הספרייה הוקמה בסנקט פטרבורג על ידי צו של פיוטר הראשון בשנת 1714 ונכללה לאחר מכן במבנה האקדמיה למדעים בסנקט פטרבורג. מאז שנת 1747 כללה את כל המוסדות האקדמיים ומאז 1783 כל בעלי האתרים במדינה מחויבים כדין לספק לספריה עותק בחינם של כל פריט שפורסם ויצא לאור.
בשנים 1728–1924 אוחסנו אוספי הספרייה בבניין קונסטקאמרה, איתו נוסד מוסד אקדמי יחיד עד 1803. בשנות העשרים קיבלה הספרייה פריטים רבים שהוחרמו במהלך מבצע ההלאמה ברוסיה הסובייטית.
בשנים 1924–1925 הועברו האוספים לבניין חדש שנבנה לספרייה בשנת 1914 ואוכלס על ידי בית חולים צבאי במלחמת העולם הראשונה. במהלך המצור על לנינגרד בשנים 1941–1944 האוספים נשארו בעיר הנצורה והספרייה הייתה פתוחה.
ב-15 בפברואר 1988 ספגה הספרייה שרפה חמורה במיוחד, שהוגדרה להרסנית ביותר בתולדותיה, שהרסה או פגעה בחלק ניכר מהאוספים. לפני השריפה, החל מ-1 באוקטובר 1986, אוסף הספרייה והספריות הכפופות לה כלל 17,288,365 פריטים.
בועז לוי
בועז לוי (נולד ב-25 בספטמבר 1961) הוא מנכ"ל התעשייה האווירית לישראל. הוא מומחה למערכות מורכבות בתחום הטילים והחלל. בשנים 2013–2020 כיהן כסמנכ״ל ומנהל חטיבת מערכות טילים וחלל (מט״ח) בתעשייה האווירית לישראל. מכהן כיו"ר דירקטוריון TSG בישראל ויו"ר Stark-Aerospace בארצות הברית.
ביוגרפיה.
לוי נולד וגדל בנתניה. למד בתיכון "אורט" נתניה. שירת בחיל האוויר כמומחה בנושאי מערכות נשק מונחה וטילי אוויר-אוויר.
בשנת 1989 סיים תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון בחיפה ובשנת 2000 סיים תואר שני בהנדסת מערכות בטכניון. הוא בוגר קורס דירקטורים ונושאי משרה בכירים באוניברסיטת תל אביב.
התעשייה האווירית.
בשנת 1989, עם סיום לימודי התואר הראשון הצטרף לתעשייה האווירית לישראל (תע"א) כמהנדס הנחיה ובקרה במפעל מערכות לחימה משולבות (מל"מ). בין תפקידיו הרבים היה בצוות התכנון של פרויקט ה"חץ", ובמסגרת זו ביצע שורת תפקידים, בהם הנדסת הנחיה ובקרה, מהנדס ראשי של טיל ה"חץ", מהנדס ראשי של מערכת הנשק "חץ" וראש מִנְהֶלֶת תוכנית ה"חץ". תחת ניהולו פרויקט ה"חץ" הוכרז כמערכת מבצעית בצה"ל.
בשנת 2006 הקים את מִנְהֶלֶת מערכת הנשק להגנה אווירית "ברק 8" במפעל מבת טילים, אותה הוביל משלב תכנון המערכת ועד הפיכתה למערכת מבצעית בחיל הים ושיווקה ללקוחות נוספים.
בשנת 2010 מונה למנהל מפעל מערכות הגנה אווירית, מפעל חדש אותו הקים בתעשייה האווירית. במסגרת תפקידו, חתם על עסקאות רחבות היקף מול לקוחות מחוץ לישראל וניהל סדרה של ניסויי מערכת מורכבים.
בשנת 2013 מונה לסמנכ"ל התעשייה האווירית לישראל ולמנהל חטיבת מערכות טילים וחלל (מט"ח), המעסיקה כ-3,700 עובדים ב-6 מפעלים ביהוד ובבאר יעקב. במהלך כהונתו כסמנכ"ל הגיעה חטיבת מט"ח בתעשייה האווירית לשיא בהיקף המכירות השנתי של למעלה ממיליארד דולר, ולצבר הזמנות של למעלה משבעה מיליארד דולר, והפכה לחטיבה הרווחית מבין חטיבות התעשייה האווירית.
בשנת 2016 הוביל לרכישת חברת TSG (בשותפות עם פורמולה מערכות) בתחום התקשוב, ומאז מכהן כיו"ר דירקטוריון החברה. בנוסף, משנת 2017 מכהן כיו"ר בפועל של חברת Stark-Aerospace.
במהלך למעלה מ-30 שנות כהונתו בתפקידים שונים בתעשייה האווירית, ליווה פרויקטים לאומיים ובין-לאומיים רבים, בהם סדרת ניסויי "חץ 2", ייצור משותף של "חץ" בארצות הברית בשיתוף פעולה עם חברת בואינג, הנחת היסודות למערכת "חץ 3" ליירוט לראשונה מחוץ לאטמוספירה והובלת המערכת למבצעיות בחיל האוויר, הכולל סדרת ניסויי הוכחה מערכתיים. הוביל את תהליכי השיגור של מספר לוויינים מסדרת "אופק" למשימות תצפית בחלל, שיגור לווין התקשורת "עמוס 4", התמודדות עם כשל חברת SpaceX בשיגור הלווין "עמוס 6", וחתימה על הסכם פיתוח לווין התקשורת הלאומי "דרור 1". בנוסף, ניהל את שיתוף הפעולה בין התע"א לעמותת SpaceIL בפיתוח, ייצור ושיגור הגשושית הישראלית "בראשית" אל הירח.
לוי הוביל במהלך תפקידיו בתע"א לחתימה על מספר רב של עסקאות ענק, בהם חוזי מכירת מערכת "ברק 8" בהיקף של 2.4 מיליארד דולר, העסקה הביטחונית הגדולה בישראל, נכון ל-2020.
בשנת 2004 זכה בפרס ראש פרויקט השנה של שר הביטחון.
ב-16 בנובמבר 2020 נבחר לוי על ידי דירקטוריון התעשייה האווירית לתפקיד מנכ״ל התעשייה האווירית, אך שר הביטחון, בני גנץ, נמנע מלאשר את המינוי, ולכן לוי כיהן כממלא מקום המנכ"ל. בינואר 2022 אישר גנץ את המינוי באופן קבוע.
חיים אישיים.
לוי נשוי לבת-חן ואב לשניים. מתגורר ביישוב פרדסיה.
טקסטילשצ'יקי
טקסטילשצ'יקי (ברוסית: Текстильщики) הוא ראיון של המחוז הדרום-מזרחי של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטח הראיון הוא 5.91 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 105,398 תושבים (2020).
בשנת 1960 נכלל במוסקבה שטח ראיון טקסטילשצ'יקי בגלל ארגון גבול חדש (כביש הטבעת של מוסקבה). ראיון טקסטילשצ'יקי בשנות ה-60 ו-70 הפך לראיון של פיתוח מגורים המוני.
תפוח ובצל ירוק
תפוח ובצל ירוק (באנגלית: Apple &amp; Onion) היא סדרת הנפשה בריטית-אמריקאית שנוצרה עבור ערוץ הטלוויזיה Cartoon Network על ידי ג'ורג' גנדי. הסדרה מתמקדת בדמויותם של תפוח ובצל ירוק, שגרים ביישוב שמאוכלס במאכלים דמויי אדם.
גנדי הציג לראשונה את הרעיון בזמן שהפיק את הסדרה "העולם המופלא של גאמבול" בלונדון. עם הגעתו לברבנק, פנה גנדי ל-Cartoon Network Studios עם הרעיון, שקיבל אור ירוק להפקת פיילוט. פיילוט הסדרה הוקרן לצד פיילוט אחר של הסטודיו, "ברוכים הבאים לחיים שלי", בפסטיבל אנסי בשנת 2015, ומאוחר יותר עלה לאינטרנט במאי 2016. הרעיון נבחר להפקת סדרה במרץ 2017, שהפרק הראשון בה עלה לשידור ב-23 בפברואר 2018 בארצות הברית; בנוסף, הסדרה החלה את שידוריה ב-27 באוגוסט 2018 בבריטניה, ב-29 בספטמבר באפריקה ובהמשך בהודו. ב-20 במאי 2019, הסדרה חודשה לעונה שנייה, אשר עלתה לראשונה לשידור ב-20 ביולי 2020.
בישראל, הסדרה הייתה זמינה בדיבוב עברי בשירות ה-VOD של חברת yes החל מ-23 ביולי 2020, כחלק מספריית Cartoon Network. רק ארבעים פרקים מעונתה הראשונה של הסדרה דובבו לעברית, והאחרונים מביניהם עלו לספריה ב-2021. ב-31 באוקטובר 2021, הוסרה הסדרה מהשירות יחד עם שאר תוכני הספרייה.
מדבבים.
הדיבוב העברי בוים על ידי אורנה כץ ומיכאל דובוביק, והופק על ידי תומר קאופמן, דן שצברג, אמי בכר ורעות גדות. הדיבוב נעשה בוידאופילם אינטרנשיונל.
בנוסף, בדיבוב העברי דיבבו אורנה כץ, טליה ברקאי ואדם מיקלף.
הר פטריק (אנטארקטיקה)
הר פטריק (באנגלית: Mount Patrick) הוא הר מכוסה ברובו בקרח ברכס חבר העמים, בהרי המלכה מוד, באזור חוף דופק של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 2,380 מטרים מעל פני הים.
ההר ממוקם בסמוך ממזרח למצוק ודג' פייס, שלגדתו המערבית של קרחון בירדמור.
היסטוריה.
גילוי ההר.
ההר התגלה על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909, בפיקודו של ארנסט שקלטון.
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו על ידי משלחת נמרוד.
אלברט קרדוש
אלברט קרדוש, (במקור אברהם כ"ץ, בהונגרית: Kardos Albert, רצ'אה-קריסטור; 26 בדצמבר 1861 – גסטלינג אם דר אבס , אוסטריה, 9 בינואר 1945) היה היסטוריון ספרות יהודי-הונגרי אביו של היסטוריון הספרות פאל קרדוש. הוא גורש בשואה למחנה ריכוז ונספה שם.
ביוגרפיה.
אברהם כ"ץ סיים את הגימנסיה בהיידוסובוסלו ואת המכללה בדברצן. בשנים 1880–1884 למד באוניברסיטת בודפשט, והמשיך במשך שנה נוספת בהכשרת מורים, כהכנה לקריירת הוראה, בשנת 1885 השיג תעודה בהוראה ותואר דוקטור לפילוסופיה. בשנת 1887 מונה למורה קבוע בגימנסיה המחוזית של סנטש. בשנת 1891 מונה למורה קבוע בבית הספר הממלכתי הריאלי הראשי של דברצן, במקצועות הונגרית-גרמנית-לטינית ולאחר מכן הפך למנהל הגימנסיה בשנים 1913–1922. את שם משפחתו המקורי כ"ץ שינה לקרדוש בשנת 1884. הוא גורש למחנה ריכוז כחלק מרדיפות וגירוש היהודים במלחמת העולם השנייה למרות גילו (מעל 80) ומת במחנה הריכוז. מנישואיו נולדו לו שלושה ילדים: מריה (מורה), רוז'ה (רופאה) ופאל (1900-1971, מורה, היסטוריון ספרות).
עומר כהן
עומר כהן הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה. שימש מפקד עוצבת ברעם, מפקד יחידת דובדבן ומפקד גדוד נחשון.
ביוגרפיה.
כהן בנם של אבי ועליזה. נולד וגדל בזכרון יעקב. עם גיוסו לצה"ל בשנת 2001, התנדב כהן לצנחנים, ושובץ בגדוד 101. בצנחנים עבר כהן מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד ושימש כמפקד מחלקה וכסגן מפקד פלוגה בגדוד ולקח חלק בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה.
בהמשך לחם במלחמת לבנון השנייה, ולאחר מכן שימש כמפקד פלוגה בצנחנים, כמפקד פלחה"ן צנחנים וכראש לשכת ראש אמ"ץ. בשנים 2016–2018 פיקד על גדוד נחשון ובהמשך פיקד על יחידת דובדבן. באוגוסט 2020 מונה למפקד עוצבת ברעם.
באוקטובר 2021 דווח כי סוכם שימשיך ללימודים במכללה לביטחון לאומי.
חיים אישיים.
כהן נשוי לשחר ואב לשניים.
The Magic Whip
The Magic Whip (מעוצב בסגנון יפני) הוא אלבום האולפן השמיני של להקת בלר. האלבום יצא לאור ב-27 באפריל 2015 על ידי חברת פרלופון וחברת וורנר ברוס.
אלבום זה הוא אלבום האולפן הראשון של הלהקה מזה 12 שנים מאז 2003 (Think Tank) והאלבום הראשון מאז חזרתו של גיטריסט הלהקה, גראהם קוקסון, להרכב.
האלבום זכה לשבחים רבים בידי מבקרי מוזיקה. הוא הופיע במצעד האלבומים הבריטי וזכה למעמד של אלבום זהב בידי איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי.
רקע כללי.