המגדל מתמר לגובה של 126.25 מטרים. הוא כולל לובי בגובה כפול, 33 קומות עיליות ועוד שש קומות תת-קרקעיות, כאשר רוב השטח מתחת לאדמה משמש כחניון (סך של 650 מקומות חנייה). 11 מעליות משמשות את המשרדים השוכנים בבניין. המגדל מכוסה בקירות מסך ושיש גרניט. גובה כל קומה 3.6 מטרים; כל קומה היא מפתח אחד, ללא עמודים, והדבר מאפשר גמישות בתכנון הפנימי. המגדל הוא חלק ממרכז העסקים הראשי הדרומי של תל אביב.
בכניסה המערבית של המגדל מרחוב טיומקין קיימת כיכר רחבה ומפותחת הכוללת פינות נוי וגינון. גינה זו הוקמה ביוזמת בוני המגדל כתנאי לשינוי תב"ע והיא משמשת את דיירי הבניין ותושבי הסביבה.
בקומת הקרקע של המגדל נפתח בנובמבר 2010 בר בשם "תל אביב 09". הכניסה לבר היא מלובי הבניין הראשי.
בשנת 2001, חברת התוכנה "רנדום לוג'יק" (זרוע הטכנולוגיה של קבוצת 888 אחזקות המפעילה משחקי הימורים באינטרנט) שכרה שלוש קומות במגדל, אך עברה בהמשך להרצליה פיתוח.
בשנת 2007 שכרה גוגל ישראל מספר קומות במגדל. בדצמבר 2012 העבירה משרדים אלו למגדל אלקטרה. הדייר הדומיננטי בבניין מהקמתו הוא בנק הפועלים, אשר שוכר מספר קומות רב במגדל. בנוסף אליו שוכנים במשרד עשרות חברות שונות של בעלי מקצועות חופשיים וחברות הייטק.
סמוך למגדל מוקמת תחנת קרליבך (מפגש הקו האדום והקו הירוק של הרכבת הקלה), שאמורה לשרת את באיו ואת סביבתו במערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב.
רוזאאו
ספרייה 2.0
ספרייה 2.0 (באנגלית: Library 2.0) מיישמת בשרותי הספרייה ובאוספיה טכנולוגיות מבוססות-רשת אינטראקטיביות ושיתופיות.
ספרייה 2.0 כוללת את המרכיבים הבאים:
תפקיד הספרן בספרייה 2.0 הוא לאפשר לייצר תכנים ולא בהכרח לייצרם בעצמו.
המונח בבסיסו התהווה משילוב של Web 2.0 ו-Business 2.0 והפך לשירות יעיל במידה רבה הודות לקטלוג הציבורי המקוון (OPAC - Online Public Access Catalog). בעזרת הטכנולוגיות של ווב 2.0 תינתן גישה נוחה לאוספים של הספריות, בנוסף היא תעניק אפשרויות רחבות לקהל המשתמש באוספים כגון: בלוגים, אתרי ויקי, תיוג, רשתות שיווקיות, מסרים מיידיים, הזנות RSS ועירוב טכנולוגיות.
מקור המונח ומשמעותו.
את המונח Library 2.0 טבע Michael Cassey בבלוג שלו בספטמבר 2005. ישנן הרבה הגדרות למשמעות המושג Library 2.0. אחת ההגדרות המקובלות היא של Jack Maness הטוען ש Library 2.0 היא יישום טכנולוגיות Web אינטראקטיביות, שיתופיות ומולטי מדיה (הכוונה ל-Web 2.0), בשירותי הספרייה המקוונים.
הספרייה מנסה תמיד לשפר את שרותיה. בעזרת Web 2.0 נפתח עולם חדש של אפשרויות בה המשתמש יכול ליצור מקורות מידע משלו ולשתף אותם עם משתמשים אחרים.
בדומה ל web 2.0 הוא מבטא שינוי תפיסתי וטכנולוגי הפעם במסגרת ספרייתית. Library 2.0 מיישם את כלי
ה-Web 2.0 כגון social bookmarking, RSS, wikis, blogs וכדומה בתוך הספרייה ומרכז המידע. המונח ספג ביקורות שליליות וחיוביות. היו שטענו שהשימוש בכלים חדשים לא מצדיק את השימוש במונח המבטא שדרוג לגרסה חדשה של ספרייה. זהו פשוט התקדמות מקצועית טבעית. אחרים טוענים שכלי web 2.0 הם רק האמצעים. המטרה היא לשנות בצורה קיצונית את אופי השירות אותה הספרייה מעניקה ללקוחותיה ואת יעילות עבודת הצוות.
יישום הטכנולוגיה.
יישום הטכנולוגיה מדגיש ארבעה כללי יסוד הכרחיים ביניהם: העמדת המשתמש במרכז, נוכחותם של המשתמשים ברשת, התחדשות בפן הקהילתי ונוסף לכך מושם דגש מסוים על מולטי-מדיה אשר מעשירה את חוויית ההתנסות.
כאשר כל התנאים נשמרים ניתן להעביר את השרות בצורה השימושית, הנוחה והאטרקטיבית במיוחד לקהל היעד של הספרייה כלומר, הטכנולוגיה החדישה תחולל תפיסה מודרנית לפיה:
Library 2.0 היא תופעה נפוצה מאוד בספריות בארצות הברית ובאירופה. הסיבה להצלחתה נובעת מכך שרוב משתמשי הספרייה, הם בני דור ה-Y דהיינו הם גדלו לתוך עולם האינטרנט. מחקרים מראים שצעירים אלו לא רק שחיים בטבעיות בסביבה ובית, אלא הם אימצו בצורה מקיפה את יישומי הWeb 2.0. הם רגילים לקרוא ולכתוב בלוגים, להיות פעילים ברשתות חברתיות, להשתמש עם שירותי מסרים מיידיים (IM), לסייר בעולמות וירטואליים (Second Life) וכדומה. ספרייה שמשתמשת בכלים אלו, עונה לצפיות של לקוחותיה הצעירים.
Library 2.0 דורש שינויים בדפוסי ההתנהגות וצורת העבודה של הספרן. Michael Cassey מציין מספר פעמים בספרו את החשיבות של "Constant Change" בכל הקשור לספרייה הדיגיטלית. לפי Cassey כדי ליישם את Web 2.0 בספרייה, הצוות וההנהלה צריכים להיות מוכנים לשינויים רחבים בצורת העבודה. הוא טוען שעד היום ספריות חשבו שהן יכולות לעמוד בקצב של השינויים הטכנולוגיים ודרישות הדור הצעיר של משתמשי הספרייה, אבל לעולם לא השיגה הספרייה יעד זה. בעזרת Web 2.0 יש לנו לראשונה סיכוי ממשי להתמודד עם השינויים הללו.
Stephen Abram מביא רשימת קריטריונים עבור ה Librarian 2.0 (בסוף המאמר).
בין היתר על הספרן לאמץ שיטות עבודה חדשות, לחתור ליצירת קשרים עם הלקוחות, להכיר היטב את הטכנולוגיות החדשות, לא להתבייש מצורת עבודה לכאורה פחות מקצועיות (Folksonomy לעומת Taxonomy) ולהבין את תאוריות חכמת ההמונים (The Wisdom of Crowds) והזנב הארוך (The Long Tail).
ביקורת.
מחקרים מראים שהניסיון של ספריות שמיהרו לאמץ רעיונות של ווב 2.0 לא עלה יפה; משתמשי הספרייה לא ממהרים לצרף את הספרייה לרשת החברתית שלהם והם ממעטים להגיב על הציוצים והסטאטוסים של הספרייה. ספריות שמאפשרות לקוראיהן לתייג ערכים בקטלוגים שלהן מוצאות שאיכות התיוג לא מצדיקה את ההשקעה הכספית. הבלוגים של הספריות מקבלים מעט תגובות.
עודף משקל
אבו תמים מעד אל מואיז
השושלת האלמואחדית
תחנת הרכבת ירושלים – גן החיות התנ&quot;כי
תחנת הרכבת ירושלים – גן החיות התנ"כי הייתה תחנת רכבת בדרום-מערב העיר ירושלים בשכונת מלחה הסמוכה לגן החיות התנ"כי. התחנה נפתחה בשנת 1996 ושודרגה ב-9 באפריל 2005 ושימשה כתחנת ביניים בקו הרכבת הפרברי בית שמש - ירושלים. התחנה ממוקמת בקילומטר ה-72.169 מתחנת תל אביב דרום, או 172.929 קילומטר מתחנת חיפה מזרח.
עם פתיחת תחנת הרכבת ירושלים יצחק נבון נסגרה התחנה ושירות הרכבות בה הופסק. קיימת הצעה להפעיל בעתיד רכבות קלות על המסילה שבתחנה.
היסטוריה.
קו הרכבת לירושלים החל לפעול בשלהי התקופה העות'מאנית, בשנת 1892. מסילת הרכבת עברה בסמוך לאל-מאלחה, באותה עת כפר ערבי מדרום-מערב לירושלים. לאחר העברת גן החיות התנ"כי אל מיקומו הנוכחי בסמוך לעמק רפאים ומסילת הרכבת, בשנת 1996 נפתחה בסמוך לו נקודת עצירה לנוסעים בעלת רציף אחד. הקו המשיך לפעול עד ה-14 באוגוסט 1998.
עם ההחלטה על חידוש ושיפוץ הקו לירושלים, נשללה האפשרות של חידוש תחנת החאן, וכתחליף הוחלט על בניית תחנה באזור מלחה ושדרוג תחנת גן החיות התנ"כי מחוץ למרכז העיר.
התחנה במתכונתה המחודשת נפתחה באפריל 2005.
מאז פתיחת קו הרצליה-ירושלים יצחק נבון הקו הושבת ונכון לשנת 2021 לא ידוע מתי הקו ישוב לפעול ואם בכלל יחזור לפעול.
מבנה התחנה.
בתחנה יש רציף אחד ומעבר אל גן החיות התנ"כי.
שירות רכבות בתחנה.
2005-2006, 2014-2017.
בעבר שימשה תחנה זו כתחנת ביניים של קו י"ם - בית שמש - ת"א - הרצלייה. בזמן שהקו היה מאוחד, הקו כבר היה מוגדר כשימושי משום שלא היה אז צורך להחליף קו בתחנת בית שמש. אולם החיסרון היחידי היה התחזוקה של החוגונים, דבר שגרם לפיצולו הראשון והשני של הקו (בשנים 2006–2014 ו-2017 ומאז). לולא הפיצול, השימוש בתחנה היה נשאר גבוה או בינוני, אך החוגונים היו מגיעים לשפל תחזוקתי.
2006-2014, 2017-והלאה.
הקו פוצל ל2 קווים שונים. החלק המזרחי של הקו (מתחנת מלחה ועד בית שמש) נשאר בידי הקו הישן. החלק המערבי של הקו (מבית שמש) חובר לקו החדש שהוארך לנתניה, שפעיל בתור קו בית שמש - ת"א - נתניה. זמני ההחלפות ברכבות השפיעו לרעה על השימוש בתחנה, דבר שגרם לירידה ניכרת בשימוש של החלק המזרחי הישן של הקו. נכון ל-2021 החלק המזרחי של הקו מושבת עד להודעה חדשה, וייתכן שלא יחזור לפעול בזמן הקרוב, כנראה בעקבות השימוש הגבוה בתחנת הרכבת החדשה בירושלים, תחנת ירושלים יצחק נבון.
חביב בורע'יבה
חווה יערי
קיר מסך
קיר מסך (באנגלית: Curtain wall) הוא רכיב בניין המשמש לרוב כחיפוי חוץ ומהווה תחליף לקירות חוץ העשויים מחומרי בניה קונבנציונליים. נהוג להגדיר קיר מסך כרכיב לא-קונסטרוקטיבי הנושא את משקלו העצמי בלבד, שאינו תומך כל רכיב אחר בבניין בו הוא מותקן ולמעשה, הוא נסמך על המבנה אותו הוא משמש. מכאן שכל תפקידו הוא להפריד ולבודד בין פנים לחוץ הן מבחינה אקוסטית והן מבחינה תרמית. מאחר שקיר המסך אינו רכיב הנושא ממשקל הבניין, ניתן לייצר אותו מחומרים קלי משקל ובכך, להוזיל את עלויות הבניה. שימוש בזכוכית מקנה לבניין חלונות בגובה קומה מלאה ומאפשר החדרת אור לשטח רב יותר בבניין. חוזקו וגודל הפרופילים של קיר המסך מתוכננים ומושפעים בעיקר ממשטר הרוחות והכוחות הססמיים הקיימים באזור בו ייבנה. חוזק המחברים של קיר המסך לתקרות הבניין יתוכנן כך שעומסי הרוח ורעידות האדמה (הגורמים לויברציות המגבירות עוד יותר את העומס) יועברו ממנו אל תקרות ועמודי הבניין. בנוסף, מתוכנן קיר המסך להתנגד לחדירת מים ואוויר דרכו.