המונח שיווי משקל חלקי מתייחס לשיווי משקל בשוק אחד, שבו נסחר מוצר אחד, או במספר שווקים קשורים. היות שכל השווקים במשק מסוים מקיימים קשרי גומלין, מדברים גם על שיווי משקל כללי, שכולל את שיווי המשקל של כל השווקים במשק בו-זמנית.
מודלים מודרניים של שיווי משקל כללי הם בדרך מורכבים, ומציאת פתרונות מספריים בהם דורשת מחשבים. במערכת שוק, המחירים וייצור כל הסחורות, ובכלל זה מחיר הכסף (הריבית), קשורים זה לזה. שינוי במחיר של סחורה אחת, לדוגמה לחם, יוכל להשפיע על מחיר אחר, לדוגמה שכר האופים. אם טעמם של האופים שונה מטעמם של אחרים, הביקוש ללחם עשוי להשתנות כתוצאה מהשינוי בשכר האופים, ובכך להשפיע שוב על מחיר הלחם. חישוב מחיר שיווי המשקל של סחורה אחת דורש, באופן תאורטי, ניתוח של כל הסחורות הזמינות
שיווי משקל יציב.
לא כל שיווי משקל כלכלי הוא יציב. כדי ששיווי משקל יהיה יציב, שינוי קטן משיווי המשקל יגרום לכוחות כלכליים להחזיר את תת-המערכת הכלכלית לכיוון שיווי המשקל המקורי. לדוגמה, תנועה אל מחוץ לשיווי המשקל של הביקוש/היצע תביא לעודף היצע, ותגרום לירידת מחירים שתחזיר את השוק למצב שבו הביקוש וההיצע שווים.
שיווי משקל סטטי ודינמי.
בניגוד לשיווי משקל סטטי פשוט, שיווי משקל דינמי הוא שיווי משקל "שלוקח בחשבון" מספר תקופות. בדרך כלל, בשיווי משקל דינמי כל תקופה זהה לתקופה הקודמת לה, או לחלופין שיעור השינוי בגדלים מסוימים קבוע. מודלים דינמיים בדרך כלל מבקשים לפתור בעיות מאקרו כלכליות מורכבות המשפיעות לאורך זמן.
המודל הדינמי הידוע ביותר הוא מודל "הפרט המייצג" של פרנק רמזי ואשר עוסק בצמיחה כלכלית.
במודל של רמזי פרט נדרש לקבל החלטה כמה לצרוך ולהשקיע בכל תקופה ותקופה ולאורך מספר רב של תקופות.
לפרט יש שני שיקולים מנוגדים - מצד אחד הפרט מעדיף הווה - כלומר הוא מעדיף לצרוך "היום" ולא "מחר".
לעומת זאת, הפרט נדרש גם להשקיע חלק מהכנסתו על מנת שתהיה לו הכנסה גם בעתיד.
בשיווי משקל דינמי במודל רמזי - הפרט מגיע בסופו של דבר לתצרוכת קבועה, כאשר גודל השקעתו שווה לפחת על ההון אשר בו הוא מחזיק.
מודלים דינמיים הם בדרך כלל מורכבים יותר מאשר מודלים סטטיים ולכן הם בעיקר נלמדים בתארים מתקדמים לכלכלה, או לחלופין בתואר ראשון באוניברסיטאות איכותיות.
התפתחות הדיון בשיווי המשקל.
כלכלה נאו קלאסית.
הניסיון הראשון של הכלכלה הנאו-קלאסית למדל את המחירים של כל המשק נעשה על ידי לאון וולרס. ספרו אלמנטים של כלכלה טהורה מספק סדרת מודלים, שכל אחד מהם לוקח בחשבון פנים רבות יותר של הכלכלה (שתי סחורות, סחורות רבות, ייצור, צמיחה, כסף). מטרתו של וולרס הייתה לחקור את השאלה מתי יש בשווק נקודת שיווי משקל יחידה ויציבה. בכיוון מחקר זה המשיכו כלכלנים רבים במהלך המאה ה-20. יש הטוענים שהמודלים המורכבים יותר של וולרס הם שגויים ולא-עקביים.
כלכלה קלאסית.
כלכלנים קלאסיים, כמו אדם סמית, טענו שבשוק חופשי ייווצר שיווי משקל כלכלי דרך מנגנון המחירים כפי שתואר לעיל. סמית טבע את המונח 'היד הנעלמה' לתיאור האופן שבו השוק, באופן אוטומטי, מתאים את הכמויות הנסחרות לביקוש, והדגיש את היתרון של מנגנון כזה על מנגנוני תכנון מרכזיים, שמתקשים לרוב להביא את המחירים לרמה הנכונה, ויש בהם בעיה קבועה של מחסור במוצרים.
שיווי משקל לא-יעיל.
התפיסה הקלאסית הותקפה לפחות משתי נקודות מבט שונות. הזרם המרכזי בכלכלה המודרנית מצביע על מקרים שבהם שיווי משקל בשוק אינו מתרחש במצב של יעילות כלכלית, אלא במצב של אבטלה. לדוגמה, במצב של מונופול בשוק, החברה המונופוליסטית יכולה לקיים מחסור מלאכותי במטרה להעלות את המחירים ולהגדיל את רווחיה. גם בתחרות ייתכנו מצבים של חוסר יעילות. לדוגמה, בתחום הקצאת האשראי: בנקים יכולים להחזיק את שערי הריבית נמוכים ולייצר עודף ביקוש להלוואות, כדי שיוכלו לבחור למי הם מלווים (ובכך להפחית את הסיכון שההלוואות לא יוחזרו). המקרו-כלכלה הקיינסיאנית מצביעה על שיווי-משקל של תת-תעסוקה, שבו אבטלה מתקיימת לאורך זמן במקביל למחסור של ביקוש מצרפי.
ביקורת האסכולה האוסטרית.
מצד שני, האסכולה האוסטרית וג'וזף שומפטר טוענים ששיווי משקל לטווח קצר אינו מציאותי, משום שכל השחקנים מנסים לנצל את מערכת המחירים, ולכן יש תמיד דינמיות במערכת. העוצמה של השוק החופשי אינה ביצירת שיווי משקל סטטי, או כללי, אלא בארגון המשאבים כדי שיתאימו לרצונות האינדיבידואליים וגילוי הדרך הטובה ביותר לקדם את הכלכלה.
שיווי משקל ומקרו-כלכלה.
תורת השיווי המשקל הכלכלי והמקרו-כלכלה דנות בנושא דומה: ההתנהגות הכללית של המשק. באופן עקרוני, גישת שיווי המשקל מתאפיינת בכך שהיא "מלמטה-למעלה" (bottom-up), בכך שהיא מסבירה את התנהגות הכלל מהתנהגות הפרטים. מאחר שהמקרו-כלכלה המודרנית מבוססת על יסודות מיקרו-כלכליים, ההבדל בין התחומים מעורפל מעט. עם זאת, מודלים מקרו-כלכליים רבים מדברים על "שוק סחורות" כללי, וחוקרים את הקשרים שלו עם שווקים אחרים, כמו שוק ההון. מודלים של שיווי-משקל כללי בדרך כלל כוללים שוקי סחורות רבים.
ג'אז הארנב
ג'אז הארנב (באנגלית: Jazz Jackrabbit) הוא משחק פלטפורמה שפותח על ידי חברת "אפיק מגהגיימס" ("אפיק גיימס" כיום). המשחק יצא ב-1994 עבור המחשב האישי. ב-2002 הוא עודכן עבור הגיימבוי אדוונס. גיבור המשחק הוא דמות של ארנב, המבוססת על אחד ממשלי איזופוס, "הצב והארנב".
המשחק נוצר על ידי קליף בלסזינקי וארג'אן ברוסי, בהשראת משחקי קונסולות כמו "האחים סופר מריו", "מגה מן", ובעיקר "סוניק הקיפוד". בזמן ההוצאה של המשחק, הגרפיקה הנמרצת והמשחקיות המהירה היוו חידוש למחשב האישי. המגזין "PC Format" כינה אותו "משחק הארקייד של השנה".
בעקבות הפופולריות של המשחק, יצא משחק המשך בשם "ג'אז הארנב 2" ב-1998. משחק נוסף, "ג'אז הארנב 3" שפותח בגרסת תלת מימד תוכנן לצאת בתחילת שנות ה-2000, אך בסוף בוטל מאחר שיוצרי המשחק לא הצליחו למצוא מוציא לאור. זמן קצר לאחר הביטול, הודלפה גרסת הדמו של המשחק לאינטרנט.
עלילה.
שלושת אלפים שנים אחרי האירועים המתרחשים בסיפורו של איזופוס, המשל "הצב והארנב", ממשיכה היריבות בין צבים וארנבים. ג'אז ג'קרביט, תושב של כוכב לכת בדיוני בשם קרוטוס (Carrotus) שכל תושביו ארנבים צבעוניים, מבקר בפלנטות שונות כדי להציל את הנסיכה אווה אירלונג וקרוטוס מהצבים הטרוריסטים, שנשלטים על ידי המגלומן דבאן של.
פורמט.
