ספרו זה של אידל יצא לאור בהוצאת שוקן ב-1994 והוא עוסק כמו ספרו הקודם על אבולעפיה בנושאי תורה והרמנויטיקה במשנתו. ספר זה הוא עיבוד של חלק מהדוקטורט.
פרקים בקבלה נבואית.
ספר זה יצא לאור בעברית בשנת 1990 ובשפה האנגלית בהוצאת אוניברסיטת מדינת ניו יורק ב-1988 (Studies in Ecstatic Kabbalah). זוהי אסופת מאמרים על האסכולות שיצאו מבית מדרשו של אבולעפיה. הוא עוסק בתלמידיו של אבולעפיה, בסוגיות בהן עסקו תלמידיו, איפה פעלו היחסים בין הקבלה שלו לקבלה בארץ ישראל (היו לאבולעפיה תלמידים שגרו ופעלו בארץ ישראל). בודק את השפעתה של קבלת אבולעפיה באיטליה ואת הקשר בין אחד מתלמידיו לבין הקבלה הערבית.
גולם: מסורות מאגיות ומיסטיות ביהדות על יצירת אדם מלאכותי.
ספר זה יצא לאור באנגלית בשנת 1990 ובהוצאת שוקן בשנת 1996. הספר יצא לאור לראשונה באנגלית ואז תורגם לעברית, צרפתית, איטלקית, רומנית, צ'כית, גרמנית וספרדית. זוהי מונוגרפיה העוסקת בדעות השונות ובטכניקות של יצירת הגולם מהתקופה העתיקה ועד היום. אידל היה שותף לארגון תערוכה בניו יורק בנושא, כתב לה קטלוג, מחקרו התרחב והוא הוציא אותו כספר. תזת הספר היא שליצירת הגולם יש ביטוי של שליטה ברזי השפה העברית, צירופי אותיות של השם המפורש. דיונים על הגולם שימשו סוג להעצמתה של האליטה היהודית מבחינת יכולותיה לעומת אליטות אחרות, הגולם יכול לעזור לשרת והיה תפקיד מסוים לדיונים האלה, לא רק לאגדות שמחזקות את מעמדן של האליטה.
החסידות: בין אקסטזה למאגיה.
ספר זה יצא לאור בהוצאת שוקן בשנת 2000. הוא ראה אור לראשונה באנגלית ב-1995 בהוצאת אוניברסיטת מדינת ניו יורק ולאחר מכן תורגם לעברית ורומנית ועתיד לראות אור בצרפתית. הספר מנסה לתת תיאור של החסידות כסוג של אינטראקציה בין האידיאל האקסטטי ובין הפעילות המאגית. אידל מנסה לראות את החסידות כפעילות מסוימת בתוך המיסטיקה היהודית שהדגישה את הסינתזה הזאת בין שני האלמנטים הללו.
מיסטיקונים משיחיים.
ספרו זה של אידל ראה אור בהוצאת אוניברסיטת ייל בשנת 1998 (Messianic Mystic) ותורגם ויצא לאור באיטלקית ובצרפתית. הספר עוסק בזיקות בין מיסטיקה לבין משיחיות מתחילתה ועד החסידות. אידל מציג גישה שונה משל גרשום שלום שראה מתח בין משיחיות, שהיא עניין ציבורי, פומבי, לבין מיסטיקה שהיא עניין פרטי. אידל לעומת זאת ניסה להראות שלכל משיח יש תקופה של אינקובציה פנימית עד שהוא נהפך להיות משיח. הוא ראה שלב של התפתחות מיסטית שיכול להוביל לעלייתו על הבמה הציבורית. אידל סובר כי מיסטיקה וציבוריות אינם דברים נפרדים, אלא יכולים להשתלב.
שלמות כובשת: קבלה ופרשנותה.
ספר זה יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת ייל בשנת 2002 (Absorbing Perfection; Kabbalah and Interpertation) וזכה בפרס קורת (מטעם קרן קורת), תורגם ויצא לאור ברומנית, התפרסם בעברית ב-2009. הספר עוסק במעמדה של פרשנות הקבלה במחשבה החסידית והקבלית. הוא מתאר טכניקות של פרשנות רדיקלית קיצונית, כמו גימטריה וצרופי אותיות.
ר' מנחם רקנטי המקובל.
ספר זה יצא לאור בעברית בהוצאת שוקן בשנת 1998. אידל ערך כאן תיאור ראשון של כל הידוע במחקר על ר' מנחם רקנאטי, שהיה אחד מגדולי המקובלים באיטליה ודן בהשפעתו על מקובלים אחרים.
