במרוצת השנים הוציא לאור המכון חיבורים נוספים מאת הרב מלמד: שלושה כרכי "רביבים", בהם מאמריו כפי שפורסמו בעיתון בשבע במסגרת טור בעל שם זהה, בהם התייחסות תורנית לענייני חינוך, משפחה, הגות, אירועים אקטואליים ועוד (תשס"ז); ענייני העם, הארץ והצבא (תשס"ח); ותולדותיהם של גדולי ישראל ודמויות מופת (תש"ע). כן נדפס הספר המסורת היהודית, יצירה עצמאית המציגה את חזונה של היהדות כמכלול אחד – חזון ערכי לתיקון העולם, באמצעות רוחה של המסורת היהודית והלכותיה (תש"פ).
סדרות ופרויקטים.
ספרי הרב זאב סולטנוביץ'.
החל משנת תשס"ב (2002) מוציא לאור המכון ספרי הגות מאת הרב זאב סולטנוביץ', המבוססים על שיעוריו בישיבת הר ברכה. תחילה נדפסו שני כרכי "בינה לעיתים", בהם פרשנות היסטוריוסופית ברוחו של הראי"ה קוק, מבריאת העולם ועד גירוש ספרד. בשנת תש"ע נדפסו הספרים מחדש עם הקדמה מאת ד"ר אסף ידידיה. בשנת תשפ"ב נדפס הכרך השלישי בסדרה, העוסק בפרק ההיסטורי שבין תקופת האנוסים עד המהפכה הצרפתית.
כן נדפסים מאת הרב סולטנוביץ' ספרים בהם שיעוריו על כתבי הראי"ה קוק. נכון לשנת תשפ"א (דצמבר 2020) יצאו לאור תשעה כרכים: למהלך האידאות בישראל (תשס"ח), אורות ישראל (שני כרכים, תשס"ח), אורות הקודש – "חכמת הקודש" (תשע"ד), אורות מאופל ואורות התחיה (חלק א, תשע"ח; חלק ב, תשע"ט), זרעונים (תשע"ט), אורות התשובה (חלק א, תש"פ; חלק ב, תשפ"א) ומידות הראיה (תשפ"ב). כן נדפס ביאור למאמר "מזמור י"ט של מדינת ישראל" מאת הרצי"ה קוק (תשע"ג).
ספרי לימוד.
במקביל לחיבורים תורניים מוציא לאור המכון ספרות כללית, על פי רוב המשיקה לתחומים תורניים בהם נדרש עיון מחקרי-אקדמי. כן נדפסים ספרי היסטוריה המיועדים למערכת החינוך, וספרי מחקר היסטורי והגותי.
בין השנים תשע"ד-תשע"ז (2014–2017) יצאו לאור שלושה ספרי היסטוריה מדעיים, אשר אושרו בידי משרד החינוך ונלמדים במסגרת הבגרות להיסטוריה של העת החדשה בחינוך הממלכתי דתי: "מסורת ומהפכות", "חורבן וגבורה – נאציזם ושואה" ו"השיבה לציון – עלייה, התיישבות ועצמאות". בין כותבי ועורכי הסדרה: ד"ר תהלה הרץ, ד"ר אסף מלאך, ד"ר יובל ארנון-אוחנה, ד"ר יצחק גייגר, ד"ר אסף ידידיה, הרב יונדב זר ואחרים. הרב אליעזר מלמד והרב זאב סולטנוביץ' מעניקים לסדרה ייעוץ תורני.
החל משנת תש"פ מוציא לאור המכון סדרה ספרי היסטוריה נוספת, , המיועדת לתלמידי חטיבת הביניים והכיתות הגבוהות בבתי הספר, ומחליפה בהדרגה את סדרת הלימוד הוותיקה "מדור לדור". החלק הראשון, "המאבק על הרוח: לאום, מקדש וספר", העוסק בעליית פרס, יוון ורומא, ובקורות העם היהודי בתקופה זו, יצא לאור בשנת תש"פ. שני הכרכים הבאים יעסקו בתקופת המשנה, התלמוד, ימי הביניים והעת החדשה. הסדרה נכתבת בידי ד"ר תהלה הרץ, בייעוץ מדעי מאת פרופ' זאב ספראי וד"ר עמינדב יצחקי, ומלווים אותו איורי אלעד ליפשיץ.
ובשנה השביעית.
תחת המכון יוצאת לאור הסדרה המחקרית-תורנית "ובשנה השביעית" מאת הרב ד"ר בועז הוטרר, המבקשת להעמיד על נכון את המציאות ההיסטורית של קיום מצוות השמיטה בארץ ישראל במאה ה-19 ובראשית המאה העשרים, מן הבחינה הכלכלית, החברתית וההלכתית. עד כה נדפסו כרך ראשון על השמיטות שעד שנת ה'תרמ"ט (תשע"ח), וכרך שני על השמיטות של שנים ה'תרנ"ו וה'תרס"ג (תשפ"א).
ספרות ילדים.
לצד ספרות זו, כאמור, מוציא לאור המכון ספרות תורנית לילדים. מלבד סדרת "פניני הלכה לילדים", נדפסת במכון סדרת "בדרכה של תורה" בה מבוארות פרשיות התורה לילדים, על דרך פשט הכתוב (מדרשי חז"ל מובאים בגופן שונה), בתוספת איורים מבארים. עד כה נדפסו ארבעה כרכים על חומשים בראשית (תשע"ט), שמות (תש"פ) ויקרא (תשפ"א) ובמדבר (תשפ"ב). כותב ועורך הסדרה הוא הרב יאיר וייץ, והמאייר הוא אורי לרמן.
בשנת תשס"ד הוציא לאור המכון את ספרה של ד"ר עתיה זר, "מבצע משאית", העוסק בשיבת העם היהודי לעיר חברון לאחר מלחמת ששת הימים במסגרת מפעלי גוש אמונים, מנקודת מבטה של ילדת בני הזוג הרב משה לוינגר והרבנית מרים לוינגר. מאיירת הספר היא הדס בן פינחס.
ההדרת חיבורים ושיתופי פעולה.
ספרי רבי צדוק הכהן מלובלין.
המכון הוציא לאור סדרת ספרים מכתבי רבי צדוק הכהן מלובלין במהדורה חדשה, מוגהת ומוערת: "תקנת השבין" (תשנ"ד), "צדקת הצדיק" (תשנ"ח ותשס"ה); "שיחת מלאכי השרת" ו"ישראל קדושים" (תש"ס); "רסיסי לילה", "ספר הזכרונות" ו"דברי סופרים" (תשס"ג); "דובר צדק", "ספר בענייני הלכה" ו"ספר ליקוטי מאמרים" (תשס"ח). תחילתה נערכה בידי הרב אליעזר מלמד, ורובה בידי הרב יונדב זר.
ספרי הגר"א.
החל משנת תשס"ז נדפסו במכון שתי סדרות מספרי הגר"א – חידושיו ופירושיו על המשניות וכן הגהותיו על התלמוד הבבלי והירושלמי, בהן תיקוני נוסח וביאורי שיטות הראשונים, שניהם תחת הכותר "אור אליהו". על המשנה בשני כרכים (תשס"ז ותשע"ב), ועל התלמודים בשישה כרכים (בין השנים תשע"ו-תשפ"א). הסדרה נערכה בידי הרב אוריאל שלמוני.
חיבורים נוספים.
בראשית המאה ה-21 הוציא לאור המכון המכון מספר מהדורות חדשות לכתבים תורניים-ציוניים מראשית המאה העשרים.
תחת המכון נדפסו שניים מספריו של פרופ' בנימין פיין: ספרו "חוק והשגחה" – על רוח וחומר, חוקי הטבע וההשגחה העליונה ועוד (תשס"ט), ו"יש מאין" – ספרו האוטוביוגרפי במהדורה חדשה (תש"ע). כן נדפסו שלושה מספריו המחקריים של פרופ' זהר עמר: "חמשת מיני דגן" – מסורות הזיהוי, היבטים היסטוריים, הלכתיים ורעיוניים וכן ענייני המקדש (תשע"א); "הארגמן" – פורפורה וארג'ואן במקורות ישראל, ובירורים בענייני התכלת (תשע"ד); ו"החן שבאבן" – על אבני החושן ואבנים טובות בעולם הקדום (תשע"ז).
בשנת תש"פ (2020), בשיתוף פעולה עם ארכיון בית הרב קוק, נדפס במכון כרך אגרות הראיה למחצית שנת תרצ"א (1930–1931). עוד באותה שנה הוציא לאור המכון את ספרו של הרב אברהם וסרמן, ראש הכולל בישיבת רמת גן, "קורא לדגל" – על הראי"ה קוק והקמת תנועת דגל ירושלים. בשנת ה'תשפ"ב (2022) הוציא לאור המכון את הספר "אורות המדע" הערוך פרקים-פרקים מתוך כתביו של הראי"ה קוק, בתוספת הקדמות וביאורים מאת הרב ד"ר חיים ויסמן.
בשנת ה'תשפ"ב (2022) הוציא לאור המכון את הספר "וזה דבר השמיטה" מכתביו של הרב יצחק יעקב ריינס. החיבור נכתב בשנת ה'תרמ"ח (1888) והוא טיוטה למאמר המהווה תקציר לחיבור נרחב ביותר, תחת אותה כותרת, אשר עוסק בסוגיית היתר המכירה במושבות בתקופת העלייה הראשונה. הספר נערך ויצא לאור, לצד נספחים ומבוא נרחב על דמותו של הרב ריינס, בידי הרב ד"ר בועז הוטרר.
לצד ספריו, מדפיס, מפרסם ומפיץ המכון מספרי ישיבת בית אל, פרופ' עמנואל וליקובסקי, ספרי היסטוריה בשפה הרוסית מאת הרב סולטנוביץ', ועוד.
עוד יום
מאעת מונס
מאעת מונס או הר מאעת או מאט מונס (בלטינית: Maat Mons) הוא הר געש מסיבי מסוג חרוט מגן. זהו ההר השני בגובהו, והר הגעש הגבוה ביותר, בכוכב הלכת נוגה.
גובהו של ההר הוא 8,000 מטרים
מעל הרדיוס הפלנטרי הממוצע (הגובה שמודדים גבהים ביחס אליו) של נוגה, והוא מתנשא 5,000 מטרים מעל המישורים שסביבו.
קוטרו של ההר הוא 395 קילומטרים.
מקור השם.
ההר נקרא על שמה של מאע'ת, אלת האמת והצדק מהמיתולוגיה המצרית.
תיאור ההר.
בפסגתו של ההר מצויה קלדרה גדולה, ששטחה הוא 28 × 31 קילומטרים. בתוך הקלדרה ישנם לפחות חמישה מכתשי קריסה קטנים יותר, שקוטרם אינו עולה על 10 קילומטרים.
שרשרת של מכתשים קטנים שקוטרם נע בין 3 ל-5 קילומטרים משתרעת על פני כ-40 קילומטרים לאורך המדרון הדרומי-מערבי של הר הגעש. תמונות ברזולוציה גבוהה שצולמו על ידי הגשושית "מגלן" לא מעידות על זרימת לבה ממכתשים אלה.
פעילות געשית.
בדיקת מכ"ם שבוצעה על ידי הגשושית מגלן גילתה עדויות לפעילות געשית שאירעו לאחרונה יחסית (במונחים גאולוגים) במאעת מונס, הכוללת זרימת אפר בסמוך לפסגה ולמדרון הצפוני של ההר.
מחקרים אטמוספיריים שבוצעו במסגרת פרויקט פיוניר-ונוס בתחילת שנות השמונים חשפו שוני ניכר בריכוזים של דו תחמוצת הגופרית (SO 2 ) ומתאן (CH 4 ) באטמוספירה האמצעית והגבוהה של נוגה. אחד ההסברים האפשריים לכך היה התפרצות געשית של גזים לאטמוספירה ממאעת מונס.
מחקרים עדכניים יותר העלו כי מבנה הר הגעש, התפלגות זרמי הלבה, מכתשי הבור, מורפולוגיית הפסגה מעידה על פעילות געשית לאחרונה במאעת מונס.
האישה הבלתי-נראית
האישה הבלתי-נראית (סרט, 2013)
האישה הבלתי-נראית (סרט)
האישה הבלתי נראית (סרט)
תורת הייחוס
מלפפון ים
וילמוש בק (זמר אופרה)
וילמוש בק (נקרא גם וילהלם וויליאם בק בחו"ל, בהונגרית: Beck Vilmos; פשט, 19 בפברואר 1868 – שיקגו, 1 בדצמבר 1925) היה זמר אופרה (בריטון) יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה.
בק נולד במשפחה יהודית, אביו, שאנדור בק היה בעל בית חרושת, אמו הייתה קטלין פרידמן. יכולותיו המוזיקליות התבטאו כבר בגיל עשר. לאחר שלמד קומפוזיציה ופסנתר בפשט, הבחין המלחין, המנצח והמורה למוזיקה הגרמני האנס פון קוסלר בכישורי השירה שלו. על פי הצעתו נסע לפריז לארבע שנים, שם למד פיתוח קול ושירה בקונסרבטוריון.