בנוסף, במהלך התקופה התחוללו גם קרבות באיטליה בין כוחות צרפתיים וכוחות מדוכסות סבויה, נגד דוכסות מילאנו הספרדית. כמו כן, בין השנים 1639-1642 התחוללה מלחמת האזרחים של פיימונטה, ובמסגרתו הטילו הספרדים מצור על טורינו. בשנת 1646 הובס הצי הצרפתי בקרב אורטבלו, ובעקבות כך נשארה מילאנו תחת שליטה ספרדית.
הלחימה לאחר מכן.
בשנת 1648 פרצו בצרפת מרידות הפרונד, אולם הלחימה עם ספרד נמשכה בקטלוניה, פלנדריה ואיטליה. גם מצבה של ספרד לא היה מזהיר, עקב לחימתה להחזרת קטלוניה ופורטוגל לשליטה.
באיטליה, נמשכה המלחמה לאורך הגבול בין פיימונטה לדוכסות מילאנו, ופעמיים, ב-1647-1649 ו-1655-1659, הצליחה צרפת לפתוח חזית שנייה נגד מילאנו על ידי השגת ברית עם פרנצ'סקו הראשון ד'אסטה, דוכס מודנה, אך מעולם לא השיגו את התוצאה הרצויה של שבירת ההגנה הספרדית. בדרום איטליה התמוטט המרד הנאפוליטני, והכוחות הצרפתיים שתמכו בו גורשו על ידי הצבא הספרדי בשנת 1648. אולם צי פרנקו-פורטוגזי תפס את פיומבינו ואת פורטו אצורו, מה שעודד את דוכס מודנה להיות בעל ברית עם צרפת, ונתן לצרפת בסיס חדש לפעולות נגד הספרדים בחצי האי האיטלקי. כמעט כל מסע צרפתי באיטליה בזמן המלחמה נועד לחתוך את הדרך הספרדית, אך כל המאמצים נכשלו.
בשנת 1653 הגיעה התשישות הכללית עד כדי כך שלשני הצדדים לא היה כוח להתקדם, ועל אף שביולי היה רוזן טורן בעמדת נחיתות, לא רצו הספרדים לפעול על מנת להכתיר את לואי השני, נסיך דה קונדה למלך צרפת, והצדדים נפרדו ללא לחימה. בשנת 1654 הטילו הספרדים בפיקודם של לואי השני, נסיך דה קונדה ולאופולד וילהלם, ארכידוכס אוסטריה מצור על אראס, אולם בלילה בין ה-24 באוגוסט ל-25 באוגוסט פרצו הכוחות הצרפתיים בפיקודו של אנרי דה לה טור ד'אוברן, רוזן טורן את המצור, ונסיך קונדה נסוג עם שארית כוחותיו לקמברה.
בשנת 1655 הצרפתים ספגו מכה נוספת באיטליה בתבוסה בקרב פאביה, אבל הניסיון של כוחות ספרדים ממילאנו לכבוש את דוכסות מודנה נכשל, בעקבות ההגנה של דוכס מודנה. תחת פיקודו של רוזן טורן, כבשו הצרפתים את המבצרים של לאנדרסייה וסן-גיסלן. בשנת 1656 הכה נסיך קונדה את הצרפתים בקרב ואלנסיין, אולם רוזן טורן הסיג את כוחותיו בצורה מסודרת.
בשנת 1657 כרת הקרדינל מאזארן ברית עם הקומונוולת' של אנגליה, שכבר הייתה במלחמה עם ספרד, ובתמורה שלחה אנגליה ששת אלפים אנשי חיל רגלים למערכה נגד הספרדים בארצות השפלה. הצרפתים והאנגלים נחלו ניצחון על הספרדים בקרב החוליות שהתחולל ליד העיר דנקרק שלחופי התעלה (14 ביוני 1658). דנקרק נפלה לידי הצרפתים, ובהתאם להסכם נמסרה לשליטת אנגליה, שהחזיקה בה עד לשנת 1662.
תוצאות המלחמה.
ספרד, שהייתה מרוששת מבחינה כלכלית, נאלצה לחתום על "שלום הפירנאים" עם צרפת (7 בנובמבר 1659). על פי הסכם זה זכתה צרפת ברוסיון וסרדאן בדרום, חלק מארטואה, ופלנדריה בצפון מזרח, ופליפה הרביעי מלך ספרד השיא את בתו, מריה תרסה, נסיכת ספרד, ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת. שלום הפירנאים נחשב לאחד ההישגים הגדולים של הקרדינל מאזראן, שהצליח לגרום להפחתת כוחו של בית הבסבורג ולעליית כוחה של צרפת כמעצמה החזקה באירופה.
צב רך פלורידה
צב רך פלורידה (באנגלית: Florida softshell turtle; שם מדעי: "Apalone ferox") הוא מין של צב ממשפחת צבים רכים החי באמריקה הצפונית והוא צב המים המתוקים הגדול ביותר ביבשת לאחר המין צב האליגטור.
אורכם 15–76 ס"מ והנקבות גדולות בהרבה מהזכרים שאורכם הממוצע רק 30 ס"מ. משקלם של הזכרים עד 3 ק"ג ושל הנקבות יכול להגיע ל-20 ק"ג ואף ל-40 ק"ג אם הם מקבלות מספיק מזון. צבע גופם חום-צהוב והשריון כהה יותר. הצוואר ארוך ובהיר והראש קטן ובעל חדק ועיניים קטנות.
צב זה חי בביצות ונהרות בעיקר בפלורידה אך גם בדרום קרוליינה, ג'ורג'יה, אלבמה וטקסס. הוא יצור מהיר הן במים והן ביבשה. הוא ניזון מיצורי מים קטנים שונים ומצמחי מים. טורפיו העיקריים הם האליגטור, ראקונים, בואשים, שועלים ועופות דורסים ועורבים הצדים פרטים צעירים.
ישראל קרדונר
רבי ישראל היילפרין (מכונה: רבי ישראל קרדונר, על שם עירו קרדן; תרכ"ז, 1867 בערך - ט' בחשוון תרע"ט, 1918) היה מהרבנים הבולטים בדור הרביעי של חסידות ברסלב, ומוציא לאור של כמה מספרי חסידות זו. מוכר כרבו של רבי ישראל דב אודסר.
תולדותיו.
נולד בעיר קרדן שבפולין למשפחה של מתנגדים. סייע לאביו יהודה במסחר.
בשנת תרמ"ט (1889), בעקבות קריאה אקראית בספר "התיקון הכללי" של רבי נחמן מברסלב, התקרב לחסידות ברסלב. הוא ביקש לנסוע לברסלב, ובטעות הגיע לעיר בראסלב שבבלארוס, שהייתה עיר של מתנגדים. לאחר מכן נסע לברסלב שבאוקראינה, ומשם הפנו אותו לרבי נחמן מטשערין, תלמידו של רבי נתן מברסלב. הוא שהה אצלו כמה ימים ולאחר מכן שלח אותו ללמוד אצל מחותנו רבי משה ברסלבר, אף הוא מתלמידי רבי נתן מברסלב. רבי ישראל הפך לתלמידו המובהק של רבי משה ברסלבר ושמו התפרסם בקרב חסידי ברסלב. רבי אלטר מקרימינשטוק אמר עליו: "אם רבי ישראל קרדונר היה בזמן רבי נתן, היה גם כן חידוש".
במשך תקופה התגורר באומן. יחד עם רבי שמשון ברסקי ייסד באומן את ישיבת "אנשי מעמד". עסק רבות בהדפסת ספרי רבי נחמן מברסלב. בשנת תרס"ב (1902) הדפיס בעיר למברג את הספר "סיפורי מעשיות" עם הרב צבי ווייסלייב.
כשנה לאחר מכן עלה לארץ ישראל. התגורר לסירוגין בצפת, מירון וטבריה. בשנת תרס"ה (1905) הדפיס בירושלים את הספר "ליקוטי תפילות". כן הדפיס את הספר "מתנה טובה" - ליקוט מספר ליקוטי תפילות על שבת, שנועד עבור יהודי ארצות הברית.
ייסד בירושלים בית מדרש לחסידי ברסלב, ובצפת ובמירון ייסד את חברת "קימת חצות לילה".
הדריך רבים בתורת ברסלב. בין תלמידיו: רבי ישראל דב אודסר, שהחשיבו לרבו המובהק. רבי ישראל דב אודסר פגש בו לראשונה בשנת תרס"ג (1903), בהיותו בן 17, כשרבי ישראל קרדונר הגיע מצפת לטבריה. רבי ישראל קרדונר הפך אותו להיות חסיד ברסלב. הוא התגורר בביתו של רבי ישראל קרדונר אשר גם דאג לנישואיו. רבי ישראל דב אודסר היה מרבה לספר עליו. הוא אמר עליו כי הוא הוכחה מה רבי נחמן מברסלב יכול לעשות מילוד אישה: "רבי ישראל קרדונר היה בעולם הזה, אבל לא היה בעולם הזה".
בשנות מגוריו בצפת היה שוהה כל ימות השבוע בקבר הרשב"י במירון ושב לצפת לפני שבת. הרב אודסר סיפר כי ראה שלולית על הרצפה שנוצרה מן הדמעות שהזיל שם.
גם בתקופת מגוריו בארץ ישראל נהג רבי ישראל קרדונר לנסוע לאומן לראש השנה. בנסיעותיו נהג לשוטט בכפרים ובעיירות כדי לקרב יהודים לעבודת ה' בדרכה של חסידות ברסלב. בקיץ שנת תרע"ד שב בפעם האחרונה לארץ ישראל, ומאז לא יצא ממנה.
נישא לראשונה באירופה, אך לאחר שלא נולדו לו ילדים התגרש מאשתו. בארץ ישראל נשא את אשתו השנייה, גיטל, שהייתה אז בגיל 15. את השידוך יזם רבי אברהם בן רבי נחמן, מחבר הספר "ביאור הליקוטים". מנישואיו השניים נולדו לו בן ובת. בחשוון תרע"ט חלה עם אשתו ושני ילדיו במגפת כולרה. אשתו הבריאה, שני ילדיו מתו מן המחלה, והוא מת שלושה ימים אחריהם. נקבר בבית העלמין הישן בטבריה. על מצבתו המקורית נכתב: "פ"נ ר' ישראל ברסלבר", ועל מצבתו המשופצת הוסיפו את כינויו "ר' ישראל קורדונר".
כמה ממכתביו הובאו בספר "כתבי רבי ישראל".
החיים בדם קר
החיים בדם קר (באנגלית: Life in Cold Blood) היא סדרת-טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC. סדרה זו מתמקדת במיני הזוחלים והדו-חיים המודרניים שהם בעלי דם קר ואינם יכולים לשמור על חום גוף קבוע. נצפים בסדרה מינים שונים של זוחלים ודו-חיים כולל מינים נדירים ובעלי התנהגויות מרשימות, מלווים בהסבריו של החוקר ויוצר הסרטים דייוויד אטנבורו.
קשה לומר שאני אוהב אותך
לואי השני דה בורבון, נסיך דה קונדה
ברכת בורא מאורי האש
ברכת בורא מאורי האש היא ברכה שתיקנו חז"ל לברך במוצאי שבת ובמוצאי יום כיפור, בשעה שנהנה מהנר. לכתחילה יש לברך ברכה זו על אש של אבוקה ולא על אש של נר יחידי. מי שלא בירך על הנר במוצאי שבת, שוב לא יכול לברך עליו.
לכתחילה יש לברך ברכה זו על הכוס כחלק ממצות הבדלה.
מקור התקנה וטעמה.
כתבו בראשונים שטעם תקנת ברכה זו במוצאי שבת הוא על פי מעשה המובא בתלמוד שבו מסופר על בריאת האש במוצאי שבת על ידי אדם הראשון:
אך יש שכתבו שברכה זו היא ברכת הנהנין, כלדלהלן.
הגדרת הברכה.
בראשונים נחלקו בהגדרת ברכה זו לדעת הרשב"א ברכת האש היא ברכת השבח, ומקבילה לברכת יוצר אור שמברכים על בריאת אור השמש בכל יום בברכת יוצר המאורות. אמנם על השמש תיקנו לברך כל יום מאחר שכל בוקר מתחדשת פעולתה, ואילו על האש מברכים רק במוצאי שבת, מאחר שעיקר תשמישו פסק בשבת.
אך לדעת הרא"ש אין ברכה זו בכלל ברכות השבח, מאחר שאור הנר אינו מפסיק לעולם. לדעתו ברכה זו היא 'זכר בעלמא' לבריאת האש שנברא במוצאי שבת.
דעה נוספת ומחודשת כתב בספר המכתם וכן בכלבו, שברכת האור במוצאי שבת היא ברכת הנהנין, והטעם שאין מברכים על האש בכל יום כיוון שאין הפסקה בשימוש באור הנר, והברכה במוצאי שבת פוטרת את כל השבוע.
על איזה נרות אין מברכים.
בתלמוד מבואר כי הברכה נתקנה רק על נר שהודלק בשביל להאיר, אבל נר שלא הודלק על מנת להאיר אין מברכין עליו. לכן נר שהולדק לכבוד המת כגון נר נשמה אין מברכים עליו, וכן נר שנוהגים להדליק בבית הכנסת במקומו של השליח ציבור (נר תמיד) מאחר שהנרות לא הודלקו על מנת להאיר.ולכך יש להקפיד ביו"ט שחל לאחר השבת שלא לברך ברכת מאורי האש על הנר שהודלק לצורך בישול אלא יעביר מאש לאש לנר לצורך ההבדלה, ויש סוברים שניתן לברך ברכת מאורי האש על נרות יו"ט.