הרכיב או בשמו המלא 2′-fucosyllactose הוא ה-HMO המרכזי בחלב אם המהווה כ-30% מכלל האוליגוסכרידים בו. הוא מצוי אצל כ-80% מהנשים הנקראות גם "מפרישות", זאת בהתאם לנוכחות הגן FUT2 המאפשר את פעילות האנזים האחראי לייצורו (Fucosyltransferase 2). קרי כמות ה-HMO מסוג בחלב אם משתנה בין נשים "מפרישות" להן יש אנזים פעיל וכמויות גבוהות של .
LnNT הוא אוליגוסכריד שכיח נוסף בחלב אם. כאמור קיימת שונות גנטית המשפיעה על ההרכב הייחודי של האוליגוסכרידים של כל אם ואם כתלות בקבוצות דם ע"ש לואיס ובנוכחות הגן FUT2.
השפעות על בריאות תינוקות.
מערכת החיסון.
פעולת האוליגוסכרידים בחלב-אם תומכת במערכת החיסונית המתפתחת של תינוקות דרך כמה מנגנוני פעולה:
מערכת העיכול.
HMO תורמים להתפתחות תקינה של המיקרוביום במעי. ראיות שהצטברו משני עשורי מחקר מצביעות על כך שלאוליגסכרידים בחלב האם תפקיד משמעותי בשפעול מערכת החיסון של תינוקות להפחתת זיהומים ודלקות. הכללתו בתמ"ל התאפשרה לראשונה ב- אוקטובר 2016, הודות ליכולות טכנולוגיות מתקדמות, המאפשרות כעת לייצר HMO מסוג במבנה הקרוב ביותר לזה הקיים בחלב אם.
הוספת HMO לתמ"ל אושרה לשימוש החל מלידה על ידי ה-FDA, מקבילו האירופאי ה-EFSA ולאחרונה גם משרד הבריאות הישראלי.
ב-5 ביולי 2017 הודיעה חברת נסטלה כי פיתחה אוליגוסכרידים זהים במבנם לאלו הקיימים בחלב-אם מסוג ו-LnNT.
Human milk oligosaccharide
קרים בלערבי
פולמוס אישיות לעומת מצב
בפסיכולוגיה של האישיות, הדיון בשאלת אדם מול מצב (באנגלית: person–situation debate) עוסק במחלוקת איזה מבין שני הרכיבים הוא בעל השפעה רבה יותר על התנהגותם של בני אדם: האדם עצמו, כלומר תכונות האישיות שלו, או הסיטואציות (מצבים) שבהן הוא נוכח. אסכולת פסיכולוגיית התכונות טוענת כי מבנה האישיות הוא יציב ועקבי, והוא