יחסי ישראל-קמבודיה חודשו ב-4 באוקטובר 1993, בעקבות החתימה על הסכמי אוסלו ושיפור המצב המדיני בקמבודיה, זאת לאחר מפגש של שר החוץ שמעון פרס עם נציגי קמבודיה במטה האומות המאוחדות בניו יורק. ביקור ראשון של נציג קמבודי מזה 1975 היה של שר החוץ של קמבודיה ב-1994. משלחת צבאית של קמבודיה שהגיעה לישראל כאורחת של משרד הביטחון ב-28 במאי 1994 גילתה עניין ברכישת ספינות מחיל הים הישראלי לצורך הגנת חופיה ובשיתוף פעולה בנושאים חקלאיים.
בשנת 1997 דווח כי התעשייה האווירית לישראל ביצעה תוכנית השבחה למטוסי קרב מדגם מיג-21 של קמבודיה.
בספטמבר 2003, ערך מלך קמבודיה נורודום סיהאנוק תפילת תמיכה ביאסר ערפאת וגינה את "הסבל האינסופי שנגרם לעם הפלסטיני".
בשנת 2008 רכשה החברה הישראלית קווינקו קרקע בקמבודיה במטרה להקים במקום אתר נופש בו בתי מלון וקזינו. ב-2010 חתמה על הסכם להקמת הפרויקט עם שותף מקומי, ואתר הנופש החל לפעול בינואר 2012.
בשנת 2010 הוקמה לשכת המסחר ישראל-קמבודיה, המורכבת מאנשי עסקים מקומיים בתחומים שונים וכן מאנשי עסקים ישראלים הפועלים באזור.
ב-29 בנובמבר 2012, תמכה קמבודיה בהחלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, על שדרוג מעמדה של הרשות הפלסטינית באו"ם – מישות משקיפה שאינה מדינה, למדינה משקיפה שאינה חברה.. ב-21 בדצמבר 2017, תמכה קמבודיה בהחלטה של העצרת הכללית בגנות הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל.
בשנת 2014 הגיעו לראשונה לישראל מאז שכוננו לפני שני עשורים יחסים דיפלומטיים עם קמבודיה נציגיו של מלך קמבודיה החדש, נורודום סיהאמוני. אחיו של המלך, סאמדה פרה-מוהסארה ונציגים נוספים בני משפחת המלוכה הקמבודית הגיעו לארץ לביקור היסטורי.
בשנת 2016 ביקרו בישראל שלושה עובדי מרכז לנטרול מוקשים מפנום פן ובדקו אפשרות להשתתף בפרויקט לסיוע בפינוי שדות מוקשים ישנים ברחבי ישראל. בשנת 2017 חתמו ממשלת ישראל והמרכז על חוזה לארבעה חודשים, במסגרתו יגיעו לישראל 23 חבלנים ו-12 כלבי חיפוש לעבודה בפרויקט רחב היקף לפינוי שדות מוקשים ישנים ברמת הגולן, יהודה ושומרון ובמדבר הערבה.
בספטמבר 2016 הפך שר החקלאות הקמבודי וונג סחון לחבר הממשלה הראשון שערך ביקור רשמי בישראל. במהלכו, השתתף בטקס סיום של סטודנטים קמבודים שסיימו קורס חקלאות בתוכנית "AgroStudies" בישראל.
בתחילת ספטמבר 2017 חתמו ישראל וקמבודיה על מזכר הבנות ליצירת קווי טיסות ישירות בין שתי המדינות. החתימה על המסמך נבעה ממדיניות השמיים הפתוחים שננקטו על ידי שלטונות קמבודיה, וכן בעלייה בזרימת התיירים למדינה זו מישראל ל-7,900 איש במחצית הראשונה של 2017, בניגוד לאותה תקופה בשנת 2016 (עלייה של 36%).
מספר קוונטי מגנטי
במכניקת הקוונטים, מספר קוונטי מגנטי (magnetic quantum number) אשר מסומן ב-formula_1, ולעיתים ב-formula_2, הוא השלישי מתוך ארבעה מספרים קוונטיים אלקטרוניים המתארים אלקטרון באטום. המספר הקוונטי המגנטי מבדיל בין האורביטלים האפשריים בתוך תת-קליפה אלקטרונית, ומשמש לחישוב הרכיב הזוויתי של וקטור האורביטל במרחב.
