תולדות המקצוע.
כל עוד התקיים סחר חליפין לא היה צורך בסוחרים רבים. האיכרים החליפו בינם לבין עצמם את עודפי מוצריהם, כאשר כל איכר רכש התמחות בייצור מוצר מסוים והיה לו יתרון יחסי בייצורו. באשר לצריכה של מוצרים אחרים, די היה ברוכלים שעברו בין בתי התושבים, והציעו מוצרים פשוטים תמורת מוצרי חקלאות עודפים. החקלאי היה יכול להציע את מוצריו לבעל מלאכה אשר ביצע עבורו את השירות.
כלכלנים מדגימים מקום שבו אין צורך בסוחרים והמסחר כולו הוא מסחר חליפין, באמצעות אי בודד, כמו האי של רובינזון קרוזו שבו נמצא "ששת" המציע "שירות עבודה" ל"רובינזון" תמורת "מוצרים חקלאיים". במרוצת השנים גדל מספר החקלאים, עלה מספר צרכני המזון והציבור היה מגיע למרכז אשר בו התקיים שוק אחת לכמה ימים. התפתחות נוספת באה כאשר החקלאים מסרו את הסחר בתוצרת למומחה, העוסק במכירה שוטפת בכל ימות השבוע. הוא גם יכול לכוון את סוגי המוצרים שייצרו לפי מגמות הביקוש של הלקוחות, כפי שהסוחר המקצועי מצליח לזהות. כך נוצר מקצוע "הסוחר", המזהה את הביקושים והמגדיר ליצרנים מה כדאי להם לייצר, תפקיד מפתח בעולם המודרני.
במקרא מוזכר לראשונה המושג מטבע עובר לסוחר כאשר אברהם אבינו קונה מעפרון החיתי את מערת המכפלה ומשלם לו ארבע מאות שקל, עובר לסוחר. דהיינו, עסקאות עושים עם כסף, המוכר בתור העובר בין הסוחרים, הוא אמצעי התשלום.
סוגי הסוחרים.
מבחינים בין שני סוגי סוחרים:
תפקיד הסוחר בפיתוח הכלכלי.
לסוחרים ולמסחר היה תפקיד חשוב בהתפתחות הכלכלה המודרנית ורווחת תושביה. מגמה זו החלה כבר בתקופת התנחלות היוונים ביוון הגדולה והפיניקים באגן הים התיכון ואפילו היהודים באלכסנדריה שבמצרים. הסוחרים גילו מקורות למחצבים ולמוצרים מכל הסוגים ואפילו לבני אדם, שנמכרו בתור עבדים. הסוחרים הביאו את סחורתם למרכזי הערים החשובות בעולם של אז, בעיקר ברומא. משם השיגו סחורות אחרות וחזרו עמן לארצות מהם הביאו את המוצרים.
לקראת סיום העידן הרומאי התרחב המסחר העולמי למזרח והתרכז בסחר בבשמים: סחורה שאין לה משקל רב, נשמרת לטווח ארוך ונדירה, כלומר מחירה גבוה יחסית - מוצר אידיאלי לסוחר. בתחילה היו אלה הנבטים שעסקו בסחר הבשמים. בהמשך הצטרפו אליהם בני עמים אחרים. בימי הביניים גילו סוחרים כמו מרקו פולו ארצות חדשות, בעיקר במזרח הרחוק והגיעו עד הודו וסין. מארצות רחוקות אלה הביאו מוצרים חדשים, אבנים יקרות, סוגי בדים וכמובן בשמים.
עם גילוי "העולם החדש" בשנת 1492, אשר הגיעו אליו בשל הרצון למצוא דרך חדשה לשוק הבינלאומי הרחב ב"הודו", הסחר הבינלאומי קיבל תנופה, אשר תוצאותיה מורגשות עד היום. תפקידו של הסוחר הסיטונאי כיום נותר כמו בעבר, יצירת הקשר בין היצרן בארצו ובארצות אחרות לבין הסוחר הקימעוני. במעמדם של הסוחרים הסיטונאים כמעט ולא חל פיחות במשך השנים.
המסחר הקימעוני סובל מפגיעה בעידן האחרון. הקמתן של רשתות השיווק דוחקות אותו מהשוק. עם זאת באזורים מסוימים ובמקצועות אחדים נשמר איתן מעמדו של הסוחר הקימעוני.
סוחרים יהודים.
רוכלות ומסחר היו מקצועות מקובלים בקרב יהודים בתקופות ובאזורים בהם נאסר עליהם לעסוק בחקלאות ובמקצועות יצרניים.
