נבון נולד בקישינב בתקופה שהייתה תחת שליטת ברית המועצות, בנם של אאורל ופולי סימשה. בתקופת השואה אביו נרצח כשהיה תינוק ואמו נמלטה עמו לפריז. הוא התחנך בבית ספר קתולי ובדצמבר 1948 עלה עם אמו לישראל. למד בבית הספר היסודי "לדוגמה" בתל אביב ובתיכון שבח. בנובמבר 1958 התגייס לצה"ל והחל בקורס טיס מס' 32. במהלך הקורס עבר למגמת נווטים וב-1961 סיים בהצטיינות את קורס מס' 33. שירת בטייסת 110 ובטייסת 103. בשנים 1966 עד 1974 שירת בלהק המודיעין. לאחר מכן שירת כראש ענף תקציבים במינהל תקציבים וביקורת של חיל האוויר וב-1979 מונה לראש המינהל בדרגת אלוף-משנה. בשנים 1989 עד 1997 שירת כראש אגף התקציבים במשרד הביטחון והיועץ הכספי לרמטכ"ל.
לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל "משען" במהלך 1998. שימש סגן ראש לשכת הקשר נתיב במשרד ראש הממשלה, יועץ כלכלי של המטה לביטחון לאומי, ודירקטור בחברות בהם גרנית הכרמל, סונול, סופרגז, הבנק הבינלאומי למשכנתאות. כמו כן כיהן כיו"ר הדירקטוריון של חברת "יובל חינוך" של עיריית תל אביב-יפו, חבר במועצת מכבי שירותי בריאות ודירקטור בעמותת בתי החולים הציבוריים.
נבון בעל תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה ותואר שני בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב, בעל תואר ראשון ושני במשפטים ומוסמך לעריכת דין. נמנה עם הנהלת המועצה לשלום ולביטחון.
האדיטש
אנטולי מושיק
אנטולי מושיק (נולד ב-11 באוגוסט 1981) הוא מרים משקולות ישראלי שנולד וגדל באוקראינה. מושיק זכה בתואר אלוף אירופה בהרמת משקולות במשקל עד 85 ק"ג.
ביוגרפיה.
מושיק נולד וגדל באוקראינה. בשנת 2010 הוא עלה לארץ עם בת זוגו מרינה אוכמן, אלופת ישראל בהרמת משקולות. ארבע שנים לאחר עלייתו לארץ קיבל מושיק תעודת זהות ישראלית, ומאז הוא משתתף בתחרויות כנציג מדינת ישראל.
הישגים.
לאחר שעלה לארץ זכה מושיק במדליית ארד באליפות אירופה 2011 בהנפה, אלא שזמן קצר לאחר מכן נאלץ להחזיר את המדליה לאחר שנתפס בשימוש בחומרים אסורים.
באליפות אירופה בהרמת משקולות שנערכה בתל אביב בשנת 2014 סיים מושיק במקום העשירי, כאשר התחרה בקטגוריית משקל של עד 85 ק"ג.
באליפות העולם ב-2014 סיים מושיק במקום ה-18.
שנה לאחר מכן (2015) חזר מושיק להתחרות באליפות אירופה שנערכה בטביליסי שבגאורגיה מול יריבים במשקל של עד 94 ק"ג והתקדם למקום התשיעי בקטגוריה זו.
בזכות תחרות זו עמד מושיק בתנאי הסף של הוועד האולימפי הישראלי לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), כאשר הוא נדרש לסיים בין שנים עשר הראשונים, וכן הוא שיפר את תוצאתו מאליפות אירופה הקודמת שבה סיים עם 330 ק"ג בסיבוב השני ומאליפות העולם שנערכה בקזחסטן, שבה סיים עם 347 ק"ג במקום ה-19. אך הישג זה לא הספיק להשתתפות באולימפיאדה.
פוטבול ליג 2
מחנה הריכוז ריימסדורף
מחנה הריכוז ריימסדורף הוקם בסמוך לכפר ריימסדורף (Rehmsdorf), השוכן בדרום-מערב שפלת לייפציג, במדינת סקסוניה-אנהלט שבגרמניה.
היסטוריה.
במחנה עבדו כ-4,000 אסירים יהודים, רובם מהונגריה. האסירים עבדו במפעל לייצור בנזין סינתטי.
תפקיד עובדי הכפייה במחנה היה לעשות את כל העבודות הקשות במפעל: חפירות, מילוי חצץ במכונות לערבוב בטון, והובלת שקי מלט. העבודה נמשכה 12 שעות בלי ימי מנוחה. כמות האוכל ליום הייתה בערך 500 קלוריות, כאשר עובד עבודות קשות צריך כ-2,000 קלוריות ביום. במקום הנפטרים הגיעו עובדי כפייה חדשים.
המפעל הופצץ על ידי חיל האוויר האמריקאי והאנגלי ארבע פעמים, ובהפצצות אלו נהרגו גם אסירים.
באפריל 1945 התחילו לפנות את האסירים לכיוון של מחנה הריכוז טרזיינשטט. יצאו 2,200 אסירים לדרך, והגיעו 900. הנאצים ירו באסירים שלא יכלו ללכת וכך הם מתו.
האסירים הגיעו ביום השחרור של המחנה, ב-8 במאי 1945, שהוא גם יום סיומה הרשמי של מלחמת העולם השנייה באירופה.
לאחר המלחמה הוקם מוזיאון בכפר ריימסדורף, על יד מחנה העבודה לשעבר. מנהל המוזיאון הוא ההיסטוריון לותר שוסק.
אקספוננט ליאפונוב
במתמטיקה אקספוננטי ליאפונוב או אקספוננט ליאפונוב טיפוסי של מערכת דינמיות הוא מספר המאפיין את שיעור ההפרדה של מסלולים סגורים אינפיטיסימלית. כמותית, אקספוננט ליאפונוב של שני מסלולים במרחב הפאזה עם הבדל ראשוני של formula_1 יינתן כך:
כאשר formula_3 הוא אקספוננט ליאפונוב.
שיעור ההפרדה יכול להיות שונה עבור סטיות שונות של וקטור ההפרדה הראשוני. לפיכך קיימים ספקטרומים של אקספוננטי ליאפונוב כמספר הממדים של מרחב הפאזה. נהוג להתייחס לאקספוננט ליאפונוב המרבי (MLE), מפני שהוא מראה בצורה הטובה ביותר את יכולת החיזוי עבור מערכת דינמית. אקספוננט ליאפונוב המרבי נילקח בדרך כלל לאינדיקציה על כמה המערכת כאוטית (בתוספת לתנאים נוספים שיהיו במערכת). וקטור ההפרדה הראשוני לרוב יכיל רכיבים הקשורים באקספוננט המרבי, ובגלל שמדובר בגידול מעריכי (אקספוננציאלי), ההשפעה תגדל יותר ויותר לאורך זמן.
אקספוננט ליאפונוב קרוי על שם אלכסנדר ליאפונוב.
ההגדרה של אקספוננט ליאפונוב המקסימלי.
אקספוננט ליאפונוב המקסימלי מוגדר כך:
הגבול formula_5 מבטיח את תוקפו של קירוב ליניארי בכל זמן.
עבור מערכות זמן בדידות (כגון מפות) formula_6 עבור מסלול המתחיל ב-formula_7 האקספוננט המקסימלי מוגדר כך:
מקווה מים
ארנבת שלג
לוסעאיל
ארטפורט
ארטפורט הוא מרכז אמנות, שבמרכזו תוכנית רזידנסי (שהות אמן) לאמנים פלסטיים, שהוקם בתל אביב-יפו בשנת 2012.
מאז שנת 2013 מנהלת את ארטפורט ורדית גרוס.
תיאור.
ארטפורט הוא מרכז אמנות ללא מטרות רווח ובית לתוכנית הרזידנסי הגדולה והמובילה בישראל. הוא הוקם בשנת 2012 על ידי ג'ייסון אריסון, יו"ר הקרן המשפחתית ע"ש תד אריסון.
המתחם מאפשר את פעילותם של כ-6 אמנים ישראלים בכל שנה, באמצעות מלגות וסדנאות עבודה. התוכנית מעניקה לאמנים למשך שנה סטודיו, מלגה חודשית, ליווי אישי ותמיכה בפרויקטים ותערוכות. במקביל לתוכנית הישראלית קיימת תוכנית אמנים בינלאומית, במסגרתה מתארחים אמנים ואוצרים בינלאומיים לתקופה של עד שלושה חודשים.
בשנת 2020 כתגובה למשבר הקורונה נוספה בארטפורט תוכנית חדשה לאמנים ישראליים המתגוררים מרחק 100 ק"מ מתל אביב ולאמנים ישראלים הגרים בחו"ל, השוהים בדירות האירוח של האמנים הבינלאומיים.
לצד תוכנית הרזידנסי פועלת בארטפורט גלריה לאמנות המארחת תערוכות קבוצתיות של אמני התוכנית ושל אוצרים עצמאיים ותוכנית אירועים הכוללת הרצאות, שיחי אמן הקרנות ועוד. החל משנת 2014 מתקיים בארטפורט יריד ספרי אמן, המשמש כפלטפורמה המרכזית בישראל להצגת ומכירת ספרי אמן. בשנת 2022 הוצג בו לראשונה בישראל פסטיבל סרטי אמנים. ארטפורט פועל כמרכז אמנות ומתקיימות בו סדנאות, הרצאות והקרנות, כמו גם עבודה על פרויקטים במרחב הציבורי האורבני.
בין השנים 2012 ל 2017 שכן ארטפורט בדרך בן צבי בדרום תל אביב במתחם שאכלס קודם לכן מחסנים של חברת בזק. באוגוסט 2017, עם סגירת מתחם בזק, הפסיק ארטפורט את פעילותו במתחם בדרך בן צבי וביוני 2019 הוא נפתח מחדש בבנין בן שלוש קומות ברחוב העמל 8 (פינת המנור 10) בדרום תל אביב.
אמני התוכנית.
בין האמנים שהשתתפו בתוכנית הרזידנסי של ארטפורט נמנים:
מחזור ראשון (2012-2013): עינת עמיר, עידו מיכאלי, יאיר פרץ, רונית פורת, רפרם חדד, אוצרת: מעין שלף.
מחזור שני (2013–2014): בוריס אויכרמן, גיא פיטשון, נבט יצחק, נועה גור, ליאור גריידי, אוצר: רני לביא.
מחזור שלישי (2014–2015): תנועה ציבורית (דנה יהלומי), נטליה זורבובה, הינדה וייס, רון עמיר, גיא גולדשטיין, ציון אברהם חזן.
מחזור רביעי (2015-2016): דוד עדיקא, תמיר צדוק, מיכל בר-אור, הילה טוני נבוק, אלעד רוזן, נעמה ערד.
מחזור חמישי (2016-2017): גבי קריכלי, דרור דאום, פאטמה שנאן, ליהי תורג'מן, יערה צח, גילי אבישר.
מחזור שישי (2019-2020): דור זליכה לוי, רות פתיר, גיל יפמן, אלה ליטביץ, יעל פרנק, חליל בלבין ומרב קמל.
מחזור שביעי (2020-2021): כרם נאטור, שחר יהלום, תכלת רם, רועי כהן, שי-לי הורודי, אמיר יציב.
מחזור שמיני (2021–2022): קרן גלר, להלי פריילינג, מעיין אלייקים, תומר דקל, נרדין סרוג'י, אנה וילד.
תערוכות.
בין התערוכות שהוצגו בארטפורט:
סלמנדרות חפרפרת
סלמנדרות חפרפרת או אמביסטומיים (שם מדעי: Ambystomatidae) היא משפחה של בעלי זנב החיים רק באמריקה הצפונית ובה סוג אחד - סלמנדרת חפרפרת או אַמְבִּיסְטוֹמָה ("Ambystoma") ו-32 מינים. מינים רבים כמו הסלמנדרה המנומרת ("Ambystoma tigrinum"), מוכרות כחיות מחמד נפוצות ברחבי העולם. חלק מהמינים הם גינוגנזיות.
מינים אלו הם בעלי ראש גדול ביותר ולסת מעוגלת גדולה והם בעלי עיניים גדולות ובולטות. הצלעות שלהם בולטות החוצה מגופם והרגליים והזנב קצרים ועבים. צבעם העיקרי שחור עם כתמים שונים או פסים בצבעי צהוב, כחול או לבן. צבעים אלה הם צבעי אזהרה נגד אויבים, המזהירים שבשרם רעיל. אורכם 10–40 ס"מ.
צאצאי הסלמנדרות בוקעים מביצים בתוך המים והופכים לראשנים בעלי זימים גדולים ומעוטרים וכן הם בעלי רגליים.
הסלמנדרות הן טורפות הניזונות מיצורים קטנים כמו צרצרים, עשים, חיפושיות קרקע ואף צפרדעים ועכברים קטנים. הן תופסות את טרפם ממארב, הלשון שלהן נשלפת עד הטרף ולוכדת אותו ואז הוא נבלע בין הלסתות בעלות השיניים הגדולות.
אמביסטומיים
אמביסטומה
סלמנדרת חפרפרת
כיכר הסוכנות היהודית