העלילה מתרחשת במנזר נטוש באיטליה, במהלך מלחמת העולם השנייה. חנה (האנה) (ז'ולייט בינוש), אחות בצבא הקנדי, מטפלת בפצוע שנכווה קשות בהתרסקות מטוס עד שלא ניתן לזהות אותו (רייף פיינס), אם כי בשל מבטאו מניחים כולם שהוא אנגלי. הפצוע נראה כסובל משכחה, או אולי בוחר לשכוח. איש המודיעין והגנב-לשעבר דייוויד קרווג'ו (וילם דפו), גנב קנדי שעונה בכלא הגרמני, נקלע למנזר וחושד ש"הפצוע האנגלי" אחראי לסבלו. בינתיים, האנה מנהלת רומן עם סגן קיפ סינג (נבין אנדרוס), חבלן הודי בצבא הבריטי. קרווג'ו מדובב בהדרגה את השכיב מרע, וסדרת פלשבקים חושפת בהדרגה את זהות האיש השרוף; הוא הרוזן לאסלו אלמאשי, גאוגרף הונגרי שעסק במיפוי מדבר סהרה בצפון אפריקה. פציעתו אירעה בעקבות רומן שניהל עם אישה נשואה: בעלה הקנאי ריסק את מטוסם במדבר והותיר אותה פצועה קשה הרחק ממקום ישוב, אלמאשי הצליח להיחלץ והדרך היחידה בה יכל לשוב הייתה לחבור לצבא הגרמני. לאחר שסייע לקבוצת מודיעין גרמנית לחצות את המדבר, הוא חילץ את האישה במטוס קל, אך הופל באש נ"מ ונשרף.
השפעות של קנאביס
קנאביס הוא צמח ממשפחת הקנאביים המשמש למטרות שונות. אחת מהן היא השימוש בו להפקת סם הקנאביס שהוא סם פסיכואקטיבי, המופיע בצורות שונות כמו מריחואנה וחשיש. לצד ההשפעות המשכרות של סם הקנאביס, יש לו השפעות פיזיולוגיות רבות, מהן הגורמות נזק, ומהן חיוביות. שימוש קבוע בסם כרוך בהגברת הסיכון לבעיות בריאותיות שונות, כמו דלקת סימפונות כרונית (במידה והוא נצרך בעישון, גם אם איננו נצרך יחד עם טבק) או ירידה ביכולות קוגניטיביות, וכן סכנת התמכרות, אף על פי שמחקרים שונים מראים שהתמכרות זו נמוכה ופחותה משמעותית מזו הנגרמת בעקבות שימוש בסיגריות ובאלכוהול. לקנאביס השפעות פיזיולוגיות חיוביות כסם נוגד הקאות וכסם להרגעת השרירים, ואף נעשה בו שימוש בכמה יישומים רפואיים.
עובדות אלו, יחד עם ההיבטים החוקיים הנוגעים לאיסור על השימוש בסם, וההתנגדות הקיימת לאיסור זה, הביאו לעריכת מחקרים רבים בנושא. הנטייה של מרבית צרכני הקנאביס להשתמש במקביל בסמים אחרים (כגון אלכוהול וטבק) מסבכת את עריכת המחקרים, הנדרשים לבודד את הקאנביס מגורמי נזק אפשריים אחרים. במדינות שבהן השימוש בקנאביס אסור, יש גם קשיים פוליטיים, כלכליים וחוקיים לערוך מחקרים מסודרים.
מחקר האקדמיה הלאומית.
ב-12 לינואר 2017 פרסמה האקדמיה הלאומית למדעים, הנדסה ורפואה את אחד המחקרים המקיפים ביותר שנעשו אי פעם בתחום השפעות הקנאביס על האדם. המחקר בחן את כל הספרות המחקרית שבוצעה ב-20 השנים שלפני פרסום המחקר, כ-10,000 מחקרים, במטרה לסכם את כל מה שידוע למדע על הסכנות הבריאותיות של הקנאביס. עורכי המחקר פרסמו דו"ח ובו קרוב ל-100 מסקנות ממחקרם, אותן סווגו ל-5 קטגוריות: ראיות חד משמעיות, ראיות משמעותיות, ראיות מתונות, ראיות מוגבלות, וראיות בלתי-מספקות.
