במעבדתה של וואט, התבסס המחקר על תאי עור בוגרים אצל יונקים. תאים בוגרים אלו מכונים אפידמיס והם השכבה החיצונית ביותר של העור. תאים אלו נשמרים לאורך כל החיים, זאת על ידי שילוב תאי הגזע בתוך שורש השערות ובלוטות החלב.  בכלליות, תאי הגזע נשארים רדומים ולא מתחלקים, אבל התפשטות נגרמת על ידי נזק. פרופסורים במעבדתה של וואט וחוקרים נוספים גילו הרבה סמני תאי גזע, לדוגמת ביטוי גבוה של אינטגרין, אבל מטרתם העיקרית היא לקבוע האם סימני תאי גזע הם מקודדים או מבוטאים בשל גירויים סביבתיים בתלוי למיקומם.
במהלך תהליך זה, חוקרים במעבדתה של וואט מצאו שרוב סמני פני התא שולטים בהתנהגות תאי הגזע והקראטין משפיע על התנהגות זו. שני גורמים שמעבדתה של וואט חוקרת הם האנזימים Rho GTPase Rac1  ו- C-Myc, פרוטו אנוגן. וואט וקולגות מצאו ש Rac1  דרוש בשביל שמירת תאי גזע אפידרמיילים על ידי מחיקת Rac1  בתאי גזע אפידרמיילים בוגרים אשר גורמים עליה בהתפשטות וכתוצאה מכך גורמים להקדמת ההתמיינות הסופית.
נושא חקר נוסף שנבדק במעבדתה של וואט היא קאטנין בטא. רמות גבוהות של קאטנין בטא גורמות להתפתחות זקיקי שיער חוץ רחמיים בתאי אפידרמיל בוגרים. מעבדתה של וואט חוקרת קאטנין בטא על ידי הזרקתו למוטציה של הרצפטור אסטרוגן. במהלך תהליך זה, תזמון ומיקום פעילות הקאטנין בטא יכול להיות נשלט. החוקרים מצאו שזקיקי השערה החוץ רחמיים הושפעו על ידי קאטנין בטא שהשתלט על תאים אשר יש להם מאפייני תאי גזע.  המטרה העתידית של המעבדה היא לגלות את הפעילות של מסלולי איתות שונים ואת מנגנוני המשוב השונים בשביל לשלוט בפעילות המנגנונים.
בנוסף לכך, מעבדתה של וואט חוקרת גידולי אפידרמיס, לרבות את השוני במסלולי האיתות ומוטציות. החוקרים גילו שחלק מן הגידולים בבלוטות החלב מכילים מוטציות ב1 LEF, גורם שמוביל למעצור פורטיאין קאטנין בטא.
מרי לו גוד
מרי לו גוד (באנגלית: Mary Lowe Good; 20 ביוני 1931 – 20 בנובמבר 2019) הייתה כימאית אי-אורגנית אמריקאית. גוד תרמה להבנת זרזים כמו רותניום, שמגבירים או מאיצים תגובות כימיות. במהלך חייה המקצועיים, שילבה גוד בין האקדמיה, התעשייה והשירות הציבורי. גוד זכתה בפרסים רבים וביניהם מדליית גרוון-אולין(1973), מדליית פריסטלי(1997), ופרס וניבר בוש (2004).
ביוגרפיה.
מרי לו גוד נולדה בעיירה גרייפוויין שבטקסס בשנת 1931, בת לשני מורים - וויני וג'ון לו. בשנת 1943 היא ומשפחתה עזבו את טקסס ועברו לקירבי שבארקנסו, בעקבות מינויו של אביה למנהל בית הספר שם. גוד הצטרפה לקולג' באוניברסיטת ארקנסו. היא תכננה להיות מורה לכלכלת בית - עבודה עם שכר טוב עבור נשים בתקופה ההיא. מה שגרם לה לעבור ללמוד כימיה היה שיעור כימיה שנדרש בכל הקורסים באוניברסיטה, שבו גוד למדה על מארי קירי והוקסמה מההישגים המדעיים שלה. היא קיבלה השראה רבה ממארי קירי, ובעקבות כך היא שינתה את הקורס שלה לכימיה. בשנת 1950 גוד סיימה תואר ראשון, בשנת 1953 סיימה תואר שני ובשנת 1955 סיימה דוקטורט. במהלך זמן זה היא פגשה את ויליאם ג'יי גוד, שהיה סטודנט לפיזיקה, והתחתנה איתו. לאחר מכן, גוד הצטרפה לפקולטה לכימיה באוניברסיטת לואיזיאנה. בשנת 1958 אוניברסיטת לואיזיאנה פתחה קמפוס חדש בניו אורלינס ובני הזוג גוד עברו לעבוד שם.
