עם פרוץ מבצע ברברוסה, ב-22 ביוני 1941, הופגז הכפר בידי הגרמנים, תוך הרג עשרות יהודים בו, וחיילי הורמכט נכנסו אליו למחרת. בימים הראשונים לכיבוש, החלו הגרמנים בסיוע פולנים מקומיים בביצוע מעשי התעללות ביהודי היישוב, ובלקיחתם לעבודות כפייה קשות ומשפילות. בין היתר, צווה רב הקהילה לטאטא יחף את רחובות הכפר, ולאסוף זבל בידיו. בד בבד, פנו נכבדי הפולנים בכפר בבקשה רשמית לשלטונות הגרמניים לסייע בטיהור היישוב מיהודיו.
ב-2 בספטמבר 1941 רוכזו כל יהודי הכפר בחצר בית הספר בו. החולים וכמה עשרות מסתתרים שנותרו בכפר נרצחו במקום. מבית הספר הוסעו יהודי הכפר במשאיות לכפר שולבוז'ה, ושם נלקח מהם רכושם האישי, והם חולקו לקבוצות. בשלב זה החלו השוטרים הגרמנים והפולנים לרוצץ באלות את ראשיהם של עשרות ילדים לעיני הוריהם, תוך רצח הנמלטים מהמקום. משם הוסעו יתר היהודים במשאיות לכפר מיאנובק, ושם נרצחו כולם בבורות ירי, תוך השלכת ילדים לבורות בחיים, לאחר דקירתם בכידונים. באתר זה נרצחו למעלה מ-1,500 מיהודי הכפר והפליטים היהודים שהגיעו אליו. מעט מיהודי הכפר שהצליחו להימלט ליערות הסביבה נרצחו בידי יחידות פרטיזנים פולניות.
בשנת 1942 הוקם במחנה צבאי נטוש ליד הכפר מחנה עבודה ליהודי הסביבה שנותרו בחיים, בו שהו כ-10,000 איש. בינואר 1943 חוסל מחנה זה, וכל יושביו שולחו לאושוויץ.
נערה יהודיה בודדה ששרדה בכפר כשאחד המקומיים החביא אותה, נרצחה בכיכר השוק בידי המקומיים מיד בתום המלחמה כשהעזה לצאת מביתו.
לאחר המלחמה שבו לזארמבי קושצ'יילנה יהודים בודדים ששרדו בברית המועצות, ואלו גילו שהאתרים היהודיים בכפר, ובהם בית העלמין, הושמדו עד הייסוד. בעקבות איומים ברצח מצד הפולנים המקומיים, עזבו כולם את היישוב.
זבולן (פולין)
זבולן (בפולנית: Zwoleń; ביידיש: זוואלין) היא עיירה בפרובינציית מזוביה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
זבולן נוסדה בשנת 1425, ובשנת 1443 הוענקו לה זכויות עיר. בשל מיקומה על הדרך שבין לובלין וראדום, הפכה העיירה למרכז סחר אזורי. במהלך פשיטת האימפריה השוודית באמצע המאה ה-17 נחרבה העיירה.
בחלוקת פולין נכללה העיירה בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. בעקבות מרד ינואר איבדה העיירה את מעמדה העירוני בשנת 1869, וזה הושב לה בשנת 1925.
יהודי זבולן.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מאמצע המאה ה-16. מאמצע המאה ה-18 גדל היישוב היהודי בעיירה, והתקיימה במקום קהילה מאורגנת. במאה ה-19 הקים רבי שמואל אליהו טאוב שושלת חסידית בעיירה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, גירשו הרוסים מהעיירה את תושביה היהודים, ואלו שבו אליה לאחר שהגרמנים והאוסטרים תפסו אותה. בין מלחמות העולם התגברה בעיירה הפעילות הציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל, ונמנו בה כ-3,800 יהודים, כמחצית מתושביה.
ב-8 בספטמבר 1939 נכנסו לעיירה הגרמנים, והטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן תשלום סכום כופר גבוה וגיוס לעבודות כפייה. בד בבד, רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אשר בפברואר 1942 הפך לסגור. בשתי אקציות שנערכו בגטו באוגוסט 1942 נלקחו כ-500 יהודים למחנה בסקרז'יסקו-קמיינה, תוך רצח של יהודים בעת ההעברה. בתקופה זו הובאו לגטו שבעיירה אלפי יהודים מיישובי הסביבה, בהם יאנובייץ, ידלניה, פיונקי, גרבטקה-לטניסקו, גנייבושוב וקזנוב, ומספר יושביו הגיע למספר בין 6,000 ל-8,000 איש.
ב-29 בספטמבר 1942 נערכה בגטו אקציית חיסול, בה שולחו יהודיו למחנה ההשמדה טרבלינקה, תוך רצח חולים, קשישים ומסתתרים במקום. כ-200 יהודים שהושארו בגטו לסידור רכוש המגורשים נרצחו כעבור זמן מה.
חיים פיליבה
חיים פיליבה (נולד ב-23 באוגוסט 1978) הוא שחקן ובמאי תיאטרון וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה.
חיים פיליבה נולד בתל אביב. כשהיה בן 3 עברו הוריו לעיר ראשון לציון שם למד והתחנך. עם תחילת לימודי המשחק והבימוי, חזר להתגורר בעיר הולדתו תל אביב.
את הופעותיו הראשונות כשחקן החל פיליבה בגיל 10 בפסטיבלי זמר רבים ובפסטיבלי ילדים כשחקן וזמר.
לאחר גיוסו שובץ ללהקת "הוואי ח.מ.צ", ביים, ערך וניהל אומנותית מופעים רבים של הלהקה בהם: "אנחנו ואתם" - מיטב שירי יורם טהר לב, "מר נרקיס" - מיטב שירי נעמי שמר וחבורת בימות ו"הרטיטי את ליבי" - מופע קברטי ממערכוניו של הבמאי והמחזאי חנוך לוין.
עם שחרורו מהלהקה הצבאית ביים וערך מופעים ללהקות רבות בעיר ראשון לציון ותל אביב.
בלהקות אלו ערך וביים ערבים רבים ובהם: ערבי שירי לוחמים מרכזיים, ערבי שירה ומופעים מכל הזמנים בהם "מצעד הפזמונים", שזכה להצלחה רבה.
בשנת 2004 סיים את לימודיו בפקולטה לאמנויות באוניברסיטת תל אביב, שם למד במסלול משחק במסגרת לימודי התואר הראשון.
עבודות משחק.
כשחקן, שיחק פיליבה בהצגות שונות. הבולטות בהן:
עבודות כבמאי.
כבמאי ביים פיליבה מספר רב של הצגות בבתי ספר שונים למשחק, הבולטות בהן:
הוראה והכשרת שחקנים.
החל משנות ה-90 מלמד פיליבה שחקנים חדשים. לימים, בין תלמידיו נמנו גם השחקנים עוז זהבי, עידו רוזנברג, דניאל מורשת והזמרת מיי פיינגולד.
בשנת 2005 זכה בפרס השחקן בפסטיבל חיפה להצגות ילדים על משחקו בהצגה "סמיר ויהונתן על כוכב מאדים" בבימויה של נולה צ'לטון.
בשנת 2008 ערך וביים מופע הצדעה לבמאית נולה צ'לטון בו השתתפו רבים מאמני ישראל הבולטים ובהם מוני מושונוב, סנדרה שדה, שלמה בראבא, עודד קוטלר, דליק ווליניץ, שלמה בר, איציק ויינגרטן ועוד רבים אחרים.
בקולנוע שיחק פיליבה בסרטים רבים בתפקידים מגוונים ובהם כחייל מפקד ביחידה הפועלת בעזה עם השחקן ניר זליחובסקי בסרט "נגטיב" בבימוי לנה טוראל.
בשנת 2011 הגיש פיליבה את הבמאית נולה צ'לטון כמועמדת לפרס ישראל, פרס בו זכתה בשנה זו.
תרגום וכתיבה.
בשנת 2006 כתב פיליבה לבקשתו של אלוף פיקוד העורף דאז גבי אופיר את המנון פיקוד העורף.
בשנת 2003, לבקשתה של ציפי פינס, מנהלת תיאטרון בית ליסין, תרגם פיליבה במסגרת עבודה אקדמית את המחזה "IRON" (פלדה).
בשנת 2004 תרגם מאנגלית את המחזה "Dont Dress For Dinner" מאת המחזאי מארק קאמולטי, הצגה אותה גם ביים בהשתתפות תלמידי בית הספר למשחק.
בשנת 2007 כתב את המנון בית הספר העברי הראשון - בית ספר "חביב" בראשון לציון.
עבודה כעוזר במאי.
פיליבה משמש גם כעוזר הבמאי הראשי לבמאי צדי צרפתי, והשתתף בהעלאת ההפקות:
עבודה כמנהל הפקה.
ניהל את הפקת המחזה "שלוש אחיות" בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של חנן שניר.
קיוויים
רפאל בן נתן
mx. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים במקסיקו, הסיומת נרשמה בשנת 1989. הסיומת מנוהלת על ידי ארגון "NIC México" המקסיקני.
סיומות אינטרנט משניות.
עד שנת 2009, לא היו קיימים תתי סיומות במקסיקו. הסיומת היחידה הייתה mx.
ב-30 באפריל 2009, סיומות אינטרנט משניות היוו רק 0.06% מכלל ההרשמות, חודש לאחר מכן הגיעו ל-4.9%
ב-30 באפריל 2010, סיומות אינטרנט משניות היוו 21.4% מכלל ההרשמות.
ארמיית הצנחנים הראשונה (ורמאכט)
ארמיית הצנחנים הראשונה (בגרמנית: 1. Fallschirm-Armee) הייתה ארמייה גרמנית במלחמת העולם השנייה. הארמייה איגדה את יחידות הפאלשירמייגר השונות בלופטוואפה, והוצבה כהגנה בארצות השפלה.
היסטוריה.
הארמייה נוסדה ב-1 במרץ 1943, ונועדה לאחד את יחידות הצנחנים ("פאלשירמייגר") של הלופטוואפה. מפקד הארמייה הראשון היה קורט שטודנט. הארמייה הוצבה בארצות השפלה, ותפקידה היה להגן על 60 הקילומטרים שבין אנטוורפן ומאסטריכט ולמנוע את נחיתת כוחות בעלות הברית באזור זה. היחידה כללה 3,000 אנשים, ולקחה חלק חשוב בהדיפת כוחות בעלות הברית במבצע מרקט גארדן.
ב-18 בנובמבר 1944, הועבר הפיקוד על הארמייה לאלפרד שלם. הארמייה התבצרה בקו זיגפריד, והתארגנה שם לקראת התקפת בעלות הברית על הקו. אנשי הארמייה הגנו בעוז על הקו, אולם נאלצו לסגת אל גשר קטן על הריין, באזור העיירה וסל (Wesel). ב-10 במרץ 1945 הרסו הגרמנים את הגשר והחלו להתכונן לקראת חצייתם הבלתי נמנעת של כוחות בעלות הברית. ב-20 במרץ נפצע מפקד הארמייה קשה במהלך הפצצה של בעלות הברית על מפקדתו בהאלטרן (Haltern), והוחלף בידי גינתר בלומנטריט. ב-24 במרץ פתחו כוחות בעלות הברית במבצע גדול בו השתתפו כ-16,000 צנחנים קנדים, אמריקאים ובריטים, במטרה לחצות את הנהר ולאגף בכך את גרמניה מדרום. הארמייה כללה אז רק 8,000 חיילים. הקרב הסתיים בניצחון מוחץ לבעלות הברית.
הארמייה המשיכה להילחם, ב-10 באפריל הוחזר הפיקוד לשטודנט. שטודנט נפל בשבי הבריטי ב-28 באפריל, והוחלף באריך שטראובה. הארמייה נכנעה ופורקה בעקבות כניעת גרמניה ב-8 במאי 1945.
זבורוב
זבורוב (באוקראינית: Зборів, זבוריב; בפולנית: Zborów; ביידיש: זבארעוו) היא עיירה במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
זבורוב נזכרת לראשונה בשנת 1166, ובשנת 1241 נהרסה בידי המונגולים. בשנת 1639 הוענקו ליישוב זכויות עיר. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי זבורוב.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנות ה-80 של המאה ה-17. במהלך המאה ה-18 הופצו נגד יהודי העיירה מספר עלילות דם. מסוף המאה ה-19 התקיימה בעיירה פעילות ציונית.