בארצות רבות הוקמו מרכזים מיוחדים המתמחים בסיוע ליזמים חדשים ולבעלי עסקים קטנים קיימים. מרכזים אלה משלבים בפעולתם את כל אמצעי הסיוע.
בישראל קיימת רשת של מרכזים לטיפוח יזמות (מט"י) או סוכנויות "מעוף".
חממות.
קיימים שני סוגים בסיסיים של חממות: חממות טכנולוגיות וחממות עסקיות.
לחממות הטכנולוגיות מתקבלים יזמים לאחר שתי בחינות: בחינה של ההיתכנות הטכנולוגית של הרעיון שלהם ובחינה הסיכוי העסקי שלו. החממות הללו מספקות ליזמים שהתקבלו תקציב, סיוע טכני, סיוע וייעוץ עסקי וכן שירותי משרד וקשרי משקיעים. היזם יכול לשהות בחממה עד שנתיים או שלוש ולאחר מכן עליו לעמוד ברשות עצמו. בישראל קיימות (2018) כ-18 חממות טכנולוגיות. החממות הראשונות הוקמו בישראל על ידי המדען הראשי, בעקבות גלי העלייה מברית המועצות בראשית שנות ה-90. לאחר כ-15 שנה הוחל בהפרטת החממות והן מנוהלות על ידי חברות פרטיות לאחר שזכו במכרז ונהנות מתמיכת המדען הראשי.
החממות העסקיות מיועדות לסייע ליזמים בענפים שונים בראשית דרכם והן מספקות מיקום, ייעוץ עסקי ושיווקי, סיוע במציאת משקיעים ושירותי משרד. גם כאן יכול היזם לשהות בחממה בדרך כלל עד שלוש שנים.
הקמת עסק.
הקמת עסק חדש הוא תהליך בעל רמת מורכבות משתנה בהתאם לסוג העסק, למבנה הפורמלי של העסק ולצורך בבית עסק. על היזם להחליט על המבנה המשפטי של העסק: חברה בע"מ, שותפות, או מעמד של עוסק מורשה או עוסק פטור, ובהתאם לכך לרשום את העסק ברשויות המתאימות: מע"מ, מס הכנסה, רשות מקומית.
סוגי עסקים מסוימים מחייבים רישוי מיוחד הקשור בקבלת אישורים מרשויות רבות נוספות כמו: כיבוי אש, איכות הסביבה, בריאות ועוד. לכן רצוי לפני התחלת התהליך לפנות לקבלת ייעוץ מתאים או להשתתף בקורס להקמת עסק.
הזמן הממוצע הנדרש לקבלת האישורים להקמת עסק בישראל נאמד על ידי השבועון האקונומיסט בכ-35 ימים (בשנת 2008).
מחשוב בארגונים קטנים ובינוניים.
דרישות המחשוב.
בארגונים קטנים, ופעמים רבות גם בארגונים בינוניים, אין מנהל מערכות המידע, והאחריות על מערך המחשוב מוטלת על סמנכ"ל הכספים או סמנכ"ל התפעול. בתחילת המאה ה-21 החלו גם ארגונים כאלו בהטמעת מערכות מידע ארגוניות לייעול תהליכי העבודה, ביניהן מערכות ERP לניהול כולל של תהליכים בארגון (מלאי, ספקים, הנהלת חשבונות, כוח אדם וכו'), מערכות CRM לניהול קשרי לקוחות, ובמקרים רבים גם מערכות BI, המאפשרות ניתוח של המידע הרב המצטבר במערכות המידע באופן המסייע בקבלת החלטות ניהוליות.
הארגון מבצע פעילויות עסקיות מול לקוחותיו (עסק-אל-לקוח – B2C) ומול ספקיו (עסק-אל-עסק – B2B). כדי שהארגון יהיה זמין, תחרותי ויעיל, הוא עשוי להציע שירותים מקוונים באמצעות אתרי אינטרנט. חשיפה מסוג זה, וכן הצורך בפתרונות קישור מרחוק למשרד (עבור סוכני מכירות בדרכים, עובדים המתחברים בערב מהבית וכדומה), מצריכים כלי אבטחת מידע נאותים.
הטמעת מערכות אלו דורשת מהארגון תשתית מחשב מתאימה: מערך אחסון, שרתים בעלי שרידות גבוהה היכולים לענות לצורכי הארגון, מערך גיבוי, היערכות לפתרון משברים (DRP) ועוד.
