חדרי מצב לאומיים קיימים במדינות רבות בעולם. מטרתם היא לעסוק בבניית תמונת מצב לאומית בסייבר ובתיאום שיתוף המידע בין מגזרים שונים (תקשורת, בריאות, תחבורה, פיננסים, אנרגיה וכו'), וכן בין גופים מדינתיים (דוגמת שירות הביטחון הכללי, מטה הסייבר הלאומי ועוד) לגופים אזרחיים.
היסטוריה.
בזמן מלחמת עיראק נידונה המחלוקת היכן יקבל הדרג המדיני את הדיווחים העדכונים וההחלטות - ב"בור" בקריה או במשרד ראש הממשלה. כבר ב-2003 החלו בהקמת חדר מצב לאומי במשרד ראש הממשלה, בו יקבל הדרג המדיני מידע משולב מהמערכות הצבאיות והאזרחיות במלחמתה של ארצות הברית כנגד עיראק. כבר בתקופת המלחמה רשם הרמטכ"ל משה יעלון מריבה עם לשכת ראש הממשלה, אריאל שרון, כיוון שהתנגד להקמת חדר מצב לאומי שכזה בלשכת הרמטכ"ל.
חדרי מצב נוספים.
חדרי מצב נוספים קיימים במשרדי הממשלה, כמו למשל במשרד החוץ, ברשות החירום הלאומית (רח"ל) או במשרד הבריאות.
מרכז המצב של משרד החוץ.
מרכז המצב של משרד החוץ משמש כמרכז שליטה, דיווח ותיאום במצבי שגרה וחירום. מרכז מצב מאויש ופעיל בכל ימות השנה, 24 שעות ביממה ומסוגל לתת מענה ראשוני לפניות של גופים ואזרחים, בכל שעה. ערוך לפעילות במצבי שיגרה ובמצבי חירום ו/או משבר ופועל בשיתוף פעולה עם גופים רשמיים בארץ וברחבי העולם.
חדר המצב הלאומי לרפואה במשרד הבריאות.
במצבי חירום שמתרחשים בעתות רגיעה יופעלו חדרי המצב הלאומיים הבאים לבנייתה של תמונת המצב ולהערכת משמעויותיה לאור המידע המצטבר מהמקורות השונים:
חדר המצב הלאומי ברשות החירום הלאומית (רח"ל).
ב"החלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מספר ב/27, הקמת רשות חירום לאומית (רח"ל) ייעודה, תפקידיה ודרכי פעולתה", מ-19 בדצמבר 2008, צוין כי בין תפקידיה העיקריים של רח"ל בזמן חירום הוא הפעלת חדר המצב. השר להגנת העורף יפעיל את חדר המצב הלאומי באמצעות רשות החירום הלאומית, יגבש תמונת מצב של העורף האזרחי, ירכז את עבודת המטה הלאומי ויגבש הצעות לתוכנית פעולה לאומית. בדו"ח משרד הביטחון לשנת 2011 נכתב על מיסוד (כולל נהלים ותרגול) של חדר מצב לאומי המביא לידי ביטוי את מערכת המידע הלאומית.
בגבעתיים נמצא גם חדר המצב הלאומי, בונקר של אלפיים מטרים רבועים, שבו אמורים לשבת נציגי משרד הפנים בעת מלחמה ולנהל ממנו את הצד הלוגיסטי-אזרחי בעת מלחמה ולשלוט בכל המתרחש בארץ. בעת חירום, רשות החירום הלאומית מפעילה את המנמ"ח (מרכז ניהול מצבי חירום), שבו יושבים כלל הגופים שלוקחים חלק בניהול מצב החירום בעורף - משרדי הממשלה והגופים האופרטיביים.
רנה אלטמאייר
פליקס-רנה אלטמאייר (בצרפתית: Félix-René Altmayer; 1882–1976) היה גנרל צרפתי במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
אלטמאייר נולד בשנת 1882 בבורדו. אביו ויקטור ז'וזף אלטמאייר ואחיו הבכור רובר אלטמאייר היו גם הם גנרלים. הם היו ממוצא גרמני.
