עד אוגוסט 2005 שכנה החברה בכפר דרום ואף העסיקה עשרות חקלאים שהיו תושבי גוש קטיף אך לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות נאלצה החברה להעתיק את מקומה כמו חברות נוספות בגוש (גם חברת חרושת קטיף נאלצה להעתיק את מפעלה ששכן באזור התעשייה בנווה דקלים לאזור התעשייה באשקלון) לאזור התעשייה שער הנגב שנמצא בסמוך לשדרות וב-2018 עברה החברה לפארק תעשיות נעם סמוך לנתיבות, שם יושבת עד היום, מפעל החברה בנתיבות משתרע על שטח של כ-20 דונם ומייצרת 160 אחוז מהיקף הייצור לפני פינוי המפעל הקודם, מלבד המפעל של החברה קיים בסמוך למחלף שוקת, מתחם חממות בו גדל חלק גדול מהתוצרת של חסלט עלי קטיף, המתחם משתרע על שטח של כ-180 דונם, בעלי מתחם החממות הוא עוז לב־רן שהיה תושב גדיד ונעזר במהלך עבודתו בגוש בקרן מאמין וזורע.
בינואר 2018 ביקר הרב הראשי לישראל דוד לאו במפעל "חסלט– עלי קטיף" וכן בחממות אשר משמשות את תוצרת החברה, לאו ציין לשבח את החברה על מאמציה ליצור ירקות ללא תולעים שגם בריאים וגם כשרים לצרכן.
טיסה 971 של אל על
מקסי קליבר
דיוקן הנישואין של איזק מאסה וביטריקס ואן דר לין
"דיוקן הנישואין של איזק מאסה וביטריקס ואן דר לין" (1622) הוא ציור מאת הצייר ההולנדי פרנס הלס.
תיאור.
הציור מציג את איזק מאסה, היה סוחר תבואה, נוסע ודיפלומט הולנדי ואת ביטריקס ואן דר לין, רעייתו. הוא צויר, כנראה, לרגל נישואי הזוג בשנת 1622. תיאור זה הפך לקונבנציה של תיאורי זוגות, המתוארים על רקע נוף פתוח. הזוג, שלתיאורו מוקדשים כשני שלישים מן הפורמט, מופיע ישוב על סלע, ומאחוריהם עץ גדול החוסם את הנוף. ביטריקס לובשת שמלה שחורה ומעליה גלימה בגוון סגול כהה. סביב צווארה צווארון תחרה גדול, ועל ראשה היא חובשת כובע מעוטר בסרט ורוד. איזק מתואר חובש כובע לבד רחב שוליים. הוא לובש בגד שחור המעוטר בתחרה לבנה. ברקע התיאור מעין גן כפרי ובו מבנה בסגנון קלאסי ומזרקה גדולה.
דיכוי העם האויגורי
דיכוי העם האויגורי מתבצע על ידי הממשל הסיני כלפי המיעוט האויגורי במערב המדינה. נכון לתחילת שנת 2021 תהליך הדיכוי נמצא בעיצומו.
דיווחים על המתרחש באזור כוללים – ריכוזם במחנות חינוך מחדש, הגבלה חמורה ואיסור של טקסים דתיים-מוסלמיים, ואף עיקור בכפייה ושימוש כפוי באמצעי מניעה לדיכוי הילודה. מבקרי סין מאשימים את הממשל ב"סיניזציה" במחוז שינג'יאנג, שבו חיים האויגורים, וכן ברצח עם על בסיס אתני, כלומר, "רצח עם תרבותי".
האשמות אלה טרם הוכרו רשמית על ידי האו"ם. 54 מדינות חברות תמכו במדיניות סין בשינג'יאנג ו־23 גינו אותה.
רקע כללי.
הסכסוך בשינג'יאנג.
במהלך ההיסטוריה, שושלות סיניות שונות שלטו באזור שינג'יאנג של ימינו. האזור הפך חלק מסין המודרנית כתוצאה מהתרחבותה מערבה בהובלתה של שושלת צ'ינג. התרחבויות נוספות בתקופה היו לטיבט ולמונגוליה.
משנות החמישים ועד שנות השבעים, ממשלת סין קידמה הגירה המונית של האנים (הקבוצה האתנית הגדולה והדומיננטית בסין) לאזור והנהיגה מדיניות לדיכוי הזהות התרבותית והדתית של האויגורים. במהלך תקופה זו, קמו מספר ארגונים אויגוריים בדלניים, עם סיוע אפשרי מברית המועצות, ומפלגת העם מזרח טורקטאן הייתה הגדולה מביניהם בשנת 1968. במהלך שנות השבעים תמכו הסובייטים בחזית המהפכה המאוחדת של מזרח טורקסטן (URFET) כדי להילחם בסינים.
