ההוראה בקולז' נעשית באמצעות שיעורים וסמינרים. על כל מרצה להורות 26 שעות בשנה, ולהציג בכל שנה מחקר מקורי חדש. המוסד מתייחד בכך שההשתתפות בשיעורים ובסמינרים חופשית לחלוטין ופתוחה לקהל הרחב, ללא צורך בהרשמה. הקולז' אינו מעניק תארים, אך יש בו כיתות מחקר, וכמו כן נמצאת בו אחת מספריות המחקר הטובות באירופה. כיום מחולק הקולז' לחמש דיסציפלינות: מדעי המתמטיקה, מדעי הפיזיקה, מדעי הטבע, פילוסופיה וסוציולוגיה, וגם היסטוריה, פילולוגיה וארכאולוגיה, והוא כולל 54 קתדרות.
ביבליה
ביבליה (Biblia) היא כינוי לכתבי הקודש של היהדות או של הנצרות, כל דת לפי הקאנון שלה.
מקור המילה ושימושה.
מקור המילה Biblia במובן של כתבי הקודש הוא בלטינית של ימי הביניים והמאוחרת, מתוך הביטוי "biblia sacra", כלומר: "ספרים קדושים". משם המילה השתרבבה לשפות אירופאיות רבות, כגון "Bible" באנגלית.
המילה biblion ביוונית שמשמעותה "דף", "מגילה", או "ספר" – נגזר מ-biblios, פפירוס, שנקרא כך על שם עיר הנמל הפיניקית גבל (ביוונית ביבלוס) שממנה שלחו פפירוס ליוון. מכאן הוא שימש בביטוי היווני " τὰ βιβλία τὰ ἅγια – ta biblia ta hagia ", כלומר: "הספרים הקדושים", ומשם ללטינית. סביר להניח שיהודים דוברי-יוונית כינו כך את תרגום השבעים. העדות הראשונה ל-"Ta Biblia" בתור כינוי לכתבי הקודש של הנצרות היא משנת 223 לספירה.
מאז תחילת המאה ה-19 קיבלה המילה משמעות משנית בשפות אירופאיות כגון אנגלית, שבה ניתן לכנות כל ספר בעל סמכות בשם "Bible".
הקאנון היהודי (תנ"ך).
לקאנון היהודי קוראים בשם "מקרא" או תנ"ך. משמעותו של "מקרא" הוא "דבר הנקרא מתוך הכתב".
תנ"ך הוא קיצור של תורה, נביאים, וכתובים, ומשקף את החלוקה הקדומה של ספרי המקרא לשלוש קבוצות, דבר שיש עליו עדויות קדומות מאז המאה ה-2 לפנה"ס. חלוקה משולשת זו הייתה עובדה חשובה אצל חכמי התלמוד, עם השלכות בהלכה ובהגות.
בתנ"ך יש עשרים וארבעה ספרים על פי המסורה, והביטוי "עשרים וארבעה ספרי הקודש" מוזכר מספר פעמים בספרות חז"ל.
הקאנון הנוצרי.
בקאנון הנוצרי יש שני חלקים:
הברית הישנה.
הברית הישנה של הנוצרים מקבילה בעיקרה לספרי התנ"ך. אולם סדרם של הספרים שונה, וכן מספרם, ובכנסיות מסוימות (חוץ מהפרוטסטנטים) כוללת גם ספרים וחלקי ספרים שאינם בתנ"ך.
גם חלוקת הספרים לשלוש קבוצות (תנ"ך) אינה מקובלת במסורת הנוצרית, ובמקומה ספרי הברית הישנה מחולקים בדרך כלל לארבע או חמש קבוצות:
הסיבה המרכזית לשינויים האלה – הסדר השונה, החלוקה השונה, והחומר הנוסף – היא העובדה שהמסורת הטקסטואלית בנצרות נובעת מתרגום השבעים במקום מנוסח המסורה. סדרם של ספרי הברית הישנה בכל הכנסיות הנוצריות דומה לזה של תרגום השבעים, וגם הספרים וחלקי הספרים הנוספים – מקורם בו.
הנצרות הפרוטסטנטית הקפידה לכלול בביבליה רק את הספרים הנמצאים בתנ"ך העברי (Veritas Hebraica), ואולם את סדרם של הספרים וחלוקתם השאירה לפי תרגום השבעים.
הברית החדשה.
הברית החדשה של הנצרות כוללת 27 ספרים שנכתבו ביוונית קוינה בין השנים 45 ל-100 לספירה.
השם "הברית החדשה" מבוסס על האמונה הנוצרית כי הברית האלוהית עם ישראל הוחלפה בברית חדשה שאותה בישר ישו לכל אומות העולם (supersessionism). מקור הביטוי בספר ירמיה (לא, ל-לב): "הִנֵּה יָמִים בָּאִים נְאֻם-ה' וְכָרַתִּי אֶת-בֵּית יִשְׂרָאֵל וְאֶת-בֵּית יְהוּדָה, בְּרִית חֲדָשָׁה לֹא כַבְּרִית אֲשֶׁר כָּרַתִּי אֶת-אֲבוֹתָם בְּיוֹם הֶחֱזִיקִי בְיָדָם לְהוֹצִיאָם מֵאֶרֶץ מִצְרָיִם..."
כרטיס ביקור
כרטיס ביקור הוא כרטיס המכיל פרטים מזהים ופרטי התקשרות של אדם, ומשמש להעברה מהירה ונוחה של פרטים אלה. כרטיס הביקור עשוי בדרך כלל מנייר עבה, צורתו מלבנית וגודלו המקובל 9x5 ס"מ, ניתן להכניסו לארנק או לכיס, והוא כולל פרטים מינימליים הקשורים בבעליו של הכרטיס: שם האדם, מקום פעילותו (כולל לוגו), תיאור תפקידו, דרך ליצירת קשר בטלפון, בפקס או בדוא"ל.
כרטיס הביקור משמש מנהלים ונושאי תפקיד ייצוגי בארגונים, כגון אנשי מכירות, מנהלי מחלקות ועובדי מינהל בכירים. בפגישה עסקית עם איש קשר (לקוח, ספק, תורם וכדומה), ימסרו הנפגשים זה לזה כרטיס ביקור, במטרה לאפשר תזכורת ויצירת קשר עתידי. לעיתים, משמש כרטיס הביקור את הארגון עצמו, ללא ציון שם של נושא משרה מסוים. כרטיסים אלה נמסרים ללקוחות הבאים לארגון, כחלק משגרת הפרסום וקידום המכירות.
כרטיס הביקור מהווה מרכיב ייצוגי בדרכו של הארגון והאנשים הפועלים בו. לכן רבים משקיעים מחשבה רבה ביצירת כרטיס התואם את תדמיתם ואת שאיפותיהם העסקיות. השקעה זו יכולה להתבטא בעיצוב הגרפי של הכרטיס, בחומרים ממנו הוא עשוי (נייר משובח או פשוט, פלסטיק, או על גבי מגנט לתלייה על משטחים מתכתיים), בהוספת תמונה או רכיב גרפי אחר, בתימלול פשוט או מתוחכם, בהוספה או הדגשה של פרטים רלוונטיים.
כרטיסי ביקור נעשים במגוון רחב של צורות, הם יכולים להעיד על תרבויות מקומיות ועל אופיים העסקי של ענפים שונים, והם מהווים פריטי איסוף של אספנים ברחבי העולם.
מלחמת 6 הימים
עגלון (קבוצת כוכבים)
עגלון היא קבוצת כוכבים החוצה את שביל החלב בחציה הצפוני של כיפת השמים. היא אחת מ-48 קבוצות הכוכבים של תלמי וגם אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המודרניות. הכוכב γ בעגלון הוא גם הכוכב β בשור.
כוכבים מעניינים.
α בעגלון (קאפלה) הוא כוכב כפול במרחק 42 שנות אור המורכב מזוג ענקים צהובים המקיפים זה את זה במרחק של פחות מיחידה אסטרונומית. בהירות נראיתם המשותפת היא מדרגה 0.1 מה שהופך את α בעגלון לכוכב השישי בבהירותו בשמים. המערכת כוללת כוכב כפול נוסף המורכב מזוג ננסים אדומים במרחק של כעשירית שנת אור מזוג הענקים.
β בעגלון (מנקלינן) אף הוא כוכב כפול במרחק 85 שנות אור ומשתנה לוקה המורכב מזוג כוכבים לבנים צמודים בבהירות כוללת מדרגה 1.9, המקיפים זה את זה מדי ארבעה ימים. כל יומיים, חולף אחד הכוכבים על־פני השני (מנקודת המבט של כדור־הארץ) וכתוצאה מכך הבהירות הכוללת נחלשת מעט. המערכת כוללת ננס אדום נוסף במרחק של כ-330 יחידות אסטרונומיות מהזוג הבהיר.
θ בעגלון הוא כוכב כפול נוסף המורכב מכוכב בהיר עם בהירות מדרגה 2.6 ובן זוג חלש יותר עם בהירות מדרגה 7. זהו הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצה.
ε בעגלון (אלמאז) הוא כוכב כפול ומשתנה לוקה נוסף במרחק כ-2,000 שנות אור עם זמן מחזור ארוך מאוד - 27 שנים. הכוכב הבהיר בזוג הוא על-ענק לבן עם בהירות נראית מדרגה 3. אחת ל-27 שנים, חולף על פניו הכוכב השני (שאינו ניתן לצפייה) והבהירות יורדת לדרגה 3.8 למשך כשנה וחצי. המעבר האחרון אירע בשנת 2010, והבא אחריו יהיה בשנת 2037.
גרמי שמיים מעניינים נוספים.
M37, M36 ו-M38 הם שלושה צבירי כוכבים פתוחים הניתנים לצפייה במשקפת ומכילים עשרות כוכבים.
בשנת 2008 בקבוצת כוכבים זו התגלה כוכב לכת חוץ-שמשי אלף.
מיתולוגיה.
כבר בתקופות עתיקות זוהתה הקבוצה כמרכבה עם עגלון. עם זאת, הקבוצה זוהתה גם כרועה הנושא על כתפו עז (α בעגלון) ואתו הולכים שלושה גדיים (ε ,ζ ,η בעגלון).
גיל נתנזון
גיל נתנזון (נולד ב-13 ביולי 1976) הוא שחקן ומנהל ארגון השמה לאומנים של"ש, אותו יזם בשנת 2008.
ביוגרפיה.
גיל נתנזון נולד וגדל ברעננה. את שירותו הצבאי מילא בלהקת הנח"ל, ומיד אחר כך החל את לימודיו בבית הספר הגבוה לאמנויות הבמה "בית צבי" כמו כן למד משחק מול מצלמה בהוראת רות דייכס. במהלך לימודיו בבית צבי, שיחק נתנזון בתפקידים ראשיים בהצגות "בריטניקוס" (בריטניקוס), מאת ז'אן ראסין (בבימוי ארתור קוגן), "אליזבת מלכת אנגלייה" (לורד אסקס), מאת פרדיננד ברוקנר (בבימוי עידו ריקלין), "קרנפים" (דודאר) מאת אז'ן יונסקו (בבימוי יוסף פיצ'חדזה), "אבות ובנים" (יבגני בזארוב), מאת בריאן פריל (בבימוי עידו ריקלין), "עקומים", "חפש והשמד", "הוליווד".
בתיאטרון הספרייה כיכב נתנזון בתפקיד הראשי בהצגות "דויד" (בתפקיד דויד), "הבחורים בדלת ממול" (ברי קלמפר), "שיער" (ברגר). עם סיום לימודיו עבר נתנזון לשחק בתיאטרון בית ליסין, שם שיחק בהצגות "מירל'ה אפרת" (דוניה), מאת יעקב גורדין ובבימוי מיכה לבינסון. ההצגה זכתה בתואר הצגת השנה בטקס פרסי התיאטרון, כמו כן שיחק בהצגה "צור וירושלים" (העלם), בבימוי יוסי ישראלי.
נתנזון שיחק בתפקיד ראשי ב"תיאטרון הרצליה" במחזמר "רחוב טוב" (גיא), מאת חנן פלד. והופיע במחזמר "בת הים הקטנה" (הנסיך) ובאופרה "הנגנים מברמן" (הנסיך) ובאופרה "על אדונים ומשרתים", בתפקיד ווספונה המספר.
במסך לקח חלק בסדרות הטלוויזיה "משחק החיים" ששודרה בערוץ 3, ב"טיפול נמרץ"ששודרה בטלעד, וב"כנגד כל הסיכויים".
ב-2007 השתתף בסדרה "בשורות טובות", בתפקיד יונתן. באותה שנה הצטרף לעונה השנייה של הסדרה "קצות האצבעות" ו"אלטלנה" בתפקיד יצחק רבין.
ב-2010 שיחק במיני-סדרה "נבלות", ב"קרטושקס" ובפרסומת להיינקן, ב-2016 לוהק לסדרה "עקרון ההחלפה".
בקולנוע שיחק בתפקיד ראשי בסרטים "הנעלם", "שישה מיליון רסיסים", "יום חמישי" ו"חנות האבידות והמציאות של אלקלעי". מ-2003 משמש נתנזון כמדבב, ובין השאר דיבב את מנהיג הצבים לאונרדו בסדרה "צבי הנינג'ה" ואת ריבן ב"מועדון ווינX".
כמו כן הוביל את הפרסומות ל"מעריב לנוער", ל"yes הטלוויזיה בלוויין" (רומיאו), ל"קוקה-קולה" ב-2004, ל"חיש גד" ב-2006 ול"ילו" ב-2007.
בשנת 2005 לקח נתנזון חלק בהקמתו של ארגון השחקנים של"ש - שחקנים למען שחקנים. הארגון נועד לסייע לשחקנים ולשחקניות במציאת עבודה בתחום המשחק. הארגון פועל על בסיס חופש המידע והעיסוק. ארגון השחקנים הוכר רשמי בשנת 2008.
נוגדנים מואנשים