אלקטרונים בתת-קליפה מסוימת formula_3 מוגדרים לפי ערכי המספר הקוונטי הזוויתי, formula_4 formula_5. ערך formula_1 יכול לנוע במרווחים שלמים בטווח שבין formula_7 כולל הערך אפס.
לפיכך, תת-הקליפות מכילות מספרי אורביטלים וטווחי ערכי formula_2 שונים בהתאם:
formula_9
כל אחד מהאורביטלים יכול להכיל עד שני אלקטרונים (עם ספינים מנוגדים) המהווים את הבסיס לטבלה המחזורית.
פיתוח.
משוואת הגלים של שרדינגר ניתנת לפירוק ל-3 משוואות אשר פתרונן (חלקים שונים של פונקציית הגל המהווה וקטור עצמי של ההמילטוניאן) מוביל ל-3 המספרים הקוונטיים האלקטרוניים הראשונים:
formula_10
המספר הקוונטי המגנטי נובע מתוך החלק האזימוטלי של פונקציית הגל, formula_11 (בהקשר זה, מושגי הזווית המרחבית והאזימוט מובנים יותר כאשר עוברים למערכת קואורדינטות כדוריות).
פתרון המשוואה הדיפרנציאלית עבור formula_12 הוא מהצורה formula_13. מאחר שכל 2 ערכים של הזווית האזימוטלית formula_14 בעלי הפרש של formula_15 ביניהם מייצגים את אותה נקודה במרחב ולכן פונקציה formula_12 אינה יכולה לגדול עבור כל ערך שרירותי של הזווית formula_14 כמו באקספוננט ממשי ולכן כדי לייצר אקספוננט מרוכב, המקדם formula_18 חייב להיות מקוונטט בכפולות formula_2 של formula_20:
formula_21
כפולות formula_2 אלו הן המספרים הקוונטים המגנטיים.
המספר הקוונטי המגנטי, formula_2, משתנה בין formula_24 ל-formula_25 במרווחים שלמים ומגדיר יחד עם המספר הקוונטי היסודי, formula_26 והמספר הקוונטי הזוויתי, formula_25, את מערך הפתרונות (הערכים העצמיים או המצבים העצמיים) של משוואת שרדינגר עבור אטום מימן - formula_28 מצבים קוונטים אפשריים המבטאים אורביטלים נפרדים ומובחנים.
כל אחד מאורביטלים אלו, בעל השלשה הקוונטית: formula_29, יכול להכיל עד 2 אלקטרונים עם ספינים הפוכים (המוגדרים על ידי המספר הקוונטי הרביעי, מספר קוונטי ספיני שניוני, formula_30) ולכן בסה"כ כל תת-קליפה אלקטרונית, formula_25, יכולה להכיל עד formula_32 אלקטרונים:
היטל תנע זוויתי.
המספר הקוונטי המגנטי formula_2 מתאר את היטל וקטור התנע הזוויתי של האורביטל, formula_34, בכיוון אשר נבחר באופן שרירותי ונקרא בדרך כלל כיוון formula_35 או ציר קוונטיזציה. גודלו של רכיב זה, formula_36, מחושב על פי המספר הקוונטי המגנטי formula_2:
formula_38
כאשר, formula_39 הוא קבוע פלאנק המצומצם.
גודלו של התנע הזוויתי הכולל, formula_40, ניתן על ידי הנוסחה הבאה:
formula_41
כאשר formula_4 הוא המספר הקוונטי הזוויתי.
formula_43 עבור formula_44 ומשוער ל- formula_45 עבור formula_25 גבוה.
לא ניתן למדוד את התנע הזוויתי ב-3 הצירים בו-זמנית. תכונות אלו הוכחו לראשונה בניסוי שטרן-גרלך על ידי אוטו שטרן ווולטר גרלך.
אפקטיביות בנוכחות שדה מגנטי.
עם זאת, מומנט דיפול מגנטי של אלקטרון באורביטל אטומי מורכב לא רק מהתנע הזוויתי של האלקטרון המבוטא על ידי המספר הקוונטי המגנטי, אלא גם מספין האלקטרון, המבוטא על ידי המספר הקוונטי הספיני השניוני.
מאחר שלכל אלקטרון יש מומנט מגנטי בשדה מגנטי, הוא יהיה כפוף למומנט כוח אשר מטה את כיוון וקטור התנע הזוויתי, formula_34, לכיוון השדה המגנטי formula_53, תופעה הידועה בשם נקיפת לרמור.
