הקורפוס הוקם ב-17 באוקטובר 1940, וכמפקדו מונה פרידריך מטרנה. במהלך מבצע ברברוסה פיקד מטרנה על הקורפוס כחלק מהארמייה התשיעית ולאחר מכן חלק מארמיית הפאנצר השנייה במסגרת קבוצת ארמיות מרכז, ולחם עמו בקרב סמולנסק. בקרב על מוסקבה היה הקורפוס חלק מהארמייה הרביעית, במסגרת קבוצת ארמיות מרכז. הקורפוס לחם במהלך השנים הבאות במסגרת קבוצת ארמיות מרכז, כשהוא לוחם לסירוגין כחלק מארמיות הפאנצר השנייה והשלישית, והארמיות הרביעית והתשיעית. ב-10 בספטמבר 1942 מונה רודולף פון רומן למפקד הקורפוס, והוא פיקד עליו אף במהלך קרב קורסק ובמהלך מבצע בגרטיון. בפברואר 1945 הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות צפון, ולחם עימה במבצע פרוסיה המזרחית. ב-1 באפריל 1945 מונה קרל-אריק קלר למפקד הקורפוס, והוא פיקד עליו עד סוף המלחמה.
סדר הכוחות.
מבצע ברברוסה.
במבצע ברברוסה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
הקרב על מוסקבה.
בקרב על מוסקבה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
קרב קורסק.
בקרב קורסק כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע פרוסיה המזרחית.
במבצע פרוסיה המזרחית כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
קארוי רוברט
גם זה יעבור
גם זה יעבור הוא אלבום ראפ והיפ הופ של הראפר והזמר הישראלי טונה. האלבום כולל בו רצועה המורכבת מ-10 שירים, ואורכו עומד על 48 דקות ו-4 שניות. זהו אלבום הבכורה של הזמר, והוא הוקלט תחת חברת התקליטים "עננה" בהפקתם של ניר דנן ויקיר בן טוב. האלבום הוקלט ב-2015, ויצא לאור באותה השנה.
מתוך האלבום יצאו כסינגלים "גם זה יעבור" ו"רוק 30", שזכו להצלחה ולהשמעות רבות בתחנות הרדיו. נֶצ'י נֶצ' מבצע קולות רקע בכמה שירים, ומתארח בשיר "עולם משוגע" אותו הוא כתב והלחין עם טונה. גם שי 360, סול ג'יי, אורטגה ושלומי סרנגה מתארחים בשירים שונים.
רצועות ההשמעה.
את כל השירים הפיקו ניר דנן ויקיר בן טוב.
אדס מפוספס
לוסי סקוט
לוסי סקוט (באנגלית: Lucy Scott; נולדה ב-19 בינואר 1971) היא שחקנית בריטית. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד שרלוט לוקאס בסדרת הדרמה "גאווה ודעה קדומה" עיבוד של ה-BBC משנת 1995 לרומן באותו שם.
ביוגרפיה.
סקוט נולדה בלונדון. היא מופיעה מאז תחילת שנות התשעים של המאה העשרים בסרטי קולנוע ובטלוויזיה. בתיאטרון שיחקה במחזה "אמה", עיבוד לרומן מאת ג'יין אוסטן, בתיאטרון טריסייקל שבלונדון, כחלק מצוות של שבעה שחקנים. במחזה "Search and Destroy" הופיעה בתפקיד מרי בתיאטרון ניו אנד בהמפסטד שבלונדון, ובמחזה "Things We Do for Love" מאת אלן אייקבורן שיחקה בתפקיד ניקי.
עוד שיחקה בפרק "Modern Toss" בסדרה הקומית "Comedy Lab".
בנוסף למשחק היא עבדה כמפקחת על התסריט בסיטקום "Popetown" בפרק "The Double".
חיים אישיים.
סקוט נשואה לשחקן אליסטר פטרי.
חנן וינטרניץ
חנן וינטרניץ (11 במרץ 1914 - 3 בנובמבר 1995) היה מוזיקאי, מעבד מנצח ומלחין ישראלי.
קורות חיים.
וינטרניץ נולד במזרח בוהמיה (כיום - צ'כיה). עוד מילדות ספג חינוך מוזיקלי. אמו נגנה בכינור ואביו בפסנתר. בהשפעת אביו שהיה עורך דין פנה ללימודי משפט בפראג וב-1938 קיבל תואר דוקטור למשפטים.
