ההטיה המגדרית בוויקיפדיה זוכה לא רק לתשומת לב אקדמאית, אלא גם לסיקורים בתקשורת. אחד הסיקורים הבולטים ביותר בתקשורת על אודות נושא זה היה מאמרו של נועם כהן שהתפרסם בניו יורק טיימס בשנת 2011. מאמר זה נחשב למאמר שהצית את העניין הרחב בנושא הפער המגדרי בוויקיפדיה הן בזירה האקדמית והן בזירה התקשורתית. כהן טען כי הפער המגדרי הדמוגרפי בוויקיפדיה מוביל להטיה מגדרית, שבאה לידי ביטוי בכיסוי לקוי של תחומי עניין הנתפסים כנשיים לעומת תחומי עניין הנתפסים כגבריים. למשל: בעוד הערך על הסדרה 'סקס והעיר הגדולה' כולל רק סיכום קצר של כל עונה, הערך על הסדרה 'סופרנוס' מקיף וכל עונה זכתה לערך משל עצמה. טענתו של כהן, שהתבססה על דוגמאות, קיבלה ביסוס מדעי לאחר שהנושא נבחן לעומק ובאופן שיטתי בזירה האקדמית.
מחקר אוניברסיטת מינסוטה (2011).
מחקר שנערך באוניברסיטת מינסוטה בשנת 2011 ניתח את הערכים בוויקיפדיה האנגלית ומצא כי ערכים, העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כגבריים, ארוכים יותר מערכים העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כנשיים. לדוגמה: המחקר בחן את הערכים העוסקים בסרטים. לצורך הניתוח, השתמשו החוקרים בנתונים ממאגר הסרטים MovieLens בו הגולשים, המתבקשים לציין את מגדרם בעת ההרשמה, דרגו את הסרטים השונים. החוקרים בחנו 5,850 סרטים ב-MovieLens (אותם דרגו 15,000 גולשים) ומצאו סרטים שאהודים בבירור בעיקר על גברים וסרטים שאהודים בבירור בעיקר על נשים. המחקר מצא כי לפער המגדרי הדמוגרפי ישנה השפעה שלילית על כיסוי הידע שמעסיק נשים: ערכים על סרטים גבריים ארוכים ומקיפים הרבה יותר מאשר ערכים על סרטים נשיים, שנמצאו קצרים הרבה יותר. לדוגמה: נמצא כי הערך על הסרט רמבו (סרט שמעניין בעיקר גברים) ארוך פי 3 מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית. לעומת זאת, אורכו של הערך על הסרט הגשרים של מחוז מדיסון (סרט שמעניין בעיקר נשים) הוא חצי מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית. בנוסף, ערכים על סרטים נשיים קיבלו ציון נמוך יותר מבחינת איכותם ביחס לערכים על סרטים גבריים. עם זאת, לא נמצא חוסר איזון בערכים הקשורים לזוכי פרס נובל או לזוכי פרס האוסקר. נראה כי ערכים הקשורים לאירועים ולאנשים שקיבלו חשיפה במסגרת אירוע מרכזי אינם סובלים מחוסר איזון.
לטענת ג'ון רידל, שעמד בראש המחקר, יש לראות כבעיה רצינית את העובדה שמקור המידע הכי חשוב של המאה ה-21 נשלט על ידי חצי מהאוכלוסייה האנושית בלבד, בעוד הנושאים שמעניינים את החצי השני של האוכלוסייה האנושית לא מקבלים תשומת לב נאותה.
דרכים לצמצום הפער המגדרי.
יוזמות פורמליות.
בוויקיפדיה קיים מגוון עורכים צר עם רוב גדול של גברים לבנים. סו גרדנר טוענת כי ויקיפדיה משקפת את החברה שמייצרת אותה. קיימים בוויקיפדיה מספר עקרונות מנחים לפיהם יש לשמור על כתיבה מנקודת מבט נייטרלית, על יצירת ערכים בעלי חשיבות אנציקלופדית ועל שימוש במקורות מהימנים, אולם מי שמשגיח על הכללים הללו ומפרש ואוכף אותם הם גברים. מכיוון שקהילת העורכים הומוגנית כל כך, העריכות בה מוטות באופן אינהרנטי, דבר שמוביל להפרה של עקרון השמירה על נקודת מבט נייטרלית. אף על פי שאין בוויקיפדיה הדרה מגדרית פורמלית, חסמים בלתי פורמליים עשויים להתקיים ולשגשג בה, ולכן יוזמות פורמליות עשויות לעזור להתגבר על הדומיננטיות של מבנים בלתי פורמליים ועל ההטיה של הקבוצה הדומיננטית.
בוויקיפדיה האנגלית קיימת הנחיה לפיה "אין לנשוך את העורכים החדשים" . הנחיה זו מעודדת הימנעות מיחס עוין ומאיים, במיוחד כלפי עורכים חדשים. הנחיה זו לא הצליחה לחדור לתרבות קהילת העורכים, ושינוי בתרבות עשוי להגיע אם העורכים יחליטו להציב לעצמם כמטרה לבצע שינוי בתרבות הדיון, למתן את העימותים ולשים לב לרגשות המתדיינים. בוויקיפדיה האנגלית פועל פרויקט בית התה , ששתיים ממטרותיו הן להעלות את מספר העורכים ולצמצם את הפער המגדרי. בית התה מהווה מרחב בטוח ונעים עם תמיכה של עורכים ותיקים באווירה מסבירת פנים ואדיבה. נמצא כי נשים נוהגות להשתתף בבית התה יותר מאשר גברים.
גיוס נשים לוויקיפדיה.
לטענת ג'ימי ויילס וסו גרדנר, בעוד ויקיפדיה מספקת סיקור נרחב בתחומי המדעים המדויקים והטכנולוגיה, נושאים אחרים כמו ביוגרפיות של נשים ותחום הטיפול בילדים סובלים מסיקור לקוי משום שאין מספיק נשים בוויקיפדיה. לטענתם, הדרך העיקרית לטפל בפער היא באמצעות גיוס נשים לוויקיפדיה, אם כי גרדנר מוסיפה כי למרות מאמצי הגיוס, הפתרון בסופו של דבר צריך לבוא מתוך קהילת עורכי ויקיפדיה. גם אנדרו לי , החוקר ומחבר הספר מהפכת ויקיפדיה , טוען כי המפתח לטיפול בהטיה המגדרית ובמחסור בערכים הקשורים לנשים נעוץ בהגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה.
בשנת 2006 נוצרה רשימת WikiChix. רשימה זו נועדה לנשים שעורכות בוויקיפדיה ומטרתה הייתה להוות מרחב בו ניתן לקדם עריכה של נשים, לדון בבעיות אתן מתמודדות נשים בקהילת ויקיפדיה, ולדון בהטיה המגדרית. מרחב זה היווה סביבה נעימה לנשים והיה נטול הערות סקסיסטיות.
ויקימדיה עושה מאמצים לעודד נשים להצטרף לוויקיפדיה. מאמצים רבים מתרכזים בפרויקטים שונים שמטרתם לצמצם את הפער המגדרי הדמוגרפי ואת ההטיה המגדרית. אחד הפרויקטים הוא WikiWomen's Collaborative. במסגרת הפרויקט נערכים ימי עיון וסדנאות עריכה לנשים, נפתחים מועדונים לכתיבה ייעודית (לדוגמה: מועדון נשים ומדע או מועדון נשים בספורט) וכן הלאה. בין הפרויקטים הבולטים ניתן למנות את הפרויקט 'נשים באדום'. פרויקט זה נוסד ב-18 ביולי 2015 ומטרתו להפוך קישורים אדומים (כלומר: קישורים שמעידים כי הערך חסר) לקישורים כחולים (כלומר: קישורים שמובילים לערך קיים). תחילה עסק הפרויקט ב"הכחלת" קישורים אדומים של ביוגרפיות על נשים, ולאחר מכן התרחב לערכים העוסקים בעשייה נשית (ערכים על יצירות אמנות של נשים, מוסדות שנוסדו על ידי נשים וכן הלאה). פרויקט הבת של 'נשים באדום' הוא פרויקט 'נשים בירוק', שמטרתו לשפר ערכים קיימים, העוסקים בנשים או בעשייה נשית. פרויקטים נוספים מתקיימים על ידי גורמים אחרים. לדוגמה: החברה המלכותית החליטה לקיים סדנאות עריכה לנשים עקב הפער המגדרי.
העלאת מודעות לפער המגדרי.
לטענת גרדנר, מהרגע הראשון שבו נודע לוויקימדיה על קיומו של הפער המגדרי, ויקימדיה לא ניסתה להסתיר זאת מהציבור. העלאת המודעות בקרב הציבור על אודות הפער המגדרי עשויה לעזור בצמצומו, ולכן החליטה גרדנר לפתוח את הנושא לדיון ציבורי, זאת אף על פי שייעצו לה להצניע את המידע מחשש לפגיעה בתדמית ויקיפדיה. החוקרת אילונה בוכם מוסיפה כי הפער המגדרי פוגע בתדמית ויקיפדיה, שזקוקה לסיקור תקשורתי טוב על מנת לזכות באמון הקוראים, ולכן מציעה לקחת ברצינות את הביקורת בכלי התקשורת. מחקר של אוניברסיטת בואיט בשיתוף ויקימדיה מצא שיצירת סביבה תומכת ומסבירת פנים וכן העלאת מודעות לגבי הפער המגדרי הן הפעולות החשובות ביותר לצמצום הפער. גם ואלרי אורורה , הפועלת לצמצום הפער המגדרי בקהילת התוכן החופשי, טוענת כי יש ליידע את הציבור בפתיחות ובשקיפות לגבי הבעיה וכי שמירה על הנושא בסוד לא תעזור לפתור אותה. בנוסף, בקרב עורכי ויקיפדיה: 39% מודעים לפער המגדרי בעוד 61% אינם מודעים אליו כלל, ויש לנסות ולהנחיל בקרב עורכי ויקיפדיה את ערך המגוון כערך רצוי, ולא רק את ערך הקונפורמיות.
פער מגדרי בוויקיפדיה העברית.
בוויקיפדיה העברית קיים פער מגדרי דמוגרפי. בשנת 2011, שיעור הנשים בוויקיפדיה העברית עמד על 8.9%. בשנת 2012, שיעור הנשים עלה ל-15%. סקר משנת 2013 מצביע על שיעור של 23% עורכות. סקר משנת 2015 מצביע על שיעור של 19.9% עורכות בקרב עורכי ויקיפדיה, אולם מבין העורכים בעלי זכות ההצבעה (שזכאים להכריע בוויקיפדיה בדיוני גיבוש מדיניות, בדיוני מחלוקת ובדיוני מחיקה למשל) - שיעור הנשים עומד על 9.9%. בשנת 2011, טענה עורכת בוויקיפדיה העברית, , כי בוויקיפדיה העברית יש רק עשר נשים בין עשרות העורכים הקבועים. יו"ר ודובר ויקימדיה ישראל, איציק אדרי, טוען כי מספר הנשים הנמוך בוויקיפדיה העברית צריך להטריד כל עורך באתר. ויקימדיה ישראל עושה מאמצים לגייס נשים לוויקיפדיה, באמצעות הרצאות, סדנאות עריכה ייעודיות לנשים, ובאמצעות שיתופי פעולה עם מוסדות תרבות וחינוך (ספריות, גלריות, אוניברסיטאות וכדומה) שעשויים ליצור מרחב פעולה נוח עבור נשים.
החוקרת שלומית ליר, שחקרה את הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית במסגרת עבודת הדוקטורט שלה, טוענת כי ויקיפדיה העברית משעתקת את ההיררכיה של השפה ושל הערכים הגבריים ומאמצת אותם לתוכה, וכי דיונים בין העורכים הופכים לעיתים לזירות התגוששות. ליר טוענת כי השיח בוויקיפדיה מאוד כוחני ואינו מסביר פנים, והדבר יוצר תחושה לא נעימה בעיקר בקרב עורכות חדשות שמבקשות לתרום אולם נתקלות בתוקפנות. לדבריה, ויקיפדיה העברית, בניגוד לזירות אינטרנט אחרות כמו פייסבוק, יוצרת תחושות ניכור, דחייה ופחד שגורמות לנשים להימנע מתרומה לוויקיפדיה. ב-2011 טען יו"ר עמותת ויקימדיה ישראל, תומר אשור, כי הדומיננטיות הגברית בוויקיפדיה אינה נובעת ממדיניות מפלה אלא מהתרבות הארגונית בוויקיפדיה. לדבריו, תרבות העריכה הלוחמנית והאגרסיבית שקיימת בוויקיפדיה מרחיקה עורכים חדשים, ועוד יותר – עורכות.
בוויקיפדיה העברית, בין 16.8%–19% מהביוגרפיות הן של נשים. אלינור כרמי טוענת כי בוויקיפדיה העברית, ערכים כמו מחול, ברבי, איפור ונקודת ג'י מחווירים לעומת ערכים כמו כדורגל, לגו, משחק וידאו ומקלע.