לדברי ויירמן, אביו של פרדיננד היה מוכר מאוד בימיו ושאב השראה מהתמות בציוריו של יאן ברויגל האב שהיה "עוף החול של ציורי נוף הכוללים בעלי חיים וציפורים". אף על פי שפרדיננד מעולם לא הגיע לרמתו של אביו, הוא היה נאמן לשם המשפחה של ואן קסל-ברויגל, ואחרי שיאן ברויגל הבן נפטר, הוא היה הצייר היחיד באנטוורפן שהמשיך את המסורת המשפחתית.
הוא התגלה על ידי מר מולו, נציג המלך הפולני יאן סובייסקי, ששלח כמה עבודות שלו לפולין. כשאלה התקבלו יפה, הוא הזמין את ואן קאסל לבוא לברדה כדי להכין ציורים שיקשטו חדר שלם בארמון וילאנוב.
לאחר מכן עבר ואן קאסל לברדה כדי להשלים עבודה זו, לפי טעמו של מלך פולין. הוא התחיל בציור סצינות של "ארבעת היסודות" על דפי נחושת ברוחב של מטר. ארבעת היסודות הוצגו כל אחד על ידי כרובים, והציור הראשון היה של ילד שיושב על נשר המייצג את "האוויר", מוקף בציפורים. "הארץ" הייתה מיוצגת על ידי ילד שהניח את זרועו על גבי אריה, מוקף בעשבים, פירות ופרחים. "האש" הייתה מיוצגת על ידי נער שמתבונן בכלי מלחמה עם רתמות משובצות זהב וכסף, ולצדו תופים, כאשר קוף קטן מעשן מקטרת ושותה מכוס. "המים" היו מיוצגים על ידי נער שנשען על כלי חרס המסמל את מקור המים האלוהי בשולי נהר מוקף ים, דגים, פנינים, אלמוגים וצדפים בחוף. הציור השלם היה ממוסגר בשולי זהב ומוקף בארבעה עשר או חמישה עשר סמלים של היסודות.
יצירה זו התקבלה בצורה טובה מאוד, עד כי ואן קאסל הוזמן לצייר סדרה נוספת למלך פולין בנושא "ארבע היבשות". ואן קאסל המשיך לצייר עבורו ציורים מביתו בברדה וסירב להזמנה לעבוד בחצר המלכות הפולנית. כששריפה פגעה בציוריו בפולין, הוא הציע במהרה לצבוע מחדש את החלקים שנפגעו מיצירותיו. הוא המשיך לקבל הזמנות מפולין ולציירן כשאת חלק מהעבודה העביר לציירים אחרים באנטוורפן. קשריו אלה עם מלך פולין נמשכו עד מות המלך בשנת 1696. מר מולו סירב לשלם עבור הזמנות שכבר החלו אך לא הושלמו.
ואן קאסל צייר גם ציור תקרה לארמונו של ויליאם השלישי מאורנז' בברדה.
חוק הייצור לצורכי ביטחון, 1950
חוק הייצור לצורכי ביטחון משנת 1950 הוא חוק פדרלי של ארצות הברית שנחקק ב-8 בספטמבר 1950 בתגובה לפתיחת מלחמת קוריאה. החוק היה חלק ממאמץ נרחב של הגנה אזרחית ומאמצי גיוס לצורכי המלחמה בהקשר המלחמה הקרה. תקנות ההטמעה של החוק, קביעת סדרי העדיפויות שלו וההקצאה לביטחון (Defense Priorities and Allocation System - DPAS), הן חלק מקוד התקנות הפדרליות (CFR15 §§700-700.93). מאז 1950 יושם החוק מעל 50 פעם. החוק תוקן מעת לעת ונשאר בתוקף.
סעיפים.
החוק מכיל שלושה סעיפים עיקריים. הסעיף הראשון מסמיך את הנשיא לדרוש מבתי עסק לקבל ולתעדף חוזים, שהנשיא סבור שהם נחוצים להגנה לאומית. החוק גם מאפשר לנשיא לקבוע רשימת חומרים שאסור לאגור או להפקיע את מחירם. הסעיף השני מסמיך את הנשיא להקים מנגנונים (כגון תקנות, הוראות או סוכנויות) להקצאת חומרים, שירותים ומתקנים לקידום ההגנה הלאומית. הסעיף השלישי מסמיך את הנשיא לשלוט בכלכלה האזרחית כך שחומרים נדירים או קריטיים, הנחוצים למאמץ הביטחון הלאומי, יהיו זמינים לצורכי הביטחון.
