מזרוע הצלב הימנית של הטרנספט אפשר להגיע לאולם הערבי לשעבר, ששימש לימים כחדר תשמישי הקדושה. עדיין ניתן לראות את שרידי העמודים והקמרון המקורי. תקרת החדר נתמכת על ידי שלושה קמרונות צולבים. החלונות המקורים בצורת קשת מחודדת נסתמו בלבנים למעט פתח צר. בגומחה מקושתת ניתן לראות שרידים של פרסקו של מרים, אם ישו יושבת על כס המלכות ומוקפת בשני קדושים. יש גם כמה שרידים של כתובות אדומות על הקירות.
הקלויסטר.
הקלויסטר, הכולל גן עשיר, ממוקם צפונית-מערבית לספינה. הוא מתוארך למאה ה-13 או עוצב אז מחדש. זה כנראה היה אחד הבניינים ההרוסים של המנזר. עמודי שיש כפולים עם כותרות מעוטרות במוטיבים מהצומח תומכים בארקדות עם קשתות מחודדות. באמצע הקלויסטר יש שרידי באר בסגנון ערבי.
עונת 2020/2021 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 2020\2021 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-55 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
לאחר השביתה והמאבק שהתנהל בתחילת עונת 2018/19 החליט איגוד הכדורסל לשנות את מנגנון העולות והיורדות, כך שבמקום עולה אחת ויורדת אחת מליגת העל, החל מעונת 2019/20 יהיו שתי עולות ושתי יורדות, המהלך קיבל את אישור מנהלת הליגה הלאומית אך לא את אישור מנהלת ליגת העל, בהצבעה שנערכה באיגוד הכדורסל תמכו כל חברי הדריקטוריון שנכחו כ-15 במספר ללא מתנגדים, בין החברים התומכים היו נציגים מ-4 קבוצות ליגת העל : מכבי תל אביב, בני הרצליה, הפועל באר שבע והפועל תל אביב, ההחלטה התקבלה לאחר שמנהלת ליגת העל דחתה את ההצעה להגדיל את ליגת העל ל-14 קבוצות יחד עם שינוי מספר העולות, אך בסופו של דבר הוחלט כי בסיום עונת 2019/20 תעלנה שתי קבוצות מהליגה הלאומית וקבוצה אחת תרד מליגת העל, כך שליגת העל תגדל לעונה אחת ל-13 קבוצות והליגה הלאומית ל-15 קבוצות ובסיום עונת 2020/21 העפילו שתי קבוצות מהליגה הלאומית וירדו שתי קבוצות מליגת העל ולאחר מכן בעונת 2021/22 יהיו שתי עולות לליגת העל ושתי יורדות.
בעונת 2019/20 שונתה שיטת הפלייאוף בעקבות ההחלטה על שתי עולות, כאשר ברבע הגמר תשוחק שיטת הטוב מ-5 (במקום הטוב מ-3) בחצי הגמר הטוב מ-5 ובגמר משחק בית ומשחק חוץ כאשר המנצחת בסיכום שני המשחקים היא האלופה
העונה יצאה לדרך ב-29 באוקטובר וקודם לכן ב-23 באוקטובר שוחק הסבב הראשון של גביע המדינה. שיטה זו לא מומשה עקב הקפאת הליגה בעקבות משבר הקורונה ושתי הקבוצות שהוליכו את הטבלה, בני הרצליה והפועל חיפה, העפילו לליגת העל, בעוד הקבוצות בתחתית הטבלה, א.ס. רמת השרון והפועל חבל מודיעין, נשארו בליגה ולא נשרו לליגה הארצית
בעקבות זאת בעונת זו שיחקו בליגה הלאומית 15 קבוצות. 12 הקבוצות שנשארו בליגה מהעונה שעברה, אליהן הצטרפו.
היורדת מליגת העל:מכבי אשדוד, והעולות מהליגה הארצית: הפועל עכו ומכבי עירוני רמת גן
שיטת המשחקים בעונה זו הייתה זהה לעונה הקודמת אך הפעם עקב מספר אי זוגי של קבוצות, שלוש הקבוצות שיסיימו במקומות 15-14-13 ירדו לליגה הארצית.
העונה הייתה אמורה להיפתח ב-5 באוקטובר לאחר טורניר גביע הליגה, אך עקב מגפת הקורנה והסגר שהטילה ממשלת ישראל, נדחו משחקי גביע הליגה, גביע המדינה ומשחקי הליגה, לאחר הסגר השני שהוטל בחגי תשרי, שוחק טורניר כדורסל 3x3 כתחליף למשחקי האימון וההכנה. בסופו של דבר החלה הליגה ב-17 בנובמבר, במשחק במסגרת המחזור ה-5 כאשר 4 המחזורים הראשונים הוושלמו במהלך העונה.
פלייאוף עליון.
רבע הגמר.
8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב משלושה (בעקבות עומס המשחקים לעונה זו בלבד), כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי, המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני.
חצי גמר.
ארבע המעפילות משלב רבע הגמר התמודדו בסדרת הטוב מחמישה כשהקבוצה המדורגת גבוה אירחה תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי, המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי. המנצחת בסדרה הראשונה (מקום ראשון-מקום שמיני) התמודדה נגד המנצחת בסדרה הרביעית (מקום רביעי-מקום חמישי) ואילו המנצחת בסדרה השנייה (מקום שני-מקום שביעי) התמודדה נגד המנצחת בסדרה השלישית (מקום שלישי-מקום שישי)
שתי המנצחות בסדרת חצי הגמר העפילו לליגת העל, אך קודם לכן השתתפו במשחק גמר לקביעת אלופת העונה.
הגמר.
שתי המנצחות בסדרות חצי הגמר העפילו לליגת העל ובגמר שיחקו על תואר אלופת הליגה הלאומית.
הבית תחתון.
שבע הקבוצות שסיימו את הליגה במקומות 15-9 התמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל שישה משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה.
בסיום הסבב הקבוצות שסיימו במקומות ה-5 ה-6 וה-7 בבית התחתון ירדו לליגה הארצית בעקבות צמצום קבוצת הליגה ב-1 בעונה הבאה.
הקו הסגול של הרכבת הקלה בירושלים
הקו הסגול של הרכבת הקלה בירושלים הוא קו רכבת קלה עתידי, שיחבר את בית החולים הדסה עין כרם שבמערב ירושלים לשכונת ארמון הנציב שבמזרח העיר, דרך השכונות קריית היובל, מלחה ואזור התעשייה תלפיות.
היסטוריה.
תכנון הקו החל בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20, כחלק מהמערך הכולל של הרכבת הקלה בירושלים. באוקטובר 1996 נבחרה חברת תכנון גרמנית להציע תוכנית אב לרכבת קלה בעיר, שתכלול רשת קווי רכבת. באוגוסט 1997 הגישה החברה תוכנית ראשונה של רשת הקווים שכללה: 8 קווים, באורך כולל של כ-50 ק"מ, החוצים את מרכז העיר בשני כיוונים – צפון-דרום ומזרח-מערב. בדרום העיר הקווים תוכננו לחבר את השכונות קריית היובל, מלחה ותלפיות למרכז העיר. התוכנית נשארה על הנייר במשך שנים רבות, למעט הקו האדום והקו הכחול (שהוקם כקו מערכת אוטובוסים מהירה ולא כרכבת קלה). רק בסוף העשור השני של המאה ה-21 השלים צוות תוכנית אב לתחבורה בירושלים את התכנון המפורט של כל רשת הקווים. הקו הסגול נכלל בתוכנית כקו רוחב שמבוסס על חיבור הקו האדום והקו הכחול בדרום ירושלים. אורכו של התוואי שתוכנן היה כ-10 ק"מ כשמחצית מהתוואי משותף עם שני הקווים האחרים. הקו תוכנן תחילה לחבר את בית החולים הדסה עין כרם עד שכונת תלפיות בלבד. לאחר מאבק של תושבי שכונת ארמון הנציב, הבטיח ראש העיר משה ליאון כי הקו ימשיך לתוך שכונת ארמון הנציב, בתוואי באורך 2 ק"מ, מדרך חברון לאורך רחוב אשר וינר ועד סמוך לבית הספר התיכון ע"ש סליגסברג. באפריל 2020, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה ירושלים אישרה לקדם את תוואי הקו עד ארמון הנציב.
באפריל 2020, ועדת המכרזים הבין-משרדית פרסמה את מסמכי המיון המוקדם של המכרז להקמת הקו, בעלות מעורכת של 10 מיליארד שקל.
ביולי 2021 ועדת המכרזים הבין-משרדית פרסמה את מסמכי המכרז ובחרה חמישה ספקים שעומדים בתנאי הסף:
ב-2 בפברואר 2022 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה ירושלים להפקיד את התוכנית להקמת הקו הסגול הכוללת בשלב הראשון סלילה של כ-4.5 ק"מ ותוספת 8 תחנות חדשות מלבד מקטעי המסילות ו-10 התחנות הנוספות שאושרו מראש וישמשו תחילה לקווים נוספים ברשת הרכבות הקלות בירושלים כגון מקטע המסילה והתחנות של הקו האדום היוצא מבית החולים הדסה עין כרם וחולף בקריית יובל, מסילות ותחנות הקו הירוק והכחול במקטע קניון מלחה וקריית הספורט ותחנת הקו הכחול בתלפיות. בהמשך ייבחן אישור הארכת הקו למזרח העיר לארמון הנציב ותוספת 2 תחנות נוספות.
על הקו.
הקו יתפקד כקו רוחב בדרום העיר שיצא מבית החולים הדסה עין כרם דרך קריית מנחם, קריית היובל, רמת דניה, רמת שרת, מלחה וקטמונים לתלפיות (חלקו בין הדסה עין כרם וקרית יובל יתבסס על מסילת הקו האדום). אורכו המיועד של הקו כ-12 ק"מ ולאורכו מתוכננות כ-18 תחנות, מתוכן 11 משותפות עם תחנות הקו האדום בקריית יובל, וכן כמה תחנות משותפות עם הקו הירוק והקו הכחול. תכנון הקו שולב בפרויקט התחדשות עירונית בשכונת קריית היובל. באזור זה הקו מתוכנן לעבור ברחובות גולומב וטהון, בהם מוקמים מספר פרויקטים של פינוי בינוי. לאורך רחוב טהון ייהרסו רוב הבניינים הקיימים, במקומם יוקמו מגדלי דירות עם חזית מסחרית והרחוב יורחב לקראת הקמת הקו הסגול. ועד השכונה הציע תוכנית אלטרנטיבית, בה תועבר תנועת הרכבים במנהרה, הרחוב יהפוך למדרחוב שבמרכזו תעבור הרכבת הקלה.
מבחר (אלבום של אריק איינשטיין)
מבחר הוא אלבום אוסף המאגד את הקריירה שהקליט הזמר אריק איינשטיין בין השנים 1980–1984. האלבום יצא לאור בשנת 1986.
האוסף מלקט את השירים הבולטים בקריירה של איינשטיין מהאלבומים "חמוש במשקפיים", "יושב על הגדר", "שביר", ו"פסק זמן" שיצא שנתיים לפני אוסף זה. בנוסף באוסף נמצא גם השיר "עוד ניפגש" שנראה לראשונה באלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה' - נוסטלגיה".
רשימת הקטעים באלבום.
בויניל המקורי: צד 1: שירים 1–5, צד 2: שירים 6–10
החלפת בגדים
החלפת בגדים (באנגלית: Clothing swap) הוא אירוע בו אנשים מביאים בגדים, נעלים ואביזרי אופנה לבישים ושאינם משתמשים בהם יותר ולוקחים ללא תשלום פריטי ביגוד שאחרים הביאו. החלפות בגדים נחשבת לא רק דרך טובה וזולה לחדש את ארון הבגדים, אלא גם נחשבת לפעולה סביבתית. החלפות בגדים נעשית בעיקר בין נשים ונערות.
החלפת בגדים בישראל נעשית באמצעות קבוצות פייסבוק ייעודיות וגם באמצעות אפליקציה להחלפת פרטים בשם shareitt. ההחלפה נעשית באמצעות מטבעות מקוונים המאפשרים החלפה פנימית בין המשתמשים וקבלת תמורה שוות ערך למוצר הנמסר