בבית מדרשו של רבי ישמעאל הושתת הלימוד על פשוטו של מקרא והיגיון, ולא על פלפולים המבוססים על אותיות יתרות או חסרות במקרא. כן נקט בגישת "דיברה תורה כלשון בני אדם". זאת בניגוד לשיטתו של רבי עקיבא, שהיה מפלפל, ומרבה לדרוש אותיות ומילים. רבי ישמעאל הרבה להביא משלים לדינים שונים. בהלכה נקט את שיטתם של בית הלל.
בתלמוד שכיחה מחרוזת המילים "תנא דבי רבי ישמעאל", שמובאת בפיתחן של ברייתות ששָנה החכם מבית מדרשו של רבי ישמעאל.
מתורתו של רבי ישמעאל עולה כי הוא היה מיוחד באהבת ישראל. כן מובא בשמו, שפתרון בעיות הפרנסה צריך להשתלב עם לימוד התורה שהיא המצווה הגדולה ביותר.
רבי ישמעאל היה חכם גדול ובקי באגדות. רוב המאמרים שנמסרו בשם "תנא דבי רבי ישמעאל" או "דבי רבי ישמעאל תנא", הם מאמרים באגדה ולא בהלכה. מסיבה זו, כאשר נפטרו בניו, נכנסו כמה מהתנאים לנחמו (רבי טרפון, רבי יוסי הגלילי, רבי אלעזר בן עזריה, רבי עקיבא), ורבי טרפון הזהירם לומר את האגדות באופן מסודר שכן רבי ישמעאל בקי באגדות.
הכללים למדרש.
רבי ישמעאל הוא בעל הברייתא שמביאה את שלוש עשרה ה"מידות שהתורה נדרשת בהן", שהן שיטות לדרשת הפסוקים ומציאת העולֶה מתוך הכתוב, שלא נאמר בו במפורש.
רבי ישמעאל העדיף את שיטת הלימוד ב"כלל ופרט", שמתמקדת ביחסי הכללים והפרטים המפורשים בכתוב, ועל פיהם נרמז מה שלא נכתב, לעומת רבי עקיבא שדרש ב"ריבוי ומיעוט", שיטת-מדרש שמתייחסת אל הפרטים כעצמאיים, ואינה מחשיבה אותם כפירושו של הכלל. ההבדל בין שתי השיטות מתבטא בהיקף הדברים אותם לומדים מן הכתוב.
יופיו.
לבד מגדולתו בתורה, נודע רבי ישמעאל ביופיו הבלתי-רגיל. יופיו מוזכר באחדים מסיפורי חז"ל. &lt;BR&gt;
בעת חורבן בית המקדש, והוא ילד קטן, נשבה רבי ישמעאל, נלקח לרומא והוחזק שם בבית אסורים. רבי יהושע בן חנניה הגיע באחד ממסעותיו לרומא, ושם גילו את אוזנו כי בבית האסורים נמצא ילד יפה עיניים. עמד רבי יהושע בפיתחו וקרא בקול גדול את הפסוק (): "מי נתן למשיסה יעקב וישראל לבוזזים?" והנה שמע מבית האסורים קולו של ילד, שהמשיך מזכרונו את הפסוק: "הלוֹא ה' זוּ חטאנו לו ולא אָבוּ בדרכיו הָלוֹך, ולא שמעו בתורתו". שמע זאת רבי יהושע ואמר: מובטחני בו שיהא מורה הוראה בישראל, ולא אזוז מכאן עד שאפדה אותו בכל סכום שיידרש". רבי יהושע שילם את הסכום הגבוה שנדרש, ופדה אותו. לימים הגשים הנער את הציפיות שתלה בו פודהו, והיה לאחד מגדולי ההוראה בישראל. יש שמטילים ספק בזיהוי סיפור הפדיון עם רבי ישמעאל זה (ראו בפרק הבא).
היופי מוזכר בדבריו של רבי ישמעאל גם בהקשר של סיפור על אדם שהדיר עצמו מאשתו ולא אבה לראותה, עד שהלכה לרבי ישמעאל והתייפתה, והנדר הותר לאחר שבעלה לא זיהה אותה: "ומעשה באחד שנדר מבת אחותו הנאה, והכניסוה לבית רבי ישמעאל וייפוה. אמר לו רבי ישמעאל: בנִי, מִזו נדרת? אמר לו: לאו. והתירהּ רבי ישמעאל. באותה שעה בכה רבי ישמעאל ואמר: בנות ישראל נאות הן, אלא שהעניות מנוולתן. וכשמת רבי ישמעאל היו בנות ישראל נושאות קינה ואומרות: בנות ישראל על רבי ישמעאל בכינה. וכן הוא אומר בשאול (): בנות ישראל אל שאול בכינה".