צימוק
צימוק הוא ענב המשומר על ידי יבושו. מאכל הקיים זה אלפי שנים ומיוצר במדינות בהן שכיח גידול גפן.
צימוקים מתוקים עקב תכולת הסוכר הגבוהה שבהם. אפשר לאכול אותם כפי שהם או לבשל ולאפות איתם. בצימוקים שחלפו מספר חודשים מתהליך הכנתם מתגבש הסוכר ומרקמם הופך גרגרי אך עדיין ניתן לצרוך אותם. ניתן להחזיר לצימוקים ממרקמם על ידי השרייתם בנוזל, או נוזל חם, הליך שכיח בבישול ובאפייה, המפחית מדביקותם.
הצימוק מופיע מספר פעמים בתנ"ך כמאכל הניתן כמתנה או כצידה לדרך בשל שימורו. בארץ ישראל הקדומה מוזכר הצימוק ביחד או בסמוך לדבלה, התאנה המיובשת. תאנים כמו הגפן הם פירות נפוצים בארץ ישראל ופשוטים לייבוש. כמו כן עם הכיבוש הערבי של ארץ ישראל והתפשטות האסלאם האוסר צריכת אלכוהול שכך ייצור היין הנרחב בפלשתינה, וגידולי הגפן הרבים הוסבו בעיקר לשימורי צימוקים, דיבס ו"מלבן"- "לדר ענבים".
חומר הגלם ותהליך עיבוד הצימוק.
הזנים השכיחים ביותר בייצור צימוקים בהירים הם זני סולטנינה, בעיקר "תומפסון" וכן "פרלט", ועבור צימוקים כהים הזנים "סופריור", "125", "פלם" ועוד. ככל שתכולת הסוכר גבוהה יותר כך הצימוק ישמר עסיסי ובשרני יותר.
הצימוק ניתן להכנה מכל סוגי הענבים. בתהליך הייבוש המסורתי מיד לאחר הבציר פורסים הענבים על יריעות בכרם תחת השמש, מוגבהים מן הקרקע ומכוסים ברשת על מנת למנוע פגיעה של מזיקים. לאחר מספר ימים הצימוקים מוכנים. בתהליכים מתועשים ניתן לייבש הענבים במהירות בתנורים עם קונבקציה - אוויר חם. לקבלת צימוקים בהירים משרים הפרי בגופרית דו-חמצנית ומייבשים בחום. בתום תהליך הייבוש, הצימוקים מחוברים עדיין לשדרות ולגבעולים. מכניסים התוצרת למיכל צנטריפוגה, שבדפנותיו הפנימיים בליטות זקורות. במהלך הסיבוב התוצרת נזרקת על הדפנות ולבסוף נופלת לתחתית, משב חזק של אוויר נוסף כדי להסיר מפגעים קלים כאבק וחרקים. בהמשך, התוצרת עוברת על מסוע לשטיפה ומיון ידני, עד שלב האריזה.
אוהד קדוסי
אוהד קדוסי (נולד ב-24 בספטמבר 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ.
בעל תואר ראשון מהקריה האקדמית אונו.
קריירה.
בצעירותו שיחק קדוסי במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. בעונת 2004/2005 שיחק מספר משחקים בקבוצה הבוגרת בליגת העל, ובעונת 2005/2006 הושאל למכבי הרצליה ששיחקה אז בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן הושאל לבני סכנין מהליגה הלאומית, במדיה הבקיע 22 שערים, היה מלך השערים של הליגה הלאומית והוביל את הקבוצה לרבע גמר גביע המדינה, לאחר שבסיבוב ט' כבש צמד בניצחון 1–2 על מכבי נתניה בהארכה, ובשמינית הגמר כבש שער בניצחון 1–2 על מכבי תל אביב בהארכה. בעונת 2007/2008 חזר לשחק במכבי פתח תקווה, וכבש במדיה חמישה שערי ליגה.
בעונת 2008/2009 חתם אוהד קדוסי בהפועל באר שבע מהליגה הלאומית לחמש שנים. קדוסי כבש 18 שערי ליגה בהפועל באר שבע בעונה זו וסיים עם תואר מלך השערים של הליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן כבש במדי הקבוצה חמישה שערים בליגת העל.
ב-18 ביוני 2010 חתם קדוסי בהפועל פתח תקווה, ובעונה שלאחר מכן חזר לבני סכנין, הפעם בליגת העל, וכבש במדיה עשרה שערים. בעונת 2012/2013 שיחק בקבוצת הפועל עכו, וכבש במדיה 14 שערי ליגה.
