בעקבות הצלחת האלבום יצא רובס למסע הופעות ביחד עם "להקתו" - הקלידן דובי אנגלר.
האלבום הפך לקלאסיקה ברבות השנים ורבים מלהיטיו זכו לקאברים דוגמת "לא נרדמת תל אביב" שבוצע בשנת 2006 על ידי עדי כהן כפסקול הסדרה "החברים של נאור" עם נאור ציון בערוץ 10.
השיר "מחר הוא יחזור" נכתב לזכרו של אחיו, יואב, ושנים אחר כך הקדיש רובס בהופעותיו את השיר לחייל החטוף גלעד שליט בתקווה שיום אחד השיר ייעשה אקטואלי מתמיד.
דני רובס כתב בעמוד הפייסבוק שלו על האלבום הזה כך:
המדוזה
רעש מופע
בעיבוד אותות ובמערכת תקשורת, רעש מופע (רעש פאזה) הוא ההצגה בתחום התדר של תנודות אקראיות, מהירות וקצרות במופע הגל. תנודות אלה הן נראות במרחב הזמן כריצודים באות.
בתחום הRF מתייחסים לרעש זה כרעש המופע של מתנד, ואילו במערכות דיגיטליות הכוונה היא לריצוד של אות השעון.
באופן כללי (עבור רוחב פס קבוע) רעש מופע הוא גבוה יותר ככל שעולים לתדר גבוה יותר. רעש המופע הוא יחסי ליציבות של המקור המייצג את האות הנבדק.
הגדרות.
מבחינה היסטורית קיימות שתי הגדרות שונות עבור רעש מופע. חלק טוענים שהרעש מוגדר עבור צפיפות הספק ספקטרלית וחלק מגדירים אותו עבור ספקטרום המופע המתקשר עם ספקטרום המשרעת. בפועל שתי ההגדרות מתייחסות לתופעה בה קיימת סטיית תדר מהתדר המרכזי של גל הנושא.
ארגון IEEE מגדיר את רעש המופע ע"י הנוסחה ℒ("f")="S"φ("f")/2
כאשר חוסר היציבות בפאזה formula_1 הוא הסטייה בפאזה של פונקציית צפיפות ההספק הספקטרלית החד צדדית (אך בפועל היא מייצגת את תנודות הפאזה הדו צדדיות).
(ℒ(f הוא רעש הפאזה.
רקע.
רעש מופע הוא סוג של רעש ציקלוסטציונרי והוא מסווג לעיתים לתנודות בזמן. הרעש הזה מיוצר בעיקר על ידי מתנדים.
מתנד אידיאלי מייצר גל סינוס טהור. כאשר במישור התדר, זה יהיה מיוצג בזוג הלמים חיובי ושלילי אשר יהיו בתדר המתנד ובתדרים הללו ירוכז גם כל ההספק של האות.
במתנדים לא אידיאליים יש רכיבי רעש העוברים אפנון מופע ומופיעים בתדרים סמוכים לתדר המתנד המקורי דבר אשר גורם לפיזור ההספק של התדר המרכזי של המתנד. הרכיבים כוללים לעיתים קרובות "רעש ורוד" ועשויים לכלול גם רעש לבן.
דוגמה לאות בעל משרעת A ותדר נדנוד formula_2:
רעש מופע  (ℒ("f" נמדד בדר"כ ביחידות של dBc/Hz, והוא מייצג את הספק הרעש ביחס לגל הנושא ברוחב פס של הרץ אחד.
ניתן להבין את היחסים בין התדר לזמן גם לפי הקשר בין הפאזה (מופע) לבין זמן ותדר: φ = 2π"ft".
כאשר התדר או הזמן (או שניהם) אינם יציבים ישנה גם אי יציבות בפאזה ולכן נוצר רעש מופע.
לדוגמה, לאות מסוים יש רעש מופע של dBc/Hz -80 ברוחב סרט של 10 קילוהרץ ו 95- dBc/Hz ברוחב סרט של 100 קילוהרץ.
רעש מופע אינטגרטיבי - iPN או iPHN - הוא מדד אשר סוכם את רעש המופע עבור רוחב פס מסוים ונמדד בdBc. למשל לאות מסוים יש iPN של 40- dBc ברוחב הפס בין 1-10 MHz.
המרות רעש מופע בתדר למדד נדנוד בזמן.
רעש מופע נמדד במישור התדר על פני טווח תדרים מסוים (במעלות) וניתן להמירו גם למדד נדנודים בזמן באמצעות הקשר הבא
formula_5
במידה ואנו לא באזור הרעש הוורוד (המתנהג כמו f^-1) והרעש בעל שיפוע של 20- דציבל לדקאדה ניתן לקשר מחזור RMS של הנדוד באמצעות הקשרים הבאים:
formula_6
formula_7
מדידה.
ניתן למדוד רעש מופע (ורעש מופע אינטגרטיבי) באמצעות נתח תדר (המכיל יישום מתאים), אך זאת בתנאי ורעש המופע של המכשיר הנמדד (DUT) גבוה מרעש המופע של המתנד הפנימי של נתח התדר.
יש לשים לב לבצע מדידה לפי רוחב הסרט הרלוונטי לאות ולא לרוחב הסרט לפי המסנן הפנימי של נתח התדר.
ניתן למדוד רעש מופע גם באמצעות מכשיר SSA - Signal source analyzer, מכשיר זה מציג את רעש המופע כתלות בתדר (ומתעדכן בזמן) והוא מכשיר אשר מיועד לביצוע המדידות הללו ולכן ישיג גם מדידה מדויקת יותר מנתח התדר. מכשיר זה מודד גם רעש מופע אינטגרטיבי.
השפעות.
במערכת תקשורת דיגיטלית הכוללת משדר ומקלט רעש מופע גבוה על האות עלול לגרום לסיבוב של סימבול ולפגיע ביכולת של המודם לפענח / לשדר את המידע באופן תקין.
במערכות תקשורת נדרש רעש מופע נמוך ככל האפשר, כאשר עבור אפנונים גבוהים יותר (המסוגלים להעביר מידע רב יותר) נדרש רעש מופע נמוך יותר עבור שידור אמין.
רעש פאזה
צבי מרק
צבי מרק (נולד ב-1963 בירושלים) הוא חוקר חסידות, חוקר מיסטיקה וניו אייג' בספרות היהודית, משנת 2010 פרופסור מן המניין במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן וראש הקתדרה לחקר החסידות על שם ר' לוי יצחק מברדיטשב באותה אוניברסיטה. מרק ידוע כאחד החוקרים החשובים של הגות רבי נחמן מברסלב ושל המיסטיקה בכתביו, והוציא ארבעה ספרים במסגרת מחקרו בתורת ברסלב.
בשנים תשע"ח-תש"פ שימש כמנהל האקדמי של הוצאת הספרים של אוניברסיטת בר-אילן (יו"ר ועדת הספרים).
ביוגרפיה.
מרק נולד בירושלים, למד בישיבת נתיב מאיר ובישיבת הר עציון. בצבא שירת בחיל השריון. לאחר שהשתחרר החל ללמוד אצל הרב שג"ר. לאחר מכן למד באוניברסיטה העברית, שם קיבל תואר דוקטור בתחום מחשבת ישראל. בין השנים 1996-2012 היה עמית מחקר במרכז ללימודים מתקדמים במכון שלום הרטמן.
נשוי לרות ואב לחמישה. מתגורר באפרת. אחיו, מיכי מרק, היה מנהל ישיבת עתניאל ונרצח בפיגוע בקיץ 2016, ואחותו, יוכי קלמנזון, נשואה לראש ישיבת עתניאל, הרב בני קלמנזון.
מחקרו.
מרק הוציא את ספרו הראשון, שבוסס על עבודת הדוקטורט שלו, ב-2004. ספר זה עסק בשיגעון ובמיסטיקה בתורת רבי נחמן מברסלב, ובקשרים פנומנולוגיים בין דבקות לשיגעון בהגות זו. באמצע העשור הראשון של המאה ה-21 הצליח להגיע לכתבים סודיים של חסידות ברסלב, גם כאלו שהתגלגלו בספריות אך לא הגיעו למודעות החוקרים, אך בעיקר כתבי יד המצויים באוספים פרטיים של חסידי ברסלב. מחקר כתבי יד אלו עמד ברקע שניים מספריו. הראשון שבהם הוא "מגילת סתרים: חזונו המשיחי הסודי של ר' נחמן מברסלב" מ-2006. על ספר זה זכה בפרס על שם ארנולד ויז'ניצר מטעם האוניברסיטה העברית לספר הטוב ביותר בין השנים 2005-2007 בנושא חקר תולדות ישראל. ספר זה עורר הדים רבים בארץ ובעולם. הספר השני הוא "התגלות ותיקון בכתביו הגלויים והסודיים של רבי נחמן מברסלב", אשר חשף כמה מן הסיפורים הסודיים של רבי נחמן מברסלב, העוסקים הן בתיעוד חוויות התגלות אישיות שעבר והן בעיצוב התיקונים שהנחיל לחסידיו, ביניהם התיקון הכללי והעלייה לקברו באומן.
ב-2014 הוציא ספר בו ריכז את כל סיפורי רבי נחמן, כולל סיפורי מעשיות משנים קדמוניות מוגהים ומדויקים, יחד עם סיפורים גנוזים אליהם הייתה לו גישה.
בנוסף פרסם מרק סדרת מאמרים בחקר חסידות ברסלב המאוחרת, המוקדשים לשאלות כגון למה נרדף רבי נתן מנמירוב, תלמידו של רבי נחמן, במחלוקות בין זרמים שונים בחסידות ברסלב ועוד.
מחקריו מיצבו את מרק כחוקר עכשווי חשוב של תורת רבי נחמן מברסלב כיום.
מרק עוסק גם ביסודות המיסטיקה והניו אייג' בספרות העברית ובהשפעות הקיימות מהספרות והתרבות המודרנית הלא-יהודית בכתבי משוררים וסופרים, כמו ש"י עגנון, חמוטל בר יוסף, יוסף ברדיצ'בסקי, יונה וולך, זלדה, וסיון הר-שפי.
כלכלנית
כפר עבודה
כפר עבודה היה סוג של יישובים שהוקמו בראשית ימיה של מדינת ישראל ללא שלתושבים היו אמצעי ייצור מספקים לאחזקה עצמית, ועל כן הם היו מבוססים על עבודה עבור גורמי חוץ, בעיקר הקרן הקיימת.
לאחר קום מדינת ישראל ראו המוסדות המיישבים חשיבות רבה בהתיישבות באזורים ההרריים בפרוזדור ירושלים ובגליל. באזורים ההרריים הוקמו 14 יישובים של נוער חלוצי וחיילים משוחררים ו-30 מושבים של עולים חדשים. במחנות העולים שהיו מלאים עד אפס מקום, ישבו עולים רבים שלא עבדו אך לא היה עבורם קרקע מספקת ראויה לחקלאות לצורך הקמת יישובים נוספים בהר. בעקבות זאת, הוחלט על ידי נציגי הממשלה, הסוכנות היהודית והמרכז החקלאי להקים כפרי עבודה בהם ייושבו כ-5,000 משפחות תוך הבטחה שהמתיישבים יועסקו בעבודות ציבוריות במשך 5 שנים.
בהקמת כפרי עבודה הוחל לקראת סוף שנת 1949, בפרוזדור ירושלים ובגליל, במקומות שבהם לא היה מספיק קרקע לצורך התיישבות חקלאית. בכפרי העבודה הוכנו לעולים בתים והובטח להם עבודה בהכשרת קרקע וייעור. על פי התוכנית, לאחר גמר הכשרת הקרקע יוקצו לכפרי העבודה משבצות קרקע, בהתאם לכך ייקבע מספר משפחות בכפר העבודה, וכפר העבודה יוסב למושב. כן נעשה מאמץ שלכל מתיישב יהיה משק עזר של 3–4 דונם.
ארבעה כפרי עבודה ראשונים הוקמו בנובמבר 1949: ליפתא, גדעונה, זנגריה ופוריה - כפר עבודה. בדצמבר 1949 הוקם כפר העבודה החמישי, אשתאול.
בשנת 1950 הוקמו 19 כפרי עבודה, 17 של עולי תימן, אחד של עולי הודו (עופר), ואחד של עולי מרוקו (שואבה). עד סוף 1951 הוקמו 29 כפרי עבודה, 9 בגליל (זנגריה, פרוד א', פרוד ב', צוריאל, גורן, ואדי קרן, עין יעקב), 2 בגלבוע (גדעונה ונורית), 2 ברמת מנשה ו-16 בפרוזדור ירושלים. ב-17 מהכפרים הוכנו בתי בלוקים, אבן או עץ וב-12 הוקמו צריפים. עד סוף 1951 תוכננו ב-15 מכפרי העבודה השטחים החקלאיים, לאחר שהוכשרו מעל 13,000 דונם.
חוף בונדי
כדברא