בשנת 1997, המשטרה הוציאה להורג שלושים חשודים בדלנים במהלך הרמדאן. בעקבות אירוע זה התקיימו הפגנות גדולות בפברואר 1997. בהפגנות אלה דרשו חלק מהמפגינים עצמאות, וקראו קריאות שמדגישות את רקעם התרבותי והדתי, ובמסגרתן אירע גם טבח גולג'ה, שבו הרג צבא סין לפחות תשעה מפגינים נוספים.
באותו החודש פוצצו בדלניים אויגוריים שלושה אוטובוסים באורומצ'י. בפיגועי טרור אלה נפצעו עשרות ונהרגו תשעה בני אדם. במרץ 1997 פיצוץ נוסף באוטובוס הרג שני אנשים. ארגון למזרח טורקסטן החופשית שבסיסו בטורקיה לקח אחריות על הפיגוע.
ביולי 2009 פרצו מהומות בשינג'יאנג בתגובה למחלוקת אלימה בין עובדים אויגורים לבין עובדים בני האן במפעל שהביא ליותר ממאה הרוגים. בעקבות המהומות רצחו טרוריסטים אויגוריים עשרות בני האן בהתקפות מתואמות משנת 2009 עד 2016. ביניהם היו פיגועי המזרק באוגוסט 2009, פיגוע תופת ודקירות בשנת 2011 בחוטן, פיגוע הסכינים במרץ 2014 בתחנת הרכבת קונמינג, פיגוע פצצה ודקירות באפריל 2014 תחנת הרכבת אורומצ'י, ומכוניות תופת במאי 2014 בשוק רחובות אורומצ'י. ההתקפות נערכו על ידי בדלנים אויגוריים, כאשר חלקם היו חלק מארגון הטרור המפלגה האיסלאמית טורקיסטן (לשעבר התנועה האסלאמית של מזרח טורקסטן). מחוץ לסין, פוצצו מחבלים אויגוריים את שגרירות סין בקירגיזסטן בשנת 2016; בשנת 2014 נהרגו 25 בני אדם בהתקפה על מקדש תאילנדי פופולרי בקרב תיירים סינים.
במהלך שיא מלחמת האזרחים בסוריה (2011–2017), אלפי אויגורים מסין נסעו לסוריה והצטרפו לדאעש ואל-קאעידה חלק מהם מתוך רצון לרכוש כישורי לחימה ולחזור לסין. כ־50,000 אורחים עברו לטורקיה, בעיקר בעיירות הסמוכות לגבול עם סוריה.
בשנים שלאחר מכן בהדרגה תפס הסכסוך את תשומת הלב במערב, ובשנת 2021 הודיעו מספר מדיניות מערביות על סנקציות שיוטלו על סין בעקבות התנהלותה בפרשה.
לדוגמה, ארצות הברית הטילה סנקציות על המדינה בשנים 2019 ו-2021, בנוסף להכרזה על חרם דיפלומטי על אולימפיאדת החורף 2022.
השפעות תרבותיות.
מסגדים.
במחוז שינג'יאנג ישנם כ-24,400 מסגדים, בממוצע מסגד אחד לכל 530 מוסלמים.
בשנת 2005 דיווח Human Rights Watch כי ממידע ממקורות רשמיים עולה כי נקמה נגד מסגדים שלא נתנה חסות על ידי המדינה הסינית הייתה נפוצה, וכי שר המפלגה של שינג'יאנג התבטא כי התושבים "לא צריכים להקים מקומות חדשים לפעילות דתית". ממשלת סין אסרה על קטינים להשתתף בפעילות דתית בשינג'יאנג באופן שלדברי ארגון Human Rights Watch אין "כל בסיס בחוק הסיני".
חינוך.
בשנת 2011 הוגדרו בתי הספר בשינג'יאנג "דו-לשוניים". בפועל עיקר ההוראה היא בסינית מנדרינית, ושעות שבועיות ספורות בלבד מוקדשות לספרות האויגורית. למרות השם "חינוך דו-לשוני", מעטים מילדי האן לומדים אויגורית בבית הספר. יותר ויותר תלמידים אויגורים משויכים לבתי ספר למגורים הרחק מקהילותיהם, ושם אין סביבה דוברת אויגורית.
על פי דו"ח משנת 2020 של "רדיו אסיה החופשייה" ("Radio Free Asia"), החינוך הסיני החד-לשוני של מנדרינית הוכנס לבית ספר תיכון רב השפעה בקאשגאר, שבעבר העניק חינוך דו-לשוני.
פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2019
טקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2019 התקיים ב-26 באוגוסט 2019, בניוארק, ניו ג'רזי שארצות הברית. במהלך הטקס היו אריאנה גרנדה וטיילור סוויפט לאמניות עם המספר הרב ביותר של המועמדויות, תוך שגרנדה, סוויפט ובילי אייליש היו לאמניות עם המספר הרב ביותר של זכיות באותו הטקס.
זכיות ומועמדויות.
ב-23 ביולי הכריזו על המועמדויות בטקס, תוך שפורסם כי אריאנה גרנדה וטיילור סוויפט הן האמניות עם המספר הרב ביותר של המועמדויות.
הזוכים רשומים ראשונים ומודגשים בכתב בולט
Clostridium difficile
אנה איבנובה
דלקת מעי מקלוסטרידיום דיפיצילה
ניקולס מאסו
קלוסטרידיואידס דיפיצילה
הר בנינגהוף
הר בנינגהוף (באנגלית: Mount Benninghoff) הוא הר שאינו מכוסה בקרח, בהרי קווטרמיין שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 1,965 מטרים מעל פני הים.
ההר ממוקם 2.8 קילומטרים דרומית- מזרחית להר טרה קוטה.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו בשנת 1993 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
ההר נקרא על שמו של ויליאם ס. בנינגהוף (William S. Benninghoff), שהיה פרופסור לבוטניקה באוניברסיטת מישיגן, וערך מחקרים באנטארקטיקה בשנים 1968, 1976, 1977 ו- 1989; בנינגהוף היה חבר בתת-ועדת חקר הביולוגיה של הוועדה המדעית לחקר אנטארקטיקה, בין השנים 1968–1987; וכן היה חבר במועצת חקר הקוטב של האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, בין השנים 1966-1986.
גאזט
שעת נעילה (סדרת טלוויזיה)
שעת נעילה היא סדרת דרמת מלחמה ישראלית, שבוימה על ידי ירון זילברמן על פי תסריט של רון לשם, עמית כהן ודניאל אמסל.
הפקת הסדרה נמשכה כעשור, וצילומיה נערכו במשך כחודשיים החל מ-21 ביולי 2019. פרק הבכורה של העונה הראשונה שודר בכאן 11 ב-19 באוקטובר 2020.
הסדרה מתרחשת על רקע אירועי מלחמת יום הכיפורים. בפרק הראשון משולבים בה קטעי וידאו מאותה תקופה, אך היא איננה סדרה תיעודית. יוצרי הסדרה מעידים כי הדמויות בסדרה הן דמויות בדיוניות, וגם תיאורי האירועים אינם זהים למציאות. הסדרה מתמקדת בחזית הצפונית של המלחמה. הסדרה, שעלותה הייתה 23 מיליון ש"ח, היא אחת מסדרות הטלוויזיה היקרות ביותר בישראל, ונעשה בה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות לצורך שחזור הקרבות.
הסדרה נמכרה לרשת השידור HBO, ושידורה בשירות הסטרימינג HBO Max, בשם "Valley of Tears" ("עמק הבכא"), החל ב-12 בנובמבר 2020.
בתום כל פרק שודרה התוכנית "אחרי נעילה" בהנחיית קובי מידן, שכללה דיון אודות האירועים ששודרו בפרק. כמו כן לוותה הסדרה בתוכנית רדיו ("שיחת נעילה") ופודקאסט.
במקביל לשידור הסדרה, עלה קמפיין של עמותת נט"ל להעלאת המודעות לנפגעי הלם קרב, ולסיוע עבור מי שהצפייה בסדרה העלתה בו זכרונות טראומטיים.
ב-10 במרץ 2022 נודע מאתר החדשות "וואלה! תרבות" כי הסדרה ממשיכה לעונה 2 ונמצאת בימים אלו בפיתוח. עונה 2 על פי האתר תתרחש על רקע מלחמת לבנון הראשונה לאחר שהעונה הראשונה עסקה במלחמת יום כיפור. חלק מהדמויות אשר הופיעו בעונה 1 ימשיכו לעונה 2.
עלילה.