בדומה למשחק הראשון בסדרה - המשחקיות תתבסס על איסוף משאבים ופיקוד על יחידות צבאיות. משאבים אלו יאפשרו בניית מבנים נוספים, ואלו יאפשרו ליצור יחידות חדשות, אשר תפקידן יהיה איסוף משאבים נוספים או תקיפת האויב. מטרתו הסופית של השחקן היא השמדת האויב על ידי הרס בסיסו או כל יחידותיו.
במשחק ישנם שני תווכים: התווך הקרקעי (יבשה) והתווך האווירי. יחידות יכולות לנוע או על הקרקע או באוויר. יש יחידות שיכולות לתקוף רק תווך אחד מהשניים (ה-zealot של הפרוטוס הוא יחידה קרקעית המסוגלת לתקוף רק מטרות קרקעיות) ויש יחידות המסוגלות לתקוף מטרות קרקעיות ואוויריות (לדוגמה ה-Viking של הטראן).
כלכלה.
במשחק שלושה סוגים של משאבים: מינרלים, גז, ומקומות אחסון (אספקה).
מינרלים הם המשאב הבסיסי של המשחק ובאמצעותו בונים בניינים ורוכשים יחידות בסיסיות וזולות.
גז זהו המשאב היותר יקר ויותר מועט, באמצעותו בונים יחידות חזקות ויקרות וכן שדרוגים. יש צורך גם במינרלים. ככל שיחידה חזקה ויקרה יותר ככה יש צורך ביותר גז.
מקומות אחסון מגדירים את כמות היחידות שאפשר לייצר. הכמות מוגבלת ל-200 יחידות שניתן לבנות בתחילת המשחק. המשחק מתחיל עם 15 יחידות וניתן להגדיל את הכמות על ידי בניית מבנים מתאימים, למשל עבור הטראן יש לבנות מחסנים הנקראים supply depots.
איסוף משאבים.
איסוף משאבים מתבצע על ידי העובד (ראו ערך יחידות בהמשך) שבמקרה של מינרלים כורה מינרלים (ישנם שני סוגים של מינרלים רגילים ויקרים בצבעים כחול וזהב בהתאמה. ההבדל הוא שבכריית מינרל רגיל העובד לוקח 5 יחידות של מינרלים וביקר 10 יחידות בפעם אחת), ומביא אותם למבנה המרכזי (ראו מבנים בגזעים בהמשך). העובד חוזר לעוד סיבוב אוטומטית. בגז יש לבנות מבנה מיוחד מעל לגייזר כדי לאפשר את האיסוף ואז שולחים עובד בדומה למינרלים.
יש הגבלות לכמות המינרלים והגז הנאספים. 3 עובדים לגייזר ועובד על כל מקום של מינרלים (בכל בסיס ישנם שני גייזרים ושש עד שמונה מקומות של מינרלים). המשאבים מוגבלים לכל בסיס לכן יש להתרחב לבסיסים חדשים במהלך המשחק.
גזעים.
סטארקראפט 2 כולל את שלושת הגזעים מהמשחק המקורי - הפרוטוס, הטראן והזרג. למרות ציפיית המעריצים להכרזה על הוספת גזע נוסף למשחק, בליזארד הכריזה כי המשחק יכלול רק את שלושת הגזעים המקוריים.
Terran (טראן).
הטראן הם בני האדם שמופרדים מכדור הארץ ורוצים לשמור על עצמאותם. בתחילת המשחק הם מאוחדים תחת הדומיניון אחרי שבמשחק המקורי הפילו את הקונפדרציה. הטכנולוגיה של הטראן מבוססת על טכנולוגיה מודרנית ונראית כהמשך הטכנולוגיה של היום. היא כוללת מפעלים, חיילים בחליפות חלל, טנקים, טילים וחלליות קרב.
Zerg (זרג).
הזרג הם גזע של דמויי-חרקים ענקיים שמסתמך על ביולוגיה, גנטיקה ואבולוציה במקום על טכנולוגיה מכנית. הזרג מאורגנים בנחילי ענק עליהם שולטים מוחות-על.
סטארקראפט 2: לב הנחיל ().
"לב הנחיל" מוסיף אל סטארקראפט 2 קמפיין חדש, יחידות מולטיפלייר (משחק רב-משתתפים) חדשות שינויים ליחידות קיימות, ובאטל.נט משופרת.
קמפיין "לב הנחיל" ממשיך את סיפור הקמפיין של "כנפי החירות" ועוקב אחרי שרה קריגן, לשעבר מלכת הלהבים ששלטה על הזרג.
בקמפיין זה השחקן שולט על גזע הזרג - בשונה מ"כנפי החירות" בו הוא שולט על הטארן.
בקמפיין 20 משימות והוא כולל גם 7 מיני משימות אבולוציה של יחידת זרג.
יחידות מולטיפלייר חדשות.
זרג.
את היחידות הללו ניתן לשחק בסיפור של "לב הנחיל":
סטארקראפט 2: מורשת הריק (Starcraft 2: Legacy of the Void).
בפסטיבל בליזקון בשנת 2014, בליזארד הכריזה על ההרחבה השנייה והאחרונה למשחק. ההרחבה תשפר את חוויית המשחק ברשת, תוסיף יחידות חדשות וקמפיין חדש אשר ימשיך את עלילת המשחקים הקודמים ויתמקד בגזע הפרוטוס.
בתאריך 17 ביולי 2015, בליזארד החלה במכירה המוקדמת של המשחק, כאשר העותק הדיגיטלי, הניתן לרכישה מהאתר, כולל 3 משימות פרולוג אשר זמינות מידית ממועד הרכישה.
קהילת המשחק.
חברת Blizzard Entertainment, יצרה בנוסף לסדרת משחקי המחשב, טורנירים ותחרויות, בהם השחקנים נלחמים זה בזה במשחק. Blizzard Entertainment מרבה לערוך ולממן תחרויות מסוג זה, ואף להעניק פרסים יקרי ערך לזוכים. בנוסף להתרחשות שסובבת סביב המשחקים, ישנם גם קריינים, המקריינים את מהלך התחרויות והקרבות. המשחק גם משוחק בתחרויות גיימינג שאינן תלויות בבליזארד, דוגמת ESL, Cyberathlete Professional League, וכו'. שחקנים אסיאתיים, במיוחד מסין ומקוריאה הדרומית, בולטים במיוחד בזכיותיהם בתחרויות שכאלה.
אפונים
אֶפּוֹנִים (Eponym) הוא שם, אמיתי או בדוי, של אדם שעל שמו נקרא מקום, עם, מושג, תגלית או כל דבר אחר. האפונים עשוי להיות רשמי, דוגמת יחידת מדידה הנקראת על שם המדען שהמציא אותה, או פופולרי ובלתי רשמי. באנגלית מודרנית, המילה "Eponymous" מתייחסת לדבר הנקרא על שם תוכנו, דוגמת אלבום הנקרא על שם הלהקה שהוציאה אותו, או ספר הנקרא על שם גיבורו. לעיתים האטימולוגיה העממית של האפונים שגויה – לדוגמה, "סלט קיסר", המיוחס לפעמים ליוליוס קיסר בשל שמו.
תאריכים אפונימיים.
לאורך ההיסטוריה יש מגוון דוגמאות לשימוש בתאריכים אפונימיים. האשורים קראו לכל שנה על שם אישיות בכירה, באלף הראשון לפני הספירה. ברומא העתיקה נודעו שנים על פי שמות הקונסולים הנבחרים, והשנה 59 לפנה"ס נודעה בתור "הקונסוליה של יוליוס וקיסר" עקב הדומיננטיות של יוליוס קיסר על פני הקונסול השני, מרקוס קלפורניוס ביבולוס. באירופה הנוצרית, בתי מלוכה רבים חישבו תאריכים לפי שנות שלטונו של המלך הנוכחי. הכנסייה הקתולית היא זו שהשליטה את שיטת ספירת הנוצרים, לפיה נקראות כל השנים מאז לידתו של ישו (על פי המסורת הנוצרית) "Anno Domini", "לשנת האדון".
לוח השנה בו אנו משתמשים, הלוח הגרגוריאני, קרוי על שם האפיפיור גרגוריוס ה-13. קדם לו הלוח היוליאני על שם יוליוס קיסר. שמות שני חודשים בלוח, יולי ואוגוסט, קרויים על שם יוליוס קיסר ואוגוסטוס קיסר.
בעידן המודרני, תקופות מסוימות נקראות על שם שליט או ממשל דומיננטי, למשל תקופת הת'אצ'ריזם, על שם ראש ממשלת בריטניה לשעבר, מרגרט ת'אצ'ר. המלוכה הבריטית השפיעה רבות על ההיסטוריה של אירופה והמערב, ותקופות המלוכה נקראות לעיתים קרובות על שם המלך או המלכה של בריטניה, למשל התקופה האליזבתנית, התקופה האדוארדית, התקופה הוויקטוריאנית ועוד. בהיסטוריה וארכאולוגיה של ארץ ישראל מקובל להתייחס ל"תקופה ההרודיאנית", על-שם המלך הורדוס. כינוי תקופה על-שמו נובעת מחותמו הייחודי בממצאים הארכאולוגיים בארץ: היקף בנייה נרחב (בכל רחבי הארץ), מבנים גדולים וסגנון בנייה ייחודי ("בנייה הרודיַאנית"), המיוחס לתקופת שלטונו.
מקומות אפונימיים.
ערים, ארצות ומקומות גאוגרפיים שונים נקראים לעיתים על שם דמות, אמיתית או מיתולוגית, הקשורה בהיסטוריה שלהם. על פי המיתולוגיה הרומית, העיר רומא נקראה על שם מייסדיה, רמוס ורומולוס. העיר אתונה נקראה על שם האלה היוונית אתנה, שבאופן מסורתי נחשבה כפורשת את סמכותה על העיר.
בארץ ישראל יש מסורות עתיקות של קריאת יישובים ואזורים על-שמות אנשים. לפי מסורות יהודיות ומוסלמיות, העיר חברון נקראת ע"ש אברהם אבינו, שהיה ידיד (=חבר) האל. התנ"ך מספר שעמרי קנה הר מאדם בשם שֶמֶר, ובנה עליו עיר וקרא לעיר שומרון על שם האיש. גם בעת החדשה נקראים מקומות רבים בארץ על שמות אנשים: יישובים, שכונות, כבישים, כיכרות ומוסדות.
תגליות אפונימיות.
למדע יש היסטוריה ארוכה של שמות אפונימיים: גופים אסטרונומיים, מחלות, מינים ביולוגיים, עקרונות מתמטיים, יסודות כימיים וכו' נקראו לרוב על שם המדענים שגילו או המציאו אותם, כמו יחידת הניוטון על שמו של אייזק ניוטון. בעידן התגליות הגאוגרפיות נקראו לעיתים ארצות חדשות על שם המגלים הראשונים שמיפו אותם. דוגמה מפורסמת היא יבשת אמריקה, שנקראה על שם אמריגו וספוצ'י.
יצירות אפונימיות.
ספרים, סרטים ויצירות אמנות אחרות נקראים לעיתים קרובות על שם היוצר, או במקרים של יצירה בדיונית, על שם הדמות הראשית, אם במישרין ואם בעקיפין. שמות אייקוניים הופכים לעיתים למושגים בפני עצמם, למשל "רובינזון קרוזו", תת-סוגה של ספרים המתרחשים על אי בודד, או "לוליטה", כינוי לנערה צעירה המנהלת יחסים עם גבר מבוגר.
במוזיקה מודרנית נפוצה התופעה שהאלבום הראשון של להקה או מוזיקאי יהיה אפונימי. להקת "לד זפלין" ידועה בכך שלארבעת אלבומיה הראשונים אין שמות, והם נקראים פופולרית על שם הלהקה: כל אלבום ממוספר לפי סדר יציאת האלבומים. הלהקה "R.E.M." הוציאה אלבום הנקרא "Eponymous". כמו כן, האלבום הידוע בתור "האלבום הלבן" של "הביטלס" והאלבום הידוע בתור "האלבום השחור" של "מטאליקה" הם למעשה אפונימים.
סקיילרק 2
סקיילרק 2 הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) טקטי למשימות סיור ואיסוף מודיעין מתוצרת "חץ הכסף" חברה-בת של אלביט מערכות. הסקיילרק 2 היא גרסה מוגדלת ממדים ומשופרת יכולות של המיני-מל"ט סקיילרק 1.
סקיילרק 2 זכה בפרס “2006 Best of What’s New” של כתב העת בקטגוריית תעופה וחלל.
המערכת זכתה במכרז בינלאומי של צבא קוריאה שנערך במהלך 2007 בו אלביט גברה על מתחרים מכל העולם.
תפעול.