לאחר שעזב את הפועל תל אביב, עבר לקבוצת הפועל חיפה. בשתי העונות שלאחר מכן, עבר אמסלם דרומה והצטרף לקבוצת הפועל אילת ואף שותף במשחק מכריע בו קליעות עונשין שלו קבעו כי הפועל תל אביב תרד ליגה פעם נוספת. בעונה הבאה שב אמסלם להפועל תל אביב ועזר לה לחזור חזרה לליגה הראשונה, אך הקבוצה ירדה שנית לאחר עונה בודדת. בסיום אותה עונה (1998/1999) עבר אמסלם לקבוצת בני הרצליה לעונה אחת, שלאחריה עבר לשתף פעולה עם חברו הטוב מימי הפועל תל אביב, תומר שטיינהאור בקבוצת מכבי גבעת שמואל. העונה שלאחריה היא האחרונה של אמסלם כשחקן פעיל בהפועל תל אביב, שחזרה לליגת העל אחרי היעדרות של שלוש שנים.
טרם עונת 2002/2003 היה אמסלם אמור להמשיך לשחק בקבוצה, אולם תאונה שבה נכווה בידיו וברגליו במהלך חופשה עם משפחתו קטעה את קריירת הכדורסל המקצוענית שלו. בעונת 2004/05 שב לעיר נעוריו לקבוצת מכבי שדרות וסייע לה להעפיל לליגה א'. סה"כ קלע כ-1968 נק' במסגרת הליגה הסדירה בממוצע של 7.5 נק' למשחק.
אמסלם שיחק 62 משחקים במדי נבחרת ישראל בהם קלע 111 נק', והשתתף בשתי אליפויות אירופה בשנת 1993 ובשנת 1999.
לאחר פרישתו שימש אמסלם כעוזר מאמן בקבוצת הפועל תל אביב, שלאחריה עבר לפרשן את משחקי ליגת העל בכדורסל המשודרים בערוץ הספורט. ב-2009 אמסלם השתתף בתוכנית הריאליטי "רוקדים עם כוכבים", ששודרה בערוץ 2 (רשת). בת זוגו של אמסלם בתוכנית הייתה מאשה טרויאנסקי.
בחודש יולי 2011 החל לשמש כמנהל מקצועי של קבוצת אליצור אשקלון מליגת העל. פוטר מתפקידו במאי 2012 לאחר שהתעמת עם שחקן הקבוצה, מרקו קילינגסוורת', בעקבות הרחקתו של האחרון בעבירה טכנית.
בשנת 2015 החל להשתתף בתוכנית המציאות, "הישרדות", המשודרת בערוץ 2 במסגרת שידורי רשת והיה המודח השביעי. הוא היה מתמודד בולט וממנהיגי השבט שלו אך הודח בהפתעה כשמתמודדת השתמשה בפסלון חסינות. ולאחר שהתנדב לתת שרשרת חסינות אישית שזכה בה לחבר לשבט.
בשנת 2016 החל להעביר הרצאה הידועה בשם "לנצח ולהישאר בן אדם", אשר עוסקת בנושא מנהיגות אישית וקבוצתית, מהו כוחה של קבוצה, הצבת מטרות ויעדים, התמודדות עם משברים וכשלונות ועוד. ההרצאות מועברות בפני חברות, ארגונים, תלמידים, חוגים ועוד. כיום הוא מנהל את מדור הספורט בדקאנט הסטודנטים של המכללה למינהל בראשון לציון ומסייע לספורטאים וספורטאיות מקצוענים רבים להשתלב במסגרת של לימודים אקדמאים במהלך הקריירה. בנוסף, פעיל אמסלם במסגרת ארגון שחקני הכדורסל בהסתדרות הכללית.
בנו של אמסלם, לוטן אמסלם, משחק בקבוצת הפועל תל אביב בכדורסל.
גיאורגיה
סכרתוולו
סכרתבלו
סקרטוולו
סקרטבלו
ערי גרוזיה
נפות גרוזיה
גורג'סטן
גורג'יסטן
יוון המינואית
Loaded
Loaded הוא אלבומה הרביעי של להקת הוולווט אנדרגראונד. הוא יצא בספטמבר 1970, חודש לאחר עזיבתו של לו ריד את הלהקה.
שם האלבום נוצר כתגובה לדרישתה של חברת התקליטים אטלנטיק ל"אלבום עמוס (Loaded) בלהיטים" ולהתרחקות נוספת מהסגנון הפרוע ומשירי הסקס והסמים של אלבום הבכורה. ריד חיבר את כל שירי האלבום ולאחר יציאתו התלונן על עריכתו ועריכת סדר השירים מחדש בניגוד להסכמתו, כולל הסרת בית שלם מן השיר "Sweet Jane". האלבום כולל שניים משיריה הידועים והמצליחים ביותר של הלהקה, "Sweet Jane" ו-"Rock and Roll" (שריד המשיך לבצע בהופעות עוד שנים רבות) והוא הפך לאלבומה הראשון של הוולווט אנדרגראונד שזכה להצלחה בולטת בתחנות הרדיו. הסולן הבא של הלהקה, דאג יול, שר כסולן מוביל בארבעה שירים בעידודו של ריד, ביניהם ב-"New Age" שהוא הומאז' סרקסטי לשחקנית הקולנוע קים נובאק. המתופפת מורין טאקר הייתה בהיריון בעת הקלטת האלבום והיא הוחלפה בידי בילי יול, אחיו הצעיר של דאג יול.
The Velvet Underground (אלבום)
The Velvet Underground הוא אלבומה השלישי של הוולווט אנדרגראונד ואלבומה הראשון עם דאג יול שהחליף את ג'ון קייל. הוא הוקלט במהירות גדולה יחסית בסתיו 1968 ומסמל שינוי קיצוני בצלילה ובגישתה של הלהקה, המיוחס בעיקר לעזיבתו של קייל שנחשב לחבר האוונגרדי ביותר בלהקה, וכן לגנבתם של המגברים בהם השתמשה הלהקה זמן קצר לפני תחילת ההקלטות.
"הוולווט אנדרגראונד" הוא אלבומה הראשון של הלהקה בחברת MGM רקורדס לאחר שני אלבומים בחברת וורב רקורדס שהתמחתה בג'אז. האלבום מכיל ברובו שירים שקטים ורגועים והשפעתו של אנדי וורהול על הלהקה כבר אינה מורגשת כלל באלבום, מלבד העטיפה שצולמה בידי בילי ניים, צלם מאולפני "הפקטורי" של וורהול, והאישה הטרנסג'נדרית קנדי דרלינג עליה נכתב השיר הפותח "Candy Says". השיר האחרון "After Hours" מבוצע בידי המתופפת מורין טאקר המלווה בגיטרה אקוסטית ובגיטרה בס.
אליהו בלנק
אליהו בלנק (1 בינואר 1887, טבת תרמ"ז – 6 ביוני 1955, ט"ז בסיוון תשט"ו) היה סופר, חוקר, עיתונאי, עורך דין, ממנהיגי התנועה הציונית בטרנסילבניה ובעיר סיגט ולאחר מכן עיתונאי לוחם וסופר בארץ ישראל.
בטרנסילבניה.
בלנק נולד בעיר סיגט שבמחוז מרמורש ב-1 בינואר 1887 ליהושע, שעסק במסחר, ולאסתר בת צבי טאוסקי, אנשים אמידים ושומרי מצוות. סיגט הייתה מרכז יהודי חסידי חשוב ביותר בצפון מזרח הונגריה, והשפעת ההשכלה העברית והתחייה הלאומית הסתננה אליה ממזרח גליציה הקרובה.
הוא קיבל חינוך יהודי מסורתי ביחד עם חינוך כללי, סיים את לימודיו בגימנסיה במחלקה למשפטים ולתורת המדינה. ב-1911 סיים את לימודיו באוניברסיטת בודפשט במשפטים ובמדעי החברה בהצטיינות, הוסמך לד"ר ולעורך דין והחל מ-1913 עסק במקצועו בעיר הולדתו.
ב-1906 יסד בסיגט את האגודה הציונית הראשונה, ועמד בראשה, כשהוא מנהל מאבק מתמיד ובלתי פוסק עם החוגים החרדיים בעיר ובראשם יואל טייטלבוים, לעתיד מייסד חסידות סאטמר, השונא הגדול של הציונים, שאותם זיהה בראש ובראשונה עם בלנק.
ד"ר בלנק השתתף ביסודה ובהנהגתה של ההסתדרות הציונית בהונגריה, ואחרי מלחמת העולם הראשונה – בטרנסילבניה, שסופחה לרומניה. בין השאר תרגם לראשונה את "מדינת היהודים" של הרצל להונגרית, שפת האם של המחבר. השתתף בעריכת עיתונים ציוניים שונים כמו "אהבת ציון" שיצא לאור ביידיש ובהונגרית. המגזינים הוצאו לאור תוך כדי קרבות בלתי פוסקים עם נציגי היהדות החרדית, שלא היססו לנקוט כנגדו באמצעים אלימים עד להרס בתי דפוס ואיומים וניסיונות ממשיים לאלימות גופנית.
כתב והוציא חוברת להסברת הציונות בשם "מה מטרת הציונות" (1919), ופרסם מאמרים רבים בעיתונים ציוניים וכלליים בהונגריה ובטרנסילבניה. כן ייסד בסיגט ספרייה בעברית וביידיש.
הוא שאף ליצור תרבות עברית חדשה ולהקנותה להמונים, וארגן בסיגט קורסים ללימודי עברית, היסטוריה יהודית, ידיעת ארץ ישראל וכדומה, לרוב ללא עזרה כספית מבחוץ.
בגלל ההתנגדות החרדית העזה, שבסיגט הייתה אולי קשה יותר מבכל מרכז יהודי אחר, התקשתה הציונות לעשות נפשות בין יהודי סיגט עד לתקופה שלאחר מלחמת העולם הראשונה, והתנועה בעיר כללה רק מתי מספר. אך ד"ר בלנק היה אישיות דינאמית ביותר הן מבחינה ציבורית והן מבחינה תרבותית, והודות לפעילותו העקשנית הפכה התנועה הציונית בסיגט לתנועה חזקה – אחת הערות והתוססות ביותר בכל טרנסילבניה ורומניה בכלל.
ב-1917, כשפרץ משבר כספי בהסתדרות הציונית בהונגריה, ומשרדה ועיתונה המרכזי ("ז'יוי סמלה") עמדו להתחסל, עמד בלנק בראש ועדה לאיסוף קרן של מאה אלף כתרים, משימה שבוצעה בהצלחה והודות לזה יכלה האגודה להמשיך להתקיים.
ב-1918 הקים במרמורש ועד לאומי יהודי. ועד זה ואחרים כמוהו נתמכו גם על ידי ממשלת רומניה. השר לענייני מיעוטים לאומיים בממשלת רומניה שלח מברק לעיריית סיגט ולמוסדות מדינה אחרים כתוצאה מפנייתו של ד"ר בלנק, ובו הודיע: "אני מכיר בחוקיות הקמת הוועד הלאומי היהודי".
אירוע בולט באותה התקופה היה כאשר גדוד אנטישמי הטיל ביום הכיפורים ב-1918 מצור על כל בתי הכנסת בסיגט, שהיו מלאים אז במתפללים צמים. השעה שנקבעה למצור הייתה שעת תפילת נעילה, כשהרוב המוחלט של המתפללים נמצא בבתי הכנסת. אז החלו יחידות הונגריות לצור על בתי הכנסת בטענה שהן מחפשות אחר עריקים יהודיים שנמלטו כביכול מהשירות הצבאי. קהל המתפללים מצא עצמו עומד לפני כידוני חיילים, שהוציאו את המתפללים מבית הכנסת לחצר ובדקו את זהותם תוך כדי שהם משפילים אותם.
לבסוף, רב הקהילה ד"ר שמואל דנציג, שביחד עם בלנק עמד בראש התנועה הציונית הצעירה, אזר עוז ותוך כדי סיכון חייו ממש עבר את שרשרת החיילים והצליח להשיג אצל מושל המחוז (שלא ידע על המצור) את ביטולו. התברר שהקצינים שהיו אחראים על המצור היו מהחוגים האנטישמיים, שמספרם גדל והלך כתוצאה מהתבוסה במלחמה. הם הועמדו למשפט צבאי, ולמאורע היה הד רב בעיתונות.
כתוצאה מאירוע זה ומהתוהו והבוהו ששרר אז במדינה המובסת ומעשי הביזה שגברו מיום ליום, ארגן ד"ר בלנק גדודים ציוניים או "משמר יהודי מתנדב" באזור סיגט, שמטרתו הייתה להגן על חייהם ורכושם של יהודי סיגט והכפרים שסביבה, וכן על בנייני ציבור, מחסני מזון וכיוצא בזה. גדודים אלו מילאו תפקיד חיוני בהרתעת האספסוף צמא הביזה והדם, והיו אלו הכוחות הלוחמים היהודיים הראשונים במאה ה-20.
בלנק ארגן את פעילויות ה"ג'וינט" לעזרה כלכלית ליהודי העיר והמחוז. באותו זמן הייתה כלכלת יהודי מרמורש בכי רע כתוצאה מהניתוק מהונגריה; עסקים התמוטטו והמונים הגיעו עד פת לחם. החבורה הציונית בראשות ד"ר בלנק יצרה אז קשר עם ה"ג'וינט", שבתמיכתו הכספית נפתחו סניפי בנק לאשראי זעיר ולעידוד המסחר והמלאכה הקמעוניים, הקימו בתי יתומים ובתי ספר למלאכה, ובכך סייעו להתמודד עם המשבר הקשה שרושש המונים. באותה השנה כתב את תולדות יהודי מחוז מרמורש.