בעונה השנייה של התוכנית "רוקדים עם כוכבים" רקדה לצד חיים רביבו וגם שם הגיעה למקום השני. בעונתה השלישית של התוכנית ששודרה בשנת 2007, לא השתתפה כמתחרה, אלא לאורך העונה הופיעה כמדריכת סגנונות יחד עם בן-זוגה לריקודים, דני יוחטמן. בשנת 2008 חזרה ארונוב לעונה הרביעית, ורקדה יחד עם השחקן ליאור מילר, והם הגיעו למקום השלישי. בשנת 2009 רקדה בעונה החמישית לצד בן הזוג מייקל לואיס, איתו זכתה לראשונה במקום הראשון. בעונה השישית רקדה עם רון שחר והם סיימו במקום השני.
ב-2011 השתתפה ב"I פסטיגל" בתפקיד הלוחמת אנה X לצד עוז זהבי, עודד פז, אליאנה תדהר ותובל שפיר.
ב-2011 השתתפה בתוכנית הריאליטי, "הישרדות VIP" כשורדת, ששודרה ב-2012 בערוץ 10 וסיימה במקום השלישי (הודחה בהצבעת הקהל במהלך אירוע הגמר). באותה שנה השתתפה בפעם השנייה ב"SPY פסטיגל" בתפקיד קטיה סטרופה לצד יעל בר זוהר ואסף הרץ.
ב-2014 שיחקה בסרט התיעודי-קומי "אילוף הגוררת" בבימויה של ריקי שלח, ובאותה שנה גילמה מורה לריקוד בסדרת הקומית "משפחה שולטת" בערוץ הילדים.
ב-2015 השתתפה במופע "היי סקול פסטיגל", בתור מאמנת המעודדות לצד שירן סנדל ועומר דרור. זו הייתה הפעם השלישית של ארונוב במופע.
החל מ-2017 היא משמשת כשופטת בריאליטי הריקודים של קשת "רק רוצים לרקוד".
ב-15 בנובמבר 2018 עלתה לשידור בקשת 12 תוכנית הדוקו-ריאליטי "לאהוב את אנה", שבמהלכה ארונוב חיפשה זוגיות.
ב-2020 השתתפה בפעם הרביעית בפסטיגל. לרגל חגיגות ה-40 למופע, גויסו כוכבי עבר שהשתתפו באיחוד לרגל מאורע זה עם הכוכבים העכשוויים, ארונוב השתתפה בשלושה פסטיגלים: 2011, 2012 ו-2015 ואף חזרה לדמותה של קטיה סטרופה מ"SPY פסטיגל" ו"I פסטיגל".
ב-2020 השתתפה בפרסומת לחטיף האנרגיה "פיטנס" של חברת אסם.
ב-2021 החלה להנחות, בצוותא עם איתי תורג'מן, את העונה השלישית של תוכנית המציאות "זוג מנצח VIP".
בפברואר 2022 הצטרפה לראשונה לצוות השופטים ב"רוקדים עם כוכבים" בקשת 12, לאחר מעבר התוכנית מהזכיינית המתחרה רשת.
חיים אישיים.
ארונוב הייתה בזוגיות עם השחקנים ליאור מילר ואיתי תורג'מן ועם השף אסף גרניט. ב-2018 השתתפה בתוכנית הדוקו-ריאליטי "לאהוב את אנה", ובעקבות התוכנית, החלה בזוגיות עם המשתתף אייל אלגבי. השניים נישאו ביוני 2019. ההכנות לחתונה צולמו לסרט הטלוויזיה "החתונה הסודית של אנה" ששודר ביולי אותה שנה בקשת 12 והם הורים לילד.
ארונוב מגדירה את עצמה כאתאיסטית.
אש התורה
אש התורה (מוכר גם כ-"Aish") הוא ארגון בינלאומי להפצת יהדות.
היסטוריה.
מוסדות אש התורה הוקמו בשנת 1974 על ידי הרב נח וינברג. המרכז הוקם ברובע היהודי בירושלים. על פי נתוני הארגון, נכון ל-2018, הוא מונה 26 סניפים ב-17 מדינות.
מטרות והשקפת הארגון.
מטרת הארגון היא הפצת ערכים יהודיים בקרב יהודים בישראל ובעולם שאינם שומרי מצוות, באמצעות סמינרים ותוכניות נוספות. אף על פי שאנשי הארגון מזוהים כחרדים, הארגון מביע תמיכה גלויה במדינת ישראל ושומר על קשרים טובים עם מנהיגי המדינה.
הארגון מגדיר את בירוריו ביהדות כ"מסע רוחני". ראש הארגון הגדיר את המסע בסדרת מאמרים בשם "48 דרכים לחכמה" (המבוססים על הברייתא המובאת בסוף מסכת אבות).
פרויקטים בולטים.
במקום פועל גם מרכז המבקרים 'אש ישראל' ברחבת הכותל המערבי שמטרתו היא העשרת הזהות היהודית בציבור הישראלי ומציע תוכניות לגילאים שונים, בנושאי חגים ומעגל החיים.
דארמה
הונאת דברים
סאנגה
אחאי בריה דרבה בר אבוה
בינגו וה מותריקה
בינגו וה מותריקה (באנגלית: Bingu wa Mutharika; 24 בפברואר 1934 – 5 באפריל 2012) היה פוליטיקאי וכלכלן מלאווי, שכיהן כנשיא מלאווי מ-24 במאי 2004 ועד מותו ב-2012.
ביוגרפיה.
נולד בשם ובסטר ת'ום, לאב שהיה מנהל בית ספר יסודי. גדל בדת הנוצרית הפרסביטריאנית אך מאוחר יותר עבר לנצרות הרומית-קתולית. קיבל תואר שני בכלכלה באוניברסיטת דלהי. השלים דוקטורט בכלכלה בלימודים בהתכתבות באוניברסיטת פסיפיק וסטרן, בלוס אנג'לס.
שינה את שמו במהלך שנות ה-60, כחלק מהלך הרוח הפאן-אפריקאי.
ב-24 במאי 2004 החל לכהן כנשיא מלאווי לאחר מערכת בחירות שנויה במחלוקת, ונבחר שנית ב-2009. החליף בתפקיד את בקילי מולוזי.
מגדל קומרצבנק
מגדל קומרצבנק (Commerzbank Tower) הוא גורד שחקים השוכן בפרנקפורט שבגרמניה. בבניין שוכנים המשרדים הראשיים של "קומרצבנק", הבנק השני בגודלו במדינה, שיזם את בנייתו. נכון ל-2020 מגדל קומרצבנק הוא גורד השחקים הגבוה ביותר בגרמניה וכן באיחוד האירופי.
המבנה המשולש מתנשא לגובה של 259 מטרים ויש בו 58 קומות. על גגו של המבנה יש אנטנה, שיחד איתה גובהו עומד על 300.1 מטרים. לרשותו של קומרצבנק עומדים 53 קומות ו-120,000 מטר רבוע של שטחי משרד. המגדל כולל אטריום משולש היוצר חלל במרכזו של המבנה, אליו מקושרים תשעה גני חורף (גנים מקורים) מוארים ואליו פונים חלק מהמשרדים. רציפות האטריום וגני החורף לאורך הבניין - שכוללים קירות מסך כלפי חוץ - מחדירים אור טבעי לנוחיותם של שוכני הבניין ומאפשרים מקומות נעימים בתוך הבניין, גם בקומותיו הגבוהות. את החלונות במבנה אפשר לפתוח ובעזרת האטריום הם מביאים לזרימתו של אוויר טבעי לבניין. באופן זה, מתפקד הבניין כבניין ירוק. המגדל מואר באור צהוב בלילות.
תכנון המגדל הופקד בידי משרד "פוסטר ושותפים" בניהולו של הלורד נורמן פוסטר, אדריכל בריטי ידוע זוכה פרס פריצקר. פוסטר תכנן את מבנה הפלדה המשולש בסיוען של חברות הנדסה מובילות, ביניהן: "Arup" שבסיסה בלונדון. תהליך התכנון החל בשנת 1991. הבנייה החלה ב-1994 וארכה שלוש שנים.
קודם להשלמתו של מגדל קומרצבנק, מסה טורם (מגדל הירידים) באותה עיר, החזיק בתואר "הבניין הגבוה ביותר באירופה". מגדל קומרצבנק "גנב" לו את התואר בעת השלמתו כאשר הוא גבוה ממנו בשני מטרים בלבד. בדצמבר 2003 התואר נלקח על ידי מגדל המגורים טריומף פאלאס במוסקבה, המתנשא לגובה של 264.1 מטרים. מאז נבנו באירופה שני גורדי שחקים גבוהים אף יותר: במוסקבה ובאיסטנבול.
בעת השלמתו היה לגורד השחקים הגבוה ביותר באיחוד האירופי, תואר אותו איבד עם השלמתו של מגדל השארד בלונדון בשנת 2012, ובו זכה מחדש עם פרישתה של הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי בשנת 2020.
בשונה מגורדי שחקים רבים אחרים ברחבי העולם (דוגמת מגדל Q1 באוסטרליה), מגדל קומרצבנק אינו כולל קומת תצפית. למעשה קומותיו העליונות כלל אינן פתוחות לקבלת קהל, והכניסה אליהן אפשרית רק לעובדי הבנק. רק קומת הכניסה של המגדל פתוחה לקבלת קהל. מגדל קומרצבנק שוכן ב-Kaiserplatz (מגרמנית, כיכר הקיסר).
פאונה של ארץ ישראל
כוסרו השני
החי
פאונה של ניו זילנד
חברת בעלי החיים של אוסטרליה
סלט מיונז
סלט רוסי
אוהד תירוש
הרב אוהד תירוש (נולד ב-1963 בקיבוץ סעד) הוא ממייסדי מדרשת הרובע (לשעבר ראש המדרשה) וראש הישיבה לבוגרי צבא של בני דוד בעלי. כמו כן הוא עומד (יחד עם אשתו, דנה) בראש מכון בנין שלם שייסדה אשתו.
ביוגרפיה.
נולד ב-1963 בקיבוץ סעד לאברהם תירוש, עיתונאי בעיתון "מעריב". למד בישיבת בני עקיבא כפר הרואה ולאחר מכן שירת בצה"ל (בסיירת צנחנים). לאחר השירות הסדיר למד בישיבת "מרכז הרב", בפרט אצל הרב אברהם יהושע צוקרמן. מרבותיו, גם הרב צבי ישראל טאו, הרב עודד וולנסקי והרב מרדכי שטרנברג. שירת כמפקד גדוד מילואים במהלך מבצע חומת מגן ובהמשך שירות המילואים הגיע לדרגת אלוף-משנה והוא משמש כראש המטה של חטיבת הצנחנים במילואים 55.
ערך את סדרת חוברות המאמרים "במבט בהיר" התומכת ב"ממלכתיות" גם אל מול יישומה של תוכנית ההתנתקות.
משמש כרב בית הכנסת "קהילת צעירי עיר גנים" בשכונת קריית מנחם בירושלים, בה הוא מתגורר עם אשתו ועשרת ילדיו.
הקים את מכון ההוראה המשולב בישיבה לבוגרי צבא בעלי. בנוסף, הוא משמש כנשיא רשת גני ילדים בקריית מנחם שהקים הרב דוד לוי .
הוא מרצה בנושאי משפחה וזוגיות.
זורואסטרייאניזם
אקולוגיה חברתית
אקולוגיה חברתית היא זרם מחשבתי קרוב לאנרכיזם העוסק ביחסים בין אוכלוסיות של בני האדם ובין הסביבה שלהן.
אקולוגיה חברתית היא, לדברי פרשנייה:
"ביקורת קוהרנטית ועמוקה על המגמות החברתיות הפוליטיות האנטי-אקולוגיות הנוכחיות" כמו גם "גישה משקמת, אקולוגית, קהילתנית ומוסרית לחברה".
אקולוגים חברתיים מאמינים כי מתרחש משבר אקולוגי ושהוא תוצר של הקפיטליזם. הם מאמינים כי לא רק מספר האנשים, אלא גם הדרך בה אנשים מתייחסים זה לזה היא מהגורמים למשברים הכלכליים, החברתיים והאקולוגיים המתרחשים לטענתם. צריכת יתר, התמקדות בייצור ותרבות הצריכה הם לפיכך תסמינים, שנובעים מנושא עמוק יותר בעל הקשרים אתיים בתוך החברות.
אקולוגיה חברתית היא אחד מזרמי המחשבה המשפיעים ביותר בחשיבה הסביבתית ובהגות האקו-אנרכיסטית בתוך האנרכיזם. היא מקושרת לרעיונות וליצירות של מארי בוקצ'ין, שכתב על נושאים אלה החל משנות ה-1950 ועד מותו, ואשר החל משנות 1960 שילב נושאים אלה יחד עם אנרכיזם חברתי מהפכני. יצירותיו כוללות את "אנרכיזם לאחר מחסור", "לעבר חברה אקולוגית" ו"האקולוגיה של החופש". ורבות אחרות.
אקולוגיה חברתית טוענת כי שורשי המשבר הסביבתי נמצאים ביחסי השליטה בין אנשים. השליטה על הטבע נתפסת כתוצאה של שליטה בתוך החברה, אבל דבר זה הגיע לדרגת משבר רק בתוך הקפיטליזם. במילותיו של מארי בוקצ'ין:
אוניברסיטת קליפורניה באירוויין מעניקה תואר ראשון באקולוגיה חברתית.
מועצה אזורית בוסתן אל מרג'
מאגר בית זית