היישוב מספק מסגרות חינוכיות לגילאים 0–6 שנים, באמצעות קבוצות מעון עד גיל 3 וגני ילדים ברמות טרום-טרום-חובה, טרום-חובה וחובה. בית הספר היסודי אליו משתייכים ילדי עטרת ממוקם בנווה צוף. חטיבת ביניים לבנים נמצאת בבית-אל וחטיבה לבנות ביישוב עפרה. בנוסף ישנו ביישוב גן חינוך מיוחד לילדי האזור.
פנאי.
ביישוב מתקיימות פעילויות תרבות וניתנים שירותי תרבות שונים לכל הגילאים. ביניהם:
שירותי דת.
בהיותו יישוב דתי, חברי עטרת משקיעים בשירותי דת שונים. ביישוב פועלים 3 בתי כנסת (בית כנסת מרכזי, בית כנס ספרדי ובית כנסת תימני "עטרתימן"). ביישוב פועל מקווה נשים, מקווה גברים, תלמוד-תורה לגילאי גן ובית הספר, מערך שיעורי תורה לכל הגילאים בימי חול, בשבתות ובחגים, קבוצת הדף היומי. רב היישוב הוא הרב עזריאל אריאל (בנו של הרב יעקב אריאל, רב העיר רמת גן).
בשנת 2018, לאחר שנים ארוכות של גיוס כספים החלה בנייתו של מקווה גברים ביישוב, ולקראת סוף השנה, הוא נחנך.
בחודש ספטמבר 2014 הונחה אבן הפינה לבנין בית הכנסת שישלב בתוכו מקום תפילה לכל העדות ביישוב.
באוקטובר 2018 החלה הבניה בפועל, בניית שלב א של הפרויקט הכוללת את בית הכנסת המרכזי הסתיימה בחורף 2021
ובהמשך נערך היישוב לבניית שלב ב שיכלול לובי משותף ובית כנסת ספרדי ותימני
מקור מתח
מקור מתח הוא התקן או מערכת אשר מייצרת כוח אלקטרו-מניע (כא"מ) בין הדקיו או מקבל מתח משני ממקור כא"מ עיקרי. מקור מתח עיקרי אינו זקוק לאספקת חשמל חיצונית על מנת לתפקד, בעוד שמקורות מתח "משניים" זקוקים למקור חיצוני המספק את האנרגיה החשמלית. כך למשל, ספק חשמלי זקוק לחיבור לרשת החשמל כדי לפעול, בעוד שתחנת כוח מייצרת חשמל בעצמה ואינה תלויה באספקת חשמל חיצונית. גם מקורות משניים, למרות שאינם באמת מקור ראשוני של חשמל, בכל זאת נקראים "מקורות" במונחי אלקטרוניקה.
מקורות מתח אידיאליים.
מקור מתח אידיאלי הוא רכיב תאורטי במעגלים חשמליים אשר מייצר מתח חשמלי קבוע בין הדקיו, ללא כל תלות בזרם החשמלי שהוא יוצר. כאשר הוא מחובר למעגל פתוח (נתק) הוא מספק אפס זרם ואפס הספק. ככל שההתנגדות של העומס שואפת ל־0 (קצר) הזרם וההספק שואפים לאינסוף. מקור כזה קיים רק במודלים מתמטיים של מעגלים. העכבה הפנימית של התקן זה שווה לאפס, בעוד שבפועל למקור מתח אמיתי יש התנגדות פנימית.
מקורות מתח מעשיים.
באופן מעשי אין מקור מתח אשר עונה על ההגדרות התאורטיות הנ"ל ושומר על מתח מדויק לחלוטין. למקור מתח מעשי ישנה התנגדות פנימית שנובעת מהמבנה הפנימי של המקור, בין אם בגלל המוליכים שמרכיבים אותו, ובין אם בגלל רכיבים חשמליים שונים שנמצאים בתוכו ומבצעים פעולות שונות כגון סינון רעשים, בחירת מתח מוצא רצוי מתוך טווח אפשרי, מעגלי ייצוב ומעגלי הגנה ובטיחות.