בעסקים הקטנים והבינוניים תקציב המחשוב נמוך יחסית, ובדרך כלל אינו מגיע להיקף שיצדיק עצמאות בניהול מערך המחשוב. הישענות נרחבת על פתרונות מיקור חוץ מסוגים שונים מספקת לעסקים אלה פתרון באיכות נאותה. למיקור חוץ זה וריאציות שונות:
הסכמי מיקור חוץ בין עסקים לספקים חיצוניים מתבססים על הגדרה של זמן תגובה רצוי למתן שירות (SLA), עם מנגנון "קנס/פרס" (מקל וגזר) על מנת לעודד את ספק השירות לעמוד בזמני התגובה הרצויים.
בישראל.
נתונים סטטיסטיים.
מנתונים שפורסמו לגבי שנת 2017 על ידי חברת CofaceBdi, עולה כי מתוך למעלה מחצי מיליון עסקים בישראל, 51.5% הם עסקים של עובדים עצמאיים וחברות יחיד ללא מועסקים, שמספרם הוא כ-258 אלף. 172,000 עסקים מעסיקים 1–4 עובדים (עסקים זעירים); 35,000 עסקים מעסיקים 5–9 עובדים; 26,000 מעסיקים 10–29 עובדים; 5,400 עסקים מעסיקים 30–49 עובדים; 1,340 עסקים מעסיקים 50–100 עובדים; ו-3,582 עסקים מעסיקים למעלה מ-100 עובדים (עסקים גדולים). 110,625 עסקים (36.7%) מנהלים מחזור של עד 100,000 ש"ח בשנה; 97,300 מנהלים מחזור בין 100 -500 אלף ש"ח.
לפי נתוני הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה העסקים הקטנים והבינוניים מהווים כ-54 אחוז מהתוצר העסקי של ישראל
מגזר העסקים הקטנים והבינוניים, על פי סקרים שבוצעו ב-2013, מייצר כ-77% מהמשרות החדשות במשק הישראלי.
אהרלה ברנע
אהרל'ה ברנע
ארלה ברנע
שדרני רדיו
מפרץ באפין
מפרץ באפין (באנגלית: Baffin Bay, בצרפתית: Baie de Baffin) הוא ים שולי של האוקיינוס האטלנטי הצפוני. אורכו של מפרץ באפין 1,130 ק"מ מצפון לדרום, והוא אינו נגיש לכלי שיט במשך רוב השנה בשל מעטה הקרח המכסה אותו.
היסטוריה.
האירופי הראשון שחקר את מפרץ באפין היה החוקר הבריטי ג'ון דייוויס בשנת 1585. ויליאם באפין ערך מספר מסעות מחקר לאוקיינוס הארקטי, והגיע אל המפרץ בשנת 1616. במהלך מסעות אלה הגיע למסקנה כי המעבר הצפון-מערבי אינו נמצא באזור מפרץ הדסון.
גאוגרפיה.
מפרץ באפין הוא זרוע של האוקיינוס הארקטי. במערבו נמצא האי באפין, במזרחו גרינלנד ובצפונו האי אלסמיר. המפרץ מחובר לאוקיינוס האטלנטי דרך מצר דייוויס ולאוקיינוס הארקטי דרך מצרי נארס.
בעלי חיים.
במפרץ באפין מצויים כ-21,000 לווייתני בלוגה, המצויים בסכנת הכחדה
הים הנורווגי
הים הנורווגי (בנורווגית: Norskehavet) הוא ים שולי בצפון האוקיינוס האטלנטי או בדרום האוקיינוס הארקטי. הים ממוקם צפונית מערבית לנורווגיה בין הים הצפוני לבין ים גרינלנד, ממזרח לים איסלנד ודרומית מערבית לים ברנץ. רכס תת-מימי הנמצא בין איסלנד לאיי פארו מפריד בין הים הנורווגי לבין האוקיינוס האטלנטי. רכס יאן מאיין מפריד את הים הנורווגי מהאוקיינוס הארקטי.
זרמים.
בשל הקור הרב באזור הים הנורווגי, מימי הים הנורווגי וים גרינלנד נוטים לרדת מפני הים לעומק של שנים - שלושה קילומטרים. זרם אנכי זה מביא לכך שמימי האוקיינוס באזור זה רוויים בחמצן, וכך נוצרים למעשה זרם חם בגובה פני הים וזרם עומק קר בעומק פני הים, לאורך חופיה המערביים של נורווגיה.
