לפיכך הרשות האירופאית לאיכות המזון ממליצה כי כל מגע בבשר קפוא בשרשרת העיבוד, ילווה בשמירה על היגיינה גבוהה. ביצי עוף הם אחד המקורות העיקריים לחיידק. הסיבה עלולה להיות זיהום קליפת הביצה על ידי צואה של בעל חיים, או חלמון שהזדהם בעקבות חדירה של חיידקים דרך נקבובי הקליפה על ידי עופות בזמן הדגירה. זיהום חלמון הביצה אמנם הגיוני תאורטית, אך לא סביר במציאות. בהתבסס על נתונים מספריים, שיעורם של זיהומים אלו קטן מאוד (0.6% נגעים במחקר של ביצים טבעיות ו-3.0% במחקר של ביצים מלאכותיות).
מניעה.
ה-FDA פרסם הנחיות מפורטות במטרה להקטין את סיכויי ההמצאות של חיידקי הסלמונלה במוצרי מזון. המזון המוצק חייב להיות מבושל בתנאים של 68-72 °C ונוזלים כמו מרקים ורטבים חייבים להגיע לרתיחה. ישנן עדויות המצביעות על כך שקיפאון מוריד את כמות החיידקים, אך הנתונים לא מספיקים כדי להסתמך על תהליך הקיפאון כמחסל משמעותי של החיידק. לעומת זאת, חיידקי הסלמונלה רגישים מאוד לחום גבוה, על אף שביכולתם לרכוש עמידות לחום במוצרי מזון עתירי שומן כמו חמאת בוטנים.
חיסון.
נוגדנים נמצאו לראשונה במלאווי, במחקר שפורסם ב-2008. החוקרים המקומיים זיהו היווצרות של נוגדן המגנים מפני זיהומים חיידקיים במערכת הדם הנגרמים על ידי חיידק הסלמונלה. במחקר המשך שנעשה בבית החולים על שם המלכה אליזבט בבלנטייר נמצא כי ילדים עד גיל שנתיים, בעלי היכולות לפתח נוגדנים המסייעים בחיסול החיידקים. מחקר שנערך לאחרונה בחן את החיסון על עופות. תוצאות המחקר מעידות על יעילות החיסון בהגנה מפני חיידק הסלמונלה. בעקבות תוצאות המחקר וחיסון האוכלוסייה בממלכה המאוחדת, נמחקה המחלה בגבולות המדינה. למרות התוצאות, סרבה ארצות הברית להכיר בחיסון.
היגיינה בתעשייה.
בדנמרק, מאז 2011, אחוז האזרחים שהורעלו בסלמונלה עומד על 0. המדינה הכחידה את החיידק ללא התערבות רפואית כמו אנטיביוטיקה או חיסונים, אלא בעזרת התמקדות בנושא המניעה הכולל היגיינה קפדנית של מוצרי המזון ושל האנשים המעורבים בתעשיית המזון ופיקוח נרחב על התעשייה הזו.
טיפול.
במצבי התייבשות, מאזן האלקטרוליטים בגוף ניפגע. חידוש מאזן האלקטרוליטים בגוף יכול להתבצע בשתי צורות. הצורה המועדפת היא שתיית נוזלים המכילים מלחים ומינרליים חיוניים לגוף כמו סודיום כלוריד ואשלגן כלורי. במקרים חריגים בהם אין אפשרות במתן נוזלים בצורה אוראלית, מתן עירוי נוזלים תוך ורידי הוא הפתרון. טיפול אנטיביוטי אמנם יכול להיות יעיל ומסוגל לחסל את חיידק הסלמונלה, אבל לא כל מקרה דורש התערבות אנטיביוטית. רמת הסבילות של החיידקים לאנטיביוטיקה בעולם עולה ולכן על המטפל לשקול בקפידה האם יש צורך בטיפול כזה ואם כן, להתאים את האנטיביוטיקה המתאימה. ספטריאקסון זוהי אנטיביוטיקה יעילה לרוב האוכלוסייה הנדרשת בטיפול, אבל במקרים בהם החיידקים בעלי עמידות גבוהה, מומלץ להשתמש באנטיביוטיקה חזקה יותר כמו אזיטרומיצין. ברוב המקרים הטיפול הוא סימפטומטי בלבד וכולל מנוחה, מתן משככי כאבים, הורדת חום גוף וצריכת מזון מבוקרת.
אפידמיולוגיה.
מאמצע המאה ה-20 ועד סופה, מקור נפוץ של חיידק הסלמונלה היו בביצים מזוהמות. כיום, ברוב האזורים בעולם, הטכנולוגיה מאפשרת שמירה על היגיינה בתעשיית הביצים וחיסון העופות במטרה למנוע זיהום הביצים והפצת החיידק. סלמונלוזיס הוא אחד הגורמים הנפוצים ביותר לשלשול ברחבי העולם. ב-2015, תועדו 90,300 מקרי מוות מסלמונלוזיס ו-178,000 מקרי מוות ממחלת הטיפואיד שמקורה בסלמונלוזיס.
ארצות הברית.
בארצות הברית, מתועדים על ידי מערכות הבריאות מדי שנה כ-1.2 מיליון מקרי סלמונלוזיס וכ-450 מקרי מוות כתוצאה מהזיהום. מתוכם, כ-142,000 אזרחים נחשפים לחיידק הסלמונלה שמקורו בביצים נגועות, וכ-30 לא שורדים ומתים. ב-2010, לאחר חקירה במאגר סיבות המים בארצות הברית, נמצאו 1,316 סיבות מוות הקשורות במחלת הסלמונלוזיס בין השנים 1990–2006. בנוסף נמצא כי רוב מקרי המוות משויכים לאוכלוסיות של מבוגרים או אנשים בעלי מערכת חיסונית חלשה. ממשלת ארצות הברית דיווחה כי בסוף שנות ה-90, 20% מכלל העופות במשק של המדינה נשאו את החיידק ואילו ב-2005 ניתן לראות ירידה קלה ל-16.3%. אחוזי ההתרבות של החיידק בארצות הברית היו בעלייה מתמדת בין השנים 2001 ל-2011, מה שגרם לממשלת ארצות הברית להתחיל מאבק נגד החיידק.
אירופה.
באירופה, מדובר בגורם השני הכי נפוץ להרעלת מזון. מאז יולי 2012,החלו התפרצויות של הזיהום ברחבי צפון אירופה. מקור הזיהום יוחס לדגי סלמון מעושן אשר היוו חלק גדול בתעשיית המזון. רוב הדיווחים היו מהולנד ומספרם עמד על 1060 מקרי חשיפה לחיידק כאשר 4 מתוכם הובילו למוות. בשנת 2012 החל הזיהום להתפשט בצורה נרחבת ותקף כ-7 מדינות באירופה. מעל 400 אנשים נחשפו לחיידק ספציפי שבעבר היה נפוץ בצפון אסיה בלבד. לאחר מספר מחקרים בנושא DNA, גילו כי מקור הזיהום הוא מטורקיה. בגרמניה, בין השנים 1990–2005 מספר דיווחי הזיהום ירד מ-200,000 נדבקים ל-50,000.
ישראל.
זנים לא-טיפואידים (Non-typhoid Salmonella)
שיעור ההיארעות השנתי של סלמונלוזיס לא-טיפואידי בישראל, בין השנים 2005–2012, נע סביב 30 מקרים חדשים בשנה לכל מאה אלף תושבים. בשנת 2014, העלה מחקר שבישראל קיים תת-דיווח של התפרצויות סלמונלה, מה שאומר שחלק מההתפרצויות אינן מזוהות ונחקרות על ידי משרד הבריאות בגלל היעדר ניטור סטטיסטי של הסרוטיפים על בסיס שבועי.
בסקר משנת 2006 של משרד החקלאות נמצא כי כ-40% מלהקות תרנגולות ההטלה נגועות בסלמונלה. בנוסף, החל מפברואר 2017 מפעילה מועצת הלול תוכנית לניטור סלמונלה בלולים.
היסטוריה.
השם סלמונלוזיס הוא על שמו של דניאל סלמון, וטרינר כירורג אמריקאי, אשר בעזרתו של תאובלד סמית' מצא את הבקטריה בגופם של חזירים.
תקנת ארבעת האינצ'ים.
בשנת 1975, פרסם מנהל המזון והתרופות האמריקאי (ה-FDA) תקנה, אשר התייחסה להגבלת מכירת צבים בעלי שריון קטן באורכו מארבעה אינצ'ים (10 ס"מ). התקנה התבססה על דיווחים רבים בהם ילדים קטנים נטו להכניס צבים לחלל הפה ובעקבות הנשאות הגבוהה של החיידק בקרב צבים, ילדים רבים נחשפו לחיידק, מה שהדרדר לזיהומים מרובים.
גלגל ענק (סרט)
גלגל ענק הוא סרט קולנוע מסוגת דרמה שכתב וביים וודי אלן, והקרנתו החלה בדצמבר 2017. הסרט, בכיכובם של קייט וינסלט, ג'ים בלושי, ג'ונו טמפל וג'סטין טימברלייק, עוסק בקורותיה של משפחה אחת בקוני איילנד של שנות ה-50 של המאה ה-20.
תמצית העלילה.
מיקי (ג'סטין טימברלייק) הוא סטודנט לאמנות העובד כמציל בחוף הים, והוא למעשה מתחיל את סיפור העלילה. הוא מגלה לנו על בואה של קרולינה (ג'ונו טמפל) השבה אל אביה המפטי (ג'ים בלושי), אחרי 5 שנות היעדרות. המפטי מפעיל קרוסלה בלונה פארק בקוני איילנד. אשתו, ג'יני (קייט וינסלט), היא מלצרית במסעדת צדפות באותו לונה פארק, והם מתגוררים בדירה בתוך הלונה פארק, יחד עם ריצ'י (ג'ק גור), בנה מנישואים קודמים של ג'יני, הלומד בבית ספר יסודי וסובל מפירומניה. לחייהם נכנסת קרוליינה, בתו מנישואים קודמים של המפטי, שבגיל 20 התחתנה עם מאפיונר, למורת רוחו של אביה, וכעת נמלטה ממנו לאחר שמסרה למשטרה מידע עליו ועל חבריו. קרוליינה חוששת לחייה, והיא מניחה שלא יחפשו אותה אצל המפטי משום שיחסיהם נותקו חמש שנים קודם לכן, עקב זעמו של המפטי על נישואיה. קרוליינה מתקבלת לעבודה כמלצרית במסעדה שבה עובדת ג'יני. שליחי המאפיה אכן מגיעים לחפש את קרוליינה, אך המפטי משקר במצח נחושה ומכחיש כל קשר אליה.
מיקי (המציל) הוא סטודנט לאמנות העובד בחוף הסמוך. ג'יני מתאהבת בו, והשניים מקיימים קשר רומנטי המוסתר מהמפטי. מיקי פוגש את קרולינה ומתאהב בה ממבט ראשון. ג'יני מרגישה בכך ומתחילה לקנא. כדי לקנות למיקי מתנה ליום הולדתו, ג'יני לוקחת 400 דולר מקופת החיסכון של המפטי, שאותה הועיד למימון לימודיה של קרוליינה. כאשר היא מגישה לו את המתנה, הוא מגלה לה שהתאהב בבתה החורגת, קרוליינה. ג'יני זועמת וקנאתה מתעצמת.
מיקי וקרוליינה יוצאים לארוחת ערב בפיצרייה, ובזמן שהם משוחחים שם, נודע לג'יני, מחברתה לעבודה, שמקום הימצאם נודע לאנשי המאפיה המחפשים אחר קרוליינה. היא מטלפנת לפיצרייה כדי להזהיר את קרוליינה, אבל כאשר בעל הפיצרייה עונה לה, היא משנה דעתה ומנתקת. מיקי וקרוליינה נפרדים בסוף הארוחה, ואנשי המאפיה עושים דרכם אחר קרוליינה, ועקבותיה נעלמים, לחרדתו הגדולה של אביה, שמחפש אותה גם אצל מיקי.
מיקי מגיע לביתה של ג'יני, אליו מעולם לא הגיע קודם לכן, כדי שלא להסגיר את הרומן להמפטי. הוא מבהיר לג'יני שידוע לו היטב שלא מנעה את חטיפתה של קרוליינה, לאחר שבירר פרטים במסעדת הצדפות ובפיצרייה. למעשה הוא מאשים אותה בהרחקת אהובתו מתוך מניעי קנאתה.
שם הסרט.
שם הסרט, "גלגל ענק", משקף את מקום ההתרחשות שלו, לונה פארק, שהמתקן הבולט ביותר בו הוא גלגל ענק, המצולם פעמים אחדות במהלך הסרט. מבקרי הקולנוע מצאו בשם גם משמעות סמלית. אבנר שביט מציין כי "הגלגל שעולה מעלה-מעלה, כפי שמתברר חיש-קל, מבטא את שאיפתה של הגיבורה, מלצרית בשנות הארבעים לחייה, לחוות עילוי נפשי", וכן "ראה שהייתה כאן יומרה ליצור דיוקן פסיכולוגי של אשה העולה על חשמלית של תשוקה וגלגל ענק של אמוציות וקונפליקטים".
אורון שמיר מציין שהגלגל הוא "מטפורה לכך שבחיים פעם אתה למטה ופעם למעלה", ומציג מטפורות נוספות: "גיבורת הסרט תקועה עם מפעיל קרוסלה שחגה סביב סביב ולא הולכת לשום מקום, ומנופפת כטובעת למציל שאולי ימשה אותה אל חוף מבטחים".
חשמלית ושמה תשוקה.