ניתן לייצג מקור מתח מעשי על ידי הוספת ההתנגדות פנימית RS, אל מקור מתח אידיאלי VS, כפי שמופיע בשרטוט. בעזרת השרטוט ניתן לראות שהמבנה הפנימי של מקור מתח משפיע גם על הביצועים שמפגין מקור המתח. לדוגמה, אם ההתנגדות הפנימית של מקור המתח תהיה גדולה באופן משמעותי מהתנגדות הצרכן (RL) אזי רוב המתח של המקור האידיאלי ייפול על ההתנגדות הפנימית של המקור, והצרכן יקבל מתח ששונה במידה רבה מהמתח של המקור האידיאלי. בצורה דומה, נוכחותה של ההתנגדות הפנימית משפיעה גם על הזרם היוצא מהמקור המעשי, ומפחיתה אותו בשיעור מסוים. התנגדות פנימית גבוהה מידי, תגרום להגבלת הזרם שיכול המקור המעשי להפיק. לפיכך, נהוג להשתמש במקורות מתח מעשיים שבהם ההתנגדות הפנימית היא קטנה ככל האפשר, ובכל מקרה קטנה משמעותית מהתנגדות הצרכן שישתמש במתח של המקור.
על מנת לאפיין מקורות מתח מעשיים נהוג להשתמש במושגים הבאים:
על פי מתח הריקם וזרם הקצר ניתן להסיק מהי ההתנגדות הפנימית של מקור המתח, על פי הנוסחא:
formula_1
שקילות נורטון.
על-פי משפט נורטון קיים מקור זרם אשר מתנהג באופן זהה למקור המתח המעשי, והוא בעל הנתונים הבאים:
דוגמאות.
דוגמאות למקורות מתח מעשיים:
עלי (יישוב)
עֵלִי היא התנחלות עירונית בהרי בנימין והיישוב הצפוני ביותר במועצה האזורית מטה בנימין. היישוב שוכן סמוך לכביש 60 דרומית-מזרחית לאריאל.
עלי הוקם בשנת 1984 כיישוב עירוני ומרכזי בגוש שילה, וכיום הוא הגדול ביישובי הגוש. היישוב קרוי על שמו של עלי הכהן ששימש במשכן שילה המזוהה באתר הסמוך ליישוב (תל שילה).
היסטוריה.
היישוב עלי נמצא בסמוך למספר כפרים. ממזרח ליישוב נמצא הכפר קריוּת, המזוהה עם עירו הקדומה של יהודה איש קריות. ממערב ליישוב נמצא הכפר לובן א שרקייה, שנהוג לזהותו כלבונה המקראית ()
גרעין המתיישבים הראשוני הגיע למקום באלול תשמ"ד ומנה משפחות משילה, עפרה וכוכב השחר. בחול המועד סוכות בשנת תשמ"ו נחגג אירוע הנחת אבן הפינה.
היישוב מנוהל על ידי ועד מקומי.
אוכלוסייה.
היישוב הוא יישוב מעורב המשלב בתוכו אוכלוסייה מגוונת הכוללת בתוכה דתיים וחילוניים, עולים חדשים עם ותיקים. היישוב עלי מונה היום כ-1000 משפחות. תושבי עלי עוסקים במגוון מקצועות ונוסעים לעבודה בירושלים ובגוש דן מדי יום.
בנוסף, בעלי פועלים בית תוכנה למחשבים ועסקים נוספים במרכז המסחרי.
חינוך.
ביישוב פועל סניף של בני עקיבא. המכינה הקדם-צבאית הראשונה, בני דוד, הוקמה בעלי ובראשה עומדים הרב אלי סדן והרב יגאל לוינשטיין. המכינה השפיעה רבות על אופיו של היישוב, כיוון שבוגריה, רבים מהם קצינים בשירות קבע, קבעו את ביתם ביישוב. בשנת 2018 הוקמה ביישוב ישיבה תיכונית אזורית בבעלות של רשת אמי"ת ולאחר שנתיים הבעלות עברה לרשת בני עקיבא.
בעלי פועלים שני בתי ספר יסודיים לבנים: בית ספר ממלכתי-דתי שש שנתי "מעין חיים" ותלמוד תורה שמונה-שנתי "הדר יוסף", ושני בתי ספר לבנות: ממ"ד "כרמי חן" ובית ספר תורני "שירת חנה".
שירותי דת.
בקיץ ה'תשס"ו (2006) התמנה הרב אברהם שילר מישיבת הגולן לרב היישוב ועבר להתגורר בו. בנוסף, פועלים רבני קהילות בשכונות ובבתי הכנסת השונים.
בשנת 2007 נחנך בית הכנסת המרכזי "משכן עלי" במרכז היישוב, לאחר 6 שנים של השקעה ועבודה מאומצת על ידי הנהגת היישוב ובשיתוף מלא של התושבים, אשר נרתמו בתרומה כספית לאורך 10 שנים. תרומתו הנדיבה של ידיד היישוב, דייוויד ברונפמן הביאה לסיום הקמת בית הכנסת ובו בית כנסת ספרדי "מעשה ניסים" ובית כנסת האשכנזי, מניין צעירים ועוד. ב"משכן עלי" מתקיימים שיעורי תורה קבועים ואירועים קהילתיים לכלל תושבי עלי לאורך השנה כולה.
