וסטהד הוא גם מרצה לדרמה. כשהרצה בדרום אפריקה פגש קבוצה של צעירים מקופחים עם פוטנציאל להיות צלמים. יחד עם הצלם ג'ון קול, הוא פתח קורס מזורז לצילום במשך שמונה שבועות, מה שאפשר להם להתפרנס מהמקצוע.
ב-2014 שיחק וסטהד בתפקיד מנהל מחלקת החדשות של ה-BBC ניל ריד בסדרה הקומית "W1A".
ב-2016 שיחק וסטהד בתפקיד המלווה של טוני בלייר בסרט הטלוויזיה "רג'" של ה-BBC. עוד ב-2016 שיחק בסדרה הקומית של נטפליקס "חולה אהבה".
פורד קונסול קורסייר
פורד קונסול קורסייר (באנגלית: Ford Consul Corsair) היא מכונית משפחתית גדולה מתוצרת חברת Ford of Britain (פורד בריטניה), (שם רשמי: Ford Motor Company Limited), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1963–1970.
דגמי "פורד קונסול קורסייר מודל GT", מנוע 1,498 סמ"ק המפיק 75 כ"ס יוצאו לאירופה.
דגם "פורד קונסול קורסייר" בתצורת 4 דלתות, יוצא לישראל.
כגוונא
כגוונא הוא קטע הלקוח מספר הזוהר, ונאמר, בעיקר בקהילות חסידים מסוימות, לפני תפילת ערבית של שבת, קודם אמירת "ברכו". כמו רובו של ספר הזוהר, גם קטע זה הוא בארמית.
מקור וטעם תקנתו.
צירוף הנוסח לסידור התפילה נקבע כנראה בקלויז החסידים שבעיר ברודי, שכן הוא מופיע לראשונה בסידור ר' אשר מבראד, לבוב ה'תקמ"ח, ובספר ההלכתי "מטה אפרים" לרב אפרים זלמן מרגליות מבראד. נוסח זה התפשט בדור השני של החסידות, בפרט אצל תלמידי המגיד ממזריטש תלמיד הבעל שם טוב. התפילה מופיעה גם בסידור אדמו"ר הזקן משנת ה'תקע"ו, בעריכת הרב שניאור זלמן מלאדי.
הכנסת הנוסח לסידור נבעה מדברי מקובלים שספריהם היו נפוצים במזרח אירופה כגון עמנואל חי ריקי ואחרים שציינו את דברי הזוהר המלמדים על השינויים בעולמות העליונים עם כניסת השבת, כגון המעבר מן החול אל הקודש, השלווה הבאה לעולם עם כניסת השבת, התמעטות כוחות הדין והכוחות החומריים ואת מקומם תופסת השכינה. לדברי המקובלים זמן זה הוא בעת אמירת 'מזמור שיר ליום השבת', לפני הקדיש ו"ברכו".
הרב יצחק אייזיק ספרין מקמארנא כתב:
לחנים.
חלקים מהקטע הולחנו על ידי חזנים רבים.
גם במוזיקה החסידית העממית ישנם מספר לחנים לתפילה:
פורד טרנסקונטיננטל
פורד טרנסקונטיננטל (באנגלית: Ford Transcontinental) היא משאית כבדה, בעלת הנעה 6x2, מתוצרת "פורד אירופה" ("פורד בריטניה" וOriginal equipment manufacturer" (OEM)" (עבור "פורד" בהולנד, אמסטרדם), חברת בת של קונצרן הרכב פורד (שם מלא: Ford Motor Company), אשר יוצרה בין השנים 1975–1984.
יוצרו 8,735 יחידות, מהן 8,231 יחידות יוצרו בהולנד (אמסטרדם), 504 יחידות יוצרו בבריטניה.
בקבינה - 3 מושבים.
אולימפיאדת החירשים
אולימפיאדת החרשים (באנגלית: Deaflympics) היא אירוע של הוועד האולימפי הבינלאומי והוועד הבינלאומי לספורט לקויי שמיעה, שבו מתחרים ספורטאים חירשים בענפי ספורט שונים. חירשים מתקשים להתחרות במשחקים האולימפיים הרגילים, בשל כך שהם אינם יכולים לשמוע את השופטים השורקים על מנת להתחיל מרוץ.
היסטוריה.
אולימפיאדת החירשים נערכת אחת לארבע שנים ( הרצף נקטע בתקופת מלחמת העולם השנייה). המשחקים הראשונים התקיימו בפריז, בשנת 1924. האולימפיאדה התחילה בתור אירוע קטן של 140 ספורטאים מ-9 מדינות אירופאיות, שהתחרו ב"משחקים הבינלאומיים השקטים בפריז".
