לייבניץ הגה את הרעיון של מכונת החישוב שלו ב-1672 בפריז, לאחר שבחן את עקרונות הפעולה של פדומטר שנתקל בו. מאוחר יותר הוא התוודע למכונת החישוב של בליז פסקל (הפסקלין) כאשר הוא קרא את "הגיגים" של פסקל. הוא התרכז בהרחבת ישימותו של המכניזם של פסקל כך שיוכל גם להכפיל ולחלק. הוא הציג מודל מעץ של מכונת החישוב החדשה שלו בפני החברה המלכותית בלונדון ב-1 בפברואר 1673 וזכה להערכה ולעידוד רב. במכתב מ-26 במרץ 1673 ליוהאן פרידריך, שבו הוא הזכיר את הפרזנטציה שערך בלונדון, לייבניץ תיאר את התכלית של "המכונה האריתמטית" כביצוע חישובים "בקלות, במהירות, ובאופן מדויק". לייבניץ הוסיף גם שבאופן תאורטי המספרים המחושבים יכולים להיות גדולים ככל האפשר, אם רק מתאימים את הגודל של המכונה - הוא צוטט כאומר: "מספר יכול להכיל סדרה של ספרות, ארוכה ככל שנרצה (בפרופורציה לגודל של המכונה)".
הוא בנה את המכונה המוקדמת שלו העשויה מפליז בין השנים 1674 ו-1685. המכונה שלו שבנה בשנותיו המאוחרות יותר נבנתה בין השנים 1686 ו-1694.
יועץ משכנתא
ייעוץ משכנתאות
תיאטרון אל-קאסבה
תיאטרון אל-קאסבה (ערבית: القصبة مسرح) הוא תיאטרון ובית קולנוע ברמאללה.
היסטוריה.
קבוצת התיאטרון "אל-קאסבה" הוקמה בירושלים ב-1970, ובאותה שנה נבנה בית התיאטרון ברמאללה. בשנת 1989 המבנה שופץ והחלה בו גם הקרנת סרטי קולנוע. בשנת 1998 הועברה פעילות התיאטרון והקולנוע למבנה שבו פעל קולנוע "אל-ג'מיל" עד 1987. המבנה שופץ והורחב בשנות ה-90, ונקרא מאז "אל-קאסבה תיאטרון וסינמטק" וכולל מספר אולמות. במקום פועל אולם קולנוע, ולהקת תיאטרון בניהולו של השחקן ג'ורג' איברהים.
בתיאטרון נערכים מפגשים והפקות רבות של אמנים פלסטינים, שחקנים ואנשי קולנוע. בתחילת 2002 התיאטרון אירח את חתני פרס נובל לספרות וולה סויינקה וז'וזה סאראמאגו. כמה שבועות לאחר מכן, במהלך מבצע חומת מגן, פלשו כוחות צה"ל לרמאללה ופשטו על התיאטרון.
בשנת 2011 נפתח בתיאטרון בית ספר למשחק.
הקומונה של פריז (1792)
מספר דבורה
מספר דבורה (Deborah number, De) הוא מספר חסר ממד בתורת הראולוגיה המאפיין את מעבר החומר בין מצבים של מוצק וזורם, תחת תנאי העמסה שונים.
מספר דבורה מוגדר כיחס בין "זמן הרפיה" (רלקסציה או "תפוגה") להגעת החומר לשיווי משקל בהפעלת מאמץ לבין הזמן האופייני בבעיה.
המספר מאפיין את התנהגות החומר כמוצק או כזורם במצב הנחקר. המספר שימושי בחקר תכונותיהם של חומרים ויסקו-אלסטיים, המתנהגים כמוצקים או כזורמים בתנאים שונים, כמו למשל פולימרים.
מספר זה הוצע על ידי המדען הישראלי מרכוס ריינר, שקרא את שמו בעקבות הפסוק בשירת דבורה המתאר את המעבר של הרים למצב זורם (או נוזל):
רקע.
אפיון של חומר כמוצק או כ"זורם" תלוי בקשר בין מאמץ הגזירה המופעל על החומר למעוות שהחומר עובר.
עם הפעלת מאמץ גזירה, מוצק עובר "מעוות זוויתי -סופי".
המאמץ גורם לשינוי המרחק היחסי בין חלקיקי החומר ובכך לשינוי צורה (דפורמציה).
תכונה זו מתוארת כאלסטיות, ומקדם היחס (הפרופורציה) בין מאמץ הגזירה למעוות הזוויתי הוא מודול הגזירה.
