זכות ההתחקות היא זכותו של קטין לדעת מה מוצאו – מי אביו ואמו, להתחקות אחר הוריו ולגלות את ייחוסו המשפחתי.
עיגון הזכות:
זכות זו הוכרה כזכות יסוד כנגזרת של על ידי השופט שמגר בע"א 5942/92 פלוני נ' אלמוני:
"לקטין גם כן הזכות לכבוד האדם… בין היתר רשאי הוא לשם שמירת כבודו האישי והאנושי ולשם הבטחת זכויותיו על פי הדין האישי ועל פי דיני הקניין שלא לרצות להיחשב לבן בלי אב ידוע, אלא לדרוש לדעת מיהו אביו".. בנוסף, זכות זו הוכרה כזכות יסוד בסעיף 7 לאמנה הבינלאומית לזכויות הילד .
השיקולים להכרה בזכות.
שיקולים פסיכולוגיים.
1.בפס"ד אלמונית נ' פלוני נאמר כי זכות ההתחקות מעניקה לקטין חיים עם וודאות וחוסכת ממנו נזק נפשי, בנוסף מובא בפס"ד כתביה של פורטין בהם היא מביאה מחקרים שמוכיחים את החשיבות הפסיכולוגית שיש למידע בדבר השורשים הגנטיים .
2. בפס"ד סושרד נ' כ"ץ מדובר על ההיבטים הפסיכולוגיים בזכות ההתחקות נאמר שם כך:
3. נערך על ידי טריסליוטיס מחקר גדול בקרב ילדים שלא ידעו את זהות ההורה הגנטי שלהם וביקשו להתחקות אחריו. מסקנות המחקר היו כי יש צורך פסיכולוגי לכל אדם להכיר את הרקע שלו וכי זה נחוץ כדי להתבגר בצורה בריאה ושלמה.
שיקולים משפטיים.
פרופסור רות זפרן במאמרה "של מי אתה ילד?" כתבה כי זכותו של קטין לדעת היא חלק מזכותו לכבוד, הגשמה עצמית, אוטונומיה, רווחה, הזכות לדעת, פרטיות ושוויון.
פסקי דין שהוכרה בהם הזכות להתחקות:
ע"א 3077/90 פלונית נ' פלוני : אישה מוסלמית לא נשואה שהביאה ילד והיא יודעת מי הוא אביו. על פי הדין השרעי אם היא לא נשואה לא ניתן להכיר בו כאב ולא ניתן לחייבו במזונות. ביהמ"ש העליון קבע שלילד יש זכות לדעת מהיכן בא.
ע"א 5942/92 פלוני נ' אלמוני : שופט בית המשפט העליון אהרן ברק פסק שלקטין שמורה הזכות לכבוד האדם ורשאי לשם שמירת כבודו, והבטחת זכויותיו על פי דיני קניין, שלא לרצות להיחשב לבן בלי אב אלא לדרוש לדעת אם הוא אביו.
תמ"ש(ת"א) 87471/00 אלמונית נ' פלוני : זכות ההתחקות היא זכותו של הקטין לדעת מיהו אביו, בסיסה של זכות זו נטוע בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, כלומר זכות ההתחקות היא זכות יסוד של הקטין.
חוקים שקשורים לזכות ההתחקות:
חוק מידע גנטי מסדיר בדיקות הורות – קובע שבדיקת רקמות לצורך בירור קשרי משפחה יכולה להיעשות בישראל רק על ידי אישור בית משפט לענייני משפחה. זו עבירה פלילית אם עושים בדיקה ללא אישור בגלל הפן הדתי וחשש ממזרות. על פי החוק כשמוגשת תביעת אבהות מתבקשת בדיקת רקמות.
המצב המשפטי שהיה קיים לפני החוק:
כאשר האב לא מוכן לעשות בדיקת רקמות:
היו מכבדים את זכות האבא שלא לבצע בדיקה, לכן לעולם לא ידע ביולוגית שזה ילדו. אבל בגלל הסירוב הוא מסיק משפטית שזה הילד שלו. המשמעות – הוא ישלם מזונות.
המצב המשפטי אחרי התיקון כאשר האב לא מוכן לעשות בדיקת רקמות:
היום ניתן לחייב אדם לבצע בדיקה גנטית בלתי חודרנית – על בסיס שערות או רוק. ניתן לאכיפה על ידי ביהמ"ש וקנסות שמטיל על האב / ביזיון ביהמ"ש.
חריגים לזכות ההתחקות.
1.ילד מתרומת זרע: הילד לא יכול להתחקות אחרי אביו.
2.כשיש חשש לממזרות: כאשר נולד ילד מקיום יחסי מין מחוץ לנישואים. ממזרים לא יכולים להינשא במדינת ישראל עם יהודי שהוא לא ממזר. בעקבות זאת קבע המחוקק בחוק מידע גנטי – פרוצדורה שפוגעת בזכות היסוד של זכות ההתחקות. ברגע שנולד ילד ועולה חשש ממזרות, קובע חוק מידע גנטי שביהמ"ש חייב להפנות שאילתא לבית הדין הרבני, והנשיא של ביה"ד הרבני כותב ליועץ המשפטי תשובה וחו"ד האם יש חשש לממזרות. ברגע שביהמ"ש מקבל חוות דעת שיש חשש ממזרות, לא חלה זכות ההתחקות.
התנגשות זכויות:
זכות ההתחקות מול הזכות לכבוד האדם:
במקרה והאב לא מוכן לעשות בדיקת רקמות זכות הילד לדעת (זכות ההתחקות) מתנגשת עם הזכות לכבוד האדם של האבא והזכות לא לעשות בדיקות בניגוד לרצונו.
זכות ההתחקות מול הזכות לפרטיות:
במקרה של תרומת זרע, התורם לא מעוניין שזו תחשף ועל כן נשאר אנונימי. זכות הקטין להתחקות אחר מוצאו במקרה זה תפגע ברצונו של התורם לפרטיות.
אנטה ז'יז'יץ'
אנטה טוני ז'יז'יץ' (בקרואטית: Ante Toni Žižić; נולד ב-4 בינואר 1997) הוא כדורסלן קרואטי, המשחק בעמדת הסנטר, בקבוצת אנאדולו אפס בליגת היורוליג ובליגת העל הטורקית בכדורסל. נבחר במקום ה-23 בדראפט ה-NBA בשנת 2016 על ידי קבוצת בוסטון סלטיקס.
קריירה מקצוענית.
באירופה.
ז'יז'יץ' נולד בספליט שבקרואטיה, אחיו הגדול אנדריאה הוא כדורסלן עבר שגם כן שיחק במכבי תל אביב. בעונת 2012/2013 היה חבר בסגל הקבוצה הבוגרת של מועדון ק.ק ספליט, אך כמעט ולא שותף במשחקי הקבוצה. עונה לאחר מכן עבר לריבולה קאשטלה מהליגה השנייה. ב-2014 עבר לק.ק גוריצה עמה שיחק בליגה הקרואטית ורשם ממוצע של 15.7 נקודות ו-8.2 ריבאונדים למשחק. במקביל שיחק עם ציבונה זאגרב בליגה האדריאטית והשיג ממוצע של 7.4 נקודות ב-15.5 דקות למשחק. מאפריל 2015 שיחק עם ציבונה גם בליגה המקומית ורשם ממוצע של 14.2 נקודות ו-7.2 ריבאונדים למשחק. בעונת 2015/2016 שיחק עם ציבונה בכל המסגרות כולל בליגה המקומית, האדריאטית וביורופקאפ. הוא נבחר לשחקן הצעיר של העונה בליגה האדריאטית לאחר שהשיג ממוצע של 13.4 נקודות ו-8 ריבאונדים למשחק (המצטיין בליגה).
ב-2016 נבחר במקום ה-23 בדראפט ה-NBA על ידי בוסטון סלטיקס. הוא נשאר עונה נוספת באירופה וחתם בקבוצת דרושפאקה הטורקית.
בליגת ה-NBA.
ב-1 ביולי 2017 חתם ז'יז'יץ' על חוזה בבוסטון סלטיקס. ב-23 באוגוסט 2017, בטרם שיחק משחק ליגה אחד במדי בוסטון, עבר בטרייד לקליבלנד קאבלירס ביחד עם אייזיאה תומאס וג'יי קראודר, תמורת קיירי אירווינג שעשה את הדרך ההפוכה. בעונתו הראשונה בקליבלנד העפילה הקבוצה לגמר ה-NBA, בפעם הרביעית ברציפות, אולם הובסה על ידי גולדן סטייט ווריורס (0–4). לאורך הפלייאוף שותף ב-14 מתוך 22 משחקי הקבוצה, וקלע 13 נקודות בסך הכול.
מכבי תל אביב.
ב-25 באוגוסט 2020 חתם ז'יז'יץ' במכבי תל אביב, בה החל לשחק החל מעונת 21–2020.
ב-9 במאי 2022 במהלך משחק נגד הפועל חיפה בהיכל מנורה מבטחים, נפל בעוצמה לרצפה, נפגע בראשו ואיבד את ההכרה. בבית החולים איכילוב ז'יז'יץ שב להכרה, ועבר סדרת בדיקות CT שיצאו תקינות שבעקבותיהן שוחרר מבית החולים למחרת וחזר לשחק אחרי שבועיים בלבד ב-26 במאי.
נבחרת קרואטיה.
ז'יז'יץ' היה חבר בסגל נבחרת קרואטיה עד גיל 16 שסיימה שישית באליפות אירופה שהתקיימה ב-2013 בקייב. הוא השיג בטורניר 13.9 נקודות ו-12.8 ריבאונדים למשחק והיה מלך הריבאונדים של האליפות. ב-2014 סיים עם הנבחרת עד גיל 18 במקום השלישי באליפות אירופה שהתקיימה בטורקיה, בטורניר השיג 8.2 נקודות ו-7 ריבאונדים בממוצע למשחק. ב-2015 זכה עם קרואטיה במדליית כסף באליפות העולם עד גיל 19. הוא השיג באליפות ממוצע של 13 נקודות ו-7 ריבאונדים למשחק.
הומוסקסואליות ודת
הקשר בין דת והומוסקסואליות השתנה מאוד במהלך ההיסטוריה, ובמקומות שונים בעולם, ולגבי צורות שונות לגבי הומוסקסואליות וביסקסואליות. דוקטרינות ימינו של הדתות הגדולות בעולם להשתנות בהרבה בדרך כלל על ידי כת על עמדות כלפי נטיות מיניות אלה.
ישנו מגוון רחב של תגובות דתיות להומוסקסואליות - מקבלה (למשל בהינדואיזם), ואל לחוסר קבלה - למשל בזרמים מסוימים בדתות המונותאיסטיות.
הומוסקסואליות בדתות השונות.
יהדות.
בספר ויקרא שבתורה כתוב כי: "וְאֶת זָכָר לֹא תִשְׁכַּב מִשְׁכְּבֵי אִשָּׁה תּוֹעֵבָה הִוא" (ויקרא, י"ח, כ"ב). ועונשו המקראי מפורש בהמשך "וְאִישׁ אֲשֶׁר יִשְׁכַּב אֶת זָכָר מִשְׁכְּבֵי אִשָּׁה תּוֹעֵבָה עָשׂוּ שְׁנֵיהֶם מוֹת יוּמָתוּ דְּמֵיהֶם בָּם" (ויקרא, כ', י"ג).במניין המצוות ביהדות, מסווג איסור זה כמצוות לא תעשה. מניינו בתרי"ג המצוות הוא מצווה ר"ט לפי מניין ספר החינוך, והלאו ה-ש"נ למניין הרמב"ם. על פי ההלכה בתורה שבעל פה, העונש לעובר על איסור זה במזיד בפני שני עדים ולאחר שהתרו בו הוא מיתת בית דין בסקילה. משכב זכר נחשב בהלכה כגילוי עריות, שהיא אחת משלושת האיסורים עליהם אדם צריך ליהרג ולא לעבור, והוא חל גם על בני נח. יחסי מין ללא חדירה בין שני גברים בהם הגיע אחד הגברים לשפיכת זרע לשווא, אסורים לפחות מאותה סיבה שאוננות אסורה, משום שפיכת זרע לבטלה.
במקרא נקבע שקיום יחסים בין גברים הוא עוון חמור, אך מקור האיסור על יחסי מין בין נשים הוא בדרשה על הספרא על הפסוק "כמעשה ארץ מצרים לא תעשו". התלמוד אמנם מזכיר "נשים המסוללות זו בזו", אך דוחה את דברי רב הונא שלפיו הן פסולות לכהונה. הרמב"ם הגדיר את המעשה כאסור אך שאין בו לאו מיוחד ולכן אין לוקין עליו מהתורה אך "ראוי להכותן מכת מרדות". רבים בחברה הדתית תופסים את מימוש הנטייה המינית הלסבית כסותר את אורח החיים הדתי.
היהדות האורתודוקסית רואה מעשים הומוסקסואלים כחטא. בשנים האחרונות, חלו גישות בטענה כי רק המעשה האנאלי (המין עצמו) אסור ורק הוא נחשב תועבה על פי התורה, בעוד שהנטייה המינית ואפילו פעילויות מיניות אחרות אינן נחשבות לחטא.
היהדות הקונסרבטיבית עוסקת במחקר מעמיק של הומוסקסואליות מאז שנות ה-90 עם דעות הלכתיות שונות ומגוונות. העמדה הרשמית של התנועה היא לקבל הומוסקסואלים לבתי הכנסת שלהם תמיכה בשוויון אזרחי, מבלי להסיר את האיסור על משכב זכר.
היהדות הרפורמית מקבלת בברכה ובשוויון מלא את ההומוסקסואלים.