ב-2002 היה לה פרבוסט מועמד לפרס אוליבייה להופעה הטובה ביותר בתפקיד משנה במחזמר על הופעתו בהפקה של "גבירתי הנאווה" בווסט אנד. עוד ב-2002 שיחק בתפקיד בנדיק בהפקה של גרגורי דוראן למחזה "מהומה רבה על לא דבר" עם הלהקה השייקספירית המלכותית לצדה של הארייט וולטר.
מאז 2003 מגלם לה פרבוסט את דמות הבלש גיבור ספריו של ז'ורז' סימנון, המפקח מגרה, בסדרת תסכיתים ברדיו ה-BBC. הוא החליף בתפקיד זה את השחקן מוריס דנהאם.
בקולנוע שיחק לה פרבוסט בסרטים "בקצב השעון", "הנערה על הנדנדה" ו"שייקספיר מאוהב". ב-2009 הופיע בסרט הטלוויזיה "מרגרט".
ביולי 2010 הופיע לה פרבוסט במחזות "אינספקטור האונד האמיתי" מאת טום סטופארד ו"המבקר" מאת ריצ'רד ברינזלי שרידן בתיאטרון מינרווה בצ'יצ'סטר.
עוד ב-2010 השתתף בסדרת הדרמה "לב פראי" של רשת ITV בתפקיד ג'ין.
החל מפברואר 2015 הופיע במחזה "אדם ועל-אדם" מאת ג'ורג' ברנרד שו בתיאטרון הלאומי בלונדון.
לה פרבוסט הוא הבמאי של "The Wrestling School", להקת תיאטרון מלונדון המתמחה ביצירתו של האוורד ברקר .
ב-2015 שיחק לה פרבוסט בתפקיד הרוזן פיסקון בפרק בעונה השלישית של הסדרה "האב בראון" של ה-BBC. ב-2016 הופיע בתפקיד קמע בסדרת הטלוויזיה הדנית "Follow the Money" בתפקיד מנהל השקעות בחברה בשם "ווטרסטון ופרייס", ששודרה ב-BBC4 באביב אותה שנה.
אתיקה מקצועית
ניקולס לה פרווסט
גור מושיוב
גור מושיוב הוא פרופסור לחקר ביצועים וניהול התפעול בבית הספר למנהל עסקים של האוניברסיטה העברית בירושלים ובעל הקתדרה לניהול על שם צ'ארלס רוזן.
ביוגרפיה.
מושיוב סיים תואר ראשון במתמטיקה-פיזיקה ותואר שני במנהל עסקים (חקר ביצועים) באוניברסיטה העברית בירושלים. את הדוקטורט עשה באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. מושיוב פרסם כ-120 מאמרים בכתבי עת מובילים בחקר ביצועים ולימד באוניברסיטאות שונות, ביניהן אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת ניו יורק. תחומי מחקרו של פרופסור מושיוב עוסקים בעיקר באופטימיזציה קומבינטורית, ומתמקדים בבעיות תזמון (scheduling) מסוגים שונים. מאז שנת 1999 עומד בראש תוכנית MBA של האוניברסיטה העברית.
AHCI (ראשי תיבות באנגלית של: Advanced Host Controller Interface) הוא תקן טכני שהוגדר על ידי אינטל ומפרט באופן אבסטרקטי (בצורה שאינה  מגדירה יישום באופן ספציפי) את פעולת Serial ATA.
מפרט הַתקן מתאר מבנה זיכרון לספקי חומרת מחשב להעברת נתונים בין המערכת המארחת להתקני אחסון מחוברים. AHCI נותן למפתחי תוכנה ומעצבי חומרה שיטה סטנדרטית לגילוי, הגדרת תצורה, ותכנות מתאמי SATA/AHCI. תקן AHCI נפרד מן הסטנדרט SATA 3 Gbit/s, אם כי הוא חושף את היכולות המתקדמות של  SATA  (כגון החלפה חמה ו-"native command queuing") כדי שמערכות מחשב מארחות יוכלו לנצל אותן.
מהדורה מדעית
מהדורה מדעית או מהדורה ביקורתית (באנגלית: scholarly edition; critical edition) היא הוצאה לאור של טקסט, העוקבת אחרי כל כתבי היד ומהדורות הדפוס שלו שניתן לאתר ("עדי נוסח") ומטרתה להגיע לטקסט המקורי והמדויק ביותר, תוך תיקון ומחקר שיבושים, השמטות, תוספות ועריכות שנוצרו תוך כדי העתקת כתבי היד במרוצת הדורות, תוך שימוש בכלים פילולוגיים-היסטוריים. עריכת מהדורה מדעית של טקסט היא דוגמה נפוצה לעבודת דוקטורט במדעי הרוח. הפקת מהדורה מדעית אורכת זמן רב ודורשת פעמים רבות שהות של החוקר בספריות ברחבי העולם המחזיקות עותקים מקוריים ואיתור עותקים באוספים פרטיים, מכירות פומביות ומקורות אחרים. עריכת מהדורה מדעית דורשת היכרות אינטימית עם הטקסט, השפה בה נכתב והדיסציפלינה המדויקת במסגרתו נחקר. חלקים מתוך מהדורה מדעית או מהדורות מדעיות של קטעים קטנים (פרגמנטים) מתפרסמים תדיר בכתבי עת מדעיים בתחום מדעי הרוח. פרסום המהדורה מאפשר בסיס מוסכם להמשך המחקר ולדיון ביקורתי במהדורה עצמה על ידי חוקרים עמיתים. על אף שלרוב מדובר בטקסטים עתיקים, נערכות מהדורות מדעיות גם לטקסטים מודרניים, למשל בתחום הספרות והשירה, בהם מתחקה החוקר אחר טיוטות והגהות מקוריות של המחבר.
מרכיבי המהדורה.
המהדורה המדעית תכלול בדרך כלל את המרכיבים הבאים:
סוגי מהדורות.
קיימות מספר שיטות בהן נקטו מהדירים בהכנת מהדורות ביקורתיות או מדעיות של טקסטים:
מהדורה סינופטית.
מהדורה סינופטית או "סינופסיס" היא מהדורה מדעית מיוחדת, הכוללת את הצגתם המשווה של מספר עותקים של מקורות (דפוס או כתבי יד) "מתחרים", באופן שכל שורת טקסט מוצגת מול כל שורה במקורות המקבילים. אופן הצגה זה מאפשר למצוא מקבילות מילוליות בין המקורות המקבילים; השמטות או הוספות; אפשרות זיהוי דילוג על מילים או אותיות שהושמטו או עוותו כחלק מתהליך העתקה; צנזורה שהוחלה על טקסט ועוד. השלב הסינופטי הוא כלי עבודה של החוקר בדרכו להפקת המהדורה המדעית ולעיתים רואה אור בנפרד כנספח למהדורה או כמאמר מדעי נפרד.
הדיגיטציה מאפשרת יצירת מהדורות השוואתיות רחבות-היקף (בניגוד למקום המצומצם על דף מודפס ניתן לבצע באופן ממוחשב השוואות ברמת שורה בין עותקים רבים מאוד, איתור "משפחות" של מקורות לפי אפיון של השמטות או החלפת מילים שיטתית וכדומה).
מהדורות מדעיות- דיגיטליות.
כחלק מתחום מדעי הרוח הדיגיטליים, מוצגות היום מהדורות מדעיות-דיגיטליות למספר חיבורים. ד"ר אבי שמידמן מציג מהדורת מדעית-דיגיטלית מלאה לקרובות לתפילת שמונה-עשרה מהגניזה הקהירית (http://www.qerovot18.com/mssview.aspx?id=90). בשנת תשפ"ב הוציא ירון זילברשטיין מהדורה מדעית למסכת ראש השנה בירושלמי (https://www.yerushalmi-criticaledition.com/). המהדורה כוללת מדורי נוסח, אפראט, מקבילות לספרות חז"ל, פרשנות (המתבססת על ספרות מחקר וספרות רבנית) ומובאות מספרות הגאונים והראשונים למסכת זו. בשלב הפיתוח הבא יוצג במיזם זה קובץ TEI של מדור הנוסח, והלומדים יוכלו לבחור בין תצוגות שונות של מדור זה (המבוסס על כתב יד ליידן ותיקונים מתוך קטעי גניזה לירושלמי). זאת לצד תצוגות שונות של שאר המדורים במהדורה.
מהדורה ביקורתית
אליעזר מטוך
רבי אליעזר מטוך היה מאחרוני בעלי התוספות במחצית השנייה של המאה ה-13, ועורכם של קובצי תוספות רבים. במסכתות רבות, פירוש התוספות המופיע על הדף בדפוסים, הוא מתוספותיו. רבי אליעזר מטוך היה אחיינו של רבי יחזקיה ממגדבורג (מהרי"ח).חיבר בנוסף גם פירוש על התורה, שלא נמצא בידינו, אך מוזכר ברשימת חיבורים שצורפה לכתב יד של ספר הרקמה לרבי יונה אבן ג'נאח.
משפחתו.
רבי אליעזר מטוך היה בן אחותו של רבי חזקיה ממגדבורג.
א"א אורבך זיהה את רבי אליעזר מטוך עם רבי אליעזר בן שלמה נכד רבי יצחק מווינה. השערה נוספת אותה העלה יעקב פרבשטיין המהדיר של שו"ת מהר"ם רוטנבורג היא כי שם אביו הוא אפרים.
תוספותיו.
רבי אליעזר מטוך ערך את תוספות שאנץ ואת תוספות איוורא שקדמו לו. לקבצים אלו הוסיף הערות ותוספות תחת השם "גיליון התוספות". החיבור עם ההערות ותוספות נוספות שלו נקרא תוספות טוך. בניגוד לקבצים אחרים של תוספות, דרכו של תוספות טוך, היא לפרש את הסוגיא, ולא לפסוק הלכה.
גרשום שונצינו, מעיד שתוספות טוך למסכתות שונות היו מפוזרות במקומות שונים בצרפת, והוא אסף את הקבצים הנוגעים למסכתות הישיבתיות והדפיסם לצד הגמרא בדפוס שונצינו (בדפוס שונצינו הודפסו רק מסכתות אלה). ממנו הועתקו קבצים אלו זה לדפוס בומברג ומשם לכל הדפוסים, אולם במסכתות האחרות, שלא הודפסו בדפוס שונצינו, נאלצו מדפיסי דפוס בומברג להשתמש בקובצי תוספות אחרים, ערוכים פחות.
בדפוסי התלמוד, הודפסו תוספות טוך על המסכתות:
בחלק ממסכתות אלה מופיע על צד העמוד "גיליון תוספות" או "תוספות ישנים", שהם ההערות של ר"א מטוך עצמו. הרב משה יהודה בלוי הדפיס ב"שיטת הקדמונים" גיליון תוספות טוך על מסכתות יבמות, בבא קמא וחולין.
בנוסף לתוספות טוך שנדפסו על הגמרא, הודפסו מכתב יד תוספות טוך למסכת קידושין.
תוספות טוך נחשבו מאוד בעיני בני הדורות הבאים. המהרי"ק כתב שבמקרה של מחלוקת בין שני קובצי תוספות יש ללכת אחר תוספות טוך, כי הם מאוחרים יותר. רבי בצלאל אשכנזי כתב עליהם .
מקומו.
זיהוי העיר "טוך" ממנה הגיע רבי אליעזר יצר בעיה במחקר. הצעה אחת היא לזהות אותה עם העיירה טוכהיים, הסמוכה למגדבורג (עירו של דודו רבי יחזקיה). א"א אורבך דחה הצעה זו בטענה שלא ידועה ישיבת יהודים בטוכהיים, ועל כן הציע לזהות את טוך עם טוק שבנורמנדי. אולם, גם על עיירה זו לא ידוע שישבו בה יהודים. שמחה עמנואל דחה את דברי אורבך, כיוון שממספר מקורות עולה שרבי אליעזר היה חכם אשכנזי ולא צרפתי: דודו רבי יחזקיה הוא בן מגדבורג, וכן נזכרות תשובות שלו לקהילה זו. כמו כן, נראה כי קיים קשרי התכתבות ומפגשים עם מהר"ח אור זרוע שהתגורר בווינה ובערים נוספות בגרמניה ובאוסטריה, אך לא בצרפת. על כן, מקיים עמנואל את הזיהוי עם טוכהיים, ומעלה גם אפשרות לזהותה עם טאוכה הסמוכה ללייפציג.
סאאב 96
סאאב 96 (שוודית: 96 Saab) היא מכונית משפחתית קומפקטית, שיוצרה על ידי יצרנית הרכב והמטוסים השוודית סאאב בין השנים 1960–1980. הסאאב 96 הורכבה גם בפינלנד ובבלגיה. יוצרו 547,221 יחידות.
דגם הסאאב 60 אשר יוצר במהדורה מוגבלת בין השנים 1962–1963 התבסס על דגם "סאאב 96", שנת 1962.
היסטוריה.
סאאב היא חברת רכב ותעשייה כבדה שהוקמה בשנת 1937 ועסקה ביצור מטוסים. עם סיום מלחמת העולם השנייה חיפשה החברה שווקים חדשים. בשנת 1944 החל פרויקט במטרה ליצור את המכונית הראשונה, חמש שנים לאחר מכן החל היצור של המכונית "SAAB 92". העיצוב הדגיש את שורשיה של החברה בתעופה בעיקר.