גוד נפטרה בליטל רוק, ארקנסו ב-20 בנובמבר 2019.
פועלה בתחומים השונים.
פועלה בתחום האקדמי.
בשנת 1967 גוד פרצה דרך בעזרת טכניקה חדשנית הנקראת ספקטרוסקופיית מוסבאואר. באמצעות טכניקה זו ניתן תוך זמן קצר להסיק מסקנות שלולא הטכניקה, היה לוקח שנה להסיקן. השיטה הזו שימושית במיוחד בשביל להבין את המבנה המולקולרי של תרכובות מסובכות המכילות יונים מתכתיים. גוד השתמשה בשיטה הזו בשביל ללמוד על תרכובות שמכילות רותניום.
פועלה בתחום התעשייתי.
בשנת 1978 גוד חזרה לקמפוס הראשי של אוניברסיטת לואיזיאנה. היא לא נשארה שם זמן רב, ובשנת 1980 היא עזבה לחברת מוצרי שמן כדי להיות סגנית הנשיא ומנהלת המחקר שם. היא נשארה בתעשייה 13 שנה, ובכל הזמן הזה עבדה באותה החברה. בזמן הזה היא עבדה עם טכנולוגיות חדשניות, כמו פיתוח תהליכים לתיקון זרמי פסולת מסוכנת באמצעות זרזים. בשנת 1993 היא עזבה את החברה. במהלך זמן זה גוד שירתה שנה כנשיאת האגודה האמריקנית לכימיה.
פועלה בתחום הממשלתי.
גוד הייתה חברת הנהלה בהנהלת ארגון המדע הלאומי ארצות הברית (Board, NSB), שמשקפת את המדיניות הלאומית שנקבעת על ידי נשיא ארצות הברית והקונגרס האמריקאי. היא הייתה האישה הראשונה שניהלה מוסד זה, שמנווט את ההשקעות הממשלתיות במדע.
בשנת 1991 נשיא ארצות הברית, ג'ורג' בוש, צירף אותה למועצת היועצים שלו לענייני מדע וטכנולוגיה. העבודות הציבוריות הללו העסיקו את גוד במשרה חלקית. בשנת 1993 מונתה גוד לתפקיד עוזרת השר לטכנולוגיה במשרד המסחר של ארצות הברית, שם היא עבדה ארבע שנים במשרה מלאה. בתפקיד זה היא קידמה את שיתוף הפעולה בין הממשלה, התעשייה והאקדמיה.
פרסים והוקרה.
גוד זכתה ב 21 תוארי כבוד, וביניהם:
קרן ווגטמן
קרן ווגטמן (באנגלית: Karen Lee vogtmann; נולדה ב-13 ביולי 1949) היא מתמטיקאית אמריקאית. ווגטמן עוסקת בעיקר בתורת החבורות הגאומטרית ובתורת הקשרים. ב-1986 הציגה עם Mark Culler מודל גאומטרי לחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית, הקרוי "החלל החיצון".
ווגטמן זכתה במספר פרסים במהלך השנים. ב-2007 העבירה את הרצאת נתר השנתית.
קורות חיים.
קרן ווגטמן נולדה בפיטסבורג קליפורניה. שאיפתה ללמוד מתמטיקה החלה בזמן שהשתתפה כנערה במחנה קיץ, שהפעילה קרן NSF באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. קרן ווגטמן סיימה את לימודי התואר הראשון, וכן את הדוקטורט בנושא תורת הקשרים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. המנחה שלה בעבודת הדוקטורט היה ג'ון ווגונר. לאחר נדודים ברחבי העולם התיישבה קרן ווגטמן באוניברסיטת קורנל, שם קודמה לדרגת פרופסור מן המנין.
לאחר פרישתה מאוניברסיטת קורנל, משמשת ווגטמן כפרופסור באוניברסיטת וורויק וכעורכת במגוון ירחונים מתמטיים כמו Journal Of The AMS.
פרסים.
במהלך השנים זכתה ווגטמן במגוון פרסים על עבודותיה, בין היתר:
קריירה מחקרית.
תרומתה למתמטיקה.
חלק גדול ממחקרה של קרן ווגטמן דן בחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית formula_1.
במחקר שערכה עם מארק סולר בשנת 1986, הם הגדירו מרחב הנקרא Culler–Vogtmann Outer space שמשמש לחקר החבורה הזאת.
