עד תחילת 2022 חיל האוויר הסעודי הכפיל ואף שילש את מספר גיחות התקיפה שלו נגד החות'ים והחל לפגוע בבסיסיהם גם בתוך הבירה צנעא. האמירתים, מצידם, פעלו עם כוחות על הקרקע לכיוון דרום. האמירתים נחשבו כתומכים בהפרדתם של מחוזות דרום תימן משאר חלקי המדינה, ונתנו גיבוי לתנועות הבדלניות המקומיות.
בינואר 2022, שלחו החות'ים כלי טיס בלתי מאוישים אשר תקפו בפעם הראשונה את בירת האמירויות אבו דאבי. הקואליציה הסעודית הגבירה את תקיפותיה, ובתגובה תקפה הקואליציה בית כלא בעיר צעדה שבשליטת הח'ותים. בתקיפה נהרגו מעל 100 אזרחים.
שיחות השלום בין הצדדים היו בקיפאון בתחילת 2022.
הממשלה בראשות האדי התפטרה בשנת 2022 והועברה הסמכות הביצועית למועצת ההנהגה הנשיאותית, עם ראשד אל-עלימי כיושב ראשה. הוכרזה הפסקת אש ארצית ב-2 באפריל 2022. מאז אפריל 2021, היו ארבעה סבבי שיחות בין הצדדים במלחמה.
חניקה
ספר מחזור
"ספר מחזור" הוא ספר, היוצא בעת סיום מחזור מסוים בבית ספר או מסלול הכשרה אחר, על מנת לתעד ולהנציח את בוגרי מחזור תוכנית הלמידה או ההכשרה.
בספר המחזור מופיעות תמונות של בוגרי המחזור וסיכומים בכתב של חוויות שעברו ביחד, כגון טיול שנתי או טקסים. כמו כן מופיע סיכום קצר על כל בוגר, ביניהם דברים שמאפיינים אותו שנכתב על ידו או על ידי אחד אחר מבני המחזור. מופיעים גם סיכומים על המורים, המפקדים או המדריכים, שלימדו את המחזור וברכותיהם לבוגרי התוכנית. ברוב בתי הספר בישראל מקובל להוציא ספרי מחזור בסוף שנת הלימודים. ישנן גם אוניברסיטאות, מכללות ויחידות צבאיות, העורכות ספרי מחזור. קיימות גם מהדורות דיגיטליות של ספרי מחזור.
בירז'אי
תל ארפצייה
תל ארפצ'ייה
עידן הזהב של הוליווד
סרט תעלומה
אקסטרים לונג שוט
עיריית ניו יורק
מלון הקתא
פרשת השחיתות בפיפ&quot;א 2015
פרשת השחיתות בפיפ"א 2015 היא פרשת שחיתות רחבת היקף שמעורבים בה חברים בוועד הפועל של הפדרציה הבינלאומית לכדורגל (פיפ"א) וכן מספר גופים מסחריים בתחום הספורט.
הפרשה נחשפה ב-27 במאי 2015, לאחר ששבעה בכירים בפיפ"א נעצרו בעת ששהו במלון בציריך שבשווייץ, לאחר חקירות נפרדות וממושכות של ה-FBI האמריקאי ורשויות החוק בשווייץ.
בעקבות החקירה הוגשו כתבי אישום כנגד תשעה בכירים בפיפ"א (בעבר ובהווה), בנוסף לחמישה שותפים עסקיים של הארגון, בגין שוחד, הטיית מכרזים לאירוח טורנירי גביע העולם בכדורגל, מרמה במתן זכויות שידור, הונאה, סחיטה והלבנת הון בשני העשורים האחרונים, בשווי כולל המוערך ב-150 מיליון דולר.
כספיח לפרשה נפתחה חקירה גם נגד נשיא פיפ"א ספ בלאטר ונשיא אופ"א מישל פלאטיני וב-21 בדצמבר 2015, הודיעה פיפ"א על השעייתם מהארגון למשך 8 שנים, בעקבות החקירה הפלילית שנפתחה נגדם.
השתלשלות הפרשה.
רקע.
בשנת 2010, חשף עיתון "הסאנדיי טיימס" כי חבר הוועד הפועל של פיפ"א הניגרי אמוס אדאמו ביקש 500 אלף ליש"ט (800 אלף דולר) עבור "פרויקט אישי" - בקשה המנוגדת לכללי פיפ"א. על פי הדיווח, ההצעה הועברה על ידי עיתונאי של ה"סאנדיי טיימס" אשר התחזה למנהל בחברה האמריקאית פרנקלין ג'ונס אשר רצתה לסייע לארצות הברית לזכות באירוח המונדיאל.
בשנת 2011 החלו רשויות המס בארצות הברית לחקור חשד להעלמת מס מצד מזכ"ל CONCACAF, התאחדות הכדורגל של צפון אמריקה וחבר הוועד המנהל של פיפ"א, צ'אק בלייזר. בהמשך התרחבה החקירה, בשיתוף עם ה-FBI, ובמסגרתה נחקר בלייזר בנוגע למעורבותו במספר תהליכים לבחירת מארחת המונדיאל החל משנות ה-90. בשנת 2013 הודה בלייזר בהאשמות נגדו, שכללו הונאה, הלבנת כספים ועבירות מס שונות במסגרת הסדר טיעון עליו חתם. ההודאה נועדה להקל בעונשו על אישום חמור יותר כנגדו - סחיטה, אשר העונש המקסימלי בגינה הוא 20 שנות מאסר. הבולשת הסתייעה בבלייזר על מנת להקליט ישיבות עם בכירי פיפ"א ובכך להביא להתפתחות משמעותית בחקירה שהובילה להגשת כתבי אישום ולחשיפת הפרשה.
עוד באותה שנה, חשפה מנהלת תחום המדיה במסגרת הקמפיין של קטר לאירוח גביע העולם בשנת 2022, פאדרה אל מג'יד, כי קטר שילמה 1.5 מיליון דולר לנשיא קונפדרציית הכדורגל של אפריקה עיסא חיאתו, לחבר הוועד של פיפ"א מחוף השנהב ז'אק אנומה ולחבר הוועד אמוס אדאמו, על מנת שיצביעו לטובת קטר. השלושה כפרו בהאשמות נגדם. מאוחר יותר טענה מג'יד כי המציאה את הסיפור על מנת לזכות בתשומת לב מצד התקשורת. בשנת 2014 טענה על מג'יד כי נאלצה לסגת מהאשמות שהעלתה כי חששה לביטחונה וכי לא זכתה לייצוג משפטי. החל מיוני 2015, נמצאת אל מג'יד במקום מסתור בחסות הבולשת האמריקאית בניסיון לשמור על ביטחונה.
בשנת 2013, נשיא פיפ"א לשעבר ז'ואאו האבלנז' ונשיא קונפדרציית הכדורגל הברזילאית ריקארדו טיקסיירה הואשמו בלקיחת שוחד במיליוני דולרים. חבר וועד נוסף של פיפ"א בשם מנילאל פרננדו פוטר מהארגון בשל חשדות לקבלת שוחד ושחיתות.
דו"ח גרסיה.
בספטמבר 2014, לאחר חקירה מקיפה, פרסם עורך דין מייקל גרסיה, עובד פיפ"א, דו"ח מקיף בן 350 עמודים על הצעות אירוח גביע העולם בשנים 2018 ו-2022 בהן זכו רוסיה וקטר בהתאמה, בניסיון למצוא עדויות לשחיתות, אי סדרים ומתן שוחד. הדו"ח נמסר ליו"ר ועדת האתיקה של פיפ"א השופט האנס-יואכים אקרט, אשר קבע כי אין ראיות שיצדיקו את פסילתן של קטר ורוסיה מאירוח הטורנירים. בעקבות כך, הגיש גרסיה ערעור כנגד קביעתו של אקרט. ב-15 בדצמבר 2014 נדחה ערעורו של גרסיה, אשר בתגובה לכך הודיע על התפטרותו המיידית מהארגון.
על אף העובדה כי פיפ"א סירבה להוציא לפרסום חלקים גדולים מהדו"ח, הוא הועבר לידי רשויות החוק בשווייץ על מנת לקבל את חוות דעתם בנוגע לאי הסדרים שעלו ממנו.
במרץ 2014, חשף עיתון הדיילי טלגרף, כי ג'ק וורנר, סגן נשיא פיפ"א ויו"ר התאחדות CONCACAF קיבל 1.2 מיליון דולר מחברה קטרית הקשורה לאירוח המונדיאל, בבעלות יו"ר התאחדות הכדורגל בקטר מוחמד בן חמאם - ימים ספורים לאחר שהמדינה זכתה באירוח המונדיאל בשנת 2022. 750 אלף דולר נוספים, שולמו לבניו של וורנר, ועוד 400 אלף דולר לאחד מעובדיו הנחשב לאיש אמונו. כבר בשנת 2011, השעתה פיפ"א את בין חמאם (שפרש מהמירוץ לנשיאות פיפ"א) ואת וורנר, בחשד כי היו מעורבים בעזרה לקטר ב"קניית המונדיאל".
מעצר הבכירים וחשיפת הפרשה.
ב-25 במאי 2015, לאור בקשתה של ארצות הברית, עצרה משטרת ציריך 7 בכירים של פיפ"א בעת ששהו במלון בעיר, במסגרת הכנות לקונגרס פיפ"א ה-65, אשר היה מתוכנן לכלול את הבחירות לנשיאות הארגון. האישיות הבכירה ביותר בין העצורים הייתה ג'פרי ווב, סגן נשיא פיפ"א אשר כיהן גם כנשיא CONCACAF וכנשיא ההתאחדות לכדורגל של איי קיימן. בנוסף, בין העצורים היו גם אאוחניו פיגרדו, ששימש במשך שנים רבות כיו"ר התאחדות הכדורגל האורוגוואית וכן כיהן בתפקידים שונים בארגון וג'ק וורנר, סגן הנשיא לשעבר, שהתפטר ב-2011 מתפקידו לאחר שנחשד בשחיתות. נשיא פיפ"א ספ בלאטר, לא היה אחד מן העצורים, אך נחקר בנושא. העצורים עתידים להיות מוסגרים לארצות הברית לשם המשך חקירה.
כתבי האישום.
ב-27 במאי 2015 הגיש משרד המשפטי האמריקאי כתב אישום בן 164 עמודים כנגד 9 בכירים בפיפ"א וחמישה בכירים נוספים בעולם הספורט.
פרשת השחיתות, הנפרשת על 24 שנים, נחשפה לאחר שתי חקירות ממושכות שהתנהלו במקביל בארצות הברית ובשווייץ.
בארצות הברית חקר ה-FBI חשדות לשחיתות ושוחד בין חברות שיווק ומדיה לאנשי פיפ"א בתמורה להענקת זכויות שידור ושיווק משחקי כדורגל ביבשת אמריקה, בסכום מוערך של כ-150 מיליון דולר, מתוכן 110 מיליון דולר ששולמו ל-5 בכירים בפיפ"א על מנת לקבוע את זהות המארחת בתחרות הקופה אמריקה סנטנריו, מהדורה מיוחדת של הקופה אמריקה שעתידה להתקיים בשנת 2016 בארצות הברית, לרגל 100 שנים לטורניר.
בשווייץ נערכה, בין היתר, חקירה נגד בכירים בוועד הפועל של פיפ"א בחשד לקבלת שוחד בתמורה להצבעה לטובת רוסיה וקטר כמארחות גביע העולם ב-2018 וב־2022.
החרמת כספים והשבתם לפיפ"א.
ב-24 באוגוסט 2021 הודיע משרד המשפטים האמריקאי כי יעביר לפיפ"א 200 מיליון דולר אשר הוחרמו מהמעורבים בפרשה, וזאת על מנת לפצות אותה על הפסדים כספיים אשר ספגה לאורך השנים בהן פרשת השחיתות פגעה בארגון.
תגובות לחשיפת הפרשה.
ב-2 ביוני 2015, במסגרת מסיבת עיתונאים שנערכה בציריך, הודיע נשיא פיפ"א בלאטר על התפטרותו המיידית מתפקידו, על רקע פרשת השחיתות. ההודעה ניתנה כ-5 ימים בלבד לאחר שהחל את כהונתו החמישית בארגון.
בעקבות חשיפת הפרשה, החלו גורמים שונים להפעיל לחצים על נותני החסות הגדולים להפסיק את שיתוף הפעולה עם פיפ"א, אשר הניב לה ב-2014 הכנסות של כ-144 מיליון דולר מחסויות. חברת ויזה, לה חוזה עם פיפ"א עד לשנת 2022, הודיעה כי תשקול מחדש את החסות אם פיפ"א לא תבנה מחדש תרבות עם נהלים אתיים חזקים על מנת לשפר את התדמית של משחקי הכדורגל עבור האוהדים. נותני חסות נוספים כמו קוקה-קולה, באדוויזר ומקדונלד'ס ציינו כי הם עוקבים אחר התפתחות הפרשה וכי יגיבו בהתאם.
ב-3 ביוני 2015, נחשפה קלטת המתעדת את עדותו של צ'אק בלייזר בפני שופט משנת 2013, לאחר שהודה באשמה בעבירות סחיטה והעלמת מס, בה הוא מספר כי הוא וחברים נוספים בוועד הפועל של פיפ"א קיבלו שוחד לאורך שנים כדי לבחור בדרום אפריקה כמארחת מונדיאל 2010. עוד סיפר בלייזר כי היה מעורב במתן שוחד סביב ההצבעה לבחירת מארחת מונדיאל 1998, בה צרפת ניצחה את מרוקו.
ב-7 ביוני 2015, חשף עיתון ה"סאנדיי טיימס", קלטות שצולמו במצלמה נסתרת ובהן נחשפת שחיתות בנוגע להצבעה לגבי מארחת מונדיאל 2010.