בשנת 1949 התווספו משחקי החורף האולימפיים.
רשמית, משנת 1924 ועד שנת 1965 המשחקים נקראו "המשחקים הבינלאומיים עבור החירש". משנת 1966 עד 1999 המשחקים נקראו "המשחקים העולמיים לחרשים". משנת 2001 המשחקים נקראו "אולימפיאדת החרשים" (Deaflympics).
כדי להשתתף במשחקים, לספורטאים המתחרים צריך להיות אובדן שמיעה של לפחות 55 דציבלים, באוזן ה"טובה" שלהם. אביזרי שמיעה אסורים, כדי למנוע יתרון לא הוגן של ספורטאי אחד על משנהו.
מדינות וערים מארחות.
עד כה נערכו המשחקים ב36 ערים, וב21 מדינות, אך המשחקים נערכו מחוץ לאירופה רק 5 פעמים: וושינגטון 1965, לוס אנג'לס 1985, כרייסטצ'רץ', 1989, מלבורן 2005, וטייפה ב-2009. המשחקים האחרונים התרחשו בסמסון שבטורקיה, בשנת 2017. ישנם משחקי חורף ומשחקי קיץ המתקיימים בנפרד במדינות שונות.
ברד ירד בדרום ספרד
"ברד ירד בדרום ספרד" (באנגלית: The Rain in Spain) הוא שיר מתוך המחזמר "גבירתי הנאווה" שהולחן בידי פרדריק לאו ונכתב על ידי אלן ג'יי לרנר, והתפרסם בשנת 1956. השיר משמש כנקודת מפנה בעלילה. פרופסור היגינס וקולונל פיקרינג דוחקים באלייזה להתאמן על דיבורה, במטרה שתצליח לתקן את מבטאה הקוקני. משפט המפתח בשיר, "The rain in Spain stays mainly in the plain" כולל חמש מילים אותן קוקני הוגה עם דיפתונג או (אָיי), במקום ההגייה המקובלת באנגלית בריטית (אֵיי).
בעוד שלושתם מיואשים, אלייזה מצליחה לבסוף "לתפוס" את ההגיה הנכונה של המשפט. שלושתם פורצים בשיר וחוזרים על משפט המפתח ושרים בנוסף עוד משפטי אימון, כדוגמת "בהרטפורד, הריפורד והמפשיר, הביל, אביך הבוקר", והמשפט "נעים מאוד להיפגש", משפטים בהם אלייזה נכשלה בהגיית האות ה״א (H במקור).
מקור.
הביטוי אינו מופיע במחזהו המקורי של שאו, אך מופיע בסרט משנת 1938.
גרסה עברית.
עקב הבדלי השפה והיעדר מבטאה הקוקני של אלייזה בשפה העברית, המחזה המתורגם נוהג ברובו בתיקון עברית קלוקלת והגייה פגומה. בתרגום העברי, על אלייזה לתרגל הגיה של האות רי״ש במכתש הפה - [r], במקום בענבל - [ʁ]. האות ר' מופיעה בכל חמש המילים במשפט "ברד ירד בדרום ספרד הערב".
בהמשך היה על אלייזה להתמודד עם הגיית האות ה״א, [h], ולא להשמיטה במשפט שהגתה אותו כ"בארטפורד, אריפורד ואמפשיר, אביל, אביך א-בקר", ולאחריו הבדלה בין האותיות אל״ף, ה״א ועי״ן כאשר הייתה הוגה את אחד המשפטים כ"נאים מעד ליפגש".
למעשה, בגרסה העברית פרופסור היגינס מנסה לחזק את הגייתה להגייה ממלכתית שהייתה נהוגה בעבר. את המשפט, שהפך למטבע לשון, הגה השחקן, הבמאי והמתרגם, שרגא פרידמן.