עודד ברנדווין
עודד דוד ברנדווין (נולד ב-15 בפברואר 1988) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז בקבוצת בני הרצליה מליגת העל הישראלית.
קריירה.
עודד ברנדווין גדל במחלקת הנוער של בני השרון. שיחק בנבחרת בית ספר היובל והגיע איתה לגמר ליגת התיכונים. בעונת 2006/2007 הצטרף לקבוצת הבוגרים של בני השרון, אך קיבל בעונה זו דקות משחק ספורות. עונה לאחר מכן עבר לשחק באליצור רמלה מן הליגה הלאומית. בעונה זו קיבל דקות משחק רבות יותר והראה את יכולותיו. הוא קלע בממוצע 11.3 נקודות למשחק ומסר 2.2 אסיסטים בממוצע למשחק. בעונה שלאחר מכן עבר לשחק במכבי הוד השרון אף היא מן הליגה הלאומית והעמיד ממוצעים של 12.3 נקודות למשחק ב-37% מעבר לקשת השלוש, ומסר 3.3 אסיסטים בממוצע למשחק. בעונת 2009/2010 שב אל אליצור רמלה וממוצעיו עמדו על 16.4 נקודות למשחק ו-5.2 אסיסטים שמסר.
בחודש ינואר 2010 הצטרף אל הפועל עפולה מליגת העל. לאחר העונה בה עפולה נאבקה על הישארות בליגת העל, חזר ברנדווין אל הליגה הלאומית ועבר לשחק באליצור יבנה. בעונה זו קלע 9.5 נקודות למשחק, ומסר 2 אסיסטים בממוצע.
בעונה שלאחר מכן עבר לשחק בפולין. בשלוש עונות שיחק בשלוש קבוצות מן הליגה הפולינית הראשונה (קטוביצה, אנרג'ה צ'ארני סלופסק וקוסז'לין). ברנדווין ששיחק בליגה הפולנית במעמד של שחקן מקומי, הודות לדרכון פולני בו הוא מחזיק היה לשחקן משמעותי בליגה זו. בעונתו האחרונה בפולין קלע בממוצע 11.3 נקודות למשחק, וחילק 3.1 אסיסטים וקלע ב-36% מעבר לקו השלוש. ברנדווין ניסה להתקבל לאחר מכן לליגה הספרדית, אך לאחר מכן חתם בלובן הבלגית לשנתיים. בשל בעיות כלכליות של הקבוצה ויתר ברנדווין על החוזה וחתם בהפועל גליל גלבוע, בשורותיה קלע 9.9 נקודות בממוצע למשחק וחילק 2.9 אסיסטים. בתום העונה ירדה הקבוצה מליגת העל.
ברנדווין שיחק עונה בהפועל נהריה (6.8 נקודות למשחק, ו-2.6 אסיסטים), ולקראת עונת 2016/2017 נותר ללא קבוצה. כחודש לפני פתיחת העונה הוחתם בהפועל תל אביב על חוזה זמני לחודשיים בשל פציעתו של רביב לימונד. בחודש ינואר 2017 שב ברנדווין אל הקבוצה וחתם על חוזה זמני לחודש נוסף, בשל פציעתו המתמשכת של לימונד. במרץ 2017 חתם במכבי ראשון לציון עד לסיום העונה.
ב-2017 חתם במכבי חיפה, עמה ירד ליגה.
ב-30 ביולי 2018 חתם לעונה בעירוני נס ציונה.
ב-2019 חתם לעונה אחת במכבי אשדוד.
בספטמבר 2020 חתם לעונה אחת בהפועל חולון. בעונת 2020/21 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 75:91 על קבוצת אקדמיק פלובדיב.
בתחילת עונת 2021/2022 חתם במכבי תל אביב על חוזה קצר טווח.
ב-29 באוגוסט 2022 חזר ברנדווין לאחר 15 שנה לקבוצת נעוריו בני הרצליה.
נבחרת ישראל.
עודד ברנדווין שיחק בנבחרת הקדטים של ישראל, נבחרת הנוער ובנבחרת העתודה איתה השתתף באליפות אירופה בריגה, לטביה, והגיע איתה למקום העשירי.
הדיוויזיה ה-29 (ארצות הברית)
הדיוויזיה ה-29 הייתה דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה, והיא פעילה עד היום. הדיוויזיה משתייכת למשמר הלאומי, והיא כוללת יחידות ממרילנד, וירג'יניה, צפון קרוליינה ומערב וירג'יניה.
היסטוריה.