בנוסף לשיפורים ברקטה שהעניקו לה טווח ארוך יותר, הפרוג-7 נישאת ומשוגרת ממסילה שהותקנה על-גבי רכב המבוסס על משאית 8x8 מדגם זיל-135. רכב השיגור יכול לשאת רקטה אחת על גבי מסילת השיגור והוא כולל גם מנוף הידראולי אינטגרלי שהותקן בחלק האחורי של צידה הימני של המשאית. הזיל-135 אינו מספק לצוות הגנה מפני אב"כ. את הרקטות ניתן להעמיס על המסילה באמצעות המנוף האינטגרלי מרכב מנה שנייה (מנ"ש). רכב המנ"ש הוא גם מדגם זיל-135 כמו המשגר אך עליו לא הותקנה מסילת שיגור. רכב המנ"ש יכול לשאת שלוש רקטות פרוג. רכבי מנ"ש מוקדמים היו זיל-157V, ונדרשו למשאית נוספת עם מנוף לטעינת המשגר.
על-פי תורת-הלחימה הסובייטית, גדוד פרוג-7 טיפוסי מורכב משתי סוללות ירי, וכל סוללה מורכבת משני משגרים ומכ"ם מטאורולוגיה שהכינוי נאט"ו שלו הוא "אנד טרי" (END TRAY) הפועל בטווח התדרים D. הכנה לירי אורכת בין 15 ל-30 דקות.
על-פי הערכות, ייצורו של הפרוג-7 בברית המועצות הופסק ב-1972. בסוף שנות השבעים החלו להחליף את הפרוג-7 בטיל הקרקע-קרקע SS-21 שהיה בעל טווח ארוך יותר, אך הפרוג-7 נשאר בשירות בברית המועצות עד לסוף שנות השמונים. ייתכן כי חלק נשארו באחסון.
גרסאות של הפרוג עם רש"ק קונבנציונלי נמכרו לאפגניסטן, אלג'יריה, אנגולה, קובה, מצרים, עיראק, כווית, לוב, קוריאה הצפונית, סוריה ותימן.
בעיראק פותחה גרסה משופרת של הפרוג שכונתה ליית' בעלת טווח של 90 ק"מ.
קוריאה הצפונית שרכשה רקטות פרוג ממצרים ב-1975 ביצעה בהם הנדסה הפוכה ופתחה קו ייצור משלה שפעל מ-1979 עד 1983. קוריאה הצפונית פיתחה גם גרסה משופרת של הפרוג-7 בעלת טווח של 65 מיל (104 ק"מ). ב-1 במאי 2005 ערכה קוריאה הצפונית ניסוי מוצלח בשיגור הפרוג-7 המשופר לעבר ים יפן.
על-פי הערכות ב-1994 היו קיימים כ-350 משגרים וכ-1,450 רקטות פרוג מבצעיים בעולם.
זירת המזרח התיכון.
רקטות פרוג-7 סופקו למצרים ולסוריה בתחילת שנות השבעים.
במלחמת יום הכיפורים שיגרה סוריה 25 רקטות פרוג במשך שלושה לילות רצופים בתחילת המלחמה. כבר בתום יום הקרבות הראשון כלל שר החוץ אבא אבן את הפרט הבא בדיווחו התמציתי למזכיר המדינה האמריקאי הנרי קיסינג'ר על מהלך הקרבות: "הסורים ירו שלושה טילי פרוג. הם לא פגעו במטרה. נפלו בעמק... הפגיזו את הקיבוץ". קיסינג'ר ענה לו: "אני יודע מה הם טילי פרוג".
ב-9 באוקטובר, היום הרביעי למלחמה, בשעה 03:35 לפנות בוקר, שיגרו הסורים מספר רקטות פרוג-7 לעבר בסיס חיל-האוויר רמת דוד במה שכונה אחר-כך "ליל הפרוגים". אחת הרקטות פגעה בבית בשיכון המשפחות של הבסיס וגרמה למותו של טייס A-4 סקייהוק ולפציעת שני טייסים נוספים, ופרוג נוסף, שנחת במגורי החיילים, גרם לפציעתם של מספר חיילים. רקטות נוספות פגעו ביישובים סמוכים, אחת מהן פגעה בבית ילדים בקיבוץ גבת הסמוך, אך לא היו נפגעים כיוון שהילדים שהו במקלט. הסורים שיגרו גם רקטות לעבר שדה התעופה מחניים ומפקדת פיקוד צפון בצפת אך אלו לא גרמו לנפגעים.