בספר "מסך אחרון על שרגא פרידמן", שיצא לאחר מותו של השחקן, כתב דן אלמגור: "כשניגשנו שרגא ואני, לתרגום המחזמר 'גבירתי הנאווה' כבר היו מאחורינו שנים אחדות של עבודה משותפת. לפני שהעלינו שורה על הכתב, היה שרגא 'מגלגל' אותה על הלשון כדברו, כדי לראות כיצד היא מצלצלת. ניסיונו העשיר כשחקן וכקריין הוא שגרם לכך שהשחקנים שהשמיעו את הטקסטים הללו, לא נאלצו להיאבק עם משפטים מסורבלים, מילים קשות להגייה ועיצורים דומים הסמוכים זה לזה. כל שורה ושורה שנמסרה להם על ידי שרגא הבמאי עברה תחילה בדיקה ב'מכון התקנים' הפרטי שלו. הוא היה מנסה להשמיע כל משפט בדרך זו או אחרת, תוך שינוי בתחביר, במילים או בהטעמה, עד שהנוסח מצא חן בעיניו. רבות התלבטנו בעת התרגום כיצד לתרגם את השיר הידוע של הגשם היורד בספרד. ואז, ערב אחד, סמוך לחצות צלצל הטלפון בדירתי. על הקו היה שרגא, נרגש כולו, והוא צוהל לתוך השפופרת: 'ברד...ברד בספרד". באמבטיה...בתוך האמבטיה... ישבתי אחרי ההצגה באמבט רותח ופתאום זה בא...הברד ירד בספרד... כך נולד המשפט 'ברד ירד בדרום ספרד הערב".
הבדלים בין הגרסאות.
עם השנים, נעשו מספר שינויים בתרגום העברי כדי להתאימו לקהל. השינויים נעשו בידי דן אלמגור:
תרגומים.
המחזה תורגם למספר רב של שפות, בהן אלייזה דברה, בין השאר, בדיאלקט ברלינאי, וינאי, שטוקהולמי, גוטבורגי, אמסטרדמי ובודפשטי. להלן המשפט על גרסותיו השונות.
קישורים חיצוניים.
"גבירתי הנאווה" באתר להנצחת שרגא פרידמן ושושנה רביד
ארגונאוטיקה
ארגונאוטיקה (ביוונית: Ἀργοναυτικά, בלטינית: Argonautica) פירושו "מסע הספינה ארגו". היא שירה אפית יוונית מסוגת סיפור הירואי, מן התקופה ההלניסטית, אשר נכתבה בידי אפולוניוס מרודוס, בן המאה ה-3 לפנה"ס. יצירת האורגונאוטיקה ביחד עם השירה ההומרית והֵסִיוֹדוֹס, היא אחת היצירות הבודדות ששרדו בשלמותם לאורך ההיסטוריה. האפוס הקצר (5,835 שורות), ביחס לשירה ההומרית, תחום בתוך ארבעה ספרים. מספרת על אודות מסע יאסון וגיבורי הפוליס ארגו, בחיפוש אחר גיזת הזהב ועל פרשת האהבה בין יאסון ומדאיה. ליצירה הייתה השפעה רבה על המשוררים אשר באו אחריה כגון קטולוס ואובידיוס. הסיפור המיתולוגי של ארגונאוטים מתקיים דור אחד בלבד לפני הסיפור המיתולוגי של הומרוס - היא מלחמת טרויה. בשנת 2017 יצא הספר בהוצאת מאגנס, בתרגום לעברית של אברהם ארואטי, שכתב גם מבוא והוסיף הערות ומפתח שמות.
תוכן היצירה.
ספר ראשון.
הספר הראשון נפתח בהודיה לאל אפולו אל ראשית מסעם של הארגונאוטים מיוון ובפנייה מובא הסבר מדוע דווקא בחרו במסע ולאן. לאחר מכן, מופיע קטלוג הגיבורים, דהיינו הסבר על מקורותיו של כל גיבור וגיבור אשר מתלווה אל יאסון בדרכו למצוא את גיזת הזהב הנמצאת בים פונטוס (הים השחור). הספר הראשון דן בעיקר בראשית מסעם בים וסיפוריו של הרקולס ופולימפוס המחפשים את האורגונוטים, אשר יצאו למסע בלעדיהם. הספר הראשון מסתיים בהגעתם של הגיבורים אל אדמתם של הבבריקים.
ספר שני.
האורגונוטים מצליחים להביס את הבבריקים וממשיכים במסעם בכיון אל יעדם בקולכיס (היא אזור גאורגיה של היום). במהלך המסע הם עוברים בארצם של האמזונות וגם נלחמים כנגד ההרפיות, אשר כמעט מוליכות את ספינת הגיבורים להתנגש בסלעים. לאורך מסעם בים השחור, האל אפולו מתגלה בעיניהם ומדריך אותם במסעו.
לאחר שמצליחים האורגונוטים לגשר את ציפורי האי ארס הם פוגשים את בני פריקסוס, אשר עוזרים להם להגיע אל ידעם לקוליכיס.
ספר שלישי.