החוק גם מסמיך את הנשיא לדרוש רכוש, לאלץ את התעשייה להרחיב את הייצור ואת אספקת המשאבים הבסיסיים, לכפות בקרות שכר ומחירים, ליישב סכסוכי עבודה, לשלוט על אשראי צרכנים ונדל"ן, לקבוע סדרי עדיפויות חוזיים ולהקצות חומרי גלם להגנה לאומית.
סמכותו של הנשיא להציב חוזים במסגרת החוק היא החלק של החוק בו נעשה שימוש לרוב על ידי משרד ההגנה (DOD) מאז שנות השבעים. מרבית היישומים האחרים של החוק מנוהלים על ידי משרד התעשייה האסטרטגית והביטחון הכלכלי (SIES) בלשכה לתעשייה וביטחון במחלקת המסחר.
מערכת העדיפויות וההקצאות הביטחוניות קובעת מערכת דירוג לחוזים והזמנות רכש. העדיפות הגבוהה ביותר היא "DX", שצריכה להיות מאושרת על ידי שר ההגנה. העדיפות הבאה היא "DO", ולאחר מכן - חוזים אחרים.
שימוש בחוק.
תקופת מלחמת קוריאה.
החוק הועבר על ידי הקונגרס בספטמבר 1950 ונעשה בו שימוש לראשונה במהלך מלחמת קוריאה לשם הסבה נרחבת של המשק האזרחי לצורכי מלחמה בתחומי הייצור והבירוקרטיה. בחסות החוק הקים הנשיא הארי טרומן את המשרד למעבר לצורכי ביטחון , הקים פיקוח על השכר והמחירים, הסדיר את הייצור בתעשייה הכבדה כגון פלדה וכרייה, הסדיר עדיפויות בהקצאת חומרים תעשייתיים שהיה בהם מחסור והורה על פיזור מפעלי ייצור בזמן המלחמה ברחבי ארצות הברית.
החוק גם מילא תפקיד חיוני בהקמת תעשיות האלומיניום והטיטניום המקומי בשנות החמישים. באמצעות החוק סיפק משרד ההגנה הלוואות הון נטולות ריבית, והפנה משאבים לכרייה וייצור - וכן עובדים מיומנים לשני ענפי העיבוד הללו.
עידן המלחמה הקרה.
החוק שימש באופן ספורדי במהלך המלחמה הקרה.
החוק ככלי לחדשנות.
החל משנות ה-80 של המאה ה-20, החלק משרד ההגנה להשתמש בהוראות החוק הקשורות לחוזים והוצאות כדי לספק השקעות לפיתוח טכנולוגיות חדשות. משרד ההגנה השתמש בחוק כדי לעזור לפתח מספר טכנולוגיות חדשות וחומרים, כולל משטחים קרמיים מצורן קרביד, זרחת אינדיום ומוליכים למחצה מגליום ארסניד, וכן רכיבי מיקרואלקטרוניקה חסיני קרינה, מוליכי על, וחומרי מתכת מרוכבים.
המאה ה-21.
בשנת 2011 השתמש הנשיא ברק אובמה בחוק כדי לאלץ חברות טלקומוניקציה, תחת איום בעונשים פליליים, למסור מידע מפורט ללשכת התעשייה והביטחון של משרד המסחר על השימוש בחומרה ותוכנה המיוצרות בחו"ל ברשתות החברות, כחלק ממאמצים למלחמה בריגול סייבר סיני בארצות הברית .
ב-13 ביוני 2017 השתמש הנשיא דונלד טראמפ בהגדרות החוק כדי לסווג שתי מערכות מוצרים בתור "קריטיות לביטחון הלאומי". המערכת הראשונה הייתה "פריטים המשפיעים על סיבים ומבנים הקשורים לתעשיית החלל, מיקרו-אלקטרוניקה חסינת קרינה, מתקני בדיקת קרינה, וכן לוויינים ורכיביהם". השנייה הייתה "פריטים המשפיעים על יכולת ייצורו של חיסון אדנו-וירוס; בעלי חוזק רב, עמידים באש ועמידים באופן בליסטי, בעלי קו-פולימרים ספציפיים הניתנים לייצור תעשייתי; מיכלים מאובטחים לשם משלוח, הניתנים לייצור תעשייתי; ורכיבי מיקרו-אלקטרוניקה בצפיפות גבוהה בעלי יכולת תעשייתית לאבטחת מידע".
מגפת הקורונה.
ב-18 במרץ 2020 העלה הנשיא טראמפ את הצורך בשימוש בחוק בתגובה להתפרצות מחלת נגיף קורונה 2019, על ידי הוצאת צו מנהלי המאציל סמכות למזכיר הבריאות על פי צו נשיאותי 13603. הוא ציין כי לא יעשה שימוש מיידי בסמכות המוקנית לו על פי החוק. "אני מקווה שלא יהיה צורך", אמר אך ציין כי יעשה זאת במקרה בו יתממש "התרחיש הגרוע ביותר". יו"ר בית הנבחרים ננסי פלוסי קראה לטראמפ "להשתמש מיד בסמכויות החוק כדי לייצר באופן המוני ולתאם הפצה" של ציוד בית חולים הנדרש באופן קריטי כמו מכונות הנשמה וציוד מגן אישי (למשל מסכות, חלוקים וכפפות). ב-20 במרץ אמר טראמפ כי ישתמש בחוק. מנכ"ל ג'נרל מוטורס, מרי בארה, שוחחה עם גורמים בממשל טראמפ על האופן שבו ג'נרל מוטורס (GM) יכולה לתמוך בייצור מכונות הנשמה. ב-23 במרץ הוציא טראמפ צו מנהלי שהאציל למזכיר הבריאות את הרשות לקבוע איזה חומרים אסורים באגירה ובהפקעת מחירים. הסתייגותו של טראמפ משימוש בסמכויות עוררה ביקורת. ב-27 במרץ 2020 הופסק המשא ומתן עם GM בנושא ייצור מנשמים עקב מחלוקת בנושא העלות, אשר נאמדה ביותר ממיליארד דולר, ובגלל חוסר הוודאות של GM באשר ליכולת החברה לספק את מספר מכונות ההנשמה הנדרשות במהירות. טראמפ הורה למזכיר הבריאות, אלכס אזר, להשתמש בסמכות הקיימת במסגרת החוק כדי לדרוש מ-GM לקבל ולתעדף חוזים למספר מכונות ההנשמה שאזר יקבע כי יש בהן צורך.
פיפוש (סדרת משחקים)
Piece by Piece Remixed
Piece by Piece Remixed הוא אלבום רמיקס של הזמרת קלי קלרקסון אשר יצא ב-4 במרץ 2016 על ידי RCA רקורדס. האלבום מכיל רמיקיסים שונים לשירים מתוך אלבומה Piece by Piece, למשל לסינגלים מהאלבום. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד אלבומי הדאנס והאלקטרוניקה האמריקאי ונהיה לאלבום הראשון שלה שנכנס למצעד זה. אם כי מבחינה מסחרית הוא עדיין לא זכה להצלחה כאשר מכר 2,000 עותקים בשבוע הראשון ליציאתו.
רקע והוצאה.
האלבום יצא לאור כחלק מהניסיון של קלרקסון להתרחק מסגנונות המוזיקה אשר אפיינו אותה במהלך השנים ולנסות דברים חדשים. בעקבות כך עלה הרעיון ליצור אלבום דאנס שיהיה מורכב מרמיקיסים של דאנס ומוזיקת מועדונים אשר תהיה בשימוש גם במועדונים. במהלך התכנית אמריקן איידול הופיעה קלרקסון גם רמיקס לשיר הנושא של האלבום וקיבלה תגובות חיוביות. בעקבות כך היא החליטה להקליט את גרסת הרמיקס באולפן וקראה לזה "גרסת איידול". באותו יום גם RCA הודיעו על יציאת האלבום לכבוד שנה מיום יציאתו בארצות הברית. באלבום ישנו גם שיר בשם "Tightrope" שהגרסה שלו שמופיעה באלבום היא הגרסה בה הופיעה איתה במהלך סיבוב ההופעות שלה לקידום האלבום.
Long Train Runnin'
'Long Train Runnin הוא סינגל, שבוצע על ידי להקת האחים דובי ונכתב על ידי חבר הלהקה טום ג'ונסטון. השיר יצא לאור בשנת 1973.
רקע.
השיר נוגן תחילה בהופעות של הלהקה אך הוקלט רק שלוש שנים לאחר מכן. השיר נכלל באלבום The Captain and Me והגיע למקום השמיני במצעד בילבורד הוט 100.
בשנת 1982 ביצעה להקת Traks חידוש לשיר, ובשנת 1991 חודש השיר על ידי הרכב הפופ בננהרמה. גרסת רמיקס בביצוע הדובי ברדרז יצאה בשנת 1993. היא דורגה במצעדים במספר מדינות. במצעד הסינגלים הבריטי הגיעה הגרסה למקום השביעי, השיר היחיד שלהם שהגיע לעשרת הגדולים במצעד זה.
Virgin