הגורם למראה זה הוא שינוי צפיפות האוויר באטמוספירה שפועל כמנסרה המסיטה את קרני האור, ומפרידה אותן לצבעיהן השונים. קרני השמש באטמוספירה נעות במסלולים עקומים הנקבעים על ידי עקרון פרמה, ואלו שמגיעות אל עין הצופה הן הקרניים בעלות אורך גל הקצר יותר. כתוצאה מכך נראה קצה השמש בצבע ירוק, או שמופיע כתם ירוק נפרד בקרבת השמש. הסיבה לנדירות התופעה היא שנדרשת אחידות רבה בשינוי צפיפות האוויר על פני מרחק גדול.
נראות התופעה.
בנוסף להיות התופעה נדירה, היא גם זקוקה לתנאים של איכות אוויר גבוהה ושילוב של צפיפות אוויר מסוימת הנדרשת כדי שהתופעה תתרחש. נטען כי בשנים האחרונות, עקב זיהום אוויר ההולך ומחמיר באזורים נרחבים בעולם, תופעת ההבזק הירוק הולכת ונכחדת. ישנם כמה סוגי הבזקים ירוקים עם שכיחות שונה באזורים שונים על פני כדור הארץ.
סאבמדיאנטה
קוונטים
מוות קליני
מוות קליני הוא מצב זמני שבו מפסיק הלב לפעום ולספק דם וחמצן למוח, תאי רקמת המוח עדיין חיים, אך לא נרשמת כל פעילות גלי מוח במכשירי המדידה. מוות קליני מתרחש בדום לב, כאשר הלב מפסיק לפעום בקצב סדיר באופן עצמאי. אדם החווה מוות קליני יאבד את ההכרה בתוך שניות ספורות, ומוות קליני שלא יטופל יוביל תוך דקות ספורות לנזק מוחי או למוות.
לפני המצאת דרכים לטיפול בדום לב (כגון החייאה, דפיברילציה וזריקת אדרנלין) מצב זה נחשב לבלתי הפיך, והיה להגדרה הרשמית של מצב מוות. לאחר הופעתן של שיטות טיפול בדום לב הוא כונה 'מוות קליני' במקום מוות, מאחר שהוא איננו מצב סופי, וניתן לחזור ממנו לתפקוד מלא.
השלכות על הגוף.
כאשר הלב מפסיק לפעום האדם חווה מוות קליני, על פי ההגדרה, אך למשך שניות ספורות הוא עדיין מסוגל לתפקד. לאחר מספר שניות הפסקת זרימת הדם למוח מביאה לאובדן הכרה, ולאחר חצי דקה גם להשבתת התקשורת העצבית במערכת העצבים המרכזית. שרשרת תהליכים הרסניים בתא העצב, שנקראת תהליך איסכמי, גורמת להרס קרום התא, לפגיעה במחסום דם-מוח ולתגובה דלקתית. אף אם תחודש זרימת הדם למוח, תאי הדם הלבנים שיגיעו עם זרם הדם המתחדש לרקמה העצבית המודלקת יפרישו ציטוקינים שיגרמו לחמצון מואץ של הרקמה הדלקתית. לכן גם דקות ספורות של מוות קליני מובילות בסופו של דבר למוות מוחי או לנזק מוחי חמור ומתמשך, והתאוששות מלאה של המוח לאחר מוות קליני של יותר משלוש דקות בטמפרטורת החדר היא נדירה. לעומת זאת, רקמות אחרות בגוף שצורכות פחות חמצן וגלוקוז מהמוח מסוגלות להתאושש גם אחרי שעות אחדות של עצירת אספקת זרם הדם, אם יישמרו בסביבה חמימה.
טיפול.
כיום מתנהל מחקר ער בניסיון לצמצם את הנזקים החמורים הנגרמים למוח לאחר חידוש אספקת הדם אליו. היפותרמיה מורידה משמעותית את קצב חילוף החומרים בתאי המוח ומשפרת משמעותית את סיכויי ההישרדות של המטופל, גם אם מצננים את מוחו של המטופל (בצנתר) רק במהלך חידוש זרימת הדם למח. הטיפול היעיל ביותר בתחום משלב הורדת טמפרטורת הגוף בכשלוש מעלות, הפחתת ריכוז כדוריות הדם והעלאת לחץ הדם. בעוד שבטמפרטורת החדר מסתיים מוות קליני במוות מלא תוך דקות ספורות, אדם שנקלע למוות קליני כתוצאה מהיפותרמיה קיצונית עשוי לשרוד גם אחרי יותר משעה של עצירת זרם הדם בגוף. למעשה, ניתוחים לתיקון מפרצת במוח או מומים באבי העורקים עשויים לחייב עצירה של זרם הדם בגוף, הליך המכונה ניתוח בדום לב (Standstill operation). במסגרת הניתוח מדכאים את פעילות המוח בסיוע תרופות, מצננים את הגוף לטמפרטורה של 15 מעלות ומרוקנים את הדם מהגוף. המטופל מנותח במצב של מוות קליני מבוקר למשך עד כשעה, כאשר הורדה נוספת של הטמפרטורה מאפשרת להאריך את משך הניתוח במידת הצורך. הוצע להשתמש בניתוחים אלה גם במקרים של מטופלים הגוססים למוות כתוצאה מאיבוד דם.
חוויית סף מוות.
תועדו דיווחים רבים של אנשים שחוו מוות קליני והעידו על תחושת יציאה מהגוף, ראיית אור לבן, הימשכות למנהרה ומפגש עם אנשים קרובים שנפטרו.
גורם התופעה לא ידוע בוודאות. עם זאת, חוויות אלו המכונות "חוויית סף מוות" מוצגות לעיתים כראיה לחיים שלאחר המוות. מחקר נוירולוגי על תפקוד מערכת העצבים המרכזית בתנאים של חוסר חמצן טוען על פעילויות מוחיות אופייניות במצבים אלו שיכולות לגרום הזיות.
חוויית סף מוות היא תופעה נפוצה. על פי סקר מכון גאלופ שפורסם בשנת 1992, כ-13 מיליון איש (5% מהאוכלוסייה באותו זמן) חוו חוויה כזו בארצות הברית. סקר אחר שפורסם בגרמניה העריך את שעור החווים בכ-4% מהאוכלוסייה.
קרן-שמש מקבוצת עוגן
קרן-שמש מקבוצת עוגן בע"מ היא חברה לתועלת הציבור הפועלת מאז 2005 ועובדת עם יזמים ובעלי עסקים קטנים מהפריפריה במטרה להקים ולנהל עסקים המפרנסים אותם ואחרים. קרן שמש היא חלק מ"קבוצת עוגן". נכון ל-2021, בחברה יש 815 מתנדבים. הקרן היא הנציגה בישראל של הארגון הבינלאומי "Youth Business International", ארגון שהקימה קרן הצדקה של הנסיך צ'ארלס בלונדון ופועל ב-38 מדינות. מנכ"לית הקרן היא מוניקה לב-כהן.
היסטוריה.
החברה הוקמה ב-2005 על ידי שתי קרנות פילנתרופיות הפועלות בישראל, קרן אדמונד י' ספרא וקרן רש"י. ב-2006 נרשמה בשם "קרן שמש לעידוד יזמים צעירים בע"מ". בשנת 2009 פרשה קרן סאקט"א-רש"י מהשותפות וקרן אדמונד י' ספרא הפכה להיות בעלת המניות של החברה.
בתחילת דרכה קרן-שמש הציעה הלוואות בגובה 90 אלף ש"ח ליזמים צעירים (גילאי 20–35) שביקשו להקים עסקים. ללווים הוצעו שירותי מעטפת, כגון שכללו מנטור מתנדב, ייעוץ מסובסד וקורסים. ב-2011 חל שינוי ארגוני והחברה פתחה את תוכנית המנטורינג ליזמים שאינם מבקשים לקבל ממנה הלוואה, זאת לאור התפתחות אפשרויות מימון ליזמים בתחילת דרכם ממקורות נוספים.
ב-2019 הצטרפה קרן-שמש לקבוצת עוגן. מניות החברה עברו מקרן אדמונד י' ספרא ל"עמותת עוגן - הקרן להלוואות ללא ריבית" (לשעבר איפל"א - האגודה הישראלית להלוואת ללא ריבית), וקרן אדמונד י' ספרא התחייבה להמשיך לתמוך בפעילות קרן-שמש בשנים הבאות. בשנה זאת החליטו בעלי המניות על שינוי שם החברה ל"קרן-שמש מקבוצת עוגן".
ב-2020, בעקבות המשבר הכלכלי שהביאה מגפת הקורונה, הרחיבה הקרן את פעילותה והסירה את מגבלות הגיל והוותק. באותה עת הוקם מיזם "מנט-אור", המעניק מנטור מתנדב למנכ"לים של מלכ"רים ועסקים חברתיים. המיזם הוקם במקביל לקרן הלוואות שהקימו עוגן והסוכנות היהודית. המיזם הוקם בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, IVN וקרנות המוסד לביטוח לאומי.
לקרן שמש "תו מידות לאפקטיביות" ותו איכות לניהול התנדבות של הרשת להתנדבות ישראלית.
קהל היעד.
הקרן תומכת בבעלי עסקים המבקשים להתפרנס מהעסקים, ושהצורך שלהם הוא בסיוע ניהולי ולא בייעוץ ספציפי. בעלי העסקים נדרשים להתחייב לתהליך ארוך טווח - עד שנתיים. לתנאי הקבלה יש שיקולים חברתיים, כמו הרקע הסוציו-אקונומי, אזור גאוגרפי, אוכלוסיות מגוונות ותרומתם החברתית של העסקים.
קרן-שמש מסייעת בין היתר לחיילים משוחררים, עולים חדשים, נשים, אנשים עם מוגבלויות, חרדים והחברה הערבית. מעל אלף עסקים פונים לקבלת סיוע מקרן שמש מדי שנה, ומתוכם מתקבלים בין 25% ל-30% לתוכנית המנטורינג.
למיזם מנט-אור מתקבלים מנכ"לים של מלכ"רים בעלי אישור ניהול תקין בתוקף ושמחזור הפעילות שלהם לפחות 500 אלף ש"ח. קדימות ניתנת לארגונים מתחומי החינוך, רווחה, קידום תעסוקה, בריאות, חברה ותרבות. כמו כן, מתקבלים מנכ"לים של עסקים חברתיים שהוקמו במטרה לצמצם פערים של אוכלוסיות מודרות בישראל, עסקים שמעסיקים בהעסקה ישירה עובדים מאוכלוסיות מודרות בהיקף ניכר, או עסקים שמספקים שירותים או מוצרים לאוכלוסיות מודרות.
שירותים.
נכון ל-2021, מעל ל-800 אנשי עסקים מתנדבים כמנטורים בפרויקט המנטורינג של קרן-שמש. המנטורים מלווים עסקים במודל של אחד על אחד בתוכנית מותאמת אישית ומפגש שבועי למשך שנתיים. במסגרת התוכנית, המנטורים מדריכים את בעל העסק לבחון את החלופות השונות. כ־80% מבעלי העסקים שמלווים על ידי מנטור של קרן-שמש מקיימים איתו תהליך ארוך טווח שאורך עד שנתיים.
בניגוד ליועץ, המומחה בתחומו ועוסק בייעוץ נקודתי לפרק זמן קצר, המנטור מלווה את בעל העסק לאורך זמן. הקרן מסייעת למנטורים להשיג את מטרתם על ידי פעילויות, כגון הכשרות, מפגשים מקצועיים, ויצירת קבוצות ברשתות החברתיות. המנטורים של קרן-שמש חתומים על קוד אתי לפיו אסור להם להיות מעורבים עסקית.
קרן-שמש מפעילה שירותים נוספים לעסקים, ביניהם ליווי פיננסי ומומחים לתחומים שונים.
עיקרון פרמה
ולנטיינס דיי
KLM (בהולנדית: KLM - Koninklijke Luchtvaart Maatschappij - "חברת תעופה מלכותית") היא חברת התעופה הלאומית של הולנד. החברה היא חלק מתאגיד אייר פראנס-KLM שהוקם בשנת 2004. בסיסה הראשי של החברה נמצא בנמל התעופה סכיפהול שבאמסטרדם.
ביולי 2018 זכתה החברה בתואר: "חברת התעופה הדייקנית ביותר".
תולדות החברה.
החברה נוסדה ב-7 באוקטובר 1919, מה שהופך אותה לחברת התעופה הוותיקה בעולם הפועלת עדיין תחת אותו השם, (מוכר כשיא גינס).
בשנת 1920 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה ללונדון.
בשנת 1934 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי.
בשנת 2004 התאחדה החברה עם חברת התעופה אייר פראנס.
בשנת 2017 חשף וילם-אלכסנדר מלך הולנד בריאיון לדה-טלגרף ההולנדי כי במשך 21 שנים הוא משמש כטייס משנה בטיסות מסחריות של KLM.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה, נכון לפברואר 2021:
פעילות החברה בישראל.
לפני קום המדינה שימשו שדה התעופה בעזה ונמל התעופה לוד שימש את החברה כחניות ביניים במסלול טיסותיה להודו ואוסטרליה.