דמותו של בארט נוצרה בשנת 1986 על ידי מאט גריינינג בלובי של משרדו של המפיק ג'יימס ברוקס. גריינינג הוזמן לפגישה עם ברוקס על מנת שיציג בפניו רעיון לסדרת סרטוני אנימציה קצרים עבור תוכנית האירוח של טרייסי אולמן. כאשר גריינינג ייעד בתחילה להציג בפני ברוקס את סדרת הקומיקס פרי עטו "Life in Hell". אף על פי כן, כאשר גריינינג הבין כי המשמעות של הנפשת "Life in Hell" תהיה היא שהוא ייאלץ להעביר את זכויות הפרסום של הסדרה, הוא בחר להציג בפני ברוקס רעיון אחר לסדרת הסרטונים אשר תעסוק במשפחה אמריקאית. רוב שמות הדמויות בסדרה התבססו על שמותיהם של בני משפחתו של גריינינג בעוד שאת השם אותו הוא החליט להעניק לבן המרדן של המשפחה היה בארט ("Bart") - אנגרמה באנגלית של המילה "brat", שמשמעותה פרחח. הופעת הבכורה של דמותו של בארט ושל שאר דמויות המשפחה הייתה ב-19 באפריל 1987 בסדרת סרטונים קצרים שהופיעה בתוכנית האירוח של טרייסי אולמן. בשנת 1989 מספר חברות הפקה יצרו על בסיס הסרטונים את סדרת האנימציה הטלוויזיונית השבועית "משפחת סימפסון" עבור רשת "פוקס".
קול.
את קולו של בארט מדבבת ננסי קארטרייט, האחראית גם לקולותיהם של נלסון מונץ, טוד פלנדרס וראלף ויגם. קארטרייט ניגשה במקור להיבחן עבור דמותה של ליסה, אבל כאשר היא הגיעה לאודישן ונוכחה לדעת שליסה הוצגה באותה העת כבת האמצעית עם אישיות לא מפותחת מספיק, היא החליטה שהיא מעוניינת דווקא להיבחן עבור דמותו של בארט, אשר תואר כ"ערמומי, שואף לבינוניות, שונא את בית הספר, חצוף ופיקח". מאט גריינינג נתן לה להיבחן, ולאחר ששמע את קולה הודיע כי היא התקבלה בו במקום. קארטרייט הייתה המדבבת היחידה מבין ששת המדבבים הראשיים של הסדרה אשר עברה הכשרה מקצועית בתחום לפני שהתקבלה לעבוד בתוכנית.
במהלך העונה הראשונה של משפחת סימפסון, רשת פוקס לא אפשרה לקארטרייט להתראיין משום שהרשת לא רצתה לפרסם שאת קולו של בארט מדובבת אישה.
תריסר
שלו
ג'וי פייג'
ג'וי פייג' (באנגלית: Joy Page; 9 בנובמבר 1924 - 18 באפריל 2008) הייתה שחקנית קולנוע אמריקאית ממוצא
יהודי. נודעה בעיקר בשל תפקידה כפליטה הבולגריה אנינה ברנדל בסרט הקולנוע "קזבלנקה" (1942).
חייה.
פייג' הייתה בתו של שחקן הסרט האילם דון אלבארדו, אשר שמו האמיתי היה חוזה פייג'. לאחר גירושי הוריה התחתנה אמה עם איל הקולנוע ההוליוודי האגדי ג'ק וורנר, אשר עמד בראש אולפני האחים וורנר. נראה כי קשר משפחתי זה (בצירוף המראה הלטיני הנאה שירשה מאביה) הוא שהביא לליהוקה בתפקיד המהגרת הבולגריה בעודה בת פחות משמונה עשרה שנים, לאחר שזה עתה סיימה את בית הספר התיכון.
פייג' חשבה בתחילה כי התסריט "מיושן" ו"קלישאי", והסכימה בחוסר רצון לתפקיד. הופעתה השברירית והנשית הייתה אחת מן הנקודות המרגשות בסרט קזבלנקה, כאשר היא מצליחה לשבור אף את מסך הציניות של ריק בליין (המפרי בוגרט) המבין כי תומתה של המהגרת עומדת על הכף, וכי בעלה (השחקן הלמוט דנטין) מנסה להרוויח בשולחן הרולטה מספיק כסף על מנת לפדות אותה מכפו של הקפיטן רנו (קלוד ריינס), המנצל את מעמדו ואת יכולתו לאפשר לפליטים פתח יציאה, על מנת לסחוט אותה מינית.