הוא פיקד על הקורפוס ה-5, שהיה חלק מהארמייה הראשונה, בין ה-15 בינואר ל-20 ביוני 1940, ופיקד עליו במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה, ובכלל זה החזיק את קו ההגנה לפני דנקירק במהלך מבצע דינמו. לאחר מכן פיקד על אזור הצבא במונפלייה מה-17 באוגוסט 1940 עד ה-7 בפברואר 1942, ולאחר מכן פרש מהצבא.
אלטמאייר נפטר בשנת 1976.
אליאס מלקמן
אליאס היימן מלקמן (בהולנדית: Elias Hijman Melkman; 24 במאי 1903 – 3 בינואר 1942) היה מתעמל אולימפי הולנדי יהודי באולימפיאדת אמסטרדם (1928). נספה באושוויץ.
קורות חיים.
מלקמן נולד וגדל באמסטרדם, בן למשפחה יהודית. הוא התאמן במועדון ההתעמלות ארנהם 1896 ובמועדון ההתעמלות אפלטון באמסטרדם.
באולימפיאדת אמסטרדם (1928) הוא סיים במקום שמיני בתחרות הקבוצתית, לאחר שהיה המתעמל המצטיין בקבוצה ההולנדית שכללה 8 מתעמלים וביניהם שני מתעמלים יהודים נוספים, מוזס יעקובס וישראל ויינסחנק ומאמן הנבחרת חריט קלירקופר שאף הוא היה יהודי, כל הארבעה נספו בשואה. הוא סיים במקום 56 בקרב-רב אישי בתוצאה של 199.500 נקודות.
חייו האישיים.
מלקמן היה יהלומן במקצועו ונספה במחנה הריכוז אושוויץ במלחמת העולם השנייה.
קולולוש
קולולוש (באנגלית: Coolooloosh) הוא הרכב מוזיקלי ישראלי. מבין הרכבי הגרוב הישראליים הבולטים ביותר.
היסטוריה.
ב-2005 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה, "קולולוש". האלבום הוקלט בירושלים ומשלב בתוכו את סגנונות ההיפ-הופ, הג'אז והפאנק. ב-2006 הוציאו את הסינגל "Fight Rebel Sun". השיר הוקלט בשיתוף האמנים סגול 59, קוואמי, קרולינה, קאשי ושאנן סטריט כחלק מהמאבק להשארתו של סולן הלהקה, הראפר היהודי-אמריקאי רבל סאן בישראל. לבסוף, הצליח המאבק והראפר ומשפחתו קיבלו אזרחות ישראלית.
בראשית 2008, יצאה הלהקה לחודשיים של הקלטות והופעות בארצות הברית, לטובת הקלטת אלבומם השני, "Elements of Sound". את האלבום הפיק דייוויד אייבורי, אשר עבד בעברו עם אריקה באדו. כמו כן, בשירים "Some Place" ו-"Yeah Yeah Yeah" מתוך האלבום, מתארח זמר הג'אז האמריקאי באני סיגלר . האלבום זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה בישראל ומחוצה לה.
ב-2009, הוציאו את אלבום הרמיקס "Coolooloosh Remixed" הכולל רמיקסים לשירים מתוך אלבומם הקודמים אשר הופקו על ידי מיכאל כהן, בן הנדלר, ג'וני גולדשטיין ואמנים נוספים. ב-2011 הוציאו את הסינגל "Everyday", יחד עם הזמר הבריטי דניאל בדינגפלד . השיר הוקלט בעת ביקורו של בדינגפלד בישראל.
ב-2014, הוכרז כי ההרכב התפרק. ב-2018 ההרכב התאחד, והוציא את המיני-אלבום "The Stakes Are High".
חברי ההרכב.
חברי ההרכב יובל גרשטיין ויוגב שטרית, פועלים גם בהרכב הרוק חם ומחמם בום. אורי וינוקור ועומר לוז פועלים גם בהרכב ההיפ הופ הישראלי הרב-לשוני סיסטם עאלי. רבל סאן פועל גם בהרכב ההיפ הופ לוסיל קרו.
חברים לשעבר.
ירון אוזנה היה חבר גם בלהקת התפוחים.
קפלר-1649c
קפלר-1649c (באנגלית: Kepler-1649c) הוא כוכב לכת חוץ-שמשי המקיף את כוכב הגמד האדום קפלר-1649, כ-300 שנות אור מכדור הארץ. בשנת 2020, ג'ף קופלין, מנהל משרד המדע K2 של פרויקט סט"י, תיאר אותו כ"כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ" שנמצא עד כה על ידי טלסקופ החלל קפלר. הכוכב נחשב במקור לחיובי כוזב על ידי האלגוריתם הרובוטר של קפלר. קבוצת העבודה לקפלר חיובי כוזב פרסמה את תוצאות הבדיקה החוזרת ב־15 באפריל 2020.
מאפיינים.
מסה ומסלול.
כוכב הלכת החוץ-שמשי זוהה ככוכב לכת סלעי על ידי נאס"א והוא דומה מאוד לכדור הארץ מבחינת הגודל, עם רדיוס פי 1.06 מזה של כדור הארץ. לקפלר-1649c לוקח 19.5 ימי כדור הארץ רק כדי להגיע להקיף סביב הכוכב המארח שלה קפלר-1649, ננס אדום מסוג M. הקפתו נמצאת באזור הישיב במערכת הכוכבים שלו.
אקלים.
מעט מאוד ידוע על האקלים של קפלר-1649c. הוא מקבל אור מהכוכב המארח שלו בהיקף של 75% מהאור שכדור הארץ מקבל מהשמש; לפיכך, כתלות באטמוספירה, טמפרטורת פני השטח שלו עשויה להיות דומה מספיק לטמפרטורת כדור הארץ עד כדי הימצאותם של מים במצב נוזלי. הרכב האטמוספירה של קפלר -1649c לא ברור.
כוכב מארח.
קפלר-1649 הוא ננס אדום מסוג M המוערך בערך ¼ מרדיוס השמש המוכרת לנו. כשבמסלולו שני כוכבי לכת מאושרים בלבד, והשני Kepler-1649b. Kepler-1649b דומה לנוגה ממערכת השמש שלנו בשתי דרכים. ראשית, לקפלר-1649 ולנוגה יש מסלולים בערך במחצית הרדיוס של כוכבי הלכת הבאים הידועים (קפלר-1649c וכדור הארץ בהתאמה). שנית, שניהם בגודל דומה.
סביבת מחיה.
בעוד שקפלר עובר מסלול בתוך האזור הישיב של הכוכב המארח שלו, בגלל היעדר מידע על האטמוספירה של קפלר, לא ברור אם יכולים להימצא מים נוזליים על פני השטח שלו. החל משנת 2020 טרם נצפו התפרצות סולארית מהכוכב המארח; עם זאת, מדענים מאמינים שכוכבים כאלה מועדים לפעילות התפרצות סולארית תכופה, וכי ייתכן שהתלקחויות כאלה פרצו את האטמוספירה של קפלר והפריעו לסיכוי הימצאות החיים על פניו.
מבצע פנתר ורוד
מבצע פנתר ורוד היה מבצע צבאי משותף לסיירת צנחנים, עורב צנחנים, יחידת מגלן וחיל האוויר בדרום לבנון ב-14 באוקטובר 1994.
ההכנות למבצע.
ההחלטה על יציאה למבצע הגיעה בעקבות התקפת מחבלים ממנה נהרגו חיילי צה"ל. לאחר התקפה זו נכנסו היחידות לנוהל קרב ארוך של כחודשיים וחצי. במהלך נוהל הקרב שארך אספו כוחות סיירת צנחנים ומגלן מודיעין על אזור ג'בל צאפי ובסיס פעילות לפעילי החזבאללה בדרום לבנון במזרעת כפרה שליד כפר ג'בע . לוחמי העורב התאמנו עם הציוד הייעודי לפעולה, הפעלתו ושיתוף פעולה עם הכוחות האחרים.
מהלך המבצע.
בליל 14 באוקטובר 1994 יצאו הכוחות רכובים על גבי רכבי מרצדס וביצעו איגוף גדול בתוך השטח שמצפון לקו האדום. על הכח העיקרי פיקד סרן אמיר ברעם, מפקד פלנ"ט צנחנים. לאחר הפריקה מהרכבים והליכה רגלית, הגיע הכוח מהעורף לכפר מזרעת כפרה, ששימש כבסיס פעולה מרכזי לחזבאללה. הכוח הכווין וסימן את המטרות למסוקי חיל האוויר שהשמידו את המבנה בו שהו המחבלים והרגו ארבעה מהם.
משפט טנצפלאץ אדן