ההתקפות אלה היו אחד הגורמים שהביאו להחלטת הממשלה על תקיפת המטכ"ל הסורי בדמשק בצהרי אותו יום. לאחר תקיפה זו פסקו הסורים מירי טילי הפרוג.
מצרים שיגרה מעל 80 רקטות פרוג במהלך המלחמה, חלקן לעבר לעבר בסיס הפיקוד והמודיעין אום חשיבה אך אלה לא גרמו לנזק. חלקן לעבר רפידים.
שיטפון בזק
שיטפון בזק הוא שטף מים פתאומי בוואדיות ובאפיקי נחל יבשים במרבית ימות השנה, האופייני לאזורים מדבריים. לשיטפונות תפקיד חשוב בעיצוב הנוף המדברי, כשהצמחייה המדברית מפתחת התאמות שונות להתמודדות עימם, ומנגד זרם המים עוקר ממקומה ומונע התבססות של צמחיית גדות צפופה.
בישראל שוטפים שיטפונות בזק את אפיקי הנחלים בנגב ובמדבר יהודה מספר פעמים בשנה.
תופעת טבע זו מרהיבה ומושכת סקרנים, אך חוסר זהירות של מטיילים ושל עוברי דרך, בזמן שיטפון, עלול לסכן את חייהם.
היווצרות שיטפון.
שיטפון בזק נגרם כאשר יורד גשם בכמות המספיקה להיספג ולהפוך את האדמת הלס החרסיתית הנפוצה במדברית לאטומה, כך שאינה מאפשרת עוד למי הגשם לחלחל. היעדר הצמחייה במדבר מסייע לתהליך זה, מאחר שטיפות הגשם מכות בעוצמה חזקה בקרקע, ללא צמחייה משמעותית שתספוג חלק מאנרגיה זו. מי הגשם הממשיכים לרדת שאינם מחלחלים מתחילים לזרום על פני השטח. זרזיפי מים מתאחדים לזרמים קטנים, ובהמשך לזרמים גדולים יותר הזורמים בתוואי נחלי האכזב המדבריים. במקורו, סמוך לקו פרשת המים, נראה השיטפון כנחל שנוצר יש מאין, ובמורד יוצר השיטפון נחלים גדולים יותר ומפּלים. עוצמת השיטפון תלויה בכמות הגשמים, בהתפרסותם המרחבית ובגודל אגן הניקוז. ככל שיורדים יותר גשמים זורמים יותר מים, וככל שאגן הניקוז גדול יותר ופריסת הגשם מרחבית יותר, מצטרפות זרימות מאפיקים רבים יותר ולכן הזרימה שם חזקה יותר.
מודלים לחיזוי מזג אוויר מסוגלים להתריע על אפשרות שיטפונות באופן מרחבי בטווח זמן של מספר שעות עד מספר ימים, אך מיקומם ומועדם המדויק של השיטפונות קשה לחיזוי בשל מגבלות דיוק של חיזוי מזג אוויר. זיהוי מוקדם של שיטפון מתקרב קשה מאחר שהגשם יורד במקום רחוק, השיטפון נוצר בערוצי נחלים נסתרים ותוך זמן קצר מירידת הגשם, ואינו מלווה ברעש בעת התקרבותו. השיטפון העז הנע במהירות עלול להפתיע מטיילים בקטעים צרים של ערוצי נחל ולגרום לאסון קטלני.
הפשרה קרחונית.
שיטפון בזק עשוי להתרחש גם בשל הפשרתם של קרחונים.
ב-5 בנובמבר 1996 נהרס הגשר מעל כביש 1 באיסלנד לחלוטין, כאשר כמות עצומה של מי קרחון – שהופשרו בעקבות התפרצות תת-קרחונית – סחפה אותו, יחד עם שני גשרים סמוכים נוספים. כתוצאה מכך נותק חלקה המזרחי של המדינה עד לתיקון הנזק.
סדרה של שיטפונות בזק יצרו את הרמות המחורצות במדינת וושינגטון במהלך הפרהיסטוריה. שיטפונות אלה המכונים שיטפונות מיזולה נבעו מקריסתם של קרחונים שסכרו את האגם הקרחוני של מיזולה במונטנה הסמוכה. מי האגם בשילוב עם מי הפשרת הקרחונים יצרו את התוואים הגאולוגיים הייחודיים של הרמות המחורצות בדרכם אל האוקיינוס השקט.
השפעה על מטיילים.