הופעה מרשימה זו לא שימשה כמנוף להופעות נוספות. היא מעולם לא שיחקה שוב בסרט של האחים וורנר, אם כי הופיעה בקומץ סרטים עבור אולפנים אחרים. היא נישאה לשחקן ויליאם אור, אשר קיבל תפקיד ניהולי בכיר בחברת וורנר, דבר שהוביל להאשמות בדבר נפוטיזם. לאחר שהופיעה בסדרות טלוויזיה בסוף שנות ה-50 ובתחילת שנות ה-60, פרשה מעולם המשחק בשנת 1962.
פייג' ואור התגרשו בשנת 1970. בנם, גרגורי אור, הוא תסריטאי ומפיק.
פייג' הלכה לעולמה ב-18 באפריל 2008, כתוצאה מסיבוכים של שבץ מוחי ודלקת ריאות מהם סבלה.
יהדות אוסטרליה
יהדות אוסטרליה היא קהילה יהודית גדולה וצעירה יחסית באוסטרליה.
נכון למפקד האוכלוסין ב-2022, יש באוסטרליה כ-118 אלף יהודים, המהווים כ-0.4% מאוכלוסיית המדינה.
היסטוריה.
הקהילה הוקמה ככל הנראה עם הגעת גלי ההגירה של האירופאים הראשונים לאוסטרליה בשנת 1788. אוסטרליה הייתה כל השנים קהילה לא גדולה במיוחד שחיה בתנאים דתיים ורוחניים טובים. יהודי אוסטרליה כמעט שלא סבלו מאנטישמיות, שאמנם הייתה קיימת אך במידה מועטה בלבד.
עד שנת 1901 הייתה אוסטרליה מושבה של בריטניה, אך ההשפעה הבריטית לא חלפה ממנה עוד שנים רבות. יהודים רבים אף שימשו במשרות שונות באוסטרליה מטעם הממשל הבריטי. דוגמה לכך היא הברון שמואל זאמואל, שכיהן לאורך חייו כשופט, שר, וציר של ניו סאות' ווילס בלונדון. השפה באוסטרליה וכן השפה המדוברת על ידי יהודי המדינה היא אנגלית, והיהודים התייחדו בניב כלשהו בלמעלה ממאתיים שנות קיום הקהילה.
במשך שנים היוותה אוסטרליה יעד להגירה יהודית, הן בגלל הבריחה מהאנטישמיות ממנה סבלו באירופה, והן מסיבה כלכלית שהחלה עם הבהלה לזהב שהחלה במאה ה-19 ותרמה רבות לכלכלת המדינה שרק צמחה מאז. במשך השנים היגרו לאוסטרליה יהודים ממזרח אירופה, וכן מבריטניה ואירלנד שמהן יצאו באופן כללי גלי הגירה גדולים לאוסטרליה, וביניהם גם יהודים. לפני השואה, במהלכה ולאחריה היגרו יהודים רבים מאירופה לאוסטרליה, וכיום אלו מהווים כ-50 אחוזים מבני הקהילה היהודית באוסטרליה. בשנות ה-80 היגרו לאוסטרליה רבים מיהודי דרום אפריקה שחששו מפני התערערות המשטר במדינתם באותה תקופה.
הקהילה כיום.
הקהילה היהודית באוסטרליה היא הקהילה היהודית הגדולה ביותר באזורי אוקיאניה ואסיה (למעט ישראל ורוסיה). הקהילה מתנהלת כמעט לגמרי כקהילה אחת עם הקהילה היהודית בניו זילנד בגלל הקרבה הגאוגרפית. ישנן כיום קהילות יהודיות בערים מלבורן, סידני, קנברה, אדלייד, פרת', בריסביין והוברט. הקהילה כיום מונה כ-120,000 יהודים.
קהילה יהודית נוספת באוסטרליה, קטנה מאוד, קיימת גם במדינת טסמניה ובשנת 1900 היו באי זה כ-190 יהודים. ב-2006 היו בטסמניה 236 יהודים.
בעיר מלבורן יש קהילה חרדית קטנה בשם 'עדת ישראל' הנאמדת בכ-300 משפחות. עד שנות ה-90 היה רב הקהילה הרב אלימלך אשכנזי (מגזע חסידות אלעסק). רב הקהילה עד 2018 היה הרב אברהם צבי בעק, חסיד ויז'ניץ. בית הכנסת המרכזי של הקהילה עומד בראשותו והוא בית כנסת חסידי בנוסח ספרד. בית כנסת נוסף, שהוקם על ידי ישיבת לייקווד ככולל אברכים, מתנהל בנוסח אשכנז, בית כנסת נוסף הוא של חסידי גור. הקהילה מאופיינת באחדות ובאחווה, כך למשל, חסידי סאטמר וחסידי בעלז (המונים עשרות מבני הקהילה) מתפללים בבית כנסת אחד. מלבד קהילה זו, ישנה קהילה חב"דית מתפתחת עם מוסדות חינוך רבים וכן ישנם שלוחי חב"ד ברחבי אוסטרליה, בעיקר בסידני. בין הרבנים החב"דים הבולטים נמנה משה גוטניק.
ב-24 במאי 2018 הודיע רבי אברהם צבי בעק, ראש במכתב לבני הקהילה על עלייתו הקרובה לישראל מחמת מצבו הבריאותי. הוא עלה לישראל ב-8 ביוני 2018 והתיישב בבית שמש, שם הקימו לו בית מדרש 'ויצב אברהם' אולם כעבור עשרה ימים בלבד ב-18 ביוני 2018 נפטר, ונקבר בהר הזיתים.
ישראלים באוסטרליה.
אוסטרליה מהווה יעד מרכזי להגירה של ישראלים, במידה רבה בשל איכות החיים הגבוהה יחסית במדינה, וכן בשל מדיניות ההגירה האוסטרלית אשר מעודדת הגירת בעלי מקצועות נדרשים. בכל שנה מקבלים כמה מאות ישראלים מעמד של תושבות קבע אוסטרלית, שמהווה למעשה את השלב העיקרי הראשון בתהליך ההגירה לאוסטרליה.
על פי הדוקטורט של חוקר הגירת הישראלים לאוסטרליה, רן פורת, באוניברסיטת מונאש, בראשית העשור השני של המאה ה-21 מונים הישראלים באוסטרליה כ-15 אלף נפש. מרביתם מתגוררים בערי הראשה, מלבורן וסידני. במדינת ויקטוריה יש את הריכוז הגאוגרפי הגבוה ביותר של ישראלים בפרברים המזרחים של מלבורן, הסמוכים לשכונות היהודיות ("הגטו") קרי הפרברים תחת סמכות עיריית Glen Eira. אם כי קהילות קטנות של ישראלים קיימות גם בערים אחרות כגון אדלייד, פרת, ביירון ביי ובבריסביין. מהגרים אלה מצטרפים לקהילה של כמה אלפי ישראלים החיים באוסטרליה, ומרוכזים בעיקר בערים.
קהילה זו משמרת במידה רבה את עצמאותה ואת זהותה הישראלית תוך שימוש יומיומי בשפה העברית, קשרים הדוקים עם ישראל, וקיום של ארגונים מקומיים של ישראלים באוסטרליה. בראשית 2011 הוקם ארגון הגג של הישראלים באוסטרליה (אי"א) שבין היתר מסייע לפעילות תרבות, עמד מאחורי הקמת מועדון עצמאי לעסקים ישראלים באוסטרליה ופעיל מול ממשלת ישראל וארגוני ישראלים אחרים בעולם.
האינטרנט מהווה כר פעילות נרחב ותוסס לישראלים באוסטרליה ומאפשר חיבור בין אלפי ישראלים במדינה לבין חברים ומכרים בארץ. למשל, אתר הבית של הישראלים באוסטרליה "אוסראלים", פורומים מקוונים דוגמת "אוזים" ותחת אתר האינטרנט של תפוז וקבוצות רבות ברשתות חברתיות (כדוגמת פייסבוק) ומקצועיות. מספר מרכזים קהילתיים פועלים בערים הגדולות כיוזמות של גורמים יהודיים (חב"ד, המועצה הציונית), עסקים ישראלים (מסעדות, בתי קפה ועסקים אחרים בעלי זיקה ישראלית מובהקת). בתחום התקשורת ניתן להזכיר את שידורי הרדיו של הרשת הממלכתית SBS בעברית בהובלת השדרנית הוותיקה ניצה לווינשטיין הנקלטים במלבורן ובסידני, כמה תחנות רדיו מקומיות במלבורן ודרך האינטרנט (3ZZZ ו-J-AIR) עם שידורים גם בעברית. מזה כמה שנים מודפס עיתון בעברית בשם Eתון שמופעל על ידי מתנדבים.