ביחד עם סיום לימודי המשפטים סיים את לימודי המוזיקה בקונסרבטוריון בפראג.
ב-1939 נישא לפאולה (לבית פלדמן) והזוג הצליח להשיג אשרת עלייה לארץ ישראל. עם עלייתו התקבל לעבודה כמעבד ומלווה בפסנתר בתזמורת של קול ירושלים. עם הקמת המדינה ניצח על תזמורת קול ישראל שהפכה לאחר מכן לתזמורת הסימפונית ירושלים רשות השידור. בשנת 1960, נמנה עם מקימי תזמורת הבידור של קול ישראל ושימש בה כמלחין ומעבד הבית.
וינטרניץ עבד בחברות התקליטים המובילות, הד ארצי, מקולית, סי בי אס ישראל ועוד. הוא כתב מאות עיבודים לשירים, שבוצעו על ידי יהורם גאון, יפה ירקוני, שושנה דמארי, חוה אלברשטיין, בני ברמן, אופירה גלוסקא, שמעון בר, חדווה עמרני, ליאור ייני, בני אמדורסקי, הדסה סיגלוב, נחמה הנדל, גדעון זינגר, רמה סמסונוב, אברהם פררה, מייק בורשטיין, אורי שבח, מיכל טל, עדנה לב, צמד העמרנים, שרה בדישי, דודו פישר, להקת הנח"ל, להקת בצל ירוק, להקת איילון ועוד.
ייחודו כמוזיקאי הוא בכתיבת עיבודים להרכבים תזמורתיים מגוונים ובליווי כפסנתרן. עיבודיו מתאפיינים בתזמור רגיש וקפדני ובתכנים ורצפים הרמוניים לא שיגרתיים (לעיתים קרובות אף לא צפויים), בהתייחס ללחן שבבסיס העיבוד. במקביל, עשה וינטרניץ שימוש מגוון במבנים קונטרפונקטיים שעל אף פשטותם התחבירית, נשמעים מורכבים ומעניינים ונטמעים כחלק חי בלחן העיקרי. כך גם לגבי הקדמה וקטעי ביניים בין בתים שונים של שיר שעובד על ידו. לרב, לא חזר וינטרניץ על אותו עיבוד בבתים חוזרים של שיר, אלא כתב לכל בית עיבוד בהתאם לרוח התמליל. כך גם לגבי זמר או זמרת שונים שביצעו שיר זהה.
רבגוניותו של וינטרניץ התבטאה בכתיבת עיבודים ובליווי פסנתרני עשיר ללחניהם של יוצרים מכל הסוגות במשך כ 50 שנה. בכלל זה, ללחניהם של רב המוזיקאים הישראליים שיצרו בשנות פעילותו, ליצירות מהספרות הקלאסית והקלה לדורותיהם, לפסטיבלי הזמר הישראליים (הכללי, המזרחי והחסידי), לשירי ילדים, לשירי קודש ויצירות חזנות בביצוע אמנים כנפתלי הרשטיק, משה שטרן, דוד קוסביצקי משה קוסביצקי ועוד. כן ליווה בפסנתר אמנים בינלאומיים שהגיעו לישראל, ביניהם אמה סומאק ולארי אדלר, שברפרטואר שלהם נכללו חמרים ממחזות זמר, שירי עם ויצירות מהספרות הקלה והקלאסית. בד בד, זכורים עיבודיו בסיגנונות רוק, לטינו אמריקאי, ג'אז (כגון לשירים "מלאך אדוני" ללחן של ליאור ייני ובביצועו, "מקהלה עליזה" ללחן של נורית הירש בביצוע חוה אלברשטיין, "שיתפוצץ" ללחן של פרנק פלג, בביצוע רחל אטאס).
זיקתו המיוחדת ומומחיותו בשדה העיבוד המוזיקלי התבטאה גם בשנות פעילותו כמורה ומרצה בבתי ספר למוזיקה ובאקדמיה למוזיקה בת"א וכן בעבודת מחקר אותה כתב במשך למעלה משני עשורים, בנושא העיבוד במוזיקה מהמאה ה-13 ועד המאה העשרים.
בין יצירותיו כמלחין נכללות המוזיקה לסרט "דן וסעדיה", להצגת "הרופא בעל כורחו" של מולייר שהוצגה בהבימה וכן הפתיחה התזמורתית "100 יצירות ב-10 דקות", בה משתלבים קטעים מיצירות מוכרות מהספרות הקלאסית, בתוך מתווה קונטרפונקטי מקביל. זוהי יצירה עם קריצת הומור, בעלת מבנה שלם בביצוע הרכב תזמורתי סימפוני מלא.
עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון על ביתו ברחוב ויזל 17 בתל אביב.
האן מיונג סוק
פטהוללה גילן
שפה תקנית
שפה תִּקְנִית או סְטָנְדַרְטִית היא הגרסה של שפה מסוימת המקובלת כנכונה וכראויה ביותר לשימוש, הן על ידי הממסד האחראי והן על ידי הציבור, כולל אלו שאינם דוברים או כותבים אותה. השפה התקנית נחשבת יוקרתית יותר, משתמשים בה לצרכים רשמיים כמו חיבור ספרות או טופסי מנהלה והשכבות המשכילות באוכלוסייה אמורות לשלוט בה. היא מאופיינת בקיומם של כללי דקדוק, איות והגייה אחידים ובהיותה קודם כל שפת כתיבה, בניגוד לגרסאות מדוברות של כל לשון המתפתחות מאליהן בקרב העם ושקיימים בתוכן מגוון נרחב ואי-סדר בהיבטים אלו. שפות תקניות הן תמיד תוצר של תהליך תכנון שפה, והן מפוקחות לרוב על ידי גופים רשמיים האמונים על כך, דוגמת האקדמיה הצרפתית; אוצר המילים והדקדוק שלהן מתפרסם במילונים יוקרתיים כמו מילון דודן הגרמני והן מוקנות לתלמידים במערכת החינוך ועל ידי גופי התקשורת הממסדיים. כמו כן, כפי שהבחינו חוקרים רבים, עצם המושג "שפה סטנדרטית" תמיד ביטא אידאולוגיה יותר מאשר היה ממשות נתונה, משום שתמיד קיים מתח בין הצורות המדוברות והיום-יומיות הנקוטות בפועל לבין הגרסה הפורמלית. רק שפה מתה יכולה להיות תקנית לגמרי.
יצירה של שפות תקניות מבין מגוון הדיאלקטים הלא-אחידים והמתמזגים זה בזה הייתה תהליך ממושך וסבוך, שעירב שיקולים פוליטיים ואידאולוגיים. עוד ב-1302 הבחין דנטה בחיבורו De vulgari eloquentia בין הלשון הטבעית והמדוברת שאדם רוכש מסביבתו לבין "הלשון הדקדוקית" (בימיו, לטינית) המשמשת לצרכים פורמליים. בניגוד לכל בני זמנו, ראה דווקא בראשונה שפת יצירה עדיפה אך הסכים שהניבים האיטלקיים המרובים אינם יאים לכתיבה ספרותית. הוא וממשיכיו התווכחו איזו גרסה של האיטלקית צריכה להיבחר להיות התקנית. הרפורמציה, שתרגום הביבליה ללשונות המקומיות היה אחד ממפעליה הגדולים, העניקה תנופה רבתי להאחדת השפות הספרותיות. במאה ה-19 התקשר הדוקות תקנוּן השפה מתוך הדיאלקטים העממיים לצמיחת הלאומיות; קביעת תקן אחיד לשפה סטנדרטית וזיקוק הניבים העממיים כדי לייצר אותה היה מרכיב חשוב בהעלאת תביעה להכרה בקבוצות אתניות רופפות כלאום פוליטי.
נהוג גם לחלק שפות לפְּלוּריצנטריות, כלומר כאלו שיש להן יותר מגרסה תקנית אחת, ומונוצנטריות, עם לשון סטנדרטית אחת בלבד. גרמנית, לדוגמה, שיש לה גרסאות מוכרות רשמית שונות בגרמניה, באוסטריה ובשווייץ, היא פלוריצנטרית; הונגרית היא מונוצנטרית.
ביארנה גולדבק
ביארנה גולדבק (בדנית: Bjarne Goldbæk, נולד ב-6 באוקטובר 1968 בקופנהגן שבדנמרק) הוא כדורגלן עבר דני. גולדבק שיחק במספר מועדונים בעיקר בבונדסליגה ובפרמייר ליג, וזכה באליפות ובגביע הגרמני עם קייזרסלאוטרן. גולדבק ערך 28 הופעות במדי נבחרת דנמרק, והשתתף עמה במונדיאל 1998 וביורו 2000.
גולדבק כיום עובד כסוכן שחקנים, וכפרשן בערוץ יורוספורט למשחקי הבונדסליגה.
קריירת מועדונים.