שיטפון בזק הוא חיזיון מרהיב, אך הוא עלול לסכן את חייהם של מטיילים לא זהירים. מטייל שיימצא בנתיב השיטפון עלול לגלות ששבילים מכוסים במים וירידות תלולות בסלע הפכו למפלים חלקלקים. בתוואי שטח מסוימים, כגון ואדיות צרים ומצוקים לא תמיד יוכל המטייל למצוא מקום מחוץ לנתיב הזרימה. הימצאות בנתיב הזרימה של שיטפון מסכנת את חייו של המטייל. מטיילים שיוצאים למדבר, צריכים להתעדכן לגבי הסיכוי לשיטפונות.
בישראל אירעו מספר אירועים רבי נפגעים בהם נהרגו מספר מטיילים בשיטפונות. ב-1 באוקטובר 1975 נהרגו שישה מטיילים שנכנסו לנחל דרגה למרות אזהרות על אפשרות לשיטפון בנחל. באסון נחל צפית, באפריל 2018, נהרגו עשרה מטיילים שהוכנסו לנחל למרות אזהרות על אפשרות לשיטפון.
השפעה על נוסעים בדרך.
בשיטפונות גדולים, יש זרימה משמעותית בנחלים רחבים בעלי אגן ניקוז גדול, שחוצים כבישים. כלי רכב שממעיטים בהערכת עוצמת הזרם עלולים להתפתות לנסות לחצות את נתיב השיטפון, ולהיתקע או להיסחף.
במקרים רבים, נבנו גשרים מעל נתיבי שיטפון בנגב ובמדבר יהודה, אבל עדיין ישנו מספר לא מבוטל של כבישים שחוצים אפיקי שיטפון ללא גשר.
ישנו קושי כלכלי בהחלטה על השקעה בבניית גשרי ענק מעל ערוצי הנחלים המוּעדים לשיטפונות, בשל מקומיות אירועי השיטפון מצד אחד, לצד סדר הגודל העצום שלהם מצד שני. ההשקעה בבניית גשרים גדולה בעוד הנזק מחסימת הכבישים לזמנים קצרים קטן, ומתרחש ימים בודדים בשנה עד אחת לכמה שנים.
Revolver (אלבום של הביטלס)
האלבום Revolver (אקדח תופי) הוא אלבומה השביעי של להקת הביטלס. האלבום יצא לאור ב־5 באוגוסט 1966 ומסמן את המשך נסיונותיהם של חברי להקת הביטלס בסגנונות מוזיקליים חדשים, גישות חדשות לעיבוד מוזיקלי, כלים וצלילים חדשים, לולאות צליל וצלילים מהופכים, ועוד. האלבום זכה עם צאתו להצלחה רבה, וכבש את מצעדי המכירות בבריטניה, ארצות־הברית ומקומות אחרים בעולם. עטיפת האלבום עוצבה על ידי הבסיסט והצייר קלאוס פורמן, ידידם של חברי הלהקה מתקופת המבורג (1960-62).
Revolver היה המשך למספר מגמות בולטות בעבודתה של הלהקה. הראשונה הייתה המעבר מעיבודים והקלטות המבוססים בעיקר על נגינת ארבעת חברי הלהקה, לעיבודים מורכבים יותר, שהתבססו על נגינת כלי מיתר (Eleanor Rigby), קרן יער (For No One), חצוצרות (Got to Get You Into My Life), וכלים נוספים. מגמה בולטת אחרת הייתה שימוש רב בקטעי מוזיקה מנוגנים לאחור, לולאות החוזרות על עצמן של צלילים, הקלטה דרך פילטרים ובדרכים ייחודיות, נגינה לאחור, וכדומה. רוב האפקטים המיוחדים האלו שולבו בשירי הלהקה בעקבות העניין הרב שגילה מקרטני בטכניקות חדשות ושימוש בסרטי הקלטה, אך שימשו בעיקר בשירים שכתב לנון (כמו I'm Only Sleeping או Tomorrow Never Knows). מגמה בולטת שלישית באלבום הייתה דומיננטיות הולכת וגוברת של מקרטני בתוך הלהקה, כשהולך ומתבלט ההבדל בסגנון ההלחנה בין לנון ומקרטני. בין היתר, הועמד האלבום לפרס גראמי לאלבום השנה.
כתיבה והשראה.
השיר "אלינור ריגבי", נכתב על ידי מקרטני והיה הראשון בסדרה של שירים סיפוריים של מקרטני, בהם עסק בסיפור חייהן העגום של דמויות בדיוניות. עיבודו של השיר היה מהפכה בעיבוד שירי רוקנ'רול, כאשר כלל נגינת רביעיית כלי קשת ושירה בלבד.