שכונות ביישוב.
השטח הבנוי של היישוב משתרע על כ־2,000 דונמים ב-7 שכונות.
אתרים בעלי עניין.
סמוך לצד הדרומי של עלי נמצאים מעיין הגבורה ועין עוז - מעיינות אשר שופצו על ידי היישוב להנצחת בני הזוג ולנסקי, הראל בן נון ושלמה ליבמן, שנהרגו בפיגועים באזור. מצפון ליישוב מתחת לשכונת פלגי מים נמצא עין ברקית.
אתר חפירות ארכאולוגי מתקופת בית שני נמצא במרכז ״השכונה המערבית״ ביישוב.
מצפה ארז
אחיה
עופרים
המהרש&quot;ל
עופרה
כפר האורנים
כפר האורנים הוא יישוב אשר נמצא בחלקו בהתנחלות בעלת אופי חילוני השייכת למועצה האזורית מטה בנימין. הקו הירוק עובר בגבולו הדרומי של היישוב, בינו לבין היישוב לפיד כך שחלק מהבתים ביישוב נמצאים בתוך הקו הירוק וחלק מעבר לקו הירוק. כפר האורנים ממוקם דרומית למודיעין עילית, וכארבעה קילומטרים צפונית מהעיר מודיעין-מכבים-רעות.
לפי נתוני המוסד לביטוח לאומי, השכר הממוצע למשרת שכיר ביישוב הוא הגבוה ביותר בישראל (19,332 שקלים לחודש) ב-2016.
היסטוריה.
הגבעה שבה שוכן היישוב הייתה מיושבת עוד מתקופת מרד בר כוכבא (במקום נמצא מטבע מתקופה זו), ואולי אף קודם לכן. כמו כן ישנם בלב היישוב מערות מסתור וכן שרידי בית מרחץ מהתקופה הרומית. מצפון למערות נתגלה מקווה שתועד ונהרס בשל הבנייה במקום. בסמוך למקווה נמצאו מטבעות בר כוכבא. כק"מ דרומית נתגלו שרידי חווה חקלאית וגת, מהתקופה הביזנטית.
במלחמת העצמאות התחולל על הגבעה המזרחית של היישוב קרב חירבת כוריכור, כחלק מהמערכה לכיבוש לטרון, במבצע דני. שמונים ושניים לוחמי פלמ"ח נשלחו לחסום תגבורת שריוניות של הלגיון הירדני. בקרב נפלו ארבעים וחמישה מהם.
הקמת היישוב.
קבוצת יזמים בראשות משה דולגין לוחם האצ״ל, הקימה את היישוב. טקס הנחת אבן הפינה היה ב-1984 במעמד יצחק שמיר, אריאל שרון ומרדכי ציפורי.
קבוצת היזמים רכשה בשנת 1979 את הקרקע שעליה נמצאים היום 'כפר האורנים' והיישוב לפיד. ב-1981 החל תכנון של יישוב כפרי על השטח.
אבן הפינה הונחה ביולי 1983 בהשתתפות ראש הממשלה יצחק שמיר. שם היישוב הראשוני, גבעת אהוד, שונה למנורה כדי להנציח את זכר מ"ה הנופלים בקרב חירבת כוריכור. בשל עיכובים משפטיים הקשורים לבעלות על הקרקע, התעכבה ההקמה עד לאמצע שנות ה-90. בשנות התשעים הגיעה עמותה של לוחמי צה״ל והצטרפה ליזמים המקוריים. באותו זמן רכשה חברת "אופק רכסים" את הקרקע מ'ברטורא', והחלה ב-1995 לשווק את הגבעה בשם המסחרי "כפר אורנים".
בסוכות ה'תשנ"ח - אוקטובר 1997, נכנסה ליישוב המשפחה הראשונה, חודש אחר כך נכנסו 5 משפחות נוספות, ועד סוף 1997 גרו ביישוב כ-20 משפחות. בדצמבר 1998 נערכו בחירות ראשונות רשמיות לוועד היישוב, שמנה 80 משפחות. לאחר מכן נקבע שם היישוב סופית ל"כפר האורנים", כדי שהאותיות ה"מ ימשיכו להנציח את זכרם של 45 הנופלים במקום במלחמת השחרור.
ביישוב פועלת תנועת הנוער האיחוד החקלאי בתוך מתחם הנוער הכולל חדרי פעילות, מועדון ובית קפה לנוער.
נכון לשנת 2018 מתגוררות ביישוב כ-550 משפחות.
מוסדות ציבור.
ביישוב פועלים כמה מוסדות ציבוריים: