מחקר שנערך בליגת כדורגל של ניו זילנד העלה ששופט נדרש לרוץ 10.5 ק"מ בממוצע במהלך המשחק ולבצע 45 "ספרינטים" קצרים (למרחק ממוצע של 17 מטרים) במהירות ריצה של 18 קמ"ש. השקעת האנרגיה של שופט כדורגל במהלך משחק הוערכה בכ-1300 קלוריות (5600 קילו-ג'אול), צריכת האנרגיה הגבוהה מקורה באופן התנועה שאינו אופייני לפעילויות גופניות אחרות. מעקב אחר שופטים בתחרות יורו 2000 העלה כי קצב הלב הממוצע של השופט במהלך המשחק הוא 85% מקצב הפעימות המרבי וכי במהלך המשחק השופט נדרש בממוצע ל-137 החלטות במשחק (בין 104 ל-162 החלטות למשחק במהלך האליפות) כאשר 64% מההחלטות התבצעו בעזרת תקשורת עם הקוונים או השופט הרביעי.
מחקרים הראו כי חלק מיתרון ביתיות שיש לקבוצה המארחת מקורו בהשפעת הקהל על החלטות השופטים. בניסוי בו התבקשו שופטים לפסוק במצבי משחק מצולמים שהוקרנו להם, נטו השופטים באופן מובהק לפסוק יותר לטובת הקבוצה הביתית כאשר להקלטה צורף גם צליל קולות הצופים. נתוח סטטיסטי שנערך בבונדסליגה העלה ששופטים נותנים יותר תוספת זמן (זמן פציעות) כאשר הקבוצה הביתית בפיגור ונוטים לפסוק לטובתה יותר בעיטות עונשין מלקבוצה האורחת.
גלעד שר
גלעד שר (נולד ב-2 ביוני 1953) הוא עורך דין וחוקר בתחומי הביטחון הלאומי ויישוב סכסוכים. כיהן כמנהל לשכתו של אהוד ברק בשלהי כהונתו כראש ממשלת ישראל ושר הביטחון, וכן עמד בראש צוות המשא ומתן המדיני. מכהן כיו"ר הוועד המנהל של המכללה האקדמית ספיר. אלוף-משנה במילואים, פיקד על חטיבה 8.
ביוגרפיה.
גלעד שר נולד בקיבוץ מחניים בגליל העליון. מצד אמו הוא צאצא למשפחה ירושלמית ותיקה - משפחת ברוך מזרחי, שהגיעה מספרד לירושלים ב-1620. סבו מצד אביו, אברהם שר, עלה ארצה מרוסיה כחלוץ צעיר בשלהי מלחמת העולם הראשונה, נפצע בהגנה על תל-חי לצד יוסף טרומפלדור, ונפל כלוחם ההגנה סמוך לקסטל בתחילת המערכה על ירושלים במלחמת העצמאות. אביו הוא יואל שר, שגריר ישראל וחבר הנהלת משרד החוץ לשעבר. אחיו הוא איל שר, מנכ"ל פסטיבל ישראל. שר גדל והתחנך בקיבוץ, בפריז ובירושלים, וסיים את לימודיו בשנת 1971 בגימנסיה העברית רחביה. שר הוא בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים במשפטים.
קריירה צבאית.
בצה"ל, לאחר תקופה בקורס-טיס, עבר לשרת בחיל השריון, שם עבר הכשרה כלוחם. במלחמת יום הכיפורים לחם שר כתותחן בגדוד 46 של חטיבת השריון 401, עליה פיקד דן שומרון, בין היתר בקרב על מעוז "ליטוף" ובקרב ואדי מבעוק. לאחר המלחמה השלים קורס מפקדי טנקים (חניך מצטיין של הקורס) וכן קורס קציני שריון ולאחר מכן קורס קצינים בבה"ד 1 (חניך מצטיין של הקורס). שירת כמפקד פלוגה בגדוד 46, ובהמשך שירותו במילואים שימש שר כמפקד גדוד וכמח"ט חטיבה 8 בשנים 1993–1998. כמו כן כיהן כשופט צבאי בבית הדין הצבאי המיוחד, בין היתר במשפטם של שני הקצינים מסיירת מטכ"ל שנשפטו על חלקם באסון צאלים ב' ובמשפטו של אל"ם מוני חורב. היה חבר בוועדה השיפוטית שדנה את אלחנן טננבוים להורדה לדרגת טוראי. שר הוא אלוף-משנה במילואים. תפקידו האחרון היה סגן מפקד אוגדה 560.
מחקר.
מאז 2012, שר הוא חוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי INSS, שם גם הקים את המרכז למשא-ומתן יישומי במכון (CAN) ב-2013 והוא עומד בראשו. המרכז עוסק במחקר היסטורי מדיני וביטחוני בתחום המשא ומתן תוך דגש ישומי. שימש מרצה אורח בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד (2016), באוניברסיטת ג'ורג'טאון (2019), ובמוסדות אקדמיים נוספים, וכן כעמית מחקר.
עיתונאי ומגיש חדשות.
במהלך לימודיו ולאחריהם בשנות ה-80 עבד כעורך חדשות וככתב משפטי ופרלמנטרי ב"קול ישראל", שימש במשך כשנה וחצי ככתב הרדיו בפריז, ובהמשך הגיש וערך את יומן חדשות הערב "היום הזה".
בנוסף לעבודתו ב"קול ישראל", כתב מאמרים בירחון "מוניטין" ובשבועון "כותרת ראשית.
קריירה משפטית.
שר הוא בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים במשפטים. שותף מייסד במשרד עורכי הדין גלעד שר, תלחמי ושות' שהקים ב-1989. עוסק במשפט עסקי-מסחרי, לרבות דיני תאגידים, מסחר בינלאומי, מימון פרויקטים מורכבים ותשתיות, משפט חוקתי ומינהלי, וליטיגציה בתחומים אלה.
עוסק ביישוב סכסוכים ומכהן כבורר ומגשר בסכסוכים עסקיים. מתמחה במשא-ומתן בינלאומי, עסקי ומדיני.
שר ייצג בוועדות חקירה ממלכתיות את המפכ"ל לשעבר רנ"צ שלמה אהרונישקי (בוועדת זיילר), ואת ראש אמ"ן האלוף עמוס ידלין (בוועדת וינוגרד). כן ייצג את מפקד חיל הים לשעבר, האלוף רם רוטברג, ב"פרשת הצוללות".
בסוף שנת 2004 מיזג את משרדו עם משרד "אהרונסון-אבולעפיה-אמודאי" ליצירת משרד ובו כ-50 עורכי דין. השותפות פורקה לאחר 5 שנות פעילות.
בשנת 2015 נבחר בין חמשת הבוררים המובילים בישראל בדירוג המומחים המובילים של המגזין Expert Guides בתחום הבוררות העסקית. הסקר נערך ב-71 מדינות ומבוסס על בחירה בידי קולגות ויועצים משפטיים.
קריירה אקדמית.
שר שימש כמרצה-אורח במשך עשר שנים (2011-2001) בבית-הספר וורטון למינהל עסקים של אוניברסיטת פנסילבניה. לימד כמורה מן החוץ באוניברסיטת תל אביב בתוכנית לתואר שני ביישוב סכסוכים ומדיניות ציבורית (2007–2013), וכן מרצה בפורומים בינלאומיים ובמוסדות אקדמיים וביטחוניים. בית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד (HLS) והתוכנית למשא ומתן של האוניברסיטה (PON) הזמינו את גלעד שר כמרצה אורח, והוא לימד והרצה בקמפוס בסמסטר הסתיו 2016. בשנת 2019 מונה כפרופסור-אורח באוניברסיטת ג'ורג'טאון בוושינגטון, ולימד שם בסמסטר האביב. במקביל שימש כעמית ב-Israel Institute. שר הוא עמית מחקר ע"ש יצחק רבין ב-Baker Institute for Public Policy של אוניברסיטת רייס ביוסטון שבטקסס.
פעילות פוליטית.
שר היה חבר משלחת ישראל למשא ומתן על הסכמי אוסלו של ממשלת רבין בשנים 1993–1995, ריכז מטעם ראש אגף התכנון בצה"ל את הוועדה הביטחונית למשא ומתן עם הפלסטינים, עמד בראש ועדת חברון, וכן היה בין מנסחי הנספח הביטחוני להסכם.
בשנת 1999 מונה למנהל הלשכה ומתאם מדיניות ראש הממשלה אהוד ברק. כיהן כראש צוות המשא ומתן המדיני לקראת הסכם שארם, וכנושא-ונותן בכיר במשלחת ישראל בוועידת קמפ דייוויד ובשיחות טאבה (1999–2001), וכן כשליח בערוצי ההידברות החשאיים. ביולי 2001 פרסם העיתון "ניו יורק טיימס" תחקיר בו נטען כי גלעד שר וסאיב עריקאת אף גיבשו תוכנית השלום ברמה מפורטת. וניסחו באותה עת כבר שני פרקים של הסכם שלום.
תהליך השלום.
לאחר שסיים את תפקידיו הרשמיים בממשלה ב-2001, היה מעורב במסגרות שונות העוסקות בעתיד ישראל והמזרח התיכון, בהכנת תוכניות והסדרים ליישוב הסכסוך באזור, ובהידברות לשם כך עם גורמים רשמיים ובלתי רשמיים בישראל ומחוצה לה. לאחר תקופת המשא ומתן הרשמי, כתב עליו שר החוץ לשעבר, שלמה בן-עמי: "מעולם לא פגשתי איש ששילב כמוהו תבונה וניסיון עם מקצועיות מושלמת ודיסקרטיות שאין גבוהה ממנה". הוא זכה להערכה ממדינאים ישראליים ועולמיים, ובהם הנשיא קלינטון, שהודה לו אישית "על עבודתך הקשה למען עתיד אחר לעמכם ולשכניכם". שר קיבל מנשיא צרפת ז'אק שיראק את אות ההוקרה "Chevalier de l’Ordre National du Merite", על פועלו למען השלום.
בחודש אוגוסט 2002 הכין, יחד עם ראש אמ"ן לשעבר אורי שגיא, במסגרת מכון ואן ליר, "נייר עמדה מדיני" שעיקרו תוכנית להיפרדות יזומה מהפלסטינים על ידי ישראל ולהגדרת גבולות המדינה.
פעילות בהתנדבות בחברה האזרחית.
בשנת 2009 הקים ביחד עם אורני פטרושקה, עמי אילון ואבי גיל את ארגון עתיד כחול לבן - תנועה ציבורית הפועלת לסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני על בסיס הסכם של שתי מדינות לשני עמים, ולהתכנסות אזרחי המדינה אל גבולות שיקיפו מדינת לאום יהודית-דמוקרטית. בשנת 2018 התמזג הארגון עם מכון החשיבה מולד. באוגוסט 2013 נבחר שר ליו"ר הוועד המנהל ויו"ר חבר הנאמנים של המכללה האקדמית ספיר, ובשנת 2018 נבחר מחדש כיו"ר הוועד המנהל של המכללה. כיהן בשתי קדנציות כחבר בהנהלת האגודה לזכויות האזרח בישראל, חבר המועצה לשלום ולביטחון וכן כיושב-ראש הוועד המנהל של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים. משרדו גם מייעץ ללא תמורה ליחידים ולארגונים.
דירקטור.
שר משמש כיום ושימש בעבר כדירקטור בכמה חברות ציבוריות ופרטיות, ובהן ביטוח ישיר - השקעות פיננסיות בע"מ, אינטרנט גולד-קווי זהב בע"מ (עד פברואר 2019), אנימה ביוטק בע"מ, הלן מ. השקעות בע"מ ורקון אמנות בע"מ.
ספרים.
בשנת 2001 יצא לאור ספרו "במרחק נגיעה" בהוצאת ידיעות ספרים/עידנים. הספר עוסק במשא ומתן לשלום בשנים 1999–2001 ונכלל ברשימת רבי המכר במשך כמה שבועות. הספר תורגם לאנגלית (2006) ולערבית (2002).
בשנת 2015 יצא לאור הספר "Negotiating in Times of Conflict" בעריכתו ובעריכת ד"ר ענת קורץ בהוצאת המכון למחקרי ביטחון לאומי INSS.
בשנת 2016 יצא לאור ספרו "הקרב על הבית" בהוצאת ידיעות ספרים בשיתוף עם המכון למחקרי ביטחון לאומי. על כריכת הספר נכתב "ספר חובה לכל ישראלי שחרד לעתידה של ישראל, ומוכן לחפש את הדרך הנכונה, המשותפת, להבטחת עתידנו ועתיד הדורות הבאים במדינה ציונית נאורה".
באוגוסט 2019 יצא לאור בהוצאת Indiana University Press ספר שערך שר במשותף עם פרופ' גליה גולן " Spoiling and Coping with Spoilers: Israeli Arab Negotiations".
חיים אישיים.
גלעד שר נשוי, אב לארבעה ומתגורר בקיסריה. הוא בעל חגורה שחורה דאן 5 בקראטה, וכיהן בין השנים 2006–2008 כנשיא עמותת שוטוקאן קראטה-דו בישראל.
אנקה
נבחרת ברוניי בכדורגל