בשנת 1832 מונה כרמולי לרבה של הקהילה היהודית בבריסל. לצד עיסוקיו כרב קהילה וכאב"ד עסק גם בשיפור החינוך שניתן באותה העת לילדיהם של עניי הקהילה. בכהנו שם נחשב כרמולי לרב 'מתקדם', שכן נשא את דרשותיו בצרפתית ולא ביידיש. תדמית זאת עמדה לו לרועץ שכן ב-1839 נאלץ כרמולי לפרוש משום שנחשד בנטייה ליהדות הרפורמית. לאחר עזיבתו את בריסל ישב תחילה בפריז ולאחר מכן בפרנקפורט. בשנים אלה עסק במחקרים ענפים בתחום הביבליוגרפיה העברית.
כרמולי החזיק ברשותו אוסף ספרים גדול שהתפזר אחרי פטירתו. כרמולי אף העביר כתב יד של מדרש פסיקתא דרב כהנא שהיה בידו לרבי שלמה בובר על מנת שיוציא לאור מהדורה מדעית של המדרש. קטלוג של האוסף יצא לאור ב-1885.
מחקריו.
את חיבורו הראשון, "תולדות גדולי ישראל", התחיל כרמולי לכתוב עוד כשהיה תלמיד של הרב שייער במיינץ. הכרך הראשון והיחידי יצא לאור בפריז בשנת 1828. בזמן עבודתו בספרייה הלאומית בפריז פרסם מספר מאמרים מדעיים בתחום הביבליוגרפיה העברית. מאמרים אלה הקנו לו את פרסומו, באותם ימים, כחוקר. הוא פרסם את מחקריו בצרפתית, גרמנית ועברית, דבר שהעצים את התהודה שעוררו מחקריו. לצד מחקריו בביבליוגרפיה, כרמולי עסק גם בהיסטוריה של אישים, משפחות וקהילות.
בשנת 1842 פרסם חיבור בשם "עקטאן דמר יעקב", שהציג ככתב יד עתיק שבו דברי הנוסע "מר יעקב" שהגיע לארץ כוזריא ומצא שם את בני שמעון, שמלכיהם התגיירו והפכו יהודים. היו שפקפקו באמיתות הדברים.
הערכת עבודתו המחקרית.
חוקרים מסוימים מאסכולת חכמת ישראל כגון שד"ל ולפי האנציקלופדיה העברית גם צונץ, שטיינשניידר ושלמה יהודה רפפורט (שי"ר) לא החשיבו את מחקריו של כרמולי. הם טענו שעבודתו כמהדיר וחוקר אינה דקדקנית די הצורך ועקב כך נופלות בה טעויות. יוסט ראה בו רמאי, וכמוהו גם גרשם שלום, ומיכאל איש-שלום דורות אחריו, האשימו את כרמולי בזיוף מכוון של האיגרת המיוחסת לרבי יצחק חילו.
לצד הטענה שלא תמיד ניתן להסתמך על מחקריו, הרי שבאנציקלופדיה היהודית נטען שגם פסילה גורפת של עבודתו אינה מבוססת דיה.
שיר הזדמנות של כרמולי.
אליקים כרמולי הדפיס ופרסם שיר הזדמנות לכבודו של מלך צרפת, לואי פיליפ הראשון. ובכך חידש שימוש נושן בסוגת "שירי ההזדמנות". השיר נדפס בשנת תק"צ 1830, בעיר מץ, בדפוס יהודי כנראה, של פרוספר ויטרסהיים.
חוסני מובארק
כוכבי יצחק
כוכבי יצחק הוא שמו של מאסף או כתב עת עברי שיצא לאור בווינה בשנים 1845–1870, במקביל להופעתו של המאסף כרם חמד. במאסף הופיעו יצירות ספרותיות מקוריות ומתורגמות, בין השאר של שמואל דוד לוצאטו, רחל מורפורגו, היינריך היינה ואלעזר בן יהודה מוורמס.
על שמו של כתב העת נקרא רחוב בתל אביב.
שאגת אריה
נואל פליקס
נואל פליקס (באנגלית: Noel Felix; נולד ב-4 באוקטובר 1981 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי-בליזי ששיחק בין היתר בקבוצת הפועל ירושלים בעמדת פאוור פורוורד/סנטר. גובהו של פליקס 2.06 מטרים. בעונת 2006-07 שיחק פליקס במכבי תל אביב. בעונת 2005-2006 שיחק במדי סיאטל סופרסוניקס 12 משחקים ובתחילת העונה שיחק בסו פולס סקייפורס (מליגת ה-CBA).