בלבול בזיהוי.
הזיהוי של "רבי ישמעאל" כ"רבי ישמעאל בן אלישע" שנוי במחלוקת. במקורות נזכר גם "רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול", וזה מוסיף על המבוכה. ואכן, בספר "סדר הדורות" מוזכרת האפשרות שהיו שלושה "רבי ישמעאל".
רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול היה כהן גדול בבית המקדש, והוצא להורג יחד עם רבן שמעון בן גמליאל הזקן, בסמוך לחורבן הבית, ולפי זה היה בדור הראשון לתנאים. ואולם, "רבי ישמעאל" סתם הוא חברו של רבי עקיבא, מן הדור השלישי לתנאים, ותלמידיו הם בני הדור הרביעי. על כן, מוזכר בספר "סדר הדורות" ובמקורות נוספים, אלו שני אישים שונים. &lt;BR&gt;
דעה נוספת גורסת שזוהי אישיות אחת, ור' ישמעאל לא היה כהן גדול בבית המקדש השני, אלא בזמן הקצר של חידוש העבודה בימי מרד בר כוכבא. אולם, לשיטה זו סותרים המקורות שמספרים על הוצאתו להורג יחד עם רשב"ג הזקן, שהיה בדור הראשון לתנאים. כמו כן, ב מובא סיפור שהטה נר בשבת בשגגה וכתב על פנקסו "לכשיבנה המקדש אביא חטאת שמנה", ומשמע שהמקדש לא היה קיים בימיו.
גם הזיהוי של "רבי ישמעאל" סתם עם "רבי ישמעאל בן אלישע" (לא הכהן הגדול) אינו מוסכם על הכול. "רבי ישמעאל בן אלישע" מוזכר, לדוגמה, בסיפור הפדיון ברומא על ידי רבי יהושע. "סדר הדורות" מביע פקפוק באפשרות שרבי ישמעאל (סתם), חברו של רבי עקיבא, היה ילד בזמן חורבן הבית. אבל, מעשה שמופיע בתלמוד הבבלי () בשם "רבי ישמעאל בן אלישע", מופיע בירושלמי () בשם "רבי ישמעאל" סתם, ויש שלמדו מכאן הוכחה שזהו אותו חכם.
ב"סדר הדורות" מועלית השערה שרבי ישמעאל בן אלישע הוא נכדו של רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול.
באטלס "עץ חיים", של הרב רפאל הלפרין (שליקט וסיכם מספרי החוקרים מכל הדורות), מסיק ששני "רבי ישמעאל בן אלישע" היו:
בספר דורות הראשונים, נכתב שהנהרגים בעשרה הרוגי מלכות היו רבי שמעון בן הסגן (בנו של רבי חנינא סגן הכהנים), ורבי ישמעאל בן אלישע חבירו הצעיר של רבי עקיבא. שניהם נשבו ונהרגו בדרום יהודה, תקופה קצרה לפני מרד בר כוכבא.
בדיקה ויזואלית
בדיקות ראייה ויזואליות הן בדיקות לא הורסות, המשתמשות באמצעי צפייה שונים בעלי גישה פיזית למקום הבדיקה (להבדיל ממערכות לא חודרניות, כגון רדיוגרפיה) לצורך הערכת מצב הנבדק.
אמצעים אלו נפוצים בכל תחומי התעשייה והרפואה המשתמשים בבדיקות לא הורסות.
מכשור בדיקה.
בתחום זה נפוצים מכשירי לואו-טק (כגון זכוכית מגדלת ופנס) ומכשירי היי-טק (וידאוסקופים בעלי יכולת פענוח נתונים עצמאית).
זכוכית מגדלת.
משמשת להגדלה אופטית של משטח הבדיקה, על מנת לאתר סדקים קטנים או פגמי חומר שאינם ניתנים לזיהוי בעין בלתי מזוינת.
פנס.
בדיקה באמצעות פנס מיועדת למקד את הראייה האנושית וכך לזהות פגמים בולטים בחומר.
הבודק עוקב בעיניו אחרי אלומת פנס צרה וכך ממקד את תשומת לבו לפרטים ספציפיים.
בורוסקופ.
בורוסקופ הוא למעשה הדור השני של הפריסקופ המוכר מתחום הצוללות והעקיבה, שמיועד לצפות בחלקים אליהם אין אפשרות גישה פיזית לעין האדם (מערות האף, לדוגמה).
מדובר במערכת המשלבת סיב אופטי או תחליף בעל עקרון זהה (העברת אור מצד אחד של הסיב לצד השני) ומערכת תאורה המתחברת את הסיב. הסיב יכול להיות גמיש או קשיח.
הצד הרחוק של המערכת, העדשה, מתצפת על החלק הרצוי, בעוד מערכת התאורה מאירה את החלק הנ"ל (באופן טבעי, רוב אזורי הבדיקה בשיטה זו חשוכים), וגלי האור מועברים לאחור אל הבודק, הצופה בהם דרך עדשה בצד השני של הסיב.
וידאוסקופ.
וידאוסקופיה היא הדור השלישי של עולם הפריסקופים והבורוסקופים.
עקרונות הווידאוסקופיה זהים לעקרונות הבורוסקופיה, אך במקום עדשה שדרכה הצופה רואה ישירות, ממוקם חיישן דיגיטלי אלקטרואופטי, מסוג CMOS או CCD, או חיישנים מסוגים אחרים, שמתרגם את אותות האור האנלוגיים לדיגיטליים, ומאפשר צפייה בעזרת מסך דיגיטלי.
למערכות וידאוסקופיה מהדור הרביעי יכולת איתור פגמים עצמאית.
בדיקות רפואיות.
בתחומים רפואיים רבים משתמשים במערכות בדיקה ויזואליות, ובעיקר בווידאוסקופיה.
חלק מהשימוש נעשה כחלק מטיפולים כגון צנתור ואורתרוסקופיה, שבהן מוחדר לגוף וידאוסקופ המשולב עם מערכת טיפול, שמאפשר הערכת מצב מיידית וגם טיפול בבעיה.
עקב החודרניות לגוף האדם, המהווה סכנה, טיפולים אלו אינם מוגדרים כבדיקה לא הורסת.
Disk on key
נבחרת גבון בכדורגל
נבחרת גבון בכדורגל, הידועה בכינוייה "Azingo Nationale", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של גבון.
&quot;
הילדים מגבעת נפוליאון
"הילדים מגבעת נפוליאון" היא סדרת דרמה ישראלית לנוער אשר שודרה במהלך שלוש עונות בין השנים 2001–2004 בערוץ הילדים.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחר קבוצת בני-נוער הרפתקנית אשר פותרת תעלומות ופשעים, ומתאספת בגבעת נפוליאון שברמת גן. לסדרה היו שלוש עונות שכל אחת מהן כללה 11 פרקים. הסיפור מסופר דרך נקודת מבטו של עידו (יון תומרקין), בנם של אבי, צייר מתוסכל (הרן שגיא), ודפנה, משווקת סדנאות רוחניות (גיליה שטרן), ולרוב הוא גם זה שמפצח את התעלומות.
עונה ראשונה.
בדרכו משדה התעופה נשדד "פסל כף-היד", חלק מפסל זהב עתיק, שהושאל מבריטניה לצורך תערוכה במוזיאון ישראל. את הפסל איבטחו מיכאל, אבא של יובל, ועופר, מאבטח חדש אשר נהג ברכב בודד יחד איתו. במהלך הנסיעה עצרו השניים לדרישתו של מיכאל ולמורת רוחו של עופר מכיוון שמולם עמד רכב, ומאחוריו אדם פצוע. לאחר הירידה מן הרכב נקלעו השניים למארב, במהלכו נורה עופר, ומתעלף מיכאל.
עופר הועבר לאשפוז בבית החולים ללא הכרה ומיכאל נעצר בחשד להיותו שותף לשוד. את חשדם של החוקרים מחזקת העובדה שמיכאל ערך זה עתה חגיגת בר מצווה יוקרתית לבנו, כפי המתגלה בקלטת שנמצאה בביתו במהלך חיפוש, וזאת אף על פי שמצבו הכלכלי אינו מאפשר זאת. בניסיון לעזור ליובל, מגיעים תומר ועידו, חבריו לכיתה, לזירת הפשע.
בסוף העונה, עופר שב להכרתו, אך נפטר לאחר כמה שעות, ותעלומת פסל כף היד לא נפתרה מעולם. מיכאל משוחרר ממעצר לאחר שצחייק, אשר איתו הימר מיכאל, אישר את גרסתו של מיכאל לפיה זכה בכסף במהלך משחק הימורים.
עונה שנייה.
בעונה השנייה ניסו חברי הקבוצה לפצח היכן נמצא דוקטור אלישע בלוך (גל זייד), מדען שיצר גלולה נגד עישון בעבודתו, אך כאשר גילו זאת, הוא פוטר מעבודתו.
אך בלוך המשיך לייצר גלולה זו בביתו בסודיות ובפרנואידיות עד שנחטף על ידי אדם אשר רצה את הדיסק עם הנוסחאות אשר קשורות לגלולה.
בעונה זו הצטרפו דמויות חדשות, ונוצרו קשרים שונים בין הדמויות.
עונה שלישית.