ג'אז הארנב דומה בפורמט למשחקי "סוניק הקיפוד". במשחק שישה פרקים, בכל אחד מהם שלושה עולמות ושלב בונוס אחד; בכל אחד מהעולמות קיימים שני שלבים ושלב בונוס, אליו מגיעים כשמוצאים אבן חן. לרוב ניתן לעבור דרך שלבים במהירות גבוהה. לעומת משחקי "סוניק הקיפוד", לג'אז יש קו חיים; הוא מפסיד "נקודות בריאות" כשהוא בא במגע עם אויבים, ומקבל נקודות כשהוא אוכל גזרים. אם קו הבריאות שלו מגיע לאפס, ג'אז הופך לאפר והשלב מתחיל מנקודת הביקורת האחרונה.
במקור, המשחק נמכר על גבי דיסקטים. ניתן היה לרכוש את שלושת הפרקים הראשונים, שלושת הפרקים האחרונים או כל השישה. גרסת דיסק מיוחדת שיצאה אחר כך הכילה את כל ששת הפרקים המקוריים, שלושה פרקים חדשים, וגרסת חג המולד שנקראה "ארנב חגים".
הוצאות תוכנה שיתופית.
לג'אז הארנב יש הוצאת תוכנה שיתופית שמכילה את הפרק הראשון. בדצמבר 1994 יצא פרק חג המולד, "ארנב חגים", כמשחק יחיד. ב-1995 יצא "ארנב חגים" נוסף, עם עולמות חדשים, גם הוא כמשחק יחיד.
גיימבוי אדוונס.
גיים טיטאן פיתחה גרסה חדשה של ג'אז הארנב עבור הגיימבוי אדוונס של נינטנדו. המשחק הוצא על ידי ג'לקו בארצות הברית ב-19 בנובמבר 2002. בגרסה זו קיימים 24 שלבי שחקן יחיד ו-11 שלבי שחקנים מרובים.
נועם רותם
מילון עולמי לעברית מדוברת
מילון עולמי לעברית מדוברת הוא מילון לסלנג עברי מאת דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה, שראה אור בהוצאת א. לוין אפשטיין בשנת 1972 (המילה "עולמי" בשמו של המילון איננה במשמעות התקנית שלה, אלא במשמעות הסלנג: "עצום! גדול מאוד! נפלא! מצוין!", כהגדרתה במילון).
חלוקת העבודה בין שני מחבריו של המילון מוצגת בסוף ההקדמה שלו:
המילון יצא לאור בשנת תשל"ב-1972, ובמרוצת העשור שלאחר מכן הופיע בכעשר מהדורות. בשנת תשמ"ב-1982 יצא בהוצאת זמורה-ביתן כרך המשך: "מילון אחול-מניוקי לעברית מדוברת", ובו אוסף נרחב נוסף של מונחי סלנג עבריים.
המילון בנוי במבנה המקובל, כלומר מציג את המונחים בסדר אלפביתי, שמו של כל מונח כתוב בניקוד מלא (משימה לא פשוטה ברבים מהמונחים), ולאחריו באות ההגדרה ודוגמאות להמחשתה. בשולי המילון מופיעים איורים, אך שלא כמקובל, האיור אינו סמוך להגדרה המתאימה, אלא מהווה הגדרה ויזואלית עצמאית (לעיתים קיימת הגדרה מקבילה במקום אחר במילון, ופעמים רבות הכיתוב מתחת לאיור הוא האזכור היחיד במילון למושג זה). המילון, ובמיוחד הדוגמאות העסיסיות והאיורים המלווים בכיתובים שנונים, מהווה שילוב חינני של מילון רציני עם הומור.
על הקריטריון שהנחה אותם בבחירת ערכים כתבו המחברים בהקדמתם:
"מילון עולמי לעברית מדוברת" לא היה מילון סלנג עברי ראשון - קדם לו "מילון הסלנג הישראלי", בעריכת רפאל ספן, שיצא לאור בשנת 1965. אף על פי כן, "מילון עולמי לעברית מדוברת" היווה פריצת דרך בתחום זה, משום שמילונו של ספן זכה לתפוצה מצומצמת, ואילו מילונם של בן אמוץ ובן יהודה זכה לתפוצה רחבה ביותר.
אוקטאדר
דודקאדר
קובוקטאדר
ג'יימס החמישי מלך סקוטלנד
דייוויד הראשון מלך סקוטלנד
מלקולם השלישי מלך סקוטלנד
מרי השנייה מלכת אנגליה
קונסטנטין הראשון מלך סקוטלנד
פרנסואה הדוכס מגיז
פיצוח האניגמה