לעומת זאת, עם הפעלת מאמץ גזירה הזורם עובר "מעוות-מתמשך", שמאפיין את הזרימה.
שינוי הצורה המתמשך, במקרה זה, הוא המהירות היחסית בין שכבות החומר- "גרדיינט המהירות", ומאמץ הגזירה, הוא למעשה החיכוך בין שכבות הזורם בתנועתם היחסית.
ב"זורם ניוטוני" המאמץ נמצא ביחס ישר לקצב המעוות (גרדיינט המהירות), עם הצמיגות כמקדם היחס (פרופורציה) בהתאם לחוק הצמיגות של ניוטון. בהגדרת "זורמים ניוטוניים" נכללים כל הגזים וחלק מהנוזלים.
בזורם לא ניוטוני הקשר בין המאמץ לקצב-המעוות מורכב יותר, תלות זו אינה-ליניארית ויכולה להיות תלויה בזמן.
עם הפעלת מאמץ עובר החומר תהליך דינמי (תלוי בזמן) עד להגעה לשיווי משקל בהתנהגותו הראולוגית- תגובה למאמץ כמעוות. לחלופין, באילוץ מעוות פתאומי בחומר, החומר עובר תהליך דינמי של "הסתגלות"המאמצים למצב שיווי משקל חדש. תהליכים דינמיים אלו מאופניים על ידי קבוע זמן או "זמן רלקסציה" ("זמן הרפיה").
הגדרה.
מספר דבורה מוגדר כיחס של "זמן הרפיה" (רלקסציה- "תפוגה") המאפיין את משך הזמן שלוקח חומר להסתגל למאמץ או למעוות, לבין הזמן האופייני לחקר התגובה של החומר (משך הניסוי או הדמיית מחשב):
כאשר "t"c הוא זמן הרפיה (רלקסציה תפוגה) של החומר
ו- "t"p זמן אופייני בבעיה: זמן התהליך הנחקר, הניסוי או הדמיית המחשב.
הבחנה זו בין מוצק לזורם מבוססת על ההנחה, שעבור זמן ארוך דיו, חומר שלכאורה "מוצק" יתנהג כזורם, יעבור מעוות מתמשך ויתחיל "לזרום" באטיות -מצב "זחילה" (Creeping) .
כך, שההבחנה זו אינה תלויה בתכונות החומר בלבד, אלא גם בזמן הבחינה של התופעה.
עבור ערכים קטנים של מספר זה החומר מתנהג כזורם (ובערכים קטנים מאוד כזורם ניוטוני) ובערכים גבוהים החומר מתנהג כזורם לא-ניוטוני ובערכים גבוהים מאוד כמוצק.
המספר דומה בשימושיו למספר וייסברג (Weissenberg) (Wi) המוגדר כיחס בין כוח חיכוך (מנוכחות צמיגות), הגורם למעוות מתמשך, לכוח האלסטי הגורם למעוות קבוע.
אהרן איפלה
אהרן איפָּלֶה (Aharon Ipalé; 27 בדצמבר 1941 - 27 ביוני 2016) היה שחקן ישראלי ששיחק בהפקות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות רבות.
ביוגרפיה.
נולד בשם אהרן יפלח במרוקו ועלה לישראל עם משפחתו בגיל 8. המשפחה הגיעה בתחילה למעברת מחנה ישראל. לאחר סיום שירותו בצה"ל יצא ללימודי משחק בלונדון. בתום לימודיו השתתף בסדרות טלוויזיה בריטיות ובסרט כנר על הגג (1971). בזכות הופעתו ב-1973 במיני-סדרה הבריטית "משה", לצד ברט לנקסטר, בתפקיד יהושע בן נון, זכה לקבל תפקידים בהוליווד.
הסרט הראשון באורך מלא שבו כיכב היה הסרט "מאדרון" בשנת 1970.
הוא השתתף בסרטים רבים, ביניהם סרט הטלוויזיה האמריקאי על מבצע יונתן (1977, Raid on Entebbe),"אישתר" (1987), "המומיה" משנת 1999 בתפקיד פרעה, "המומיה חוזרת", ו"מלחמתו של צ'רלי וילסון" (2007). בישראל השתתף בסרט "גשר צר מאד" של ניסים דיין בשנת 1985.
במהלך הקריירה שלו שיחק בסדרות טלוויזיה רבות, ביניהן "הוואי חמש-אפס", "קוז'אק", "המלאכיות של צ'רלי", "מקגיוור", "מיאמי מחלק מוסר", ו"שושלת". בשנת 2015 השתתף בסדרת הטלוויזיה The Brink ("הסף") של HBO בתפקיד ראש ממשלת ישראל.
מסביבות שנת 2012 שב להתגורר בישראל, אולם המשיך להשתתף בהפקות בחו"ל.
אהרון איפלה נפטר ממחלת הסרטן ב-27 ביוני 2016. הותיר אחריו בת אחת, ונטמן בבית העלמין הדרום.
אהרון איפלה
תאוריה של צדק
תאוריה של צדק (באנגלית: A Theory of Justice) הוא ספר פרי עטו של הפילוסוף האמריקאי ג'ון רולס. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 1971, עבר מספר עדכונים לצורך הפצתו בתרגומים שונים ונערך מחדש בשנים 1975 ו-1999. בספרו, רולס מנסה לפתור בעיות חברתיות של צדק חלוקתי.
הספר מבטא את ביקורתו הגדולה של רולס כנגד תורת התועלתנות. לדעת רולס עקרונות צדק נכונים לחברה מתקבלים "במצב התחלתי" , מצב שבו האנשים בחברה היפותטית נמצאים תחת "מסך הבערות". רולס מאמין כי ב"מצב ההתחלתי" יחליטו בני הקבוצה פה-אחד לאמץ שני עקרונות מרכזיים: עיקרון החירות ועקרון החלוקה הצודקת של טובין כלכלים-חברתיים.
תאוריה.
רולס פותח את התאוריה שלו בטענה הבאה: בתחומים חברתיים העיקרון היסודי ביותר הוא צדק. בלב תורת הצדק של רולס עומדים שני עקרונות: הראשון - שוויון בחלוקה של חירויות יסוד. לכל אזרח יש זכות שווה למערכת המקיפה ביותר של זכויות יסוד, שמתיישבת עם הענקה של אותן זכויות לכל האחרים. השני - אי שוויון בחלוקת משאבים, מוצדק בשני תנאים: א. אם אי השוויון הוא תוצאה של הישגים שונים בתנאים של תחרות הוגנת בהזדמנויות שוות. ב. אם אי השוויון פועל לטובת החלשים ביותר. תנאי זה זוכה לשם "עקרון ההפרשיות". ניתן לפשט את שני העקרונות הללו לטענה שאי שוויון מוצדק רק אם הוא עובד למען כולם.
רולס מבסס עקרונות אלו בעזרת תרגיל מחשבתי העונה לשם "המצב ההתחלתי" (חלופה ל"מצב הטבעי" של הוגי האמנה החברתית). "המצב ההתחלתי" הוא מצב היפותטי בו מתאספת קבוצה של אנשים, שאינם שייכים לאף קבוצה קיימת, השרויים במצב של שוויון מוחלט, נטולי הבדלים, ותכונותיהן היחידות הן אלו המשותפות למין האנושי כולו. ברצונה של קבוצה זו להקים ישות חדשה, בין אם היא חברה או מדינה. לצורך הקמת ישות זו על חברי הקבוצה להחליט מהם עקרונות הצדק והמוסר אשר יהוו את הבסיס להתנהלות חייהם המשותפים ולהתנהלותם של המוסדות הציבוריים שיפעלו בישות. לטענתו של רולס עקרונות הצדק ההוגנים עבור החברה, הם אותם העקרונות אשר עליהם יסכימו חברי הקבוצה בעזרתו של תרגיל מחשבתי אותו הוא מכנה "מסך הבערות". על פי רולס "מסך הבערות" הוא מצב בו כל חבר קבוצה ב"מצב ההתחלתי" מכיר את חוקי הטבע והמדע אך נמנעת ממנו הידיעה אודות מי הוא; מה מעמדו בחברה ובאיזו תקופת חיים הוא נמצא; כלומר - "מסך הבערות" מסנן כל פרט מזהה ודעה קדומה שיש לאדם לרבות מידע כלכלי או חברתי שבעזרתו הוא יוכל לקבל החלטות על חלוקת המשאבים. לדעת רולס, למשל, חברי הקבוצה יכולים להכיר מונחים כלכליים כמו קפיטליזם או סוציאליזם, אך תחת "מסך הבערות" הם אינם יודעים באיזו גישה הם תומכים.
שני עקרונות של צדק.
לפי "תיאורית הצדק" הרולסיאנית, כל האנשים הנמצאים ב"מצב ההתחלתי" יחליטו פה אחד על שני עקרונות של צדק המהווים את העקרונות והכללים הצודקים לניהול החברה.
מסרו העיקרי של רולס.