זרם מזרח איסלנד מעביר מים קרים לכיוון דרום מהים הנורווגי, בעוד שזרם נורווגיה - המהווה חלק מזרם הגולף מעביר מים חמים בגובה פני השטח לעבר ים נורווגיה. בעטיו של זרם חם זה, ובשל המליחות הנמוכה של הים הנורווגי, במרבית שטחו של הים הנורווגי אין קרחונים, ומעבר ספינות מתאפשר במשך מרבית ימות השנה. בשל המליחות הנמוכה והחמצן הרב, הדגה באזור רבה ביותר. להקות המליחים, הבקלה, הסרדינים והאנשובי הרבות הביאו לכך שהים הנורווגי הוא אתר דיג בעל חשיבות כלכלית רבה לנורווגיה. סיבה נוספת לחשיבות כלכלית זו היא גילויים של מרבצי נפט וגז טבעי גדולים, שהפקתם המסחרית על ידי נורווגיה החלה בשנת 1993.
דודינקה
דודינקה (ברוסית: Дудинка) היא עיר במחוז קרסנוירסק, המרכז המינהלי של הראיון דולגאנו-ננץ של טיימיר (Таймырский Долгано-Ненецкий район). העיר נמצאת על גדתו הימנית של הנהר יניסיי על חצי האי טיימיר, 2,021 ק"מ מקרסנוירסק מצפון לחוג הארקטי. אוכלוסיית העיר 22,410 תושבים (2013), כשני שלישים לעומת שנת 1989. ביקור בעיר לאזרחי מדינות זרות מותנה באישור השלטונות. העיר מחוברת לנורילסק במסילת ברזל חשמלית, שהיא הצפונית ביותר על פני כדור הארץ. לעיר יש גם נמל תעופה ונמל ימי.
היסטוריה.
העיר נוסדה בשנת 1667 על ידי הקוזק איוואן סורוקין. השם הנוכחי ידוע מתקופת יסוד העיר. פירושו המדויק אינו ברור, יש המקשרים אותו לשם הפרטי "דודה", ויש המקשרים בינו לבין צמד המילים מהניינץ "טוטין", כש"טו"-אש, ו"טין"-מחסן, ופירוש צמד המלים-מחסן אבק שרפה. עד 1930 הייתה עיר קטנה, חסרת חשיבות, אך בשנה זאת נהפכה למרכזו האדמיניסטרטיבי של מחוז טיימיר האוטונומי. ב-1936 ליד העיר נבנה נמל ימי, שאליו יכולים להיכנס אניות מהאוקיינוס הקרח הצפוני, וב-1937 נחנכה מסילת הברזל מנורילסק. בתקופת מלחמת העולם השנייה הנמל הורחב ובעיר נבנה בית חרושת לעיבוד מתכות הרריות. ב-1951 היישוב הוכרז כעיר, וב-1969 דרך העיר הועבר צינור נפט מסויחה-דודינקה-נורילסק.
אלכס טל
אלכס טל (נולד ב-28 בינואר 1946) הוא קצין צה"ל בדימוס, שכיהן כמפקד חיל הים הישראלי בשנים 1996–2000.
תולדות חייו.
נולד בברית המועצות. עלה לארץ ישראל ב-1958, התגייס בשנת 1964 לחיל הים הישראלי. לאחר שסיים את קורס החובלים שירת על ספינת הטילים הראשונה שקיבל חיל הים ואף השתתף במבצע הברחת הסטי"לים ממספנות שרבורג.
בזמן מלחמת יום הכיפורים השתתף בקרב לטקיה כסגן מפקד אח"י רשף. אחרי המלחמה פיקד על ספינת הטילים אח"י עכו ובהמשך מונה למפקד פלגת ספינות טילים. היה מפקד בה"ד חיל הים (1981-1983 כולל בתקופת מלחמת לבנון הראשונה), מפקד בסיס אשדוד (1984-1987), מפקד בסיס חיפה (1987-1990), ראש מספן הים (1992-1994) וסגן מפקד חיל הים. כמו כן כיהן כנספח צבאי וראש משלחת משרד הביטחון בשגרירות ישראל בצ'ילה.
בשנת 1996 הוענקה לטל דרגת אלוף והוא מונה למפקד חיל הים. בתקופת כהונתו התרחש אסון השייטת ונמצאה הצוללת אח"י דקר שטבעה בדרכה לישראל ומיקומה לא נודע במשך מעל שלושים שנה. לאחר שהוחלף על ידי אלוף ידידיה יערי בפיקוד על החיל פרש מצה"ל בשנת 2000.
לאחר שחרורו טל שימש כמנהל בחברות היי-טק שונות.
טל הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בגאוגרפיה מאוניברסיטת חיפה.
פלנה (רוסיה)