כינויי גוף (מושא ישיר).
כפי שבעברית ניתן להכיל את כינוי הגוף של המושא הישיר בהטיית הפועל (ראיתיו - אני ראיתי אותו), כך הדבר גם בסווהילי. להלן דוגמאות לשימוש בכינויי המושא הישיר בהקשרם של בני אדם השייכים כולם לקבוצות 1/2. שמות עצם מקבוצות אחרות מופיעים בדרך הטבע רק בגוף שלישי, ומערכת המוספיות שלהם פשוטה יותר, וקיימת זהות בין כינוי הגוף של הנושא והמושא הישיר. הפעלים להלן פורקו באמצעות מקפים כדי להבהיר את אופן יצירתם: המוספית הראשונה היא הנושא, השנייה מביעה את הזמן הדקדוקי, השלישית היא כינוי המושא הישיר, והאחרונה היא שורש הפועל (למעט בדוגמה הרביעית):
כינויי שייכות.
השייכות בסווהילי מובעת באמצעות שש מילים בסיסיות בהתאם לגוף הדקדוקי, בתוספת מוספית לפי קבוצת השם אליה שייך המשתייך. בהיעדר תווית יידוע (ה' הידיעה) או תווית מסתמת בסווהילי (a או an באנגלית), לכינויי השייכות חשיבות רבה בשפה:
את הבעלות ניתן להביע גם באמצעות ni (בהקשר זה "יש") וסיומת שמשמעותה "עם": nina - יש לי, una - יש לך, ana - יש לו, tuna - יש לנו, mna - יש לכם, wana - יש להם. נטיות אלה משתנות לפי קבוצת השם (לדוגמה "יש להם" עשוי להופיע כ-mna ,pana, zina וכו' בהתאם לקבוצה של שם העצם שיש להם).
מספר שמות עצם המתייחסים לקרבה משפחתית או חברתית, מתאחדים עם כינוי השייכות: mke (אישה), mkeo (אשתך); baba (אבא), babangu (אבי), babake (אביו); rafiki (חבר), rafikiyo (חברך), rafikiye (חברו).
כינויים רומזים.
סווהילי מבחינה בשלוש דרגות של כינויים רומזים - זה שכאן (this), זה ששם (that) וההוא שכבר דובר בו. שלושת הכינויים מושפעים מקבוצת השם שאליו רומזים. גם לכינויים הרומזים תפקיד חשוב המפצה על היעדר תווית יידוע:
תואר השם.
יצירת תארים.
כפי שהובהר כבר בדוגמאות למעלה: mtoto mmoja anasoma (ילד אחד קורא) ו-watoto wawili wanasoma (שני ילדים קוראים), גם שם התואר חייב להסכים עם שם העצם ועם הקבוצה שלה הוא שייך (בדוגמאות אלה, "אחד" ו"שניים" מתארים את "ילד" ו"ילדים", ולכן מתפקדים כשמות תואר). הדבר נכון גם בעברית, שבה שם התואר מתאים את עצמו למין הדקדוקי ולמספר של שם עצם:
zuri (יפה): mtu mzuri (איש יפה) ו-watu wazuri (אנשים יפים)
ema (טוב): kitabu chema (ספר טוב) ו-vitabu vyema (ספרים טובים)
ngapi? (כמה): ?watoto wangapi (כמה אנשים?) אבל ?saa ngapi (מה השעה?)
עם זאת, קיימת קבוצה של שמות תואר ממוצא זר (בדרך כלל ערבי) שאינם משתנים כלל:
ghali (יקר): chakula ghali (אוכל יקר), vitu ghali (חפצים יקרים)
haramu (אסור): uwindaji haramu (צייד אסור), biashara haramu (סחר אסור)
rasmi (רשמי): mgeni rasmi (אורח רשמי), nguo rasmi (בגד רשמי, מדים)
kila (כל): kila dakika (כל דקה), kila mtu (כל אדם, כל אחד)
a - המילית a שימושית ונפוצה מאוד בסווהילי והיא המתארת שייכות (של) ויוצרת משפט תיאורי. אל a מצטרפת התחילית הפעלית המתאימה של קבוצת השם:
Kazi ya muda - עבודה של זמניות (עבודה זמנית)
Mfuko wa ngozi - תיק של עור (תיק עור)
hifadhi ya Serengeti - פארק של סרנגטי (פארק סרנגטי)
Afrika ya Mashariki - אפריקה של מזרח (מזרח אפריקה)
Saa ya kuamka - שעה של לקום (שעת קימה)
Maji ya kunywa - מים של לשתות (מי שתייה)
Siku ya kwanza - יום של ראשון (היום הראשון, לא יום א')
Wimbo wa tatu - השיר של שלישי (השיר השלישי)
Darasa la pili - מחלקה של שנייה (ה/מחלקה ה/שנייה)
Nyumba ya karibu - בית של קרוב (בית קרוב)
Safari ya mbali - טיול של ארוך (טיול ארוך/רחוק)
Mawazo ya kitoto - רעיונות של ילדותיות (רעיונות ילדותיים)
enye - מילית נוספת בעלת תפקיד דומה היא "enye" שמשמעותה היא "עצמו". צורה זו שמה דגש על המצב הנוכחי של שם העצם, ופחות מתארת את הווייתו או תכונותיו כפי שעושה "a":
mtalii mwenye furaha - התייר עצמו שמחה (תייר שמח)
ziwa lenye uchafu - האגם עצמו זיהום (אגם מזוהם)
mtu mwenye kukasirika - האדם עצמו לכעוס (אדם כועס)
dalili zenye kuogofya - תסמין עצמו לפחד (תסמינים מפחידים)
taa yenye mafuta מנורה עצמה שמן (מנורה שיש בה שמן)
כינוי הזיקה בסווהילי, (-o-) (ש-), הוא חלק מהפועל, בדיוק כמו בטורקית (-dik-), וככזה הוא יכול לשמש כשם תואר:
watu wa-si-o-jiweza - אנשים שאינם יכולים (אנשים מוגבלים)
nchi zi-na-zo-endelea - מדינות שמתקדמות (מדינות מתפתחות)
maji ya-li-yo-chemshwa - מים שהורתחו (מים מורתחים)
שם יכול להכשיר שם אחר:
mwaka jana - שנה אתמול (שנה אחרונה)
mbwa mwitu - כלב פראות (כלב פראי)
nchijirani - מדינה שכנה.
דרגות התואר.
באנגלית, לדוגמה, תואר השם נוטה כדי להשוות את השם לשמות אחרים (good, better, best). בסווהילי, כמו בעברית, נעשה הדבר בעזרת מילת תיאור נפרדת:
דרגת הדימוי (כמו):
Mtoto wangu ni mrefu kama wako - הילד שלי הוא (ni) יפה כמו שלך.
Kisu hiki si kikali sawa na changu - סכין זה אינו (si) חד כמו שלי.
דרגת היתרון (יותר מ-) - לשם כך משתמשת סווהילי במספר צורות:
?Nani mfupi zaidi, huyu au yule - מי הוא (ni) נמוך יותר, זה או ההוא? (מי יותר נמוך, זה או ההוא?)
Mtoto wangu ni mrefu kupita wako - ילד שלי הוא גבוה עובר את שלך (הילד שלי גבוה משלך)
Dodoma ni mbali kuzidi Dar es Salaam - דודומה היא רחוקה עוברת את דאר א-סלאם (דודומה יותר רחוקה מדאר אס סלאם)
דרגת ההפלגה (הכי) - שימוש באחד משלושה הפעלים שמשמעותם היא "עובר את", אך אגב שינוי הייחוס לכולם:
Mtoto wangu ni mrefu kupita wote - ילד שלי הוא גבוה עובר את כולם (הילד שלי (הכי/ה)גבוה מכולם).
סדר המילים.
למעט יוצאי דופן בודדים, כמו בעברית, בסווהילי השם קודם לתואר השם. כלל זה חל גם על מספרים, ולכן על השטר של 5,000 שילינג טנזני שתמונתו משמאל, רשום "Shilingi Elfu Tano" ("שילינג אלף חמש" - חמש מתאר כמה אלפים, ו-5,000 מתאר כמה שילינג), ועל השטר הקנייתי בן 20 שילינג שתמונתו לעיל רשום "Shilingi Ishirini" ("שילינג עשרים" - עשרים מספק מידע בכמה שילינג מדובר).
יוצאי הדופן הם המילה kila (כל) - kila dakika, והשמות חצי (nusu - nusu mkate - חצי כיכר לחם) ורבע (robo - robo saa - רבע שעה).
כאשר שני שמות תואר מתארים שם בודד (הילד הגדול והיפה), החשוב מביניהם יופיע אחרון.
nyumba kubwa nzuri - בית גדול ו(במיוחד) יפה; nyumba nzuri kubwa בית יפה ו(במיוחד) גדול
סדר המילים נשמר גם בביטויי שייכות:
nyumba yangu nzuri בית שלי (ו)יפה (ביתי היפה)
הכינוי הרומז עשוי לשנות את מקומו במשפט, ובהתאם לכך משתנה המשמעות:
nyumba ile nzuri הבית הזה יפה (הבית היפה הזה)
ile nyumba nzuri זה הבית יפה (הבית היפה (במיוחד) הזה)
nyumba nzuri ile בית יפה זה (זהו בית יפה)
הפועל.
השורש ושם הפועל.
חלק ממאפייניו של הפועל הסווהילי נסקרו לעיל, ובעיקר אופן יצירתו על ידי צירוף מוספיות אל השורש, בעיקר לפניו, אך גם בסופו. מוספיות אלה, הכוללות מידע אודות הגופים, הזמנים, המודוס והאספקט הדקדוקיים, השלילה, המושא, הזיקה ועוד, מעניקות לפועל את הוראתו המדויקת. מוספיות נוספות עשויות להצטרף אל השורש, ואלה נושאות מידע נוסף המובע בעברית בדרך כלל באמצעות הבניינים, כמו יסוד של גרימה (בניין הפעיל), סבילות, הדדיות וכו'.
שם הפועל בסווהילי כולל את השורש כשהוא מלווה בדרך כלל בסיומת a- ולעיתים גם בתחילית -ku. לכן בשם הפועל soma (לקרוא), השורש הוא -som-, וב-imba- (לשיר) הוא -imb-. גם השורש עשוי להתרחב כדי לשנות משמעויות: (ראו להלן). הכפלת השורש היא אמצעי רווח בסווהילי כדי לציין העצמה של הפעולה לאורך זמן, יסודיות או על מנת להעניק פרטים נוספים: piga- (להכות), pigapiga- (להכות שוב ושוב); kata- (לחתוך), katakata- (לחתוך לחתיכות קטנות), chambua- (לברור/למיין את המתאים מהלא-מתאים), kuchambuachambua (לאסוף, לנקות ולמיין ביסודיות).
קיימים שורשים שבהם לא רק הברה בודדת אלא גם אות בודדת, כמו ku-l-a (לאכול) שבו השורש הוא רק ההברה "l", אולם אלה שומרים בדרך כלל על התחילית -ku גם בזמן הטייתם (wa-na-kul-a - הם אוכלים).
שם הפועל יכול לשמש גם כשם הפועלי, וחלק משימושיו נסקרו לעיל בפרק העוסק בשם התואר. כשם, שם הפועל שייך לקבוצת שמות 15, ואז משמעותו היא כשל פעולה ("לשמוע" הוא "שמיעה", "לאכול" הוא "אכילה" וכו'). לעיתים נעשה שימוש בשם הפועל כדי לתאר פעולה חסרת גוף וזמן (Afadhali kufanya kazi - עדיף לעבוד עבודה, "עדיף לעבוד"; kujifunza lugha - ללמוד שפה, "לומדים שפה").
שלילת שם הפועל נעשית באמצעות המוספית -to-: מ-kusoma (לקרוא) נוצר kutosoma (לא לקרוא).
הזמן, המודוס והאספקט הדקדוקיים.
הזמן הדקדוקי, המודוס, והאספקט בסווהילי מובעים על ידי סדרה של תחיליות ולעיתים גם על ידי שינויים נוספים בפועל:
ha-wa-imb-i - הם לא שרים
si-l-i - אני לא אוכל
ha-tu-jaribu - אנחנו לא מנסים (פועל ממוצא זר, אין שינוי בסיומת)
wa-ta-imb-a - הם ישירו
ha-wa-ta-imb-a - הם לא ישירו
ni-ta-kul-a אני אוכל
si-ta-kul-a אני לא אוכל (אין שינוי של a בסוף הפועל ל-i, כמו שמתרחש בשלילת ההווה)
wa-li-imb-a - הם שרו
ha-wa-ku-imb-a - הם לא שרו
si-ku-l-a - לא אכלתי (אין שינוי של a בסוף הפועל ל-i, כמו שמתרחש בשלילת ההווה)
ha-wa-ja-imb-a הם עדיין לא שרו (אבל זה בתוכנית)
si-ja-l-a עוד לא אכלתי (אבל אני אוכל בערב)
a-ende - שילך (מ-enda ללכת)
ni-ku-saidie? - שאעזור לך (ni - אני, ku - לך, saide - שאעזור מ-saidia)
tu-le - שנאכל, הבה נאכל