תרומתה לנושאים אחרים.
תרומתה הרבה של קרן ווגטמן באה לידי ביטוי אף בתחומים נוספים מלבד המתמטיקה. לדוגמה, מחקר, שערכה בשנת 2001 ביחד עם לואיס בילרה מאוניברסיטת קורנל וסוזן הולמס מאוניברסיטת סטנפורד, עסק בתחום הביולוגיה. במחקר, שהתבסס על רעיונות מתחום החבורות הגאומטרית וממרחבי (CAT(0 הם ניסו והצליחו לחשב את רמת הדיוק בעצים פילוגנטיים (עצים אבולוציוניים) ואת השוני בין עץ אחד למשנהו. בכך הם פתרו בעיה רבת שנים בתחום הביולוגיה המתמטית. בעזרת המידע, שנאסף, חוקרים הצליחו לפתח אלגוריתם לחישוב הדיוק של עצים אבולוציוניים בו משתמשים כיום ביולוגים.
קתרין סולם
קתרין סולם (Catherine Sulem) נולדה ב-1957 בבירמנדריס, אלג'יריה, וגדלה בניס. כיום, היא פרופסורית באוניברסיטת טורונטו. היא פועלת בתחום המתמטיקה והפיזיקה ובמקביל גם במוזיקה. עוסקת במשוואות לא ליניאריות דיפרנציאליות חלקיות ובתחום הפיזיקה במכניקת נוזלים, אופטיקה לא ליניארית ופיזיקת הפלזמה. בעבודתה היא משתמשת גם בשיטות ניתוחיות וגם בשיטות מספריות והיא תרמה להבנת גלים חריגים במודלים של התפשטות גלים.
ב-1988 הוענק לה על ידי "". על פריצות דרך חשובות בהבנת תופעות לא ליניאריות חשובות שקשורות להתמקדות משוואות שרדינגר לא ליניארית ובעיות גלי מים.
קורות חייה.
קריירה מחקרית.
פרופסור סולם קיבלה את הדוקטורט שלה מ (אוניברסיטת צפון פריז) ב-1983 והחזיקה במשרה ב"אקול נורמל סופרייר" של המכון לחקר המדעי הצרפתי, לפני שהתקבלה לאוניברסיטת טורונטו כפרופסור עמיתה ב-1990.
היא חקרה את "משוואת שרדינגר לא ליניארית -  התמקדות עצמית וקריסת פונקציית הגל" ביחד עם אחיה, פייר לואי סולם. כמו כן סולם פרסמה מעל ל-70 מאמרים  מדעיים בנושא מתמטיקה.
קתרין היא חברה בארגון "החברה האמריקאית למתמטיקה" (AMS) וב-2015 היא נבחרה להיות חלק מ.
קתרין נבחרה להיות הדוברת בכנסים מרכזיים רבים; בכנס החורף של החברה הקנדית למתמטיקה, בכנס של החברה למתמטיקה תעשייתית ויישומית, ובכנסים בינלאומיים רבים. היא מארגנת כנסי מתמטיקה, תוכניות ב בטורונטו ופעילויות שנועדו לקדם מתמטיקאים מתחילים. מ-2003 עד 2006 הייתה חברה בכמה מועצות ובוועדות המעניקות מלגות כמו הקרן הלאומית למדע ו-. כיום היא מחזיקה במלגת מחקר של קרן סימונס.
קריירה מוזיקלית.
קתרין היא מוזיקאית בעלת הישגים; היא קיבלה דיפלומת פרס ראשון לכינור במוזיקה מהקונסרבטואר בפריז ב-1975 והייתה כנרית ראשית בסינפונייטה הישראלית של באר שבע מ-1982 עד 1987.
קתרין סולם למדה בקונסרבטוריון של ניס ולאחר מכן בקונסרבטואר הלאומי של פריז בו היא קיבלה את הפרס הראשון לכינור ומוזיקה קאמרית. היא ניגנה רסיטלים רבים בצרפת, בגרמניה, בישראל ובקנדה, והופיעה בקונצרטים רבים עם התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת ועם הסינפונייטה של באר שבע, בה היא הייתה כנרית ראשית במשך חמש שנים. מאז הגעתה לטורונטו ב-1990 היא הופיעה במגוון קבוצות קאמריות ותזמורות פילהרמוניות מקומיות.
קתרין יצרה חלק מפסקול הסרט "האיש שהציל את הגאומטריה", סרט שגולל את רעיונותיו של הרולד סקוט מקדונלד קוקסטר חוקר הגאומטריה.
ביאטריס מינץ