחקירת העניין, וראש ה-FBI שקדם לקומי, רוברט מולר, נתמנה לשמש כתובע עצמאי ומיוחד.
ב-8 ביוני 2017 העיד קומי בפני ועדת המודיעין של הסנאט. בעדותו האשים קומי את טראמפ וממשלו כשקרנים ואמר שהנשיא עודד אותו לסגור את החקירה הפלילית של יועצו לביטחון לאומי לשעבר, מייקל פלין.
עוד קודם לכן, ב-24 במאי, הודיע טראמפ כי עורך דינו הפרטי מארק קסוביץ' ייצג אותו, כעו"ד חיצוני, בחקירת קשרי הקמפיין שלו עם רוסיה במהלך מערכת הבחירות לנשיאות.
במהלך עדותו של קומי לא פרסם טראמפ כל תגובה, אך למחרת מתן העדות פרסם שורה של ציוצים שבהם האשים את קומי במתן עדות שקר בהיותו תחת שבועה. הוא חזר על טענתו באותו יום במהלך מסיבת עיתונאים משותפת עם אורחו, נשיא רומניה, ואף טען כי דבריו של קומי הוכיחו כי לא הייתה כל קנוניה משותפת בין מטה מערכת הבחירות שלו לממשלת רוסיה.
מאחר שקומי אמר בעדותו כי הוא ביקש להדליף את תזכיר השיחות שלו עם טראמפ, בגלל שחשש שטראמפ עשוי לשקר בנוגע לאופי השיחות, תקף קסוביץ' את קומי על ההדלפה ובמסגרת מתקפת הנגד של ממשל טראמפ, שאותה הוביל קסוביץ', הוגשה תלונה למשרד המשפטים על כך שקומי הדליף שיחה חסויה עם הנשיא. בתגובה פרסם העיתון "וושינגטון פוסט" ב-10 ביוני כי קסוביץ' עצמו מקיים קשרים הדוקים עם אנשים בצמרת השלטון הרוסי. העיתון דיווח כי בין הלקוחות של קסוביץ' נמצא גם אולג דריפסקה, אוליגרך רוסי הידוע בקרבתו לנשיא רוסיה ולדימיר פוטין. כן מסר העיתון כי קסוביץ' מייצג גם את "סבארבנק", הבנק הלאומי הגדול ביותר ברוסיה.
הקרב על א-רקה (2017)
הקרב על א-רקה (2017) (באנגלית: Battle of Raqqa; מוכר גם בשם הקרב השני על א-רקה), היה מבצע צבאי שנערך בין ה-6 ביוני 2017 ל-17 באוקטובר 2017 על ידי הכוחות הסוריים הדמוקרטיים (SDF) נגד המדינה האסלאמית (דאעש) במטרה לכבוש את העיר א-רקה בצפון סוריה, ששימשה כבירת הח'ליפות דה-פקטו. הקרב הסתיים בהודעת הכורדים על שחרורה המלא של העיר.
הקרב היה השלב החמישי של ה-SDF בדחיקת המדינה האסלאמית ממחוז א-רקה. המבצע לשחרור העיר מכונה על ידי ה-SDF הקרב הגדול בהתייחס להערכות אודות הלחימה הקשה הצפויה בעיר וכן עקב הערך הסמלי שלו, והוא נתמך בתקיפות אוויריות ובכוחות קרקעיים של ארצות הברית. הקרב התרחש במקביל לקרב מוסול בעיראק, אשר הסתיים ב-9 ביולי 2017, כחלק מהמאמץ של כוחות הקואליציה המערבית, ובעלי בריתה לכבוש את מוקדי הכוח הבולטים ביותר של המדינה האסלאמית בעיראק ובסוריה, ולהוביל לפירוק הח'ליפות העולמית עליה הכריז הארגון ב-29 ביוני 2014.
רקע.
העיר א-רקה (בערבית: الرقة) השוכנת על גדות נהר הפרת, ממוקמת בציר מרכזי בצפון סוריה המוביל במערב לערים חלב וחמה, בדרום לדיר א-זור ותדמור, במזרח לאל חסכה בסוריה ולמוסול בעיראק, ובצפון לאורפה בטורקיה. במהלך מרץ 2013, לאחר קרב קצר נגד צבא סוריה שהובל על ידי ג'בהת א-נוסרה, נפלה העיר לידי מספר כוחות אופוזיציה מתונים וג'יהאדיסטים בהם המדינה האסלאמית, אחראר א-שאם וצבא סוריה החופשי אשר חילקו את העיר ביניהם. בעקבות תקיפות של המדינה האסלאמית על האופוזיציה הסורית המתונה והג'יהאדיסטית בחלב ובאידליב לקראת סוף 2013, פרצו חילופי אש כבדים כמעט בכל האזורים בסוריה שלא נשלטו על ידי בשאר אל-אסד. עד 13 בינואר 2014, המדינה האסלאמית הצליחה להשיג שליטה מלאה על העיר א-רקה, והיא שימשה כבסיס להתקפות על המורדים, על הכורדים ועל משטר אסד בכל רחבי מזרח וצפון סוריה. היא נבחרה לשמש כבירת הח'ליפות של המדינה האסלאמית עקב מיקומה האסטרטגי, כמו גם היותה רחוקה למדי ממרבית זירות הלחימה בסוריה בין 2014 ל-2015. מאז תחילת מבצע נחישות טבועה ב-2014 בעיראק ובסוריה על ידי המערב, העיר א-רקה נחשבה למטרה ראשונה במעלה עבור כוחות הקואליציה המערבית במסגרת ההתקפות האוויריות על המדינה האסלאמית, עקב מעמדה כבירת הח'ליפות וכן עקב היותה בסיס מרכזי ללוחמים הזרים של הארגון וכמרכז לתכנון גל הפיגועים נגד ערים אירופאיות. עד יוני 2017, העיר א-רקה נותרה העיר הגדולה היחידה בשליטה מלאה של המדינה האסלאמית בשטחי עיראק וסוריה, והחשיבות שלה גברה עוד יותר בעיני המערב שראה בכיבושה מידי הארגון סתימת הגולל על רעיון הח'ליפות העולמית. תחילת המערכה על מחוז א-רקה על ידי הכוחות הסוריים הדמוקרטיים המורכבים ברובם מכורדים, החלה ב-6 בנובמבר 2016, כשמתחילה, המטרה הסופית של המבצע הצבאי במחוז הוגדרה ככיבוש בירת המדינה האסלאמית; ההכרח לטהר את דרכי הגישה לעיר מצפון, מזרח, מערב ודרום-מערב במהלך המערכה, הובילה את הכוחות הכורדים לכבוש מידי הארגון שטחים נרחבים במחוז, כשהקרבות המשמעותיים ביותר התחוללו בעיקר סביב אגם אסד על העיר א-ת'ורה, סכר טבקה וסכר באת'.
מתחילת המערכה על המחוז, כ-500 לוחמים מהכוחות המיוחדים של ארצות הברית פועלים בצפון סוריה לצד הכוחות הכורדים ומספקים תמיכה למבצע. ארצות הברית ומדינות אחרות החברות בקואליציה המערבית, מספקות נשק כבד ותמיכה לוגיסטית ותקשורתית לכוחות הכורדים, וכן מבצעות פעילות מודיעינית רחבת היקף באיסוף ובתקיפת מטרות של המדינה האסלאמית. על ההכנות האחרונות לקרב העיבו הזעזועים הפנימיים בתוך הקואליציה המערבית בין מדינות המפרץ הסוניות בראשות סעודיה ובתמיכת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, לבין קטר שהואשמה על ידם בתמיכה בטרור. עקב הזמן הרב שחלף מתחילת המערכה על המחוז ועד תחילת הקרב על העיר, המדינה האסלאמית הספיקה לפנות מהעיר את מרבית המנהיגים הבכירים בארגון ומשפחותיהם, לעבר עיירות במרכז הגבול הסורי-עיראקי (כדוגמת אבו כמאל), עקב היותן רחוקות יחסית ממרבית המערכות שמנהל הארגון בעת ובעונה אחת בסוריה ועיראק. בימים שקדמו לתחילת הקרב על העיר, תושבים מקומיים טענו שרבים מלוחמי המדינה האסלאמית נטשו את העיר לעבר דיר א-זור בעקבות המתקפה הממשמשת ובאה על בירתם.
כוחות.