קולין הוא הבכור במשפחה קשת יום בנוטינגהאם. אביו נפטר לאחר שעבד שנים במפעל במשכורת מינימום. יש לו עוד שני אחים קטנים והוא מסתובב כל היום ברחובות ביחד עם חברו מייקל (ג'יימס בולאם) והם מבצעים פשעים קטנים כמו גנבת רכב כדי לצאת לבלות עם שתי צעירות מקומיות. העתיד נראה לו חסר תקנה והוא אינו רוצה לעבוד כל חייו כאביו.
באחד הפעמים הם פורצים למאפייה וגונבים כספת קטנה ובה 70 פאונדס. קולין מחביא את הכסף בתוך המרזב בביתו ואומר לבלש המשטרה שאין לו קשר לגנבה אך גשם שיורד באותו זמן מפזר את שטרות הכסף מהמרזב והוא נתפס.
המנהל מתבונן בנערים המשחקים בכדורגל ומבחין בכושר הריצה של קולין. המוסד עומד להתמודד עם נבחרת ספורט של בית הספר רנלי בעיירה הסמוכה על מרוץ לאורך 5 מיילים. ניצחון על הנערים הטובים של רנלי יעלה את יוקרתו של המוסד ובעיקר המנהל.
קולין זוכה להטבות בתנאים למורת רוחם של חבריו המסתכסכים איתו על כך.
קולין צריך לנצח את הרץ המצטיין של בית הספר רנלי, גאנת'רופ (ג'יימס פוקס). בתחילה נראה שהניצחון מובטח לו והוא נמצא לפני גאנת'רופ בפער גדול, אך לפני הסוף הוא נעצר ונותן לגאנת'רופ לנצח. הוא רוצה להראות לכולם שהוא עצמאי ומורד בכולם אף על פי שהוא יודע שכעת יתנקם בו המנהל הנבגד.
ארגון הגננות המחנכות
ארגון הגננות המחנכות הוא איגוד מקצועי המייצג גננות בגני הילדים העירוניים והפרטיים במדינת ישראל. בארגון חברות גננות מכל זרמי החינוך (ממלכתי, ממלכתי-דתי, חרדי, ערבי ועוד). הארגון טרם הוכר כארגון יציג לגננות ומאז הקמתו הוא מנהל מאבק משפטי כנגד משרד החינוך והסתדרות המורים על מנת להפוך לארגון עובדים מוכר ויציג. בד בבד הוא פועל לקידום זכויות הגננות ולהגנה פרטנית על זכויותיהן התעסוקתיות של גננות.
תולדות הארגון.
ארגון גננות מחנכות נוסד בספטמבר 2011. מייסדות הארגון היו היו"ר הנוכחית דורית חזן, מירי טלמור, לי אור, עופרה כהן, אורנה הדר, שרון רוגוז'ינסקי ומיכל שחר. הארגון קם כתגובה להחלטת הממשלה ליישם את חוק חינוך חינם מגיל שלוש (בהתאם להמלצות ועדת טרכטנברג לבחינת דרישות המחאה החברתית בישראל 2011), מאחר שהגננות חששו שיישום החוק יביא לשילוב של פעוטות בני שנתיים וחצי עד ארבע בגני ילדים שאינם מתאימים לצרכיהם (ללא פינות מנוחה והחתלה, וללא התאמת תקן כוח האדם לגיל הילדים) – כפי שגם קרה בפועל. התארגנות המייסדות החלה כתגובה להסכמי "אופק חדש", כשהוברר גודל הפגיעה בגננות. הארגון קיבל תוקף מרשם העמותות ב-25 בינואר 2012.
עם הקמת הארגון, פתח משרד החינוך בצעדים משמעתיים כנגד אחדות ממייסדות הארגון. משרד החינוך ביקש לקרוא ליו"ר הארגון דורית חזן לשימוע. ננקטו גם צעדים משמעתיים (שימועים לקראת פיטורין והורדה בדרג המקצועי) כנגד אורנה הדר, דפנה אבן ופעילות אחרות של הארגון. במאי 2012 הגיש הארגון לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב בקשה להורות למשרד החינוך לחדול מההתנכלות לפעילות הארגון. בעקבות עתירת הארגון לבית הדין, ביטל משרד החינוך את כל הצעדים המשמעתיים כלפי מייסדות הארגון, כך שבית הדין לא נאלץ להתערב ולנקוט עמדה בנוגע לצעדים אלה.
בתשובה לעתירת הארגון כנגד ההתנכלויות לחברותיו, פסק בית הדין במאי 2013 כי הארגון לא הוכיח את מעמדו כארגון עובדים. הארגון ערער על החלטת בית הדין המחוזי לבית הדין הארצי לעבודה. בית הדין הארצי קבע כי על הארגון להגיש עתירה נוספת שבה יבקש מבית הדין האזורי להכיר בו כארגון עובדים. בינואר 2014 הגיש הארגון לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב בקשה להכיר בו כארגון עובדים. בפברואר 2016, לאחר שבית הדין בחן את פעילותו של הארגון למען הגננות וזכויותיהן, הוא קבע כי הארגון הוא ארגון עובדים והוא רשאי לפעול כארגון עובדים המייצג גננות, וקבע כי קיימת גם אפשרות שהארגון יכול לדרוש פיצול יחידת המיקוח ולהפוך לארגון יציג עבור הגננות במקביל להסתדרות המורים כפי שקרה בעבר עם ארגון המורים העל יסודי. משרד החינוך הגיש, יחד עם הסתדרות המורים, ערעור על פסק הדין לבית הדין הארצי לעבודה. בית הדין הארצי לעבודה קיבל את הערעור בחודש אוקטובר 2017 וביטל את ההכרה בארגון כארגון עובדים. באמצעות עו"ד ורד גרטל ועו"ד ליאת שושן-ברק עתר ארגון הגננות לבג"ץ כנגד פסיקתו של בית הדין הארצי. בפברואר 2019 קבע בג"ץ כי אינו מתערב בפסיקה, אך יש מקום לכך שארגון הגננות יעתור שוב לבית הדין לעבודה בתביעה להכרה, נוכח השינוי בנסיבות מאז שהארגון עתר בעבר, כמו הגידול העצום במספר חברות הארגון, פעילותו וכיוצא בזה. ארגון הגננות ייערך להמשך המאבק להכרה, והורה לבאות כוח הארגון להכין תביעה חדשה.
פעילות הארגון.
ארגון הגננות עוסק בייצוג פרטני של הגננות החברות בו בהליכים משמעתיים, מקצועיים ונוספים מול משרד החינוך. מאז הקמת הארגון יוצגו בהליכים הללו מאות גננות שנתקלו בקשיים מול משרד החינוך, ולפי נתוני הארגון משרד החינוך קיבל את כל דרישות הגננות.
בנוסף לפעילות הפרטנית, עוסק הארגון בייצוג ציבורי של זכויות הגננות בנושאי ליבה בתחום החינוך הקדם יסודי, בזירות ציבוריות כולל פניות למשרדי הממשלה ולכנסת ופעילות תקשורתית. הארגון פעיל בוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.
בתחילת 2018 הודיע הארגון כי הוא מכין תביעה פרטנית שבה יבקשו גננות להשוות את שכרן ותנאי עבודתן לאלה של המורים. מדובר בתביעת פרט שהוגשה בשמן של אותן גננות שהצטרפו אליה. במסגרת התביעה ביקשו הגננות לבטל שינויים לרעה בשכרן ובתנאי עבודתן במסגרת רפורמת "אופק חדש" ולהחיל עליהן שינויים לטובה שחלו על המורים במסגרת אותה רפורמה, וכן להתאים את גני הילדים לשהייתם של ילדים קטנים ולציידם בפינות מנוחה ופינות החתלה. התביעה הוגשה באמתעות עו"ד ורד גרטל ועו"ד ליאת שושן-ברק.
התביעה הוגשה בפברואר 2019 בשם 514 גננות וגננים בגני ילדים ציבוריים לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, לשיפור משמעותי בתנאי העסקתם ולהשוואתם לאלה שהשיגו המורים ברפורמת "אופק חדש". רשימה של כ-200 תובעות נוספות הוגשה באפריל 2019, הדיון המקדמי נערך בתאריך 22.9.2019. הרשימות הנוספות אושרו, ומספר התובעות עומד על 754.
מוסדות הארגון.
בראש הארגון עומדת היו"ר דורית חזן. לארגון יש ועד מנהל בו חברות חמש גננות והוא קובע את מדיניות הארגון ואת האסטרטגיה שלו. לארגון יש מועצת מורשים בהשתתפות 35 גננות המתכנסת מדי שנה וקובעת התקנון וחוקת הארגון. בנוסף לאלה קיימת ועדת שיפוט, המשמשת כערכאת בוררות פנימית בתוך הארגון וכן ועדת ביקורת. נכון לשנת 2020, חברות בארגון כ-880 גננות.
עד אוגוסט 2019 ארגון גננות מחנכות רכש מ ארגון המורים את כל השירותים שמועברים ממשרד החינוך וממשרד האוצר עבור הגננות -כולל שי שנתי לכל גננת, יומן לגננת, מלגות, השתתפות בפעילות של עמותת המורים והקרן לקידום מקצועי ועוד.
באוגוסט 2020 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין "ארגון גננות מחנכות" להסתדרות העובדים הלאומית. ארגון הגננות הצטרף כארגון עצמאי השומר על מוסדותיו, ובזכות הסכם זה הוא מוכר כעת כארגון עובדים לכל דבר ועניין.
פיזור אור
מבצע בית הקלפים
ב-10 במאי 2018, כחלק מסכסוך ישראל–איראן–חזבאללה בסוריה, התרחש עימות צבאי ישיר בין ישראל לאיראן ברמת הגולן ובסוריה. ב-8 במאי יוחסה לישראל הפצצת מספר משגרי טילים שעמדו לבצע ירי על ישראל. ב-10 במאי שיגר כוח קודס רקטות ארטילריות מסוריה לעבר ישראל. בעקבות זאת ערך צה"ל תקיפה אווירית נרחבת, שנקראה "מבצע בית הקלפים", על בסיסי משמרות המהפכה האסלאמית בסוריה, שבה נפגעו והושמדו גם סוללות נ"מ סוריות, שירו, ללא פגיעה, 160 טילי קרקע-אוויר על מטוסי חיל האוויר הישראלי.
רקע ועימותים קודמים.
במהלך מלחמת האזרחים בסוריה קיבל המשטר הסורי מאיראן סיוע צבאי ניכר, שהתבטא במשלוחי נשק, בייעוץ צבאי של קצינים ממשמרות המהפכה האסלאמית, ובמיליציות שיעיות, שבראשן חזבאללה ששלח אלפי לוחמים למערכה. בהדרגה החלה איראן לשלוח עוד ועוד כוחות לסוריה ואף הקימה בה בסיסים צבאיים, גם על מנת לפעול משטח סוריה נגד ישראל. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הודיע שמבחינת ישראל מדובר ב"קו אדום" ושישראל לא תרשה לאיראן להתבסס בסוריה. להפצצה הנרחבת של חיל האוויר הישראלי ב-10 במאי, שכונתה מבצע "בית הקלפים", קדמו עימותים גלויים אחדים בשנת 2018.
ב-10 בפברואר 2018 התרחש עימות אווירי בין ישראל לסוריה ואיראן - סדרת קרבות בין חיל האוויר הישראלי לכוחות סוריים ואיראניים שהחלו בחדירת כטב"ם איראני לישראל. הכטב"ם האיראני, מסוג שאהד 141, יורט על ידי מסוק אפאצ'י AH-64D "שרף" של חיל האוויר הישראלי. בתגובה נוספת הפציץ חיל האוויר הישראלי גם את קרון ההפעלה של הכטב"ם בשדה התעופה T-4. אחד המטוסים התוקפים, מדגם F-16I סופה, נפגע מירי נ"מ של צבא סוריה והתרסק ליד קיבוץ הרדוף. בעקבות זאת תקף חיל האוויר הישראלי 12 מטרות סוריות ואיראניות בסוריה.
בעקבות תקיפת שדה התעופה T-4 ב-9 באפריל ותקיפת מחסני התחמושת האיראניים בסוריה ב-29 באפריל, שבהן נהרגו עשרות חיילים איראנים ממשמרות המהפכה האסלאמית והושמדו אמצעי לחימה איראניים רבים (בהם כ-200 טילי קרקע-קרקע ארוכי-טווח, ומערכת נ"מ איראנית), הבטיחה איראן נקמה על התקיפות שיוחסו לישראל. לפי פרשן "ידיעות אחרונות" אלכס פישמן, ישראל התגרתה באיראן כדי למשוך אותה לפעולה שתהווה עילה לתקיפה נרחבת של צה"ל.