לאחר שלא הצליח להעפיל לפלייאוף אליפות עם טיגרס לאורך שנתיים בקבוצה, עבר הרננדס ל-MLS כשחתם בקבוצת לוס אנג'לס גלאקסי. הגעתו של הרננדס לקבוצה לוותה בציפיות רבות ובשכר גבוה, ועל אף ששיחק באופן סדיר לא הצליח החלוץ להביע את חותמו בהתקפת הקבוצה. הוא שיחק בקבוצה במשך שתי עונות, ובמהלך הפגרה אף הושאל לקלוב אמריקה המקסיקנית, במדיה הצליח לזכות בגביע הענקיות של CONCACAF במהדורה היחידה שלו ששוחקה ב-2001.
לקראת סיום הקריירה רשם הרננדס קדנציות קצרות בקבוצות הליגה הבכירה וראקרוס וצ'יאפס, בטרם סיים את הקריירה במדי לובוס BUAP מליגת המשנה בשנת 2004, כשהיה בן 36.
נבחרת מקסיקו.
הרננדס היה אחד מגדולי הכובשים בהיסטוריה של נבחרת מקסיקו בכל הזמנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-1 בפברואר 1995, תחת המאמן מיגל מחיה בראון, בניצחונה של מקסיקו 1-0 על במשחק ידידות. בחודש נובמבר של אותה שנה, במשחק ידידות מול , כבש הרננדס את שער הבכורה שלו במדי מקסיקו, שערה היחיד של הנבחרת בתבוסה הביתית 4-1. תחת המאמן בורה מילוטינוביץ', התקיים הטורניר הראשון אליו זומן הרננדס היה גביע הזהב 1996, בו זכתה מקסיקו בפעם השנייה בתולדותיה. הרננדס רשם שתי הופעות בלבד בטורניר, ללא שערים.
הרננדס זכה להכרה בינלאומית בטורניר קופה אמריקה 1997, תחת המאמן מנואל לפואנטה. הוא פתח את שלב הבתים עם צמד ב-11 הדקות הראשונות בניצחונה של מקסיקו 2-1 על . במשחק השני כבש צמד נוסף, הפעם תוך כחצי שעה, והעלה את נבחרתו ליתרון 2-0 על . עם זאת, הברזילאים חזרו במחצית השנייה לניצחון 3-2. במשחק האחרון של שלב הבתים כבש הרננדס בפנדל את שערו החמישי בטורניר, במשחק מול שהסתיים בשוויון 1-1. מקסיקו עלתה לרבע הגמר, שם סיימה בשוויון 1-1 עם ששלח את הקבוצות לדו-קרב בעיטות עונשין. הרננדס כבש בבעיטה הראשונה של מקסיקו וסייע לה להעפיל עם 4-3 בסיום. בחצי הגמר נכנעה מקסיקו 3-1 למארחת , ובמשחק על המקום השלישי שוב היה הרננדס במקום כדי לכבוש שמונה דקות לסיום, ולקבוע את תוצאת המשחק - 1-0 למקסיקו. עם שישה שערים, היה הרננדס למלך השערים של הטורניר.
לאחר שייצג את מקסיקו בגביע הקונפדרציות 1997, היה הרננדס שותף בכיר לזכייה נוספת בגביע הזהב 1998. הוא כבש פעמיים בניצחון 4-2 על בשלב הבתים, שסייע לנבחרתו לעלות לחצי הגמר. בחצי הגמר מול , כבש הרננדס בהארכה את שער הזהב בדקה ה-105, והעלה את נבחרתו לגמר הטורניר. במשחק הגמר מול כבש הרננדס שתי דקות לפני ההפסקה, שער שהעניק לנבחרתו את הגביע עם 1-0 בסיום. הרננדס היה למלך שערי הטורניר בצוותא עם פאולו ואנצ'ופה, עם ארבעה כיבושים.
הרננדס הגיע בכושר מצוין למונדיאל 1998 בצרפת, ברמת הנבחרת וברמת הקבוצות. במשחק הראשון מול נקלעה מקסיקו לפיגור במחצית, אך הגיבה עם שער שוויון בפתיחת המחצית השנייה. בדקה ה-74 השלים הרננדס את המהפך, כשכבש מקרוב לאחר הגבהה משמאל של רמון רמירס. עשר דקות אחר כך השלים הרננדס צמד עם שער מרשים, לאחר שקיבל מסירה מקוואוטמוק בלנקו, הסתובב על סף הרחבה ובעט חד לפינה, 3-1 בסיום למקסיקו. במשחק השלישי של שלב הבתים, לאחר שנפרדה בשוויון 2-2 מ, מצאה עצמה מקסיקו בפיגור 2-0 מול לאחר פחות מעשרים דקות, והצליחה לצמק כרבע שעה לסיום. ארבע דקות בתוך תוספת הזמן, השתלט הרננדס על כדור עומק גבוה שהוכנס לרחבה, התגבר על יאפ סתאם וגלש לכדור לפני אדווין ואן דר סאר כדי לקבוע שוויון 2-2 דרמטי בסיום. בשמינית הגמר פגשה מקסיקו את . שתי דקות מפתיחת המחצית השנייה, קיבל הרננדס כדור עומק מבלנקו, עבר בין שלושה שחקני הגנה גרמנים בתוך הרחבה וכבש בבעיטה לפינה הרחוקה, 1-0 למקסיקו. ברבע השעה האחרונה כבשה גרמניה פעמיים כדי להשלים מהפך, וסיימה את דרכה של מקסיקו בטורניר. עם ארבעה שערים בארבעה משחקים, היה הרננדס לאחד מהכובשים הבכירים בטורניר, והיה למקסיקני הראשון שחוצה את רף שני השערים בטורניר אחד. את שנת 1998 כולה סיים הרננדס עם 14 שערים ב-16 הופעות, ובכך קבע את שיא השערים לשנה אחת בנבחרת מקסיקו.
בטורניר קופה אמריקה 1999 היה שותף הרננדס למקום השלישי של נבחרתו. הוא כבש רק במשחק אחד בטורניר, כשברבע הגמר מול צמד שלו החזיר את מקסיקו מפיגור 2-0 לשוויון 2-2. המשחק עצמו הסתיים בשוויון 3-3, ומקסיקו עלתה לשלב הבא בדו-קרב פנדלים. זמן קצר לאחר האליפות, זכה הרננדס עם נבחרתו לראשונה בתולדותיה בגביע הקונפדרציות 1999, אותו אירחה מקסיקו. בניגוד לדומיננטיות שלו בטורנירים קודמים, הרננדס שותף רק במשחק אחד בטורניר, המשחק האחרון של שלב הבתים, ולא כבש.
הטורניר האחרון של הרננדס בנבחרת היה מונדיאל 2002, תחת חבייר אגירה. הרננדס עלה כמחליף פעמיים בשלב הבתים של הטורניר. בשמינית הגמר עלה הרננדס בפעם השלישית מהספסל, לאחר 28 דקות בלבד בהפסד 2-0 ל. היה זה משחקו האחרון במדי נבחרת מקסיקו, והוא סיים את הקריירה הבינלאומית עם 85 הופעות ו-35 שערים עבור הנבחרת.
לואיס הרננדז
אבוגידה
אַבּוּגִידָה היא קטגוריה של מערכות כתב שבהן כל סימן בנוי מאות עיצורית וסימון לציון תנועה, אשר כיחידה אחת מייצגים הברה אחת. בניגוד לכתב הברות, באבוגידה ישנו קשר גרפי בין סימנים בעלי צליל דומה, והעיצורים משתנים בתצורה דומה בהתאם לתנועה שאותה הכותב רוצה לבטא. כמו כן, בניגוד לאבג'ד אין סימון דיאקרטי, וסימן התנועה הוא חלק בלתי נפרד מהאות השלמה.
דוגמה לכתב אבוגידה היא הכתב של שפת האינוקטיטוט, שבה צורת האות מסמלת את העיצור, וכיוונה מסמן את התנועה. בכתב זה ניתן לראות כי ההברה מִי נכתבת כך: ᒥ, בעוד ההברה מוּ נכתבת כך: ᒧ.
מערכות כתב בקטגוריה זו נמצאות במחלוקת מתמדת מכיוון שהמאפיינים שלהן דומים למאפיינים שמגדירים את האבג'ד מחד ואת כתב ההברות מאידך. לדוגמה, ניתן לטעון שעברית מנוקדת היא בעצם מערכת אבוגידה, ולא מערכת אבג'ד (אם כי זה לא מדויק בגלל אמות הקריאה שנשארות גם בכתב המנוקד), או שקאטאקאנה עשויה להיות אבוגידה בגלל דמיון מסוים בין אותיות בעלות אותו עיצור.
כיום כתבי אבוגידה נמצאים בשימוש במספר שפות, רובן בחצי האי ההודי, לדוגמה דוונאגרי, חלקן במזרח אפריקה, למשל כתב געז, וחלקן בשפות של העמים הילידיים של קנדה.
מרדכי מלכוביץ'
מרדכי יפה מלעכוויטש
שש אימהות
שש אמהות
שפרה ברוכסון-ארביב
שִׁפְרָה בָּרוּכְסוֹן-אָרְבִּיב (נולדה ב-12 בדצמבר 1951) היא פרופסור אמריטה במחלקה ללימודי מידע באוניברסיטת בר-אילן (מ-2008), ומתמחה בחקר ההיסטוריה והסוציולוגיה של אמצעי התקשורת. הייתה ראש המחלקה ללימודי מידע (1990–1998, 2008-2005, 2014-2012), ושימשה כדקאן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת בר-אילן (2015–2016). הישגיה העיקריים כוללים את מחקריה על תרבות הספר וחקר מדעי המידע, הובלת המחלקה ללימודי מידע בבר-אילן, ופיתוח התחום האקדמי של חקר המידע החברתי.
ביוגרפיה.
שפרה ברוכסון-ארביב נולדה בשם "צפורה ברוכסון" בתל אביב, בדצמבר 1951, למשפחת רבנים ואנשי ספר. היא נשואה לחיים אריק ארביב. סבה מצד אביה, הרב יצחק ברוכסון, היה נצר ל-17 דורות דיינים מאנשי "תנועת המוסר" ומשגיח בשיבת לומז'ה בפתח תקווה. סבה מצד אמה, הרב אברהם סוחובולסקי, היה מסופרי הסת"ם הראשונים בתל אביב בשנות ה-30. אביה, שלמה ברוכסון, בעל הוצאת הספרים "שלום", היה לראשון בישראל שהפך את התנ"ך, הסידור וההגדה למתנה, זאת על ידי שילובי הדפסות מהודרות וכריכות כסף של עבודת בצלאל. דודה יהודה מקבי, בעל "החברה הבינלאומית להוצאה לאור", יזם והדפיס את הפרויקט ההיסטורי-ארכאולוגי הראשון בישראל. פרויקט זה יצא לאור בסדרת הספרים "פני עולם המקרא" בעריכת מיכאל אבי-יונה ואברהם מלמט ו"תורת המלחמה בארצות המקרא" מאת יגאל ידין. הרקע המשפחתי של ברוכסון-ארביב השפיע רבות על עבודתה המחקרית והמדעית.
ברוכסון-ארביב החלה את לימודיה באוניברסיטת בר-אילן בשנת 1970 במחלקות לתנ"ך, לתולדות ישראל וללימודים ביבליוגרפיים וספרנות. את התואר השני והשלישי כתבה בתחום תולדות ישראל, בנושאים הקשורים לכתבי יד, לספרים נדירים ולתרבות הקריאה. בשנת 1974 החלה את עבודתה כעוזרת מחקר באוניברסיטה.
בשנת 1990 מונתה לראש המחלקה ללימודים ביבליוגרפיים וספרנות באוניברסיטת בר-אילן. מאחר שמספר המעוניינים בתחום היה מועט, היא שינתה את שם המחלקה ותכניה למחלקה ללימודי מידע. ענף מחקרי בין-תחומי זה ידוע בעולם ועוסק בתאוריה ובפרקטיקה של הפקה, איסוף, ארגון, עיבוד, אחסון, אחזור, ייצוג והפצה של מידע. מטרת הענף היא להבין את התהליך שעובר המידע ממצב של פריט מידע למצב של ידע, בתחום שמכשיר מידענים, מנהלי ידע וספרנים. שינוי שם המחלקה ותכניה הגדיל את מספר תלמידי המחלקה בתוך שנתיים מ-50 ל-500, ואפשר לבוגריה לעסוק במקצוע חדשני. בוגרי המחלקה עובדים בחברות היי-טק, בתעשייה, בבתי חולים, בספריות ובמגזר הפרטי. המחלקה ללימודי מידע היא הגדולה והמרכזית בישראל בתחום זה ומעניקה תעודת בוגר אוניברסיטה, מוסמך אוניברסיטה ודוקטור. ברוכסון-ארביב שימשה כראש המחלקה שנים רבות, הנחתה יותר מ-70 תלמידי מחקר ופיתחה דיסציפלינה חדשה בתחום המידענות בשם המדע למידע חברתי, תחום המהווה כלי לאיזון בין עומס המידע וצרכי האדם למידע אמין וזמין בתחומי הרווחה והבריאות.
בשנת 1993 קיבלה ברוכסון-ארביב את פרס שזר למחקר מצטיין במדעי היהדות, על ספרה "ספרים וקוראים: תרבות הקריאה של יהודי איטליה בשלהי הרנסאנס", שיצא לאור באותה שנה. ספר זה התבסס על עבודת הדוקטורט שלה, וזכה לפרס כיוון שהיה חדשני בממצאיו ובמתודולוגיה שלו.
לצד עיסוקיה המחקריים למדה היפנוזה לפי שיטת מילטון אריקסון בארצות הברית, והוסמכה לטיפול בהיפנוזה במדינת ניו יורק.