עורכי המחקר הצרו על כך שבעקבות הגבלות פדרליות בארצות הברית, לא יכלו לממש את מלוא פוטנציאל המחקר שלהם בתחום, והכריזו על פער המידע הקיים שמעכב את המחקר מלהגיע לכמות גדולה של מסקנות נחרצות בנושא - כסיכון בריאותי לציבור.
השפעות מיידיות.
טבען וחוזקן של ההשפעות המיידיות של צריכת קנאביס משתנות בהתאם למנה, הזן, ההרכבה ומקור הצמח, שיטת הצריכה, תכונותיו הנפשיות והפיזיות של המשתמש (כמו סבילות אפשרית), וסביבת המשתמש בזמן הצריכה וההשפעה. שני האחרונים נקראים לעיתים "סט &amp; סטינג", מונח שהוטבע על ידי טימותי לירי ביחס לסמים פסיכדליים. עישון של מנת קנאביס זהה בהלך נפש (סט) שונה, או בסביבה (סטינג) שונה, יכול לשנות את ההשפעה או את תחושת האפקטים על ידי המשתמש. את ההשפעות של צריכת קנאביס ניתן באופן כללי לסווג בתור גופניות וקוגניטיביות. ראיות אנקדוטליות מציעות שתכשירים המגיעים מקנאביס סאטיבה תת-מין סאטיבה נוטות ליצור השפעה יותר קוגניטיבית או תפיסתית, בעוד קאנביס סאטיבה תת-מין אינדיקה נוטה ליצור השפעות יותר גופניות (מה שמכונה "בודי-היי"), ובנוסף השפעה מרגיעה ומרדימה יותר. השוני בין השפעות המינים נובע מהתפלגות שונה של ריכוזי הקנבינואידים - באינדיקה אחוז גבוה יותר של CBD, ובסאטיבה אחוז גבוה יותר של THC.
בהתאם לכך, אדם הצורך כמות סטנדרטית של קנאביס עשוי לחוות חלק מההשפעות הבאות (אפשר שלא):
אנשים שצורכים כמות גדולה של קנאביס עלולים לחוות חוסר התמצאות ודליריום, ועלולים לא לדעת מי הם, היכן הם נמצאים, או באיזו שעה. בנוסף, מינונים גבוהים של קאנביס עשויים לגרום גם לתנודות חדות במצב הרוח, מחשבות מקוטעות, פרנויה, התקפי פאניקה, הזיות ורגשות של חוסר מציאות.
השפעות הקנאביס מורגשות בתוך דקות, מגיעות לשיא שלהן בתוך 10–30 דקות, ועשויות להימשך שעתיים או שלוש. לאחר תום השימוש, ה-THC שבקאנביס מאוחסן בתאי השומן בגוף למשך זמן ממושך, שעשוי להגיע למספר חודשים.
מחקרים שפורסמו בשנת 2018 הראו שגם צריכה של כמות קטנה מאוד של קנאביס בידי בני נוער גורמת לשינויים ברורים במוחם. אף על פי שהתגלית העלתה חששות בקרב החוקרים, המחקרים בנושא טרם יכולים לקבוע באופן מובהק את טיב ההשלכות של שינויים אלו.
השפעות ארוכות טווח.
פגיעה בדרכי הנשימה.
מאמר סקירה מ-2004, שבחן מספר גדול של מחקרים בתחום, מעלה כי הסיכוי להתפתחות גידולים קדם-סרטניים בדרכי הנשימה עולה אצל מעשני קנאביס, כאשר הסיכוי לסרטן עולה ככל שגובר מינון צריכת הקנאביס. נראה שמסקנות אלו רלוונטיות בעיקר עבור צרכני קנאביס שמעשנים אותו במקביל לטבק, שכן מחקרים משלימים, שגובו בהמשך על ידי הדו"ח של האקדמיה הלאומית, הראו שעישון של קנאביס שאינו מעורב בטבק אינו מעלה את הסיכון לפריצת נפחת או סרטן.
עם זאת, יש ראיות לכך שמעשני קנאביס כבדים עלולים לסבול מהשפעות שליליות כגון דלקת סימפונות או שיעול, בדומה למעשני טבק. סדרת מחקרים מהשנים 1988–1995 הראו שבהשוואה לסיגריות טבק רגילות, מעשני סיגריות קנאביס חשופים לריכוז קרבוקסי-המוגלובין גבוה פי חמישה, וכמות זפת גבוהה פי שלושה - בעקבות השאיפות הארוכות ללא מסנן. המחקרים הראו שעישון 3–4 סיגריות קנאביס ביום עלול להגביר סיכוי להיווצרות של דלקת סימפונות כרונית חריפה באופן השווה להשפעה שהייתה נגרמת מעישון של כ-20 סיגריות טבק רגילות ליום. דו"ח האקדמיה הלאומית משנת 2017 חיזק מסקנות אלו וקבע שיש ראיות חד משמעיות לכך שעישון קנאביס מגביר תדירות ותכיפות של סימפטומים של דלקת סימפונות.
מחלות לב וכלי דם.
קנאביס יוצר תופעה של טכיקרדיה, היא מצב של קצב לב העולה על הקצב הנורמלי בזמן מנוחה. תופעה זו לשעצמה לא מזיקה בהכרח, אולם עלולה להיות מסוכנת ביותר לאנשים עם רקע של מחלת לב. מחקר משנת 1973 הראה שאצל צרכני קנאביס קבועים הגוף מתרגל לתופעה זו ונוצר נרמול. מחקר על השפעות הקנאביס משנת 2009 הגדיר את מחלות הלב וכלי הדם כאחת מתופעות הלוואי השליליות הנפוצות של שימוש בקנאביס.
השפעות קוגניטיביות.
מחקרים רבים מראים שמשתמשים כבדים לאורך שנים השיגו תוצאות פחות טובות מקבוצת הבקרה בסדרת מבחנים נוירופסיכולוגים שבחנו ריכוז, זיכרון, ותפקוד ביצועי, גם לאחר שפג שכרון הסם. פגיעה זו עלולה להימשך שבועות או חודשים, אך העדויות באשר להשפעה ארוכת טווח שאינה חולפת אינן מספקות מסקנה ברורה.
ב-2012 פורסמו תוצאות מחקר שהחל ב-1973 בהשתתפות 1,000 ילדים בני 13, כאשר רק אצל אלה שהחלו לעשן מריחואנה לפני שהגיעו לגיל 18 התגלתה ירידה ברמת האינטליגנציה. מסקנת החוקרים הייתה שהחומר פוגע במוח שנמצא בשלבי התפתחות. מחקר זה גרר ביקורת באשר לתקפותו ומחקר מקיף יותר שהקפיד על בידוד משתנים סוציו-אקונומיים לא מצא מתאם בר מדידה בין שימוש מתון בקנאביס וירידה באינטליגנציה, אך מצא ירידה (3%) באינטליגנציה עבור משתמשים שצרכו קנאביס לפחות 50 פעמים.
מחקרים רבים, ביניהם הדו"ח של האקדמיה הלאומית משנת 2017, מצביעים על ראיות חד משמעיות הקושרות צריכת קנאביס להגברת הסיכוי לביצוע תאונת דרכים, כאשר הקשר גדל באופן המובהק ביותר כאשר משלבים צריכת קנאביס עם צריכת אלכוהול. מחקר משנת 1991 שבדק 9 טייסים מנוסים שהשתתפו בסימולטור טיסה הראה שהטייסים שצרכו קנאביס הפגינו ירידה בכישורי הטיסה שלהם, בהשוואה לאלו שנטלו חומר פלצבו. לאחר המחקר הטייסים שצרכו קנאביס הפגינו חוסר מודעות לגבי הירידה בתפקוד.
מחקרים שונים ניסו לקחת את המסקנות צעד קדימה ולבחון קשרים סטטיסטיים בין שימוש בקנאביס לבין ירידה בהישגים לימודיים, עלייה באבטלה, ותפקוד חברתי לקוי. הראיות שעלו במחקרים אלו הצביעו אמנם על קשר, אולם הקשר היה מוגבל, כך שלא ניתן לבסס עליו מסקנות ממשיות.
הקשר למחלות נפש.