ארגון 15 דקות הוקם בשנת 2009 ביוזמה מקומית של שני פעילים ירושלמים, יוסי סעידוב ואהוד עוזיאל, במטרה לשפר את התחבורה הציבורית בשכונת מגוריהם. השניים, כצעד ראשון, יזמו מפגש תושבים בנושא תחבורה, שפורסם בשיטת חבר מביא חבר. למפגש זה הגיעו כ-100 תושבים מכל רחבי העיר, והצלחתו הרבה הניעה פעילות ירושלמית מקומית במגוון נושאים, בהם: מידע בתחנות, איסוף תלונות, פרסום מדריך לתביעות קטנות לנוסעי התחבורה הציבורית וקמפיין עלייה מכל הדלתות. בין ההצלחות נוסד גם קו 15 הפופולרי, קו ישיר לתחנה המרכזית מהקטמונים, אשר אמור להגיע ב-15 דקות בלבד. הקו קרוי על שם העמותה, ששמה "15 דקות" נועד להדגיש את החשיבות של קיצור זמני נסיעה בתחבורה ציבורית, כך שתהווה חלופה לשימוש ברכב הפרטי.
צוות.
בעקבות הצלחת הפעילות הירושלמית החלו הפעילים לפעול להפיכת היוזמה לארגון ארצי. גיל יעקב, ששימש עד אז כמנכ"ל "מגמה ירוקה" ופעיל בתחום התחבורה, נקרא לעמוד בראש הארגון ולהוביל מהלך זה. הוא הוביל את תהליך הקמת העמותה, ושימש כמנכ"ל הארגון עד לשנת 2019. יוסי סעידוב המשיך בפעילותו כדובר הארגון. אליהם הצטרפו להקמה ולצוות הקבוע לרה פארן, שמשמשת כרכזת מאבקים ציבוריים וקשרי קהילה ודפנה עורי מסטצ'קין המרכזת את פניות הציבור ופרויקטים מיוחדים. משנת 2013 רשום הארגון כעמותה רשומה (ע"ר). בשנת 2018 נבחרו גיל יעקב ויוסי סעידוב לרשימת 100 האנשים המשפיעים של דה-מרקר לשנה זו. בהסבר לבחירתם נכתב: "כיום, 15 דקות הוא הארגון המשפיע ביותר שפועל בתחום זה, שהשפעתו על איכות חייהם של הישראלים רבה".
בשנת 2019 נבחרה שמרית נוטמן לתפקיד מנכ"ל הארגון. במרץ 2021 הודיעה שמרית גוטמן על כוונתה לסיים את תפקידה, את מקומה צפויה לתפוס לרה פארן שבשנים האחרונה ריכזה את תחום המאבקים הציבוריים ואת נושא קשרי הקהילה של העמותה.
תחומי פעילות.
מאז הקמתו ב-2013 הארגון פועל ברמה הפרטנית, המקומית והארצית דרך מאבקים ציבוריים ותקשורתיים ובעזרתם של מתנדבים ואנשי מקצוע הפועלים בהתנדבות.
ברמה הפרטנית – לארגון מוקד פניות ציבור שמסייע לאנשים פרטיים לפתור בעיות בתחום התחבורה הציבורית ולמצות את זכויותיהם כצרכנים. בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב מספק המוקד ייעוץ משפטי וסיוע בהגשת תביעות קטנות בגין הפרות של תנאי הרישיון כנגד מפעילי התחבורה הציבורית. במקביל, החל משנת 2017, המוקד אוסף דיווחים באמצעות אפליקציה הנקראת "15 דקות". הדיווחים משמשים להפקת דו"חות מקצועיים ופעולה מרוכזת מול הגורמים האחראים על שירותי התחבורה בישראל: משרד התחבורה, החברות המפעילות, והרשויות המקומיות. הדו"חות הרבעוניים של הארגון חשופים לציבור והם זכו לסיקור במספר ערוצי תקשורת.
ברמה הארצית הארגון מקדם נושאי רוחב מול משרד התחבורה, בכנסת ובעזרת התקשורת.
הישגים.
בנוסף החל משנת 2017 מעביר הארגון סדנאות ותוכניות חינוך בבתי ספר העוסקות בכלים ליצירת שינוי בתחבורה הציבורית. הסדנאות מעניקות כלים לשיפור המציאות ולאזרחות פעילה ומשלבות עשייה על מנת לשפר בעיות המטרידות את האזרחים.
מימון.
פעילות העמותה מתבססת על מתנדבים ועל צוות קבוע במשרות חלקיות. מקורות המימון שלה הם קרן סבה, יד הנדיב ותרומות של הציבור. בשנת 2016 התקיים קמפיין גיוס המונים.
LG G6 (בתעתיק לעברית: אל־ג'י ג'י 6) הוא טלפון חכם שפותח על ידי חברת LG. המכשיר הוכרז ב־26 בפברואר 2017 בכנס MWC, כיורשו של LG G5. ה־G6 נבדל מקודמיו בתצוגה שלו, אשר מציגה יחס גובה־רוחב של 18:9 לעומת הדגמים הקודמים שהציגו ביחס 16:9. ב־19 ביוני 2017 הוכרז ה־LG G6+, עם 6GB זיכרון נדיף ו־128GB אחסון.
תכונות.
חומרה.
ה־G6 כולל שלדה מלבנית העשויה מאלומיניום ומסך אחורי העשוי מזכוכית. המכשיר עמיד במים ואבק והוא זמין בצבעים שחור, לבן וכסוף. המסך LCD ברזולוציית 1440p. חברת LG הצהירה כי היא התכוונה לבנות את הטלפון בעל מסך גדול אך שיהיה נוח. תצוגת הטלפון היא 1:2 (18:9) בניגוד לשאר מכשירי ה־LG G. עובי המכשיר קטן במקצת מעובי G5. מערכת השבבים היא Qualcomm Snapdragon 821-on-chip בעלת 4GB של זיכרון RAM. הטלפון מוצע בשתי גרסאות שונות של נפח אחסון – 32GB או 64GB. לעומת זאת, גרסת הפלוס מכילה 6GB של זיכרון RAM ונפח אחסון של 128GB. הדגמים של ארצות הברית תומכים בטעינה אלחוטית. בדומה ל־G5, ה־G6 כולל 2 מצלמות כפולות אחוריות, עם חיישנים סטנדרטיים וזווית רחבה, המצלמה האחורית בעלת 13 מגה פיקסל.
תוכנה.
מערכת ההפעלה המקורית של ה־G6 היא מערכת אנדרואיד 7.0 מרשמלו ו־LG UX. נכון לדצמבר 2019 ניתן לשדרג את המערכת לאנדרואיד 9. המכשיר מאפשר מצב "דולק תמיד" המציג שעון והודעות על המסך גם כאשר המכשיר במצב המתנה. למכשיר יכולת להפוך תמונות ביחס לגודל המסך.
מעגלי סחר עליונים
מעגלי סחר עליונים (באנגלית: Top Trading Cycle; TTC) הוא אלגוריתם להקצאת פריטים ללא שימוש בכסף. האלגוריתם פותח על ידי דייוויד גייל ופורסם על ידי הרברט סקרף ולויד שפלי.
דוגמה לאלגוריתם.
עקרונות אלגוריתם ה- TTC מוצגים על ידי הדוגמה להלן משוק הדיור. ישנם formula_1 סטודנטים המתגוררים במעונות הסטודנטים. כל תלמיד גר לבדו בבית יחיד. לכל תלמיד יש יחס העדפה לגבי כל הבתים, ומספר תלמידים מעדיפים את הבתים שהוקצו לתלמידים אחרים על פני אלו שברשותם. כלומר ההקצאת הבתים אינה בהכרח יעילה. מצב זה עשוי להוביל לחילופים הדדים שיועילו לשני הצדדים. לדוגמה, אם תלמיד א' מעדיף את הבית שהוקצה לתלמיד ב' ולהפך, שניהם יפיקו תועלת מהחלפת הבתים ביניהם. אם כך, מטרת האלגוריתם היא למצוא הקצאה חדשה של בתים לתלמידים, כך שכל החילופים ההדדיים שמועילים לשני הצדדים יתממשו. כלומר, מצב בו תלמידים לא יוכלו לשפר יחד את מצבם על ידי החלפת הבתים ביניהם.
האלגוריתם פועל באופן הבא:
האלגוריתם הוא סופי, מכיוון שבכל שלב אנו מסירים לפחות סוכן אחד.
לדוגמה, נניח העדפות סוכנים כדלקמן (רק ארבע העדפות העליונות רלוונטיות להדגמה):
בשלב הראשון, קיים רק מעגל סחר אחד והוא של סוכן 3 אשר מעדיף לשמור על ביתו הנוכחי. אם כך סוכן 3 עוזב את השוק וכן בית מספר 3.
בשלב השני, מכיוון שבית 3 יצא מהשוק, הבית המועדף על סוכן 1 הוא בית 2, הבית המועדף על סוכן 2 הוא בית 5 ושל סוכן 5 הוא בית 1. לפיכך, נוצר מעגל סחר עליון {1,2,5} כך שכל השלושה מקבלים את העדפתם העליונה ועוזבים את השוק.
בשלב השלישי, נוצר מעגל סחר עליון {4,6} והסוכנים 4 ו-6 מחליפים ביניהם בתים.
אם כך, לא נותרו סוכנים והמשחק נגמר. ההקצאה הסופית היא:
הקצאה זו היא יציבה, מכיוון שאף קואליציה (כלומר קבוצת סוכנים) לא יכולה לשפר את מצבה על ידי מסחר הדדי.
דוגמה נוספת לשימוש באלגוריתם: נניח 7 רופאים שהוקצו למשמרות ערב; כל רופא מוקצה למשמרת אחת בשבוע. חלק מהרופאים מעדיפים משמרות שניתנו לרופאים אחרים. גם בדוגמה זו האלגוריתם יכול להשיג רווחה חברתית מרבית.
אמינות.
TTC הוא מנגנון אמין כך שאמירת העדפות אמיתיות היא אסטרטגיה דומיננטית.
הרחבות.
זהו המנגנון היחיד שעונה על דרישות הרציונליות של הפרט, יעילות פארטו ואמירת אמת, דבר ההופך אותו לכלי הקצאה מרכזי בבעיות רלוונטיות.
להלן הרחבות חשובות של המנגנון:
1. השימוש במנגנון הורחב למצבים בהם יש תחלופת סטודנטים - ישנם סטודנטים בעלי בית, סטודנטים חדשים וחדרים שהתפנו.
2. השימוש במנגנון הורחב לשיבוץ בתי ספר. המנגנון אומץ בשנת 2012 בניו אורלינס בבתי הספר המחוזיים.
3. השימוש במנגנון הורחב לשיבוץ השתלות כליה. המנגנון המורחב נקרא שרשאות ומעגלי סחר עליונים (TTCC).
יגאל בן-שלום
יגאל בן שלום (קצין משטרה)
דוב חום קודיאק
אליפות העולם בכדורסל עד גיל 19
אינדיה (חתולה)
אינדיה "ווילי" בוש (באנגלית: India "Willie" Bush; 13 ביולי 1990 – 4 בינואר 2009) הייתה החתולה של משפחתו של נשיאה ה-43 של ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש, בתקופת נשיאותו.
ביוגרפיה.
משפחת בוש רכשה את אינדיה בשלהי שנת 1991 לערך. בשנת 2001, לאחר ניצחונו של ג'ורג' ווקר בוש בבחירות לנשיאות ארצות הברית, עברו ג'ורג' ווקר בוש, משפחתו ואינדיה להתגורר בבית הלבן. מרבית תשומת הלב של התקשורת הוענקה לבארני ומיס ביזלי, שני כלבים מגזע סקוטיש טרייר שהתגוררו יחד עם אינדיה. למרות זאת, אינדיה הופיעה בסרטון "היכן בבית הלבן נמצאת מיס ביזלי?" בשמה השני, ווילי.
אינדיה נפטרה ב-4 בינואר 2009 בבית הלבן, בגיל 18. בהודעה לעיתונות שפורסמה נאמר כי משפחת בוש "נעצבה מאוד מדבר מותה של חתולת המחמד שלהם, אינדיה (ווילי)". הם הוסיפו ואמרו כי "אינדיה הייתה בת אהובה של משפחת בוש במשך כמעט שני עשורים, והיא תחסר מאוד".
מחלוקת בהודו.
אינדיה נקראה על שמו של רובן סיירה, שחקן בייסבול אמריקאי, שנודע בכינויו "אל אינדיו", על שם האינדיאנים. סיירה שיחק בקבוצת טקסס ריינג'רס, שהייתה בבעלותו של ג'ורג' ווקר בוש כאשר אומצה אינדיה. הודים אחדים לא ראו את שמה בעין יפה, מכיוון שבאנגלית הודו נקראת אף היא "אינדיה". ביולי 2004 בעיר טריוונדרום שבהודו מחו מפגינים על כך ששמה של אינדיה נתפש, לטענתם, בתור "עלבון לאומה ההודית", ושרפו את תמונתו של ג'ורג' ווקר בוש במחאה. אף על פי כן, משפחת בוש סירבה לשנות את שמה של אינדיה.
ישיבת תורת עציון
הירקודונתיים
הירקודונתיים (שם מדעי: Hyracodontidae) היא משפחה נכחדת של מפריטי פרסה שנכחדו שחיו בתקופות אאוקן עד מיוקן לפני 26–55.8 מיליון שנה.