בינואר חזר לווינטרטור מהליגה השווייצרית השנייה. ב-4 במרץ 2012 הבקיע צמד בניצחון 1–4 נגד קריינס. וינרטור דורגה במקום העשירי בליגה טרם הגעתו, ופרוילר הצליח לעזור לקבוצה לסיים את העונה במקום הרביעי.
ב-18 בפברואר 2014 פרוילר חתם בלוצרן מליגת העל השווייצרית. ב-2 במרץ פרוילר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד סנט גאלן. עונת הייתה עונת השיא של פרוילר בקריירה, בה הוא כבש שבעה שערים ובישל חמישה ב-33 משחקי ליגה.
ב-19 בינואר 2016 פרוילר חתם באטאלנטה מהסרייה א' תמורת 2 מיליון אירו. ב-7 בפברואר פרוילר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד אמפולי. ב-2 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד נאפולי.
ב-14 באוגוסט 2022 חתם פרוילר בנוטינגהאם פורסט.
קריירה בינלאומית.
ב-1 ביוני 2017 פרוילר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שווייץ בניצחון 0–1 נגד .
פרוילר נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.
ג'בל טובקאל
ישראל כהן (עיתונאי)
ישראל אברהם כהן (נולד בי"ב באדר ה'תשמ"ב, 7 במרץ 1982) הוא עיתונאי חרדי ישראלי. פרשן פוליטי ברדיו קול ברמה ובמספר קווי נייעס ובעל טור דעה שבועי בעיתון "הארץ".
ביוגרפיה.
כהן נולד וגדל בבני ברק, בוגר ישיבת חזון נחום וחסיד ויז'ניץ. בהיותו נער צעיר נפצע קשה בפיגוע לאחר שבקבוק תבערה הושלך על האוטובוס בו נסע. לאחר נישואיו למד תקופה בכולל אברכים, ולאחר מכן השתלב ככתב בשבועון "מרכז העניינים". בשנת 2010 עבר לאתר "כיכר השבת" ובהמשך היה לעורכו הראשי. באוגוסט 2018 עזב את עבודתו ב"כיכר השבת", והחל לשמש כפרשן פוליטי ברדיו החרדי קול ברמה, שם הוא מגיש מדי שבוע את התוכנית "על הקצה", יחד עם העיתונאי יעקב גרודקה.
כהן מרבה לסקר את התחום הפוליטי החרדי וכן את חצרות הרבנים והאדמו"רים. מלבד בעיתון "הארץ" כותב טורי דעה מדי פעם בעיתון "בקהילה".
כמו כן כהן עורך סיורים בבני ברק להכרת המגזר החרדי לאוכלוסייה הכללית.
נשוי לגולדה ואב לבן.
עיתונות.
בינואר 2018 חשף תיעוד של חבר הכנסת משה גפני מספר על הסכם סודי בין המפלגות החרדיות לבין בנימין נתניהו שיאכוף את חוק המרכולים. כשנה לאחר מכן התנצל בפני גפני על הפרסום.
לקראת יום השואה ה'תשע"ח עורר סערה בטור שבו תמך בזכותם של חרדים לא לעמוד בצפירה.
בשנת תשפ"א שינה את עמדתו, עמד בצפירה ואמר פרקי תהלים לעילוי נשמת החללים.
במאי 2018 פרסם תמונה שבה נראה שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן מחזיק תמונה של הר הבית שבה הוחלף מסגד אל-אקצא בהדמיית בית המקדש. הפרסום גרר ביקורת על כהן בעיתון החרדי יתד נאמן.
באוגוסט 2018 חייב בית משפט השלום בירושלים את מערכת "כיכר השבת" יחד עם כהן ועיתונאי נוסף, בתשלום של 22,000 ש"ח בגין לשון הרע, בעקבות פרסומים באתר בשנת 2011 שהגדירו אדם כ.
פירוק מקורות הצמיחה
פירוק מקורות הצמיחה הוא מכשיר לניתוח כלכלי המשמש כדי למדוד את תרומתם של גורמים שונים לצמיחה כלכלית ולחשב בעקיפין את קצב ההתקדמות הטכנולוגית. מטרתו היא להראות את תרומתו של כל מקור לצמיחה שהתרחשה במשק מסוים במהלך תקופה מסוימת. פירוק מקורות הצמיחה משפיע על קצב הצמיחה של תפוקת המשק, וזאת בשל העלייה בשיעור הגידול בכמות ההון והעבודה. הטכניקה יושמה על כל הכלכלה בעולם והממצאים הנפוצים שלה הם כי רמות נצפות של צמיחה כלכלית לא ניתן להסביר על ידי שינויים במלאי ההון במשק או בשיעורי הצמיחה בכוח העבודה. לפיכך, ההתקדמות הטכנולוגית ממלאת תפקיד מפתח בצמיחתן הכלכלית של המדינות.
היסטוריה.
ניתוח סטטיסטי זה נוצר על ידי רוברט סולו, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1987, והוצג על ידו לראשונה בשנת 1957. הרקע למחקר של סולו היה המאבק שהתנהל בין ארצות הברית לברית המועצות החל מסוף מלחמת העולם השנייה ועד התפרקות ברית המועצות ב-1991. חלק מהמאבק התנהל גם בזירה הכלכלית והתחושה בקרב הממשלות הייתה שהצלחה כלכלית תסייע להן להעביר עוד מדינות לצידן. בברית המועצות התנהלה הכלכלה תחת שליטה כמעט מוחלטת של הממשלה וזו הכתיבה מדיניות של השקעות ענק בהון ושל תיעוש מואץ. שיעורי הצמיחה של ברית המועצות באותן שנים היו מרשימים ובארצות הברית תהו חלק מהכלכלנים ומקובעי המדיניות אם לא כדאי גם לארצות הברית לאמץ אסטרטגיה דומה. סוגיות מרכזיות אלה העלו את השאלות הנוגעות בחידת הצמיחה: מהם הגורמים המשפיעים על צמיחה כלכלית? ומהי המדיניות הציבורית הדרושה כדי לקדם צמיחה כלכלית? ארצות הברית ומדינות המערב תהו כיצד הן יוכלו להמשיך לצמוח וגם לקדם את צמיחת מדינות העולם השלישי. במערב, שלטה אז התפיסה הכלכלית שגרסה כי התנאי האחד והיחיד לצמיחה כלכלית הוא תיעוש מואץ, המבוסס על צבירת מלאי גדל של נכסי הון. מכך גם נבעה המסקנה ששיעור חיסכון גבוה הוא המפתח לצמיחה כלכלית. את היעדר ההתפתחות במדינות העניות שבעולם השלישי הסבירו אז בעיקר בקיומו של 'מעגל קסמים אכזרי' (circle vicious) בשל העוני השורר בהן, הן אינן מסוגלות לחסוך, ובשל העדר חיסכון הן אינן יכולות לצמוח ואינן נחלצות מהעוני. המדינות המפותחות במערב הסיקו מכך כי דרושות תוכניות סיוע בינלאומיות (בדומה ל'תוכנית מרשל') שיאפשרו למדינות עניות להשקיע – בעיקר בתשתיות. ואילו מדינות הגוש הקומוניסטי הסיקו מכך שלא ניתן לסמוך על כוחות השוק שיביאו לשיעורי חיסכון גבוהים, ועל כן יש צורך בחיסכון כפוי מטעם השלטון ('הידוק החגורה') – בדרך של הלאמת חלק גדול מן ההכנסה הלאומית וניתובו באמצעות הממשלה לתוכניות השקעה.
דעתו של סולו הייתה הפוכה. מחקריו נועדו להראות שצבירת הון היא מקור מוגבל לצמיחה בגלל התפוקה השולית הפוחתת של ההון. עוד רצה סולו להראות כי המנוע הראשי לצמיחה הוא שיפורים טכנולוגיים מתמשכים.
דוגמה ספציפית: כדי להראות את הטענה של סולו מתוך הנתונים, פיתח סולו את הניתוח הסטטיסטי הבא: לצורך הניתוח נסמן ב-N את גודל האוכלוסייה, L- כוח העבודה וב-m את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בקרב האוכלוסייה. כלומר- אם, למשל, m=0.6 אז 60% מהאוכלוסייה משתתפים בכוח העבודה. מהגדרתו של m נובע formula_1 ונובע גם formula_2.
ההנחה הראשונה שמניח סולו על מנת לפשט את הניתוח היא ששיעור ההשתתפות בכוח העבודה (m) הוא גודל קבוע. מהנחה זו נובע: formula_3.
את התוצר הראלי במשק נסמן ב-Y ואת התוצר הראלי לנפש נסמן ב-y ונגדיר אותו כך:formula_4.
את מלאי ההון במשק נסמן ב-K ואת ההון לעובד ב-k. נגדיר את ההון לעובד כך: formula_5.
מהגדרות והנחות אלה נובע: formula_6 וגם formula_7.
ההנחה הבאה שמניח סולו היא שהייצור במשק מתנהל על פי פונקציית הייצור הבאה: formula_8
T הוא משתנה המבטא את הרמה הטכנולוגית במשק. עלייה בערכו מבטאת שיפור טכנולוגי וירידה בערכו מבטאת נסיגה טכנולוגית. זוהי הנחה מרחיקה לכת הממקדת את השינוי בטכנולוגיה בשינוי בערכו של משתנה יחיד ובכך סוללת את הדרך לאמידת מידת השיפור הטכנולוגי. גם ההנחה מרחיקת הלכת הבאה נועדה לקרב את הניתוח להשגת מטרה זו. המשוואה הבאה מציגה הנחה נוספת זו שעל פיה המשתנה T מופיע בפונקציית הייצור כגורם המכפיל פונקציה כלשהי של K ו-L בלבד. כלומר: formula_9. על הפונקציה formula_10 מניח סולו שהיא מקיימת תק"ל (תשואה קבועה לגודל).
בחירות מיוחדות
סאנסקי מוסט
סָאנְסְקִי מוֹסְט (בבוסנית: Sanski Most) היא עיר ורשות מקומית בצפון הפדרציה של בוסניה והרצגובינה אשר בבוסניה והרצגובינה.
היסטוריה.
האזכור הראשון בכתובים ליישוב במקום הוא מ-1244, עת נשלט האזור על ידי בלה הרביעי, מלך הונגריה. ב-1499 נכבש האזור על ידי צבאותיו של באיזיט השני, סולטאן האימפריה העות'מאנית. העות'מאנים פעלו לאיסלום האזור וביצעו טרנספר אוכלוסיות בחבל. שלטון העות'מאנים נמשך קרוב ל-400 שנים. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) במסגרתה הובסו העות'מאנים, השתלטה האימפריה האוסטרו-הונגרית דה פקטו על אזור בוסניה וב-1908 סיפחה אותו דה יורה. בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמנו ביישוב 2,232 תושבים ומהם: 1,249 מוסלמים, 679 סרבים, 249 קרואטים ו-55 יהודים (41 ספרדים ו-14 אשכנזים). לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה סאנסקי מוסט בשטחי ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים אשר הפכה בהמשך לממלכת יוגוסלביה.
ב-6 באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, תקפה גרמניה הנאצית את יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. בהמשך, נמסר אזור בוסניה לחזקת ממשלת הבובות של האוסטאשה. ב-2 ביולי 1944 שוחררה סאנסקי מוסט על ידי כוחות הפרטיזנים של טיטו ובהמשך נכללה בשטחי הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 החל תהליך התפרקותה האלים של יוגוסלביה וכחלק ממנו פרצה מלחמת בוסניה. במהלך המלחמה, נכבשה סאנסקי מוסט על ידי צבא רפובליקת סרפסקה ובוצע טיהור אתני של מוסלמים. ב-1995 עלה בידי צבא בוסניה והרצגובינה להשתלט על העיר, כאשר הכוחות הנסוגים ובכלל זה מיליציית משמר המתנדבים הסרבי בפיקודו של ז'לקו רזנטוביץ' פוגעים באוכלוסייה המקומית הבוסניאקית והקרואטית.
לאחר המלחמה נכללה העיר בשטחי בוסניה והרצגובינה ועברה תהליכי שיקום ותיעוש מהירים.
הקהילה היהודית.