על היחס של בית הדין להחלטות הרשות להגבלים עסקיים קבע בית הדין:
כנגד דברים אלו כתבה השופטת אילה פרוקצ'יה:
ההודעה
ההודעה (במקור: The Message) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בגיליון פברואר 1956 של The Magazine of Fantasy and Science Fiction. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1976 בספר גדול ורחב הוא העולם תחת השם השדר ושוב בכתבי אייזק אסימוב חלק 1 בשנת 2009. הסיפור מביא הסבר בדיוני לתופעה של אנשים הכותבים על קירות במקומות ציבוריים את שמם ואת זה שהם "היו שם". הסיפור קצר מאוד, ואורכו פחות משני עמודים.
עלילה.
הסיפור מתחיל בתיאור של שלושה חיילים שנפגשים ומעלים זיכרונות מזמן המלחמה. בין השאר הם מדברים גם על התעלומה רבת השנים.
ג'ורג' קילרוי, היסטוריון בן המאה ה-30, נוסע בזמן למאה העשרים כדי לחקור את חייהם של חייל הרגלים במלחמת העולם השנייה. הוא מגיע לצפון אפריקה כשהחיילים עולים ליבשת דרך חוף אוראן, ולפני שהוא עוזב הוא משאיר את חותמו על קיר של צריף- "ג'ורג' קילרוי היה כאן".
בנימין בן משה אלנהוואנדי
בנימין בן משה
בנימין אלנהוואנדי
בנימין בן משה אלנהואנדי
בנימין בן משה אלנהאוונדי
בנימין בן משה אלנהאונדי
מהרם
הלינה בירנבוים
מיכל הלפרין
מיכל הלפרין (נולדה בשנת 1966) היא עורכת דין ישראלית, כיהנה כממונה על התחרות בשנים 2016–2021.
ביוגרפיה.
הלפרין גדלה בירושלים. הוריה נולדו בגרמניה ועבדו באוניברסיטה העברית: אביה שימש כפרופסור לכימיה, ואמה כדוקטור לפיזיקה. סיימה ב-1990 תואר ראשון בהצטיינות במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. את ההתמחות עשתה אצל שופט בית המשפט העליון גבריאל בך. בשנת 1991 החלה לעבוד במשרד עורכי הדין "ארדינסט, בן נתן ושות'" ובשנים 1996 עד 2000 הייתה שותפה במשרד. היא התמחתה במשפט אזרחי ובפרט בדיני תאגידים, הגבלים עסקיים, תובענות ייצוגיות ובמשפט מנהלי. בשנים 2000–2001 עבדה במשרד עורכי הדין "Mintz, Levin, Cohn, Ferris, Glovsky, and Popeo" בבוסטון שבארצות הברית.
בינואר 2002 מונתה לסגנית ראש הרשות להגבלים עסקיים והיועצת המשפטית לרשות, כיהנה בתפקיד זה עד 2006. בתחילת 2007 הצטרפה כשותפה למשרד עורכי הדין "מיתר, ליקוורניק, גבע, לשם, טל ושות'", הקימה ועמדה בראש מחלקת ההגבלים העסקיים במשרד. במסגרת זו הלפרין ייצגה בין השאר את שותפות חיפושי הגז "ישראמקו" מול הרשות להגבלים עסקיים, בנושאים הקשורים למתווה הגז.
ב-2006 הצטרפה למועצה הציבורית של ארגון "אמון הציבור" וכיהנה כראש ועדת המשפטנים של הארגון עד למינויה לממונה על ההגבלים העסקיים ב-2016.
כממונה על ההגבלים העסקיים.
במרץ 2016 מונתה לממונה על ההגבלים העסקיים. בהלך כהונתה שונה התואר לממונה על התחרות. במסגרת הסכם ניגוד עניינים התחייבה לא לעסוק במשך שנה וחצי בענייני תעופה, בשירותי מיתוג ATM, הפעלת מערכת תקשורת בין סולקים ומנפיקים והפצת תוכנה אשראית, ובעניינים הנוגעים לחברת תנובה.
הלפרין יזמה רפורמה מקיפה בחוק ההגבלים העסקיים במטרה להקל על הנטל הרגולטורי ולהגביר את יכולות האכיפה של רשות ההגבלים העסקיים. במסגרת הרפורמה שונה שמה של רשות ההגבלים העסקיים לרשות התחרות ושמו של חוק ההגבלים העסקיים שונה לחוק התחרות הכלכלית. הרפורמה הרחיבה את ההגדרה של מונופולים לכל תאגיד שמחזיק בכח שוק. בעקבות תיקון זה' פרסמה הרשות גילוי דעת המסביר מהו כח שוק. הרפורמה גם הגדילה את שיעור הקנסות שניתן להטיל על מונופולים שמפרים את החוק מ–24 מיליון ₪ ל-100 מיליון ₪' והגדילה את רף הענישה על עבירות קרטל מ-3 שנים ל-5 שנים. הרפורמה עברה בכנסת ביום 1.1.2019.
במאי 2021 פרסם מבקר המדינה דו"ח על מחירי המזון בישראל שעסק גם בביקורת על רשות התחרות. המבקר ציין כי יותר מ-20 שנה לא הוכרז אף מונופול בשוק המזון. המבקר סקר את פעילות רשות התחרות בתחום המזון, הן בהיבטי האכיפה של חוק קידום התחרות בענף המזון וחוק התחרות הכלכלית וכן את פעילותה בתחום המחקר של תחום המזון. המבקר המליץ לממונה להשקיע משאבים רבים יותר במחקר השפעותיו של חוק קידום התחרות בענף המזון. כמו כן המליץ המבקר לממונה לבחון מחדש את מדיניות הרשות בנוגע להכרזת מונופולים. לאחר מכך, הודיעה הלפרין כי תפרוש מתפקידה ב-1 באוגוסט, חצי שנה לפני תום כהונתה בתפקיד.
פעלה במספר תחומים, בין היתר:
המדיניות המוצהרת של רשות התחרות בתקופתה של הלפרין הייתה לא להכריז על מונופולים. כמו כן, הועדף להטיל קנס על הפרה ולא להתחיל הליך פלילי.
בוועדת הריכוזיות.
מתוקף תפקידה עמדה הלפרין בראש ועדת הריכוזיות, שבה חברים גם מנכ"ל משרד האוצר וראש המועצה הלאומית לכלכלה. בעקבות החלטת ועדת הריכוזיות שלא לאפשר לקבוצת עידן עופר לרכוש תחנת כוח נוספת, נאלץ עופר למכור את מלוא החזקותיו בתחום התקשורת, ובכלל זה את החזקותיו ב"רשת מדיה", והתחייב שלא להיכנס לתחום התקשורת כל עוד הוא מחזיק בפעילות בתחום האנרגיה בישראל.
ועדת הריכוזיות אף אילצה את IDE טכנולוגיות למכור את אחד ממתקני ההתפלה שלה על מנת שתוכל לגשת למכרז להקמת מתקן התפלה נוסף.
לאחר פרישתה מרשות התחרות.
עם סיום תפקידה כממונה על התחרות עברה לאוניברסיטת הרווארד שם היא עמיתת מחקר בכירה במרכז Mossavar – Rahmani למנהל ועסקים של בית הספר למדיניות ציבורית. הלפרין חוקרת וכותבת על תחרות במערכת הבריאות, ובאופן ספציפי על תחרות בין קופות חולים וכן על אתגרי התחרות של ענקיות הטכנולוגיה (big-tech).
חיים אישיים.
הלפרין נשואה לאבנר הלפרין ואם לארבעה.
קוניור השמש
קוניור השמש (שם מדעי: "Aratinga solstitialis") הוא מין עוף ממשפחת התוכיים החי ביערות הגשם הטרופיים של אמריקה הדרומית והמרכזית. בית הגידול הטבעי שלו הוא ביערות גשם על גדות נהרות בעיקר ברוריימה שבברזיל, סורינאם, גינאה הצרפתית וגיאנה. נצפה גם בוונצואלה ובבוליביה.
קוניור השמש מגיע לאורך 30 ס"מ ולמשקל 110 גרם בממוצע. תוחלת חייו בשבי היא כ-15–30 שנה. הזכר והנקבה דומים בגודל ובמראה וניתן להבדיל ביניהם באמצעות בדיקת דם. הם בעלי פנים כתומות עזות עם נוצות גוף צהובות, מקור שחור וכנפיים ונוצות זנב ירוקות עם חלק כחול באמצעם. בטבע קל מאוד להחליף בינו לבין תוכים אחרים מסוגו כ-"Aratinga jandaya" ו-"Aratinga maculata", אך בעל נוצות לא מנוקדות על הכנפיים. הוא דומה שטחית גם לקוניור זהוב. לתוכים הצעירים בעיקר נוצות ירוקות וחזה כתום חזק. צבעי המינים בשבי יכולים להיות גם בצבעי צהוב, כתום ואדום על ראשם וגבם.
רבייה.
קוניור השמש מגיע לבגרות בגיל שנה וחצי. לפני ההזדווגות הזכר והנקבה יטפחו ויאכילו אחד את השני. ההזדווגות נמשכת עד שלוש דקות. לפני ההטלה בטנה של הנקבה גדלה בצורה ניכרת. בהטלה ממוצעת מטילה הנקבה בין 4 ל-5 ביצים. הדגירה נמשכת כ-24 ימים, ובמהלכם מאכיל הזכר את הנקבה ומגן על הקן מפני טורפים. הקוניורים מעדיפים תאי הטלה לחים וחשוכים, בעצים חלולים בגודל הוא 30 ס"מ על 30 ס"מ עם גובה של 40 ס"מ לערך.
אופי והתנהגות.
הקוניור הוא תוכי שובב, סקרן, עליז ואקטיבי. הוא נקשר בקלות לבעליו. אוהב ליטופים ומשחקים. בהגיעם לבגרות הם הופכים רעשנים. בין הזכרים לנקבות ישנם הבדלים התנהגותיים. הנקבות יתחברו בדרך כלל לבעלים ממין זכר והזכרים יתחברו לבעלים ממין נקבה. בנוסף, הזכרים תוקפניים יותר כלפי זרים, בדרך כלל, והרבה יותר מגוננים מהנקבות. תוכיי קוניור השמש אינם מדברים.
מצב בטבע.
קוניור השמש חי בלהקות, כל להקה מונה בין 4 ל-35 פרטים. בעונת הרבייה הם מתפצלים לזוגות. לרוב, הקוניורים אינם נצפים על פני הקרקע והם מעדיפים לשהות על עצים גבוהים הרחק מטורפיהם.
איומים.
הקוניור מצוי בסכנת הכחדה בטבע, עקב כריתת יערות הגשם והמסחר הגדל והולך בו כחיית מחמד וצידתו אסורה בחוק.
תזונה.
קוניור השמש ניזון מזרעים, פירות שונים - בעיקר מסברס, עלים קטנים, ניצני פרחים, צוף וחרקים. בעונת הרבייה צורך יותר חלבון.
קלוגה (עיר ברוסיה)
פרשת ביביטורס
פרשת ביביטורס הוא שמה השגור של שורת טענות שהעלה העיתונאי רביב דרוקר, ב-2011, כלפי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, באשר למימון נסיעותיו לחו"ל בשנים 1999–2008 על ידי בעלי הון.
בינואר 2017 החליט היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט כי חלק מהטענות שעלו אינן נכונות ובנוגע לשאר הטענות, הממצאים לא העלו חשד סביר לביצוע עבירה, המצדיק פתיחה בחקירה פלילית.
פרטי התחקיר.
במסגרת תחקיר התוכנית "המקור" ששודר בשני חלקים בערוץ 10 במרץ 2011, עסק העיתונאי רביב דרוקר בקשריו של נתניהו עם בעלי הון ובמעורבותם של חלק מבעלי הון אלו במימון נסיעותיהם של נתניהו ובני משפחתו אל מחוץ לישראל בשנים 1999–2008. בבסיס התחקיר עומדת תהייתו של דרוקר כיצד נתניהו, אשר עזב בשנת 1999 את לשכת ראש הממשלה באמירה כי "יצא כמעט ללא נכסים ועם פנסיה ממשלתית מצומקת", נהפך בתוך שלוש שנים לאדם אמיד במיוחד עם בית בקיסריה ובית בירושלים.
בחלקו הראשון של התחקיר חשף דרוקר פנקס טלפונים שאותו כתב לכאורה נתניהו בשנת 2002, זמן קצר לפני חזרתו לפוליטיקה לתפקיד שר החוץ ושר האוצר, אשר נכללות בו הערות על בעלי הון שונים לצד מספרי הטלפון שלהם.
עוד נחשף בתחקיר מסמך ששלח נתניהו לחברת "אלקטריק פיול" (כיום אירוטק) - המייצרת מוצרים לתעשיות ביטחוניות, ובין היתר ספקית לצבא ארצות הברית - ששכרה אותו לייעוץ, ובו הוא מבקש תשלום של 120 אלף דולר על ארגון 15 פגישות בינו לבין בעלי הון במהלך 2001.