קבלה וארוס.
ספרו זה של אידל יצא לאור בהוצאת אוניברסיטת ייל ב-2005 (Kabblah and Eros) ותורגם ויצא לאור ברומנית ואיטלקית, בשנת 2009 עתיד לראות אור בעברית, בגרמנית ובספרדית. הספר מסייע לסווג את המודלים השונים בין אהבה וארוס, כשארוס מוגדר כמיזוג בין אהבה ומין. אידל מציג מודלים שונים של ארוס: ישנם מקובלים שאומרים שהאהבה החזקה ביותר היא זו המרגיש האדם לאימו, אחרים סבורים כי האהבה החזקה ביותר היא לאישה, אחרים מחזיקים בדעה כי האהבה החזקה ביותר היא זו שחש עם ישראל כלפי אלוהים. ישנן תפישות שלהן השפעות אפלטוניות חזקות ותפישות שהמין חזק יותר מאהבה.
שרשראות קסומות: טכניקות וריטואלים במיסטיקה יהודית.
ספר זה ראה אור בשפה האנגלית בלוס אנג'לס ב-2005 (Enchanted Chains: Techniques and Rituals in Jewish Mysticism). הספר הוא פריה של סדרת הרצאות שנשא אידל בקולג' דה פראנס ב-2001. הוא יצא לאור בצרפתית ב-2006 וברומנית 2009 ועתיד לראות אור גם בעברית. הוא עוסק בתפישות המקובלים את המציאות כרצף אחד, על ידי דימויים כמו חבל ושרשרת. בספרות הזו אדם שהוא למטה יכול להשפיע על מה שקורה למעלה כיוון שהמציאות היא רציפה, כאשר האדם יכול להחזיק בחבל ולנענע את המציאות. אידל מציג בספר את המחשבה הקבלית כהרבה יותר דינמית מאשר הקבלה האירופית-האפלטונית, שהיא הרבה יותר סטטית ולא ניתן להשפיע עליה. המקובלים האמינו שהם יכולים לשנות את המציאות על ידי מעשיהם.
העלייה למרומים במיסטיקה היהודית: עמודים, קווים, וסולמות.
ספר זה הוא תוצא של סדרת הרצאות שנשא אידל בבודפשט והוא יצא לאור בשפה האנגלית בהוצאת האוניברסיטה המרכז-אירופית ב-2005 (Ascensions on High in Jewish Mysticism: Pillars, Lines, Ladders) בבודפשט וניו-יורק. הספר עוסק בעליית הנשמה והגוף לעולמות של מעלה, החל מהתקופה העתיקה ועד הבעש"ט. זהו גם סוג של מיפוי של דעות שונות, מה עולה, כיצד הוא עולה ומה הוא רואה שם.
הבן: תכונת הבן והמיסטיקה היהודית.
ספר זה יצא לאור ב-2007 בשפה האנגלית בהוצאת בלונדון וניו-יורק Continuum (Ben: Sonship and Jewish Mysticism) וב-2008 בספרדית וב-2010 ברומנית. במיסטיקה היהודית יש דיונים רבים על בן האלוהים, שממשיכים מסורות קדומות יותר והמסורות האלה שונות מהנצרות ואינן השפעה נוצרית. אידל ניסה לעשות מיפוי של הקטגוריות והמודלים השונים של דיון בבן האלוהים. יש כאלה שסבורים שבן האלוהים זה כוח קוסמי, קשר קוסמי ושהאדם מתקשר לקסם הזה. יש כאלה שסבורים שהבן הוא מלאך, יש כאלה שסבורים שהוא ספירה, יש בחסידות שסבורים שהצדיק הוא בן האל.
הקבלה באיטליה: 1510-1280.
ספרו זה של אידל (La Cabala in Italia) ראה אור באיטלקית בפירנצה בשנת 2007 וב-2010 באנגלית בהוצאת אוניברסיטת ייל.
מקובלים של לילה.
הספר ראה אור בהוצאת כרמל בשנת 2006 והוא עוסק בחוויות ליליות של מקובלים וטכניקות להשיגן.
עולם המלאכים: בין התגלות להתעלות.
זהו ספרו האחרון של אידל שראה אור בעברית, הוא התפרסם בהוצאת ספרי חמד של ידיעות אחרונות ב-2008 והוא אסופת מאמרים שראו אור לפני כן באכסניות שונות, אידל אסף אותם, הרחיבם ועידכנם. הספר עוסק בתפקיד המלאכים במיסטיקה היהודית ובהשפעת התפישות האלה גם בעולם הנוצרי. ההנחה היא שלמלאכים יש תפקיד כפול: תפקיד אחד שליחים ומגלים את רצון האל ותפקיד שני שאנשים מתעלים והופכים להיות לצדיקים. זוהי קטגוריית ביניים שמתווכת בין האל לאדם, מאפשרת לאל לרדת ולאדם לעלות.
מחקריו העכשוויים.
כיום כותב אידל ספר על הבעש"ט וחושף בכתבי-יד את חיבוריו של ר' נחמיה בן שלמה הנביא מארפורט, מראשית המאה ה-13. בקרוב יראה אור ספר מחקרים על מחברים רומניים כגון מירצ'אה אליאדה ומיכאיל סבסטיאן (Mihail Sebastian).
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
חוזה סן סטפנו
חוזה סן סטפנו הוא חוזה כניעה שהכתיבה האימפריה הרוסית לאימפריה העות'מאנית בסיום המלחמה העות'מאנית-רוסית ואשר נחתם בבית בכפר סן סטפנו שליד איסטנבול (כיום ישילקיי , שכונה בעיר) ב-3 במרץ 1878. על ההסכם חתמו ניקולאי איגנאטייב ואלכסנדר נלידוב מטעם האימפריה הרוסית ומחמד סאוופט פאשה מטעם האימפריה העות'מאנית. ההסכם סיים את המלחמה העות'מאנית-רוסית שפרצה ב-24 באפריל 1877. ההסכם הוביל לירידה משמעותית של כוחה של האימפריה העות'מאנית באזור הבלקן לאחר שאלה שלטו בבלקן ב-500 השנים שלפני כן.
לפי העמדה הרשמית של רוסיה, מדובר היה בטיוטה זמנית במטרה להגיע להסדר סופי עם המעצמות האחרות באזור.
החוזה הביא להקמתה של נסיכות בולגריה, זאת לאחר כ-500 שנים של שליטה עות'מאנית בשטחים הבולגרים. החוזה שנחתם ב-3 במרץ, הפך ליום העצמאות הבולגרי.
השפעות.
בולגריה.
ההסכם ייסד את נסיכות בולגריה, בעלת ממשלה נוצרית והזכות לקיים צבא. להלכה, האזור עדיין היה בשליטת העות'מאנים. אך בפועל תיפקדה כאומה עצמאית. השטחים של הנסיכות כללו את עמק הדנובה ורכס הרי הבלקן, חבלי סופיה, פירוט ווראניה שבעמק מורבה, תראקיה הצפונית, חלקים של תראקיה המזרחית וכמעט כל מקדוניה.
דבר זה נתן לבולגריה גישה לים התיכון, דבר שטמן בחובו את הפוטנציאל שרוסיה תשתמש בנמליה של בולגריה כבסיסים ימיים, דבר שהטריד את מעצמות האזור.
מנהיג הנסיכות עמד להיות נבחר על ידי העם הבולגרי, לקבל אישור מהאימפריה העות'מאנית ולזכות בהכרה של המעצמות. קבוצה של אצילים בולגרים ניסחו את חוקת טרנובו, החוקה הבולגרית הראשונה. הצבא העות'מאני יעזוב את בולגריה ויחליפו צבא רוסי, שישהה באזור זה שנתיים.
מונטנגרו, סרביה ורומניה.
כחלק מההסכם, מונטנגרו זכתה להכרה עות'מאנית בעצמאותה ולהכפלת שטחה, כאשר היא קיבלה מהאימפריה העות'מאנית את ניקשיץ', פודגוריצה ובר.
סרביה זכתה בעצמאות ובסיפוח הערים ניש ולסקובאץ שבצפון-מזרח קוסובו.
רומניה קיבלה עצמאות מהאימפריה העות'מאנית, אך נאלצה לוותר לטובת האימפריה הרוסית על דרום בסרביה וקיבלה בתמורה את דוברוג'ה.
רוסיה והאימפריה העות'מאנית.
במקום לשלם פיצויי מלחמה, ממשלת האימפריה העות'מאנית החליטה כי שטחיה של ארמניה וגאורגיה בקווקז יועברו לאימפריה הרוסית, ביחד עם מספר רב של ערים. בנוסף רוסיה מסרה את דוברוג'ה לרומניה וקיבלה בתמורה את דרום בסרביה.
האימפריה העות'מאנית תשלם פיצויים גבוהים ותשלוט באלבניה ובחלק האירופי של איסטנבול.
מדינות אחרות.