באוגוסט 2006 קיבלה החברה אישור לטוס לעוד יעדים באפריקה, אמסטרדם, לונדון ומדריד באירופה ולאטלנטה, מיאמי ויוסטון בארצות הברית.
פיתוח מאז 2010.
בשנת 2010 הטיסה החברה כ-5 מיליון נוסעים. החברה ביצעה הזמנה לכ-5 מטוסי בואינג 777-300 אך ביטלה את ההזמנה בשנת 2011 והסבה אותה למטוסי 747-800. בשנת 2017 ביטלה החברה את הזמנת מטוסים אלו והחליפה אותם במטוסי בואינג 787-9.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:
איסידרו פלוטטס
מעבדה רפואית
מעבדה רפואית או מעבדה קלינית היא מעבדה שבה נערכות בדרך כלל בדיקות על דגימות מעבדה רפואית לצורך קבלת מידע על מצב בריאותו של המטופל בהתייחס לאבחון, טיפול, ומניעה של מחלות. מעבדות רפואיות מתמקדות לכן במדע שימושי , תוך ביצוע בדיקות בדומה לשיטת פסי ייצור תעשייתיים, תוך שימוש במכשור אוטומטי ורובוטים, בניגוד למעבדות ומכוני מחקר המתמקדים במחקר בסיסי ואקדמי.
מקצועות מעבדה רפואית.
רפואה מעבדתית מתחלקת לכעשרה מקצועות מעבדה עיקריים, המעוגנים בחקיקה בישראל (תקנות בריאות העם [מעבדות רפואיות]), שכל אחד מהם מתחלק גם הוא למקצועות משנה נוספים:
בנוסף לכך קיימים מקצועות מעבדה שאינם מעוגנים נכון להיום בתקנות משרד הבריאות, אך בהחלט נערכות בדיקות מעבדה רפאית גם בתחומים אלה:
סוגי בדיקות מעבדה רפואית.
להלן פירוט תפקידי מקצועות המעבדה השונים והבדיקות (באופן כללי) הנערכות במעבדות אלה, כפי שהם מוכרים בישראל ומחוצה לה:
סגל מעבדה רפואית.
המטופל בדרך כלל, אינו בא במגע באופן אישי עם עובד המעבדה, למעט באותם מקרים שעובד המעבדה משמש גם כפלבטוטמיסט, לצורך נטילת דגימות דם או וקבלת דגימות לבדיקה אחרים, כגון דם, שתן, מח עצם, מוח ונוזלי מפרקים, זרע וצואה. עם זאת, עובדי מעבדה בכירים בעלי מומחיות ברמה גבוהה עשויים להציע לעיתים קרובות הדרכה וייעוץ, למשל. בהקשר של בדיקות גלוקוז עצמית בדם, ובתחומי מעבדה רפואית במקצועות מעבדה אחרים כמו בדיקות זרע.
מחוץ לישראל.
במדינות מסוימות מנוהלות המעבדות הרפואיות באופן בלעדי על ידי רופא מומחה, במקרים אחרים יועץ, רפואי או לא רפואי, עשוי להיות מנהל המעבדה. למדענים קליניים יש הזכות לפרש ולדון בתוצאות הפתולוגיה והמשמעות שלהם.
במדינות רבות באירופה נדרש לפחות תואר ברמת .M.Sc, יכול להיות בעל תואר .Ph.D. צוות רפואי, באנגליה FRCPath). בצרפת רק צוות רפואי (בעלי תואר Pharm.D. או M.D. מומחים בביולוגיה קלינית או פתולוגיה) רשאים לדון בתוצאות מעבדה רפואית. בגרמניה, על מנת להיות מומחה לרפואה מעבדתית לאחר סיום התואר הרפואי נדרשת תקופת הכשרה נוספת בת חמש שנים: שנה אחת ברפואה פנימית ורפואה כללית או בפדיאטריה. 4 שנות רפואה מעבדתית, מתוכן: 1/2 שנה במיקרוביולוגיה, 1/2 שנה בסרולוגיה זיהומית 1/2 שנה במעבדה אימונוהמטולוגית, זכאים לתואר רפואה מעבדתית, לאחר הכשרה של 1 שנה במיקרוביולוגיה, וירולוגיה ואפידמיולוגיה של זיהומים ו 1/2 שנה ברפואת עירויים (בנק דם).
בישראל.
מעבדות רפואיות בישראל מנוהלות על ידי מנהל מעבדה רפואית בעל היתר לניהול מעבדה, פרט למקרים מיוחדים בהם המנהל הוא רופא בעל התמחות רפואית בתחום הרלוונטי כמו בפתולוגיה למשל. במדינות אחרות המצב יכול להיות שונה:
מרבית העבודה במעבדה רפואית נעשית על ידי עובד מעבדה רפואית. קיימים שלושה סוגי עובדי מעבדה רפואית:
כל עובד מעבדה בישראל חייב לקבל רישוי בצורת "הכרה במעמד כעובד מעבדה רפואית".
רישויו של עובד מעבדה בכל אחת מן הקטגוריות לעיל מתקבל מהאגף לרישוי מקצועות הרפואה והבריאות במשרד בריאות.
צוות של מעבדות קליניות עשוי לכלול:
מוסדות אקדמיים להכשרת עובדי מעבדה רפואית בישראל.
בישראל קיימים מספר מוסדות אקדמיים ממכשירים עובדי מעבדה רפואית אקדמיים, המאפשרת לבוגרים לקבל הכרה במעמד (רישיון עיסוק) מטעם משרד הבריאות:
עם סיום הלימודים (כעבור 3 שנים) בתוכניות אלו מוענק לבוגרים תואר ראשון במדעי המעבדה הרפואית, המאפשר להם להמשיך לתארים גבוהים יותר באוניברסיטה ולמחקר במכונים אקדמיים, גם בארץ וגם מחוצה כמו כן הבוגרים זכאים לקבלת הכרה במעמד כעובדי מעבדה רפואית אקדמיים ממשרד הבריאות, הפותח בפניהם את האפשרות להשתלב בעבודה במעבדות רפואיות בבתי חולים ובמקומות עבודה נוספים.
תוכניות לימוד לימודי במדעי המעבדה הרפואית מעניקים לסטודנטים הכשרה מקצועית בתחומים כמו מחקר רפואי ומעבדנות רפואיות, מספקים להם ידע בשיטות עבודה מתקדמות בתחומי המעבדה השונים לרבות ביולוגיה המולקולרית, אימונולוגיה, מיקרוביולוגיה, פרזיטולוגיה, ביוכימיה, ההנדסה הגנטית ועוד.
בוגרי המסלול זכאים לתואר אקדמי ראשון (B.Med.Lab.Sc), ויכולים להשתלב בין השאר במחקר האקדמי והרפואי, ובעבודה במעבדה. תוכניות מסוימות מקנות תואר BSc.
מיקום וסוגי מעבדות רפואיות.
מעבדות רפואיות מצויות במוסדות רפואה ממשלתיים, ציבורים ופרטיים כמו בתי חולים, קופות חולים וכן קיימות מעבדות רפואיות פרטיות שאינן קשורות למוסדות רפואה.
תפוצתן של מעבדות רפואיות וחלוקתן לפי תת-תחומים במוסדות רפואה משתנה מאוד ממקום אחד למשנהו. לדוגמה, מעבדה למיקרוביולוגיה, יכולה להיות מעבדה יחידה הכוללת את הבדיקות של מקצועות המשנה, בעוד שבמוסדות רפואה אחרים (גדולים בדרך כלל) תתכנה מעבדות עצמאיות של מקצועות המשנה כמו, בקטריולוגיה, וירולוגיה, מיקולוגיה או פרזיטלוגיה.
במדינות רבות, קיימים ארבעה סוגים עיקריים של מעבדות רפואיות המבצעות בדיקות אנליטיות על דגימות אדם המגיעות אליהן:
דגימות רבות נשלחות בין מעבדות שונות לבדיקות נדירות, לפי התמחות המעבדות. הדבר נובע משיקולי עלות - תועלת ומהצורך לחסוך, כאשר מעבדה מסוימת מתמחה בבדיקה נדירה, היא עשויה לקבל לבדיקה דגימות (ומימון) ממעבדות רפואיות אחרות, שאינן מסוגלות לבצע בדיקות אלה.
הטיפול בדגימות ותזרים עבודה.
הטיפול בדגימות מעבדה מתחיל בדרך כלל מאיסוף הדגימה על ידי פלבוטומיסטים או עובדי מעבדה או רופאים או אחיות במרפאה או במחלקה באשפוז.
סדרת הדגימות בליווי טופס דגימה (או בקשת בדיקה) ידני או ממוחשב, מועבר או משונע למעבדה הרפואית. סדרת מבחנות וקוטיינר טיפוסית המכילות דם, או דגימה מסוג אחר תגיע בדרך כלל למעבדה במכלים או צידניות יחד עם טופס הדגימה.
לטופס ולדגימות מוצמד מספר מעבדה, ברוב המעבדות החדישות נעשה זיהוי אוטומטי של מציין או מספר חד-חד ערכי באמצעות ברקוד או אמצעי זיהוי אלקטרוניים אחרים. הדגימות בדרך כלל מקבלות אותו המספר, לעיתים קרובות כמדבקה שניתן להדביק על הטופס והמבחנה.
במעבדות חדישות, לכל תווית כזו קיים ברקוד הניתן לסריקה באמצעות קוראי ברקוד מובנים באנלייזרים אוטומטיים, תוך זיהוי של דרישות בדיקה הנטענות ממערכות רישום ממוחשבות ( LIS או LIMS). כניסה של בקשות על מערכת ניהול מעבדה כרוכה בהקלדה, או סריקה (בשימוש עם ברקוד) של מספר המעבדה או המציין החד-חד ערכי, המאפשרים זיהוי המטופל, וכן כל הבדיקות הנדרשות לאותה דגימה. התוכנה וציוד ממוחשב ואוטומטי זה, שמאפשר לצוות הרפואי הרלונטי לדעת בכל רגע נתון את מצב הדגימה, הבדיקה והתוצאה הספציפית עבור כל נבדק.
הדגימות מוכנסות לפי סוגן למיכשור לביצוע הבדיקות, תוך ביצוע בקרת איכות פנימית.
תוצאות הבדיקה עובדות בקרת איכות ומאושרות על ידי הגורם המאשר במעבדה.
תוצאות הבדיקה המאושרות מועברות לגורם הרפואי המוסמך במחלקה או המרפאה שבה נמצא הרופא מזמין הבדיקה.
מחשוב ואינפורמטיקה במעבדה.
מעבדות רפואיות מנוהלות בדרך כלל באמצעות מערכת ממוחשבת של תוכנות, קיים שחלוף מידע וזרימת נתונים בין תוכנות ומחשבים הקולטים נתוני דגימה, למחשבים ותכנות לניהול המעבדה לרבות ציוד אנליטי אוטומטי וחצי אוטומטי, וכן מעבדי נתונים ממוחשבים, קיימים תקנים לטרמינולוגיה המסדירים ומבטיחים שהמידע הזורם בכל המערכות הללו, אכן ישמור על אמינות המידע ושיוכו המתאים למטופלים המתאימים לפי כללים ברורים של בקרת איכות והבטחת איכות,
מערכות מידע אלה LIS או LIMS מתממשקות לעיתים קרובות עם מערכת מידע רפואית או תיק רפואי אישי של חולים במרפאות ובמחלקות בתי החולים. מערכות אלה מבטיחות לבתי חולים ולמעבדות הקהילה להזמין את הבדיקות הנכונות עבור כל חולה/מטופל, לעקוב אחר ההיסטוריה הרפואית של המטופלים או הדגימות, ולהבטיח איכות ואמינות טובה יותר של התוצאות וכן הדפסת עותקים קשיחים של התוצאות עבור רשומות המטופל לעיון וידיעת הרופאים המטפלים.
הדיווח על בדיקות ותוצאות מתבצע בשאיפה ליחידות ולתקן אחיד (כמו Logical Observation Identifiers Names and Codes (LOINC) and Nomenclature for Properties and Units terminology (NPU terminology), תקנים המקובלים במדינות מפותחות אחדות, עדיין לא קיימת הסכמה גורפת לגביהן והן עדיין אינן נהוגות בישראל.
ניתוח תוצאה, אימות ופרשנות.
על פי תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות) ודרישות משרד הבריאות בישראל, וכן על פי תקן ISO 15189 למעבדות רפואיות, כל התוצאות הבדיקה של מעבדה הרפואית חייבות להיות מאומתות על ידי איש מקצוע מוסמך ומנוסה. במדינות מסוימות צוות כמו מדענים קליניים/רופאים מומחים אחראיים במסגרת המעבדה. בישראל הדבר מתבצע על ידי עובדי מעבדה רפואית בכירים, או לפחות עובדים מיומנים בעלי וותק מקצועי רב שנים. בחלק מן המקרים, כאשר מדובר בתוצאות בדיקה חריגות או בעלות משמעות רפואית קריטית, קיים שתוף פעולה בין צוות המעבדה הבכיר הרלוונטי למקצוע המעבדה, לבין הצוות הרפואי הרלוונטי. כאשר מתקבלות תוצאות חריגות הן מופנות ישירות לרופא המטפל, בדרך כלל בעל המומחיות הספציפית המתאימה.