השגרירות משתרעת על שטח של 9 דונם בשכונת וילמרסדורף בברלין, שלפני מלחמת העולם השנייה התגוררה בה הבורגנות היהודית של העיר. היא שוכנת לא הרחק מאתר ההנצחה "רציף 17" בתחנת הרכבת גרונוולד, ששימש כאחת הנקודות הראשיות לגירוש יהודי ברלין בשואה, דבר המקנה לו סמליות נוספת. התכנון הייחודי של מבנה השגרירות, שנעשה על ידי האדריכלית הישראלית אורית וילנברג-גלעדי, מייצג ומסמל את מערכת היחסים המורכבת של ישראל וגרמניה ואת ישראל המתחדשת.
בניין השגרירות מצופה אבן ירושלמית ומעוטר בגג המזכיר מבנה של ספינה. בחזית הבניין שישה עמודים רחבים בעלי אלמנטים חזותיים שונים, המסמלים את שישה מיליון היהודים שנרצחו בשואה, כשביניהם משטחי זכוכית שנועדו להעניק ממד של פתיחות לקשרים בין המדינות.
בתוך מתחם השגרירות שולב גם בניין לשימור - וילה שנבנתה עבור איש העסקים היהודי-גרמני הרמן שונדורף בשנת 1929. המבנה נרכש, שופץ והוסב לשימוש כבית השגריר.
קרב וייט פליינס
קרב וייט פליינס היה קרב במערכה על ניו-יורק וניו-ג'רזי במלחמת העצמאות של ארצות הברית, שהתרחש ב-28 באוקטובר 1776, ליד וייט פליינס, ניו-יורק, בין הצבא הקונטיננטלי של ארצות הברית לצבא הבריטי.
הקרב.
בעקבות הנסיגה של הצבא הקונטיננטלי תחת פיקודו של ג'ורג' וושינגטון צפונה מניו יורק, הנחית גנרל ויליאם האו, מפקד הצבא הבריטי, חיילים במחוז ווסטצ'סטר, מתוך כוונה למנוע מוושינגטון דרך מילוט. בעקבות התראה על מהלך זה, נסוג וושינגטון רחוק יותר, והקים עמדה בכפר וייט פליינס, אך לא הצליח לבסס שליטה חזקה במקום. בהתקפה הבריטית שנעזרה בגדודים הסיאנים, נפרצו אגפיו של הצבא הקונטיננטלי, ובעקבות ההפסד, הורה וושינגטון על חייליו לסגת צפונה.
מאוחר יותר, רדף הצבא הבריטי אחר צבאו של וושינגטון ברחבי ניו ג'רזי עד אשר נסוג וושינגטון לפנסילבניה. אז, חצה וושינגטון את נהר הדלאוור חזרה לניו ג'רזי, והפתיע את חיל המצב ההסיאני בטרנטון ב-26 בדצמבר, בקרב שידוע היום כקרב טרנטון.
קרב וויט פליינס
קרב ויט פליינס
ולריאן ועיר אלף הכוכבים
ולריאן ועיר אלף הכוכבים (באנגלית: Valerian and the City of a Thousand Planets) הוא סרט פעולה מדע בדיוני צרפתי בשפה האנגלית. הסרט הופק, נכתב ובוים על ידי היוצר הצרפתי לוק בסון, ומבוסס על סדרת קומיקס צרפתית בשם "ולריאן ולורלין" מאת פייר כריסטין וז'אן קלוד מז'יר.
בסרט מככבים קארה דלווין ודיין דיהן, והוא יצא לאקרנים ב־26 ביולי 2017 בצרפת.
עלילה.
ולריאן (דיין דיהן) ולורלין (קארה דלווין) הם שני סוכנים של ממשלת הטריטוריות האנושיות ואחראים על שמירת הסדר ברחבי היקום. ולריאן חושק בשותפתו למקצוע ומפעיל עליה גינוני חיזור שוב ושוב, אך לורלין מסתייגת מן העבר הזוגי הענף שלו. מפקדם של השניים (קלייב אוון) שולח אותם למשימה בעיר הגלקטית המרהיבה ביופייה - אלפא. העיר היא מטרופולין המורכבת מאלף מינים מכל קצוות היקום. 17 מיליון תושבי אלפא התכנסו יחדיו לאורך זמן לאיחוד הכישרון, הטכנולוגיה והמשאבים העומדים לרשותם, למען טובת הכלל. אך לא כל התושבים חולקים מטרה משותפת זו, וכוחות בלתי נראים מציבים את שאר התושבים בסכנה.