תחילת הקריירה.
פליקס גדל באינגלווד, פרבר של העיר לוס אנג'לס.
למד ושיחק במכללת פרסנו סטייט, שם הציג יכולת טובה, אך למרות זאת לא נבחר בדראפט ה-NBA.
את עונת הכדורסל המקצוענית הראשונה שלו העביר בין קבוצות שנחאי שארקס שבסין ואיידהו סטמפיד מליגת ה-CBA שבאיידהו.
התקדמותו בכדורסל.
ב-2004\2005 נואל פליקס שיחק באיטליה בקבוצת קאריף פרארה מהליגה השנייה, ביפן ובפיליפינים בקבוצת פואן פאלס אך גם שם לא בלט.
לאחר מכן פליקס חזר לארצות הברית לליגת ה-CBA בקבוצת יקיאמה סן קינגס שם הרשים עם ממוצעי 15.4 נקודות 7.4 ריב′ ו-1.3 חסימות למשחק. מאוחר יותר עבר לשחק בקבוצת סו פולס והרשים עם ממוצעים של 15.7 נקודות, 7 ריבאונדים ו-2 חסימות למשחק (מצטיין ב-CBA בקטגוריה). משחקו הטוב ביותר בקבוצה היה שסיים 39 נקודות, וכתוצאה מכך בחודש מרץ 2006 הוחתם בקבוצת סיאטל סופרסוניקס מה-NBA שם סיים את העונה. בסיום העונה הפך לשחקן חופשי וגם שיחק במדי נבחרת ארצות הברית במשחקי המוקדמות להעפלה לאליפות העולם 2006.
בעונת 2006/7 שיחק במכבי תל אביב והחליף את מייסאו באסטון שעבר ל-NBA. פליקס כמעט לא קיבל דקות במכבי ועזב אותה בסוף העונה. בתחילת העונה שיחק באנהיים ארסנל מליגת הפיתוח של ה-NBA, אך בסוף חודש דצמבר 2007 החליט לחזור לישראל וחתם בהפועל ירושלים. בפברואר 2008 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, תוך שהוא קולע בגמר 4 נקודות.
סאהל
סאהֶל (בערבית: ساحل, "סאחל", מילולית: "חוף", "גדה") הוא חבל ארץ באפריקה הגובל במדבר סהרה מצפון ובאזור הפורה יותר מדרום, הידוע בשם סודאן (אין זו המדינה בעלת השם הזהה).
המונח.
המונח "סאהל" הוא מונח גאוגרפי במקורו ומתייחס לאותה רצועת קרקע שבה כמות המשקעים נעה בין 75-450 מ"מ בשנה. מתייחסים למדינות השוכנות בחבל הסאהל כ"מדינות הסאהל", או מדינות מערב אפריקה.
גאוגרפיה.
אופי חבל הסאהל הוא ברובו סוואנה. קצהו המערבי הוא בחוף האוקיינוס האטלנטי וקצהו המזרחי בקרן אפריקה. הנוף בחבל ארץ ענק זה משתנה בין כרי עשב חצי-מדברי לבין סוואנה הזרועה בקוצים. בהיסטוריה האפריקאית היה חבל ארץ זה מושבן של כמה מן הממלכות המתקדמות ביותר באפריקה, אשר נהנו מן המסחר אשר חצה את מדבר סהרה. הממלכות הללו במקובץ ידועות בשם הממלכות הסאהליות.
מדינות הסאהל כיום כוללות את סנגל, כף ורדה, מאוריטניה, מאלי, בורקינה פאסו, ניז'ר, ניגריה, צ'אד, סודאן ואריתריאה.
הסביבה.
לפני 12,500 שנים בערך היה חבל הסאהל חלק ממדבר סהרה ומכוסה בדיונות חול אשר רישומן ניכר בתוואי הקרקע עד היום. כמות המשקעים השנתית בסאהל (75-450 מ"מ), יורדת בעיקר בתקופת המונסון. כמויות המשקעים השנתיות משתנות באופן קיצוני משנה לשנה. שני גורמים עיקריים מגבילים את תנובת הקרקע בסאהל: כמות המים ופוריות הקרקע. אדמות הסאהל הן חומציות ברובן (דבר הגורם לרעלת אלומיניום לצמחייה), ותכולת החנקן והאשלגן בקרקע נמוכה מאוד. אף אלה גורמים המגבילים מאוד את פוריות הקרקע.
נמצא כי קיימת קורלציה חזקה בין כמות המשקעים בסאהל לבין עוצמתה של עונת ההוריקנים באוקיינוס האטלנטי.