ב-23 ביוני 2013 חתם קדוסי על חוזה לשנתיים בקבוצת לוזאן מליגת העל השווייצרית, תמורת 130 אלף אירו לעונה. ב-18 באוגוסט 2013 כבש את שעריו הראשונים בשווייץ, עם רביעייה בניצחון 7–0 על קורנול מהליגה השלישית במסגרת הגביע השווייצרי.
לאחר חצי עונה בשווייץ חזר קדוסי לישראל, וב-16 בינואר 2014 חתם לשנתיים וחצי בקבוצת בני יהודה תל אביב. קדוסי כבש שישה שערים עד תום העונה, אך לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן כבש שישה שערים במדי הקבוצה בליגה הלאומית, והעפיל עמה בחזרה לליגת העל. בעונת 2015/2016 כבש שער אחד ב-12 הופעות בליגת העל.
ב-3 ביולי 2016 חתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, ובמדיה כבש 12 שערים ב-29 הופעות בעונת 2016/2017.
ב-22 ביוני 2017 חתם בהפועל חדרה, העולה החדשה לליגה הלאומית. בעונת 2017/2018 שימש קדוסי בעיקר כמחליף, כבש ארבעה שערים ב-29 הופעות, ובסופה עלה עם הקבוצה לליגת העל.
ב-5 באוגוסט 2018 חתם בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א'. הוא כבש במהלך העונה 27 שערים, בישל 12 נוספים, סיים את העונה כמלך שערי ליגה א' צפון וכמעט עלה עם קבוצתו לליגה הלאומית.
ב-26 ביוני 2019 חתם קדוסי בהפועל כפר שלם מליגה א'.
ב-20 ביוני 2020 חתם קדוסי בהפועל אדומים אשדוד מליגה א', עמה העפיל לליגה הלאומית. ב-14 בנובמבר 2021 זכה בתביעה שהגיש כנגד הקבוצה, בשל אי תשלום משכורת ומענקים.
ב-1 ביוני 2022 שב להפועל כפר שלם, כשחתם לעונה אחת במדי הקבוצה. ב-11 במאי 2022, לאחר סיום משחק המבחן על העלייה לליגה הלאומית מול הפועל ראשון לציון שהסתיים בהפסד 1–3, הודיע על פרישה מכדורגל.
ב- 26 ביולי 2022 חתם קדוסי בקבוצת הוותיקים של מכבי אבשלום פתח תקווה.
דוד ביגמן
הרב דוד ביגמן (נולד בדטרויט, מישיגן, ארצות הברית בתשי"ד, 1953) הוא רב אורתודוקסי מודרני. עומד בראש ישיבת מעלה גלבוע יחד עם הרבנים יהודה גלעד ושמואל ריינר. ממייסדי מדרשת עין הנציב ומראשי ישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים לשעבר. הרב ביגמן פיתח שיטה ייחודית ללימוד גמרא, ונמנה עם מייסדי גישת התמורות ללימוד תנ"ך, יחד עם הרב אביה הכהן. פוסק הלכה ומחבר תשובות הלכתיות.
ביוגרפיה.
נולד בדטרויט שבמישיגן. למד בישיבת "סקוקי", הסמוכה לשיקגו, אצל הרב אהרן סולוביצ'יק ולאחר מכן אצל הרב אריה לייב באקשט. לאחר עלייתו לארץ למד בישיבות נצח ישראל בראשות הרב גוסטמן, בישיבת כרם ביבנה ותקופה קצרה בישיבת מרכז הרב. הוסמך לרבנות במכון אריאל בחיפה.
בעל תואר ראשון בהצטיינות בכלכלה מאוניברסיטת המדינה של ויין. סיפר שהיה קרוב מרחק של קורס אחד מלסיים את התואר הראשון במסלול דו־חוגי (כלכלה וספרות), אך מכיוון שקורס זה היה דוחה את עלייתו לארץ, ויתר על החוג הנוסף.בשנת 1976 עלה לארץ ושרת כתצפיתן בחיל מודיעין השדה. השתתף בחיזוק קיבוץ מעלה גלבוע שנקלע לקשיים, ומשנת 1982 עד שנת 1986 כיהן כרב הקיבוץ מעלה גלבוע.
עמד בראש ישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים בשנים 1986-1993, ומשנת 1993 עומד בראש ישיבת מעלה גלבוע ביחד עם הרב שמואל ריינר ועם הרב יהודה גלעד. נמנה עם מייסדי המדרשה לבנות בעין הנצי"ב.
הרב ביגמן חבר בארגון הרבנים בית הלל החל מהקמתו בשנת 2012.