פיתוח.
ב-2012 הוכרז כי לוק בסון מתכנן לעשות סרט בהשראת הקומיקס הצרפתי "ולריאן ולורלין" שפורסם בשנת 1967 וזכה להצלחה רבה (נמכרו 10 מיליון עותקים והסדרה תורגמה ל-21 שפות).
ב-12 במאי 2015, צייץ בסון בחשבון הטוויטר שלו כי הוא יכתוב ויביים את הסרט וכי קארה דלווין ודיין דיהן יככבו בו. הסרט מהווה את חזרתו של בסון לסוגת האופרת חלל, לאחר 20 שנה מצאת סרטו האלמנט החמישי, והמשך התעסקות במדע בדיוני לאחר הצלחת סרטו לוסי.
תקציב הסרט עמד על כ-197 מיליון אירו, ונכון ל-2017 זהו התקציב הגבוה ביותר לסרט צרפתי. בריאיון לרדיו הצרפתי באוגוסט 2015 אמר בסון כי לצלם את הסרט בצרפת יהיה יקר מידי. העובדה שהסרט דובר שפה זרה (אנגלית) שוללת ממנו את האפשרות לקבלת זיכוי מס מהמדינה, על אף שצילום הסרט בצרפת היה מייצר מקומות עבודה לכ-1,200 אנשי צוות. לבסוף הותאמו הקריטריונים על מנת לקבל זיכוי מס עבור הסרט, והצילומים נערכו באולפנים בבעלות בסון מצפון לפריז.
קישורים חיצוניים.
ביקורות:
צחי ברוורמן
יצחק (צחי) ברוורמן (נולד ב-7 במרץ 1959) הוא איש ציבור ישראלי, ראש המטה של ראש האופוזיציה בנימין נתניהו. בעבר כיהן כמזכיר הממשלה של מדינת ישראל ומנכ"ל משרד ראש הממשלה בפועל.
ביוגרפיה.
ברוורמן נולד בתל אביב. בצה"ל שירת כקצין הדרכת קשר בבית הספר לשריון, שהיה אז במחנה ג'וליס.
היה דובר עיריית נס ציונה ושימש כמנכ"ל החברה למוסדות חינוך ותרבות בעיר.
בשנת 2013 עמד בראש מטה הבחירות המשותף של הליכוד - ישראל ביתנו בבחירות לכנסת התשע עשרה.
לאחר שראש הממשלה בנימין נתניהו החליט לא למנות את דוד שרן לתפקיד מזכיר הממשלה, החליט למנות את ברוורמן לתפקיד. ב-13 בנובמבר 2016 אישרה הממשלה את מינויו כמזכיר הממשלה והוא החל לכהן בתפקיד זה ב-15 בנובמבר 2016.
ביוני 2017 פורסם כי ברוורמן פנה לחברי הוועדה לבחירת שופטים בבקשה לקדם את רעייתו לבית משפט מחוזי. עקב פנייתו בוטל הדיון בקידום רעייתו. בדיקת נציבות שירות המדינה בעניין זה הסתיימה בלא כלום.
ביום הבחירות לכנסת העשרים וארבע פרסם ברוומן תמונה בה הוא נראה מצביע למפלגת הליכוד, בעקבות פרסום זה הוחלט באגף המשמעת בנציבות שירות המדינה לזמן את ברוומן לבירור בעניין, וזאת לאור העובדה שברוומן עבר את הנחיית התקש"יר לפיה לעובדי מדינה ברמת דרגה בכירה אסור להביע עמדה פוליטית. על אף ההכרזה על הזימון לבדיקה החליטה התנועה לטוהר המידות להגיש בקשה לנציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ להשעות את ברוומן מתפקידו בעקבות הפרסום.
ב-10 באפריל 2022 מונה לראש המטה של ראש האופוזיציה בנימין נתניהו.
חיים אישיים.
ברוורמן הוא בעל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. נשוי לנאוה, שופטת בבית משפט השלום בתל אביב, אב לשישה ילדים, שלושה מנישואיו הראשונים ושלושה מנישואיו השניים, מתגורר בנס ציונה.
דרך השדות
דרך השדות היא דרך נופית בנגב הצפוני מערבי בין קיבוץ צאלים ובין המושבים תלמי יוסף ופרי גן. נתיב הדרך נסמך על התווי ההיסטורי של הדרך לאורך קטעו הדרומי של קו המים לישובי הנגב שהונח ב-1947: מצאלים דרך מבטחים הישנה (כיום ליד פרי גן) ועד נירים הישנה (כיום ליד קיבוץ סופה). בסמוך לדרך נמצאים מספר אתרי מורשת וציוני דרך (ממזרח למערב): בית הביטחון של צאלים, פסל לציון עליית 11 הנקודות בנגב, בית הביטחון של אורים הישנה, נקודת ציון למקום העלייה לקרקע של קיבוץ אורים, מצפה גבולות ובית הביטחון של מבטחים.
כמו כן, פזורים לאורך הדרך נופי טבע הכוללים אזורי אדמת בור חולית, אזור פריחת אירוס הנגב, ועצי אשל הפרקים, ונופים חקלאיים של גידולי שלחין ובעל בשטח פתוח, חממות ובתי רשת.
אורך הדרך הוא 20 ק"מ והיא מקשרת בין כביש 222 ליד צאלים ובין כביש 2200 ליד תלמי יוסף ופרי גן (מסתעף מכביש 232). בשנת 2000 הכשירה קרן קיימת לישראל את הדרך על ידי ציפויה באספלט והיא עבירה לרכבים פרטיים לכל אורכה.
בתחילת אוגוסט 2022, בימים שקדמו לפתיחת מבצע עלות השחר, שימשה דרך השדות כציר כניסה ויציאה לישובי חבל שלום והחלוציות. וזאת, מחשש מירי טילי נ"ט מצד רצועת עזה על רכבים הנעים בכביש 232.
אתרים לאורך הדרך.
בית הביטחון של צאלים.
נמצא ממערב לכניסה לקיבוץ צאלים מצפון לפאתו הצפונית של היישוב. המבנה שימש כמרכז הנקודה, נבנה לאחר עלייתה על הקרקע ב-7 בפברואר 1947, כחלק משלוש נקודות שהוקמו בתאריך אחד לאורך קו המים לנגב: צאלים, מבטחים ועלומים (ח'זלה. כיום, באזור רמת חובב). נשמר בצורה טובה וניתן לראות בו דגם לבתי הביטחון שנבנו בסוף שנות ה-40 בנגב.
בתקופת מלחמת העצמאות הייתה ממוקמת ביישוב מפקדת הגדוד השמיני של חטיבת הנגב עליו פיקד חיים בר-לב. רבים מהסיורים לשמירה על קו המים יצאו מהיישוב. למרות המצור ממנו סבל היישוב במהלך המלחמה, בדומה ליישובי הנגב האחרים, הצליחו חברי הקיבוץ להחזיק מעמד ולקיים את היישוב עד לתום המלחמה. אולם, לאחר המלחמה, עזבו חברי צאלים את המקום ועברו צפונה, שם ייסדו את קיבוץ כפר החורש. בינואר 1949 הוקם קיבוץ צאלים מחדש, מעט דרומית ליישוב המקורי, על ידי קבוצת צעירים ניצולי שואה מאיטליה. מהישוב המקורי נותר בית הביטחון, מגדל המים, שרידי מתקני האגירה ושרידי מבני משק של ההיאחזות מתקופת מלחמת העצמאות.
פסל לציון עליית 11 הנקודות.
ב-24 בנובמבר 2016 נחנך על "גבעת האירוסים", פסל לכבוד מלאת 70 שנה לעליית 11 הנקודות בנגב במוצאי יום כיפור תש"ז. הפסל הוא של חבר קיבוץ עין השלושה, אברהם בורנשטיין.
בית הביטחון של אורים הישנה.
מדרום לגבעת האירוסים ולפסל לציון עליית 11 הנקודות נמצא בית הביטחון של אורים הישנה. לכאן עברו המתיישבים הראשונים כנקודת קבע, אולם לאחר מספר חודשים המשיכו ועברו למשטרת עימארה, מקומו הנוכחי של קיבוץ אורים. אזור זה נכלל בעבר בשטחי האש של באלי"ש ובית הביטחון נפגע קשות מירי אימוני צה"ל. אזור הבניין כבר איננו שטח אש וב-2014 עבר הבניין חיזוק במסגרת תהליך שימורו כאתר מורשת. באזור הבניין נמצאים גם שרידי מבנים הרוסים.
נקודת הציון לעליית אורים על הקרקע.