אנשי הסאהל.
לאורך ההיסטוריה רוב אנשי הסאהל היו נוודים למחצה, המעבדים את הקרקע ומגדלים בקר באופן שבו הם נודדים עם העדרים אחר הקרקע הפורייה לפי עונות השנה. זוהי כנראה השיטה היעילה ביותר לנצל את משאבי הסאהל. ההבדל בין צפון הסאהל בו רמת המשקעים נמוכה יותר, אולם הקרקע פורייה יותר, לעומת האזור הדרומי ובו כמות משקעים גבוהה יותר, נוצל על ידי הרועים. העדרים היו רועים במישורי העשב הצפוניים, המזינים יותר, בעונת המשקעים ואחר כך נודדים בעונה היבשה, מאות קילומטרים דרומה, שם המרעה מצוי בשפע רב יותר, אבל הוא מזין פחות. בעשרות השנים האחרונות, השילוב של מעבר ליישובי קבע וגידול עדרי בקר גדולים וקבועים באזורים הפוריים יותר, יצרו קונפליקטים עם רועי הבקר המסורתיים הנוודים.
בצורת בסאהל.
בשנת 1914 הייתה בצורת בהיקף נרחב בחבל הסאהל, שגרמה לרעב קשה. בשנות השישים הייתה עלייה בכמות המשקעים בחלקו הצפוני של חבל הסאהל, דבר שהפך חבל ארץ זה לנגיש יותר. במקביל, ממשלות המדינות באזור, עודדו את תושביהן להתיישב בחלקו הצפוני של הסאהל. בשנת 1968 החלה בסאהל תקופת בצורת נוספת, אשר נמשכה עד לשנת 1974. עד מהרה שדות המרעה יבשו ולא ניתן היה להאכיל את עדרי הבקר. בשיא הבצורת נחשפה הקרקע מכל עשב והאזור שב להיות מדברי. בתקופה זו, כמו בשנת 1914, רעב כבד פשט בחבל הסאהל, אולם הפעם התגייס העולם המערבי לעזרה. אסון זה היווה את הבסיס ליסוד הקרן הבינלאומית לפיתוח חקלאי של האו"ם.
בשנות השמונים ידע חבל הסאהל בצורת נרחבת נוספת ואף הפעם היה רעב כבד. ההערכות הן כי בשתי תקופות הבצורת, בשנות השבעים והשמונים בסאהל, נספו מעל מיליון תושבים וכ-50 מיליון סבלו מן הבצורת, בדרך זו או אחרת.
הסברה הראשונית באשר לגורמי הבצורת הייתה שימוש-יתר בקרקע על ידי עדרי הבקר, אולם בשנים האחרונות, לאחר שנלמדה תופעת התחממות כדור הארץ, ההשערה היא כי הבצורת בסאהל נגרמה מזיהום אוויר באירופה ובצפון אמריקה. זיהום אשר שינה את תכונות העננות מעל האוקיינוס האטלנטי והסיט את דפוס המונסון דרומה. כך נפסקו גשמי הקיץ בסאהל.
מאז 2007 מתקיים מאמץ של מדינות אפריקה והאו"ם לגרום לשינוי הסביבה בסאהל. התוכנית המרכזית כוללת נטיעה של עצים לרוחב היבשת ועל ידי כך לשפר את הקרקע, לספק מזון לאדם ולבעלי החיים וכדומה.
קישורים חיצוניים.
50 (מספר)
50 (במילים: חמישים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 49 ולפני 51. בספרות יווניות היא מיוצגת על ידי האות נו.
עקרון האיסור
Brothers &amp; Sisters
Brothers &amp; Sisters הוא הסינגל הראשון שהוציאה להקת קולדפליי, ב-26 באפריל 1999. הוא הוקלט בארבעה ימים בלבד והודפסו ממנו כ-2000 עותקים על תקליטון ויניל (EP), עם עטיפה מיוחדת.
התקליטון כולל שלושה שירים: Brothers and Sisters בצידו הראשון ו-"Easy to please" ו-"Only Superstition" בצידו השני. קולות הרקע ל-Easy to please נוצרו באמצעות הנחת מיקרופון על כביש לח מחוץ לאולפן ההקלטות . מאוחר יותר, הופיעה גרסה מחודשת של "Brothers and Sisters" בסינגל של השיר Trouble.
The Blue Room EP
The Blue Room EP ("החדר הכחול") היה המיני אלבום השני של הלהקה הבריטית קולדפליי והראשון שהופץ לאחר שהלהקה חתמה בחברת התקליטים פארלופון באפריל 1999.