Hello Kitty (בעברית: הלו קיטי) הוא שיר של הזמרת-יוצרת הקנדית אבריל לאבין, שנכלל באלבום האולפן החמישי שלה, Avril Lavigne. השיר נכתב על ידי לאבין, צ'אד קרוגר, דייוויד הודג'ס ומרטין ג'ונסון, והופק על ידי קרוגר והודג'ס, יחד עם ברנדון פאדוק וקייל מורמן. Hello Kitty הוא שיר בז'אנר ג'יי פופ, דאבסטפ ואלקטרו דאנס. השיר הושפע מהחיבה הרבה של לאבין לכל הקשור למותג היפני הלו קיטי, והוא מכיל תוכן מיני.
השיר פורסם כסינגל הרביעי ביפן בלבד, וזכה לביקורות בעיקר על ידי מבקרי המוזיקה המערביים, שביקרו את הקצב שלו, וכינו אותו "שנוא", כאשר בבילבורד כונה "מתועב" ו"עצל", בעוד שכמה מבקרים שיבחו את השיר באומרו שהוא ייחודי ומשעשע. לאבין צילמה קליפ לרצועה ביפן, שפורסם ב-21 באפריל 2014. בעקבות הפופולריות של הקלים, השיר מוקם במקום ה-75 בבילבורד הוט 100, והפך לסינגל השני בגובהו במצעד מתוך האלבום.
לאבין כללה את השיר בסיבוב ההופעות שלה, The Avril Lavigne Tour, כרצועת הפתיחה.
רקע כללי.
שלושה חודשים לאחר צאתו של האלבום הקודם, Goodbye Lullaby, לאבין הודיעה שהעבודה על אלבום האולפן החמישי שלה כבר החלה, ונכתבו שמונה שירים. לבינה הצהירה שהאלבום מבחינה מוזיקלית יהיה ההפך מ-Goodbye Lullaby, ולפי השמועות יצא כבר בשנת 2012. לאבין הסבירה, " Goodbye Lullaby היה רך יותר, [אבל] הבא יהיה פופ מהנה יותר. יש לי כבר שיר שאני יודעת שיהיה סינגל, אני רק צריכה להקליט אותו מחדש!". בראיון הכריזה לאבין על שיתוף הפעולה שלה עם קרוגר: "יש לי שיר בשם Hello Kitty, שכתבתי על הלו קיטי, כי אני אובססיבית, וזה דבר ממש כיפי שמעולם לא עשיתי. יש לו סוג של אווירה גליצ'ית ואלקטרונית, וזה ... היחיד ברשימה שנשמע ככה. זה מאוד שונה והרבה מהחברים שהשמעתי להם מאוד אוהבים את זה. אני נהנית מאוד מהאחד הזה".
ביקורות.
"Hello Kitty" הוצג בדרך כלל על ידי מבקרי המוזיקה כשיר "מוזר", ניק קטוצ'י מאנטרטיינמנט ויקלי הסביר, "רצועת דאבסטפ ... שמאמצת את ז'אנר הג'יי פופ". למרות ששיבח את השפעתה מה-"טכנו-פופ ", ג'ייסון ליפשוט מבילבורד הרגיש ש"זו דקירה נועזת בז'אנר שמחוץ לסוג של לאבין ... בפעם ה-20 שלאבין שרה 'Hello Kitty, you're so pretty', תשומת הלב של המאזין כבר על הרצועה הבאה". במהלך ביקורתו של צ'אק אדי מרולינג סטון, טען כי Hello Kitty הוא השיר הכי 'שובב' באלבום וכינה אותו "ג'יי פופ - קשה".
הצלחה במצעדים.
Hello Kitty מוקם לראשונה במקום ה-85 במצעד הסינגלים של גאון, ובמקום ה-70 במצעד ההורדות הבינלאומי ובמקום 70, עם 4,038 עותקים שנמכרו בשבוע הראשון. השיר שהה שבוע במצעד הבילבורד הוט 100, במקום ה-75, בגלל הפופולריות של הקליפ. הסינגל הפך לשיר השני בגובהו במצעד מתוך האלבום, כאשר "Here's to Never Growing Up", הגיע בשיאו למקום ה-20. השיר הגיע גם למיקום הראשוני הגבוה ביותר של לאבין בשירים המוזרמים עד כה, כאשר הרצועה נכנסה למצעד ומוקמה במקום ה-14. במצעד ההוט טופ איירפליי היפני, "Hello Kitty" מוקם לראשונה במקום ה-82, ב-12 במאי 2014.
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח (באנגלית: The Edmond and Lily Safra Center for Brain Sciences, או בקיצור ELSC; נהגה גם אֶלְסֶק), הוא מרכז אינטרדיסציפלינרי לחקר המוח באוניברסיטה העברית שבירושלים. המרכז הוקם בשנת 2009 בסיוע קרן אדמונד י. ספרא והוא שוכן בבניין גודמן שבקמפוס אדמונד י. ספרא, גבעת רם שבירושלים, ישראל.
נוסף על פעילותו המחקרית, המרכז מחזיק בתוכנית לימודים בינלאומית לדוקטורט ולפוסט-דוקטורט במדעי המוח בשדות המחקר הביולוגיים, הקוגניטיביים והתאורטיים של המוח.
וועדת ההיגוי של ELSC מונה 11 מדענים בכירים, בהם שלושה זוכי פרס נובל: ברט זקמן, ריצ'רד אקסל ואדוורד מוסר.
חזון.
מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח רואה את עיקר משימתו בפיתוח ממשקי מחקר משותפים בין מדע תאורטי ומדע ניסויי במטרה להגיע לפריצות דרך משמעותיות וסלילת דרכים חדשניות בחקר המוח. כחלק מחזון זה, מתקיימים במרכז שיתופי פעולה נרחבים בין חוקרים המגיעים מתחומי מחקר ביולוגיים, קוגניטיביים וחישוביים, לצד רשת רחבה של שיתופי פעולה עם אוניברסיטאות, מכוני חקר וארגונים מובילים ברחבי העולם.
לצד החזון האקדמי, מחזיק המרכז גם בתפיסת עולם לפיה יש להנגיש את המדע, ככל הניתן, לקהילה המדעית ולציבור הרחב. משימה זו תופסת חלק ניכר בפעילות השוטפת של המרכז אשר מפיק מדי שנה סדרה ארוכה של אירועי מדע-תרבות, הרצאות פתוחות וסמינרים אקדמיים בנושאים מגוונים מתחום חקר המוח.
היסטוריה.
בשנת 1991 הקימה האוניברסיטה העברית שבירושלים לראשונה את המרכז הבינתחומי לחישוביות עצבית (Interdisciplinary Center for Neural Computation – ICNC) לאור חזונם של קבוצת חוקרים מתחומי הביולוגיה, הרפואה והפיזיקה אשר זיהו את חשיבות המחקר הבינתחומי במוח.
הצלחת ICNC הובילה ב־2006 את נשיא האוניברסיטה העברית, פרופסור מנחם מגידור, למנות את 'ועדת פישבך' שנתבקשה להעריך את מצב מדעי המוח באוניברסיטה העברית ולזהות תחומים והזדמנויות עם פוטנציאל צמיחה עתידית. במכתבו לפרופ' מגידור ב-12 בפברואר, כתב פישבך כי
בעקבות מסקנות הוועדה, ניתן אור ירוק להקמת מרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח (ELSC), אשר יצא לדרך בשנת 2009. עד שנת 2016 הוביל את ELSC פרופ' אילון ועדיה, ממייסדי המרכז. בשנת 2016, התמנו פרופ' ישראל נלקן ופרופ' עדי מזרחי לתפקיד דירקטור משותף.
ב־13 ביוני 2017, יותר מ־400 חברים ותומכים הצטרפו לגברת לילי ספרא, ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, והאדריכל הבריטי, לורד נורמן פוסטר, לחניכתו של הבית החדש של ELSC – בניין סוזן וצ'ארלס גודמן למדעי המוח בקמפוס אדמונד י. ספרא באוניברסיטה העברית בירושלים. הקמת הבניין קידמה את מימוש חזונו של המרכז – יצירת מחקר פורץ דרך, הנשען על שיתופי פעולה בין מדענים מתחומים שונים, החוקרים את המוח ברמות שונות ומתוך פריזמה מחקרית מגוונת. הבניין איפשר לחברי המרכז, שעד אותו זמן היו מפוזרים בין מחלקות וקמפוסים שונים, להתאחד תחת קורת גג אחת ולחזק את הקשרים המחקריים תוך טיפוח דור המשך אקדמי אשר קיבל את הכשרתו במרכז.
מחקר ומרכזי שירות אקדמיים.
המחקר במרכז אדמונד ולילי ספרא מושתת על שיתוף פעולה אינטרדיסציפלינרי בין חוקרים המגיעים משדות מחקר שונים, בעיקרם מרקע ביולוגי, קוגניטיבי ותאורטי. בפן הביולוגי, מתמקד המרכז במחקרי מולקולות, תאים ורשתות עצביות. בפן התאורטי, מתבצעים מחקרים העוסקים בתיאוריה, חישוביות ופיתוח מודלים ואילו מחקרים קוגניטיביים במרכז מתמקדים בתחומי התפיסה, למידה ומודעות.
מהותו האינטרדיסציפלינרי של המרכז היא המבדלת אותו ממרכזי מחקר מקבילים בעולם והיא המאפשרת למחקר במעבדות המרכז להגיע לפריצות דרך משמעותיות. כיום, ELSC מונה 34 חברי סגל בכיר ועוד 170 סטודנטים לתארים מתקדמים, פוסט דוקטורטים וצוותי מחקר נוספים.
רשימת תחומים בהם רשמו חוקרי המרכז הישגים משמעותיים.
המרכז מחזיק בארבעה מרכזי מומחיות מתקדמים המספקים מענה הן לחקר המוח והן למחקרים נוספים באוניברסיטה העברית, מוסדות אקדמיים נוספים בישראל ובעולם וכמו כן גם לשורה של גופים ממשלתיים וחברות הייטק.
תוכנית הלימודים.
תוכנית הלימודים במרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח, נבנתה על ידי חברי המרכז מתוך הבנה כי פתרונה של תעלומת המוח האנושי מצוי בשיתופי פעולה וגישות מחקר רב תחומיות. התכנית פתוחה בפני סטודנטים מצטיינים מכל העולם המגיעים לאחר תואר ראשון בתחומי המדעים המדויקים ומדעי החברה והרוח, בדגש על פסיכולוגיה, קוגניציה ועוד.
התכנית שואפת לחנך את דור העתיד של חוקרי מוח מובילים, הבקיאים במגוון רב של תחומי מחקר ודעת ומשלבים ביניהם לצורך הבנה טובה יותר של המוח האנושי ותוצריו המורכבים. בוגרי התכנית זוכים להצלחה רבה הן בתעשייה והן באקדמיה. קרוב ל-40% מבוגרי התכנית התקבלו במרוצת השנים כחברי סגל אקדמי בכיר במוסדות שונים בישראל ובעולם.
במקביל, מציע המרכז גם תוכנית פוסט-דוקטורט, המיועדת לחוקרים מהארץ ומהעולם. בכל שנה מתקבלים כ-15 פוסט-דוקטורנטים להתמחות במעבדות המחקר של ELSC, הנמשכת עד 4 שנים.
בניין גודמן למדעי המוח.
בניין מדעי המוח על שם סוזן וצ'ארלס גודמן, ביתו של ELSC, תוכנן על ידי לורד נורמן פוסטר, מייסד ויו"ר של משרד האדריכלים הבריטי "פוסטר ושות'". על הליך הבנייה, הופקד משרד האדריכלים הישראלי "בר שיפמן נתן" והיא החלה בשנת 2013 והסתיימה בשנת 2017.
חזיתו הייחודית של הבניין, המעטר את קו הרקיע של ירושלים, נוצרה בהשראת רישומיו של המדען סנטיאגו רמון אי קחאל, יחד עם הדמיות דיגיטליות של נוירונים אמיתיים אשר סופקו על ידי פרופ' הנרי מרקרם ופרופ' עידן שגב. יחד עם פרופ' אילון ועדיה וצוותי משרד האדריכלים, נארג באלומיניום מעטה הנוירונים המעטר את בניין גודמן.
המבנה בן חמש הקומות, מסודר כשני אגפים מקבילים, המדמים את אונות המוח. שלוש הקומות העליונות מאכלסות 18 מעבדות מחקר המקושרות ביניהן באמצעות פינות ישיבה וחללי עבודה משותפים, במטרה לעודד ולהגשים את החזון האינטרדיסציפלינרי של המחקר במרכז.
קומת הקרקע של המבנה, המהווה את ליבתו של הבניין, כוללת את כיתות הלימוד של המרכז, ספריה, קפיטריה ואודיטוריום בעל 200 מקומות ישיבה. מחוץ לאודיטוריום, מצויה גלריית האמנות ע"ש מרטין דאסו, הפתוחה לקהל הרחב ומציגה בכל שנה תערוכות מתחלפות העוסקות בחיבור שבין מדעי המוח לאמנות.
החצר המרכזית של הבניין, הממוקמת גם היא בקומת הקרקע, נטועה עצי אשכולית ואמת מים, המספקים אווירה קרירה ושלווה.