בשנת 1996 מונה לבנון על ידי שר החקלאות, יעקב צור, לתפקיד המדען הראשי של משרד החקלאות, לאחר שכיהן כשנה כמנהל המדעי של מינהל המחקר החקלאי (מרכז וולקני), במשרד. תקופה זו התאפיינה בהתמודדות עם המחסור במים וצמצום כמות המים שיועדה לחקלאות, ועיקר עיסוקו של לבנון היה מחקר והכנת תוכניות רב שנתיות לייעול וחיסכון בשימוש במים בחקלאות, ומעבר לשימוש מוגבר במי קולחין מטוהרים. כתוצאה מהמחקר יושמו שיטות ונוהלי השקיה שאפשרו הקטנת השימוש במים שפירים להשקיה בחקלאות ומעבר לשימוש מוגבר במי קולחין. במחקר, הושם דגש על פיתוח וחיזוק גידולים לייצוא, במטרה להרחיב ולחזק את התשתית של החקלאות בישראל. במסגרת זו התקבלה היוזמה של לבנון להחלטת ממשלה על תמיכה במרכזי מחקר ופיתוח בפריפריה לאורך גבולות ישראל. דגש נוסף הושם על ייעול ומעבר חקלאות אינטנסיבית וחסכנית בכח אדם.
לאחר שפרש ממשרד החקלאות, הקים לבנון את המועצה לגנים בוטניים בישראל ושימש כיושב הראש שלה. הקמת המועצה נדרשה עקב מצבם הקשה של הגנים הבוטניים בישראל, על אף חקיקת חוק הגנים הבוטניים בשנת 2006. לבנון עסק ביישום הוראות החוק, ופרסום מבחני תמיכה בגנים הבוטניים שסייעו לשקם את מצבם באופן ניכר. בנובמבר 2015 הכריז משרד החקלאות על קיצוץ עמוק בתקציב הגנים הבוטניים מ-3 עד 6 מיליון שקל בשנה לכ-100,000 ₪ בלבד. לבנון ניסה להיאבק בהחלטה זו בעזרת המועצה, ולאחר שנחל הצלחה חלקית בלבד, סיים את תפקידו כיושב ראש המועצה בשנת 2016.
בשנת 2008 יזם, יחד עם אהרון ולנסי, יו"ר פורום ראשי הרשויות המקומיות בגליל העליון המזרחי, את הקמת עמותת "הקריה למחקר ורפואה בגליל", במטרה להביא להקמת פקולטה לרפואה בגליל, לאחר שעלה הצורך בהקמת פקולטה נוספת לרפואה בישראל. לבנון מונה ליושב ראש הוועד המנהל של העמותה, שכללה, נוסף על ראשי הרשויות בגליל, גם אנשי ציבור ומדענים בעלי שם. העמותה הציעה הקמת פקולטה לרפואה בעיר צפת, שבה שוכן בית חולים מרכזי בגליל המזרחי, והצעה זו התקבלה על ידי הממשלה, שהחליטה בשנת 2009 על הקמת הפקולטה בעיר. בשנת 2011 החלה הפקולטה לפעול, אולם מטרת העמותה להקמת אוניברסיטה בגליל טרם הושגה.
לבנון, חבר קיבוץ כפר בלום. נשוי לאורה אב לארבעה וסב לאחד עשר נכדים.
קריירה אקדמית.
בשנת 1972 השלים לבנון תואר ראשון בחקלאות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות. בשנת 1974 סיים לימודי תואר שני בהצטיינות יתרה, עם התמחות בגידולי שדה, והמשיך ללימודי דוקטורט במיקרוביולוגיה חקלאית, אותם השלים בשנת 1980.
לאחר קבלת התואר החל לעבוד כחוקר במינהל המחקר החקלאי (מרכז וולקני), במכון לקרקע ומים במשרד החקלאות, שם עבד ברצף עד שנת 2007, והגיע לדרגה א1 מחקר המקבילה לפרופסור מן המניין. במקביל הרצה בקורסים של הפקולטה לחקלאות, שהתקיימו במכללת תל חי: "מבוא לביולוגיה של התא" ו"מבוא לחקלאות מתקדמת". בהמשך גם במכללה האקדמית תל חי בקורס "מיקרוביולוגיה סביבתית", ובקורס לתואר שני "היבטים עסקיים בביוטכנולוגיה". כמו כן שימש מנחה לסטודנטים לתארים מוסמך ודוקטור בפקולטה לחקלאות.
בשנים 1990–1991 שימש מדען אורח במכון המחקר של משרד החקלאות של ארצות הברית. בשנת 1993 התמנה כפרופסור נלווה בפקולטה לחקלאות באוניברסיטה של פנסילבניה, ובשנת 2004 שימש פרופסור אורח לשנה אחת באוניברסיטת וכנינגן בהולנד.
בין השנים 1999–2011 כיהן כיושב ראש הוועד המנהל של המכללה האקדמית תל חי, לאחר שזו נקלעה לקשיים והיה צורך בשיקומה ופיתוחה מבחינה מקצועית ואקדמית. לבנון הקים מחדש את מוסדות המכללה לרבות חבר נאמנים, ועד מנהל, מינוי נשיא ובעלי תפקידים נוספים. במהלך התקופה גדל מספר הסטודנטים במכללה מ-800 ל-3,000, נפתחו חוגים נוספים, הוקמו שתי פקולטות ונבנה קמפוס חדש. בשנת 2008 התמנה לפרופסור מן המניין לביוטכנולוגיה במכללה.
תחומי המחקר העיקריים של לבנון הם מיחזור וקומפוסטציה של פסולת אורגנית לצורך שימוש בחקלאות, טרנספורמציות ביולוגיות של מזהמים אורגניים, פטריות עילאיות והשימוש בהן, כולל פטריות מאכל והשלכות של פעילות חקלאית כגון: דישון, שימוש בחומרי הדברה, השקיה במי קולחין על איכות מי התהום ומים עיליים.
הפעילות המחקרית של לבנון נערכה במסגרת שתי קבוצות מחקר: המעבדה למיקרוביולוגיה שימושית ופטריות במכון מיגל, והמעבדה למיקרוביולוגיה של הקרקע במכון לקרקע ומים של מכון וולקני בבית דגן. היישום המעשי של מחקרים אלו מתבטא בעיקר בפיתוח הידע לענף פטריות המאכל בגליל, המספק את מרבית הפטריות הטריות לשוק הישראלי, פיתוח קומפוסטים לשימוש בחקלאות, שיקום ושימוש חקלאי בקרקעות אזור עמק החולה המיובש וניטור מזהמים אורגניים במים.
תוצאות המחקרים פורסמו בלמעלה מ-90 מאמרים בעיתונות המדעית המבוקרת, ובעשרות מאמרים שפורסמו, בעקבות הרצאות בכנסים מדעיים בינלאומיים ברחבי העולם. מחקרים יישומיים שנערכו יושמו בשיטה לגידול פטריות שנרשמה כפטנט עם חברת "נטפים" ופטנט נוסף על חומרים מפטריות בעלי פעילות בריאותית.
הוקרה.
בשנת 2007 היה לבנון "נבחר השנה בחקלאות" מטעם התאחדות חקלאי ישראל, על תרומה ייחודית שהביאה לפיתוח ענף פטריות המאכל בגליל, ועל היכולת המעשית והמדעית שהובילה את המחקר החקלאי בישראל להישגים גדולים.
באותה שנה זכה גם באות "יקיר הגליל" מטעם המועצה האזורית הגליל העליון, על תרומה מיוחדת לפתוח המדע וההשכלה הגבוהה בגליל, קידום החקלאות, היוזמה והחדשנות במחקר.
בשנת 2012 נבחר ל"יקיר תל חי" על תרומה מיוחדת לפתוח המכללה האקדמית תל חי.
קיום הנדר בבית אל
קיום הנדר בבית אל הוא אירוע מקראי המופיע ב בפרשת וישלח. לאחר שביציאתו של יעקב מארץ כנען עבר דרך בית אל ונדר לקבוע את המקום כבית ה' ולעשר מנכסיו, בשובו אל הארץ מבית לבן הוא מקיים את נדרו.
תיאור הסיפור במקרא.
לאחר אירועי מעשה דינה נגלה ה' אל יעקב וקורא לו לעלות לבית אל ולקיים את נדרו. יעקב מצווה על בני-ביתו להחליף את בגדיהם ולהסיר את החפצים הנגועים בעבודה-זרה שעמם. את העבודה-זרה הוא טומן תחת האלה ליד שכם. הפרשנים מבארים כי מדובר בעבודה-זרה משלל בית שכם.
יעקב ואנשיו מגיעים לבית אל ללא פגע. יעקב בונה מזבח, וקורא למקום 'אל בית אל'.
דבורה מינקת רבקה אם יעקב מתה, ונקברה תחת האלון שלצד בית אל. בעקבות כך נקרא האלון 'אלון בכות'.
ה' מברך את יעקב:
יעקב הציב מצבה במקום שדיבר איתו ה', ניסך עליה נסך ויצק שמן. את שם המקום שדיבר איתו ה' קורא יעקב 'בית אל'.
מות רבקה.
לפי המדרש 'אלון' ביוונית הוא 'אחר', לרמז שבעוד יעקב מתאבל על רבקה המינקת נודע לו על מותה של רבקה אמו ונגרם לו אבל נוסף. המדרש מסביר כי מה שנכתב הוא ברכת אבלים שבירך ה' את יעקב על מות אמו.
לפי מדרש זה מיישב רמב"ן את התמיהה מדוע עניין מותה של דבורה נכנס באמצעה של הפרשה, בין בניית המזבח לדברי ה'. אם אכן רומז הפסוק גם למותה של רבקה, מובן כי התגלותו של ה' לאחר המוות הייתה כדי לנחמו, כפי שנגלה ליצחק אביו לנחמו אחרי מות אברהם.
קריאת השם בית-אל.
שלוש פעמים מוזכר במקרא שיעקב קורא למקום בית אל. אחת כאשר הוא בדרכו לחרן לאחר שחלם את חלומו: (), ופעמיים בפרשה זו. האחת כאשר הוא בונה מזבח, ובה הוא מכנה את המקום 'אל בית אל': (בפסוק ז), והשנייה לאחר שהציב את המצבה, בה הוא קורא לו שוב 'בית אל': (פסוק ט"ו).
רמב"ן מבאר כי יעקב שב וקרא למקום פעם אחר פעם כדי להדגיש שהדבר אמת ושם השכינה תמיד. פרשנים אחרים רואים חילוק בין השם 'בית אל' לשם 'אל בית אל', ומבארים כי בשם 'אל בית אל' הוסיף יעקב והדגיש את ייחוד שם ה' על מקום זה דווקא. לפי הסבר זה הקריאה השלישית הייתה על מקום סמוך למקום הראשון, ושם דיבר איתו השם.
סטפן לגר (שיר)
סטפן לגר הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי דודו פארוק (שם הבמה של אורי קומאי). השיר יצא לאור ב-17 במאי 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים הפי"ל.
רקע וכתיבה.
באוגוסט 2019 הוציא פארוק את השיר "מלך הקיץ", שהיה לשירו הראשון שלא כלל שפה גסה, ולאחריו יצא להפסקה מהוצאת שירים, שזכתה לחשיפה תקשורתית. ב-12 במאי 2020 חזר לפעילות מוזיקלית, תוך שהוציא תחת דמות בשם "בובי רז'ולו" שיר בשם "כמו תינוק בעולם". חמישה ימים לאחר מכן, הוציא את השיר תחת דמותו המקורית, בשם "דודו פארוק 2". השיר, שנכתב על ידי פארוק והולחן על ידיו בשיתוף עם ג'ורדי, מכיל בתוכו את סגנון הטראפ ועוסק באיבר מינו של הזמר הישראלי סטפן לגר, תוך שפארוק משווה את גודלו לדברים שונים, כדוגמת נמייה, בגט ומגדל אייפל.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, הועלה לערוץ היוטיוב של פארוק ב-17 במאי 2020, בסמוך לצאת הסינגל עצמו. בקליפ נראה פארוק עם שיער בלונדיני, בשונה משאר הווידאו קליפים לשיריו, שר את מילות השיר. הקליפ מהווה פרודיה לקליפ הנלווה לשירו של הזמר יהונתן מרגי, "אני לא אני".
הקליפ, שהצליח להתברג תוך יממה במקום הראשון ברשימת "הסרטונים החמים" ביוטיוב, צבר כ-3 מיליון צפיות, נכון ליולי 2020.
ביקורות ומחלוקת.