מסילה לירדן.
הארכת מסילת העמק מבית שאן למעבר שייח' חוסיין מופיעה בתוכנית החומש של רכבת ישראל. עלותו הכוללת מוערכת בכ־3.2 מיליארד שקל.
מסילה לעיר הבה"דים.
קיימת תוכנית להארכת שלוחת הרכבת המגיעה לתחנת באר שבע מרכז ורמת חובב לכיוון עיר הבה"דים. התוכנית אינה נמצאת בשלבי ביצוע וכיום מפעילה רכבת ישראל שאטלים של אוטובוסים מתחנות רכבת שונות ברחבי הארץ ישירות לעיר הבה"דים.
תחנות רכבת עתידיות.
במסגרת תוכנית הפיתוח מתוכננת הרחבה גדולה של תחנות הרכבת ובין היתר בניית התחנות הבאות: נשר, סביוני ים, גדרה, רחובות – ששת הימים, וגלילות.
פרויקטים שהושלמו במסגרת תוכנית החומש.
קו הרכבת המהיר לירושלים.
פרויקט התשתיות הגדול והמורכב ביותר בתוכנית היה חיבור שתי המטרופולינים הגדולים בישראל, תל אביב וירושלים, באמצעות מסילת רכבת. הפרויקט כלל גם סלילת שלוחה למודיעין והקמת תחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון. עלות הפרויקט נאמדה בכ־4.8 מיליארד ש"ח, אך חריגות תקציב של רכבת ישראל הביאו לאומדן מחודש של כ־7 מיליארד ש"ח, עם חנוכת הקו. חלקו המערבי של הקו עובר בצמוד לתוואי כביש 1, וחלקו המזרחי בתוך מנהרות שנחצבו בהרי יהודה. הקו מסתיים בתחנת הרכבת ירושלים – יצחק נבון בירושלים. הקו נפתח באופן חלקי ב-25 בספטמבר 2018 עד תחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון. החל מדצמבר 2019 הופעל קו הנוסעים מירושלים עד תחנת ההגנה בתל אביב, ומספטמבר 2020 עד תחנת הרצליה. בעתיד יוארך לחיפה, ועל פי התוכניות המקוריות - מזרחה לכרמיאל. משך הנסיעה בקו יעמוד על כ־28 דקות, ובשעות השיא יפעלו בו ארבע רכבות בשעה. הפרויקט הוכרז כפרויקט לאומי מתוקף החלטת ממשלת ישראל, זכה להסתייגויות רבות, וביקורת חריפה נמתחה כנגד רכבת ישראל בשל התנהלות בזבזנית לכאורה בסלילת הקו .
הוספת מסילות בקטע שמריהו מזרח - תל אביב אוניברסיטה.
כחלק מפרויקט הקמת לולאת השרון הושלמה בניית מסילת השרון אשר מקשרת את מסילת החוף במחלף שמריהו מזרח לתחנת רעננה מערב ומזרחה דרך תחנות נוסעים נוספות לכיוון המסילה המזרחית. כדי שרכבות הנוסעים יוכלו לנסוע גם מערבית לרעננה דרך מסילת החוף, נבנתה צומת מסילות במחלף שמריהו מזרח, משם נפרשו שתי מסילות נוספות לתחנת הרכבת תל אביב האוניברסיטה. כחלק מפרויקט זה תחנת הרכבת הרצליה הורחבה לתצורה בעלת 6 רציפי רכבת פעילים, והפכה לתחנת הקצה של הקו העובר דרך מסילת השרון במקום תחנת הרכבת רעננה מערב.
הכפלת מסילות.
הכפלת קטעי מסילה בודדת לצורך הגדלה של נפח תנועת הרכבות במסילות, בקטעים הבאים: קטע נען - באר שבע במסילת הדרום, קטע קריית מוצקין - נהריה במסילת החוף וקטע קצר במסילת הירקון ממזרח לתחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה.
שדרוג והקמת מתחמי תחזוקה.
פרויקטים של הקמת מתחמי התחזוקה החדשים והרחבת מתחמי התחזוקה הקיימים שהסתיימו.
סאלם פיאד
מערכת העצבים הפריפרית
טרימרן
טרימרן (באנגלית: Trimaran) הוא כלי שיט בעל שלושה גופי ציפה הדומה לקטמרן שהוא בעל שני גופי ציפה. רוב כלי השיט הם בעלי גוף ציפה בודד.
טרימרן מונע בדרך כלל על ידי מפרשים ולא בעזרת מנוע. בדרך כלל זהו כלי שיט קטן המשמש לתחרויות ופנאי, והוא מסוגל לפתח מהירויות גבוהות במיוחד. שיא המהירות של כלי שיט המונע באמצעות מפרשים הושג על גבי טרימרן (מהירות של יותר מ-40 קשר - כמעט 70 קילומטר לשעה). דגמי טרימרן מיוצרים גם לשיט בים הפתוח וגם לשיט באגמים.
קישורים חיצוניים.
מקור
איפ&quot;ק
סלמה (השפלה)
חמשת האלמנטים
דן לנר
דן לנר (29 במרץ 1922 - 16 במרץ 1988) היה מצנחני היישוב, מפקד בפלמ"ח, אלוף בצה"ל, ומפקד אוגדה 210 במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה.
נולד באוסטריה בשם ארנסט לינר, היה חבר בארגון הנוער הציוני בלאו וייס. בשנת 1938, לאחר סיפוח אוסטריה על ידי גרמניה הנאצית נמלט מהמדינה. בשנת 1940 עלה לארץ ישראל, ונמנה עם מקימי קיבוץ נאות מרדכי. בשנת 1941 התנדב לפלמ"ח וגויס למחלקה הגרמנית, שהתאמנה לפעולות מאחורי קווי האויב. בשנת 1944 הוצנח על ידי הבריטים ביוגוסלביה, שם לחם בשורות הפרטיזנים של טיטו. לאחר תום מלחמת העולם השנייה חזר לארץ ישראל. בשנת 1946 עבר קורס מפקדי מחלקות של הפלמ"ח. בהמשך מונה למפקד הגדוד הראשון של הפלמ"ח, ועם פרוץ מלחמת העצמאות פיקד עליו בקרבות משמר העמק.
בהמשך המלחמה מונה למפקד גדוד בחטיבת יפתח, לחם בחזית הצפון והדרום, בין השאר בקרבות מלכיה. לאחר סיום המלחמה נשאר בשירות קבע, ועמד לצד ראובן שילוח ומשה דיין בראש משלחת לשיחות על הסכם הפסקת האש עם ירדן. בשנת 1950 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת גולני, אך כעבור שנה פרש משירות סדיר בצה"ל וחזר לעבוד בקיבוצו, נאות מרדכי. במסגרת שירות המילואים פיקד על חטיבה 45 בשנים 1950–1964. בשנת 1965 שב לשירות קבע ומונה לראש מטה פיקוד צפון. בתפקיד זה שירת במלחמת ששת הימים.
ביוני 1970 הועלה לדרגת אלוף ומונה למפקד אוגדה 252 - עוצבת סיני, עמה לחם במלחמת ההתשה. בתפקידו זה הקפיד על מלאכת הסברה מקיפה בין חיילי המעוזים של קו בר-לב, לגבי חשיבות ומשמעות השהייה במקום.
בשנת 1972 פרש סופית משירות קבע והפך לחקלאי בקיבוצו נאות מרדכי.
במלחמת יום הכיפורים היה מפקד אוגדת מילואים 210‫‬, שבנייתה החלה מספר חודשים בלבד לפני פרוץ הקרבות במסגרת כוננות כחול לבן. האוגדה שבפיקודו נכנסה ללחימה בגזרת רמת הגולן כבר ב-7 באוקטובר, ומילאה תפקיד מכריע בבלימת המתקפה הסורית במרכז הרמה, ולאחר מכן בחיסול כיס חושניה. ב-11 וב-12 באוקטובר השתתפה האוגדה בהבקעת מערך ההגנה הסורי בצפון רמת הגולן וביצירת המובלעת הישראלית בשטח סוריה. ב-12 באוקטובר פיקד לנר על מארב שריון בו הושמדה אוגדה עיראקית. עד סיום המלחמה בלמה האוגדה שורה של התקפות נגד של חיל המשלוח העיראקי ושל יחידות מצבא ירדן על האגף הדרומי של המובלעת.
על שמו קרויים רחובות בתל אביב ובית שמש.
לנר היה נשוי לתרצה, אב לבן ושתי בנות. נפטר בשנת 1988, והובא למנוחות בבית העלמין שבקבוץ נאות מרדכי שם התגורר .
OpenGL
OpenGL (Open Graphics Library) הוא ממשק תכנות יישומים ליצירת תוכנות שמייצרות גרפיקה תלת ממדית ממוחשבת (וגם דו-ממדית). הממשק מורכב מיותר מ־250 קריאות פונקציות שונות שיכולות לשמש לציור של סצנות תלת-ממדיות מורכבות מצורות פשוטות (פרימיטיבים). OpenGL פותחה במקור על ידי חברת סיליקון גרפיקס (Silicon Graphics Inc.) בשנת 1992, אך כיום המשך הפיתוח הוא בידי Khronos Group.
OpenGL פופולרית בתעשיית משחקי המחשב, שם המתחרה העיקרית היא Direct3D המפותחת על ידי חברת מיקרוסופט. שימוש נרחב ב־OpenGL ניתן למצוא בסביבות מציאות מדומה, סימולציות מדעיות, הצגת מידע, סימולטורים מדמי טיסה ופיתוח משחקי מחשב.
מבנה.
ל-OpenGL שתי מטרות עיקריות:
הפעולה הבסיסית של OpenGL היא לקבל סוגי משתנים בסיסיים כמו נקודה, שורה, או פוליגון ולהמיר אותם לפיקסלים (רסטריזציה). המרה זאת נעשית בעזרת מכונת המצבים של OpenGL. רוב הפקודות של OpenGL עוסקות בהמרה זאת, או על ידי שליחת משתנים למכונת המצבים להמרה או בשליטה בקונפיגורציה של עיבוד הנתונים במכונת המצבים. לפני הופעת OpenGL 2.0 כל שלב של מכונת המצבים ביצע פעולה אחת והיו לו אפשרויות קונפיגורציה מוגבלות. ב-OpenGL 2.0 יש יותר אפשרויות הניתנות לתכנות בעזרת GLSL.
דוגמאות לקריאות לפונקציות ב-openGL (שליחת משתנים למכונת המצבים):
glbegin(GL_TRIANGLES); //other modes: GL_POINTS, GL_LINES, GL_QUADS, GL_POLYGON
glVertex3f(x-coordinate, y-coordinate, z-coordinate); //first vertex
glVertex3f(x-coordinate, y-coordinate, z-coordinate); //second vertex
glVertex3f(x-coordinate, y-coordinate, z-coordinate); //third vertex
glEnd();
glLightfv(GL_LIGHT0, GL_DIFFUSE, {R,G,B});
glLightfv(GL_LIGHT0, GL_POSITION, light position);
glEnable(GL_LIGHT0);
glEnable(GL_LIGHTING); //enable the lighting
glEnable(GL_DEPTH_TEST); //enable depth test
glDepthFunc(&lt;comparison func&gt;); //comparison functions: GL_NEVER, GL_LESS, GL_EQUAL, GL_LEQUAL, GL_GREATER, GL_NOTEQUAL, GL_GEQUAL, and GL_ALWAYS
ל-OpenGL הייתה השפעה על מאיצי גרפיקת תלת-ממד, בכך שהיא עודדה הוספת תכונות שכיום נחשבות לנורמה בתחום.
תיאור קצר של התהליך במכונת המצבים הוא:
יש מאיצים גרפיים שמספקים תכונות מעבר לרשימה זו, אך הם בדרך כלל הרחבה של הרשימה ולא שינוי מהפכני שלה.
ג'וֹ (杖:じょう, jō?) הוא מקל עץ המשמש ככלי נשק יפני מסורתי. הוא פותח ביפן העתיקה לצורך אימון סמוראיים ולדו-קרב. הג'ו משמש לרוב בג'וֹדּוֹ (אומנות המקלות) ובאייקידו. בנוסף ישנם כוחות משטרה יפנים שעדיין משתמשים בג'ו.
מקור.
לפי האגדה הג'ו הומצא על ידי סמוראי בשם קטהסויושי (夢想 權之助 勝吉) לאחר שתקף סמוראי אחר בשם מיאמוטו מוסאשי (宮本 武蔵 ) והלה הכה אותו עם עץ מדורה שהיה זרוק לידו, והפיל אותו. קטהסוישי כל כך הורשם, שהוא עזב את המקום והקים בית ספר ללחימה במקל כנגד חרב.
שימוש בג'ו.
הג'ו הוא כלי נשק, הדורש טכניקה, דיוק וזריזות ולא כוח. המכות של הג'ו מכוונות לרוב למקומות פגיעים בגוף האדם דוגמת הרקות. הג'ו קצר מהבו ולכן דורש זריזות גדולה יותר, אך הג'ו ארוך יותר מהבוקן (חרב עץ) ולמרות זאת דרושה מיומנות גבוהה כדי להילחם בקרב של ג'ו נגד חרב.
בשונה מהחרב והסכין את הג'ו אפשר לתפוש בכל מקום לכן מספר המכות האפשריות בו הוא כמעט אין סופי.
באייקידו.
באייקידו יש לג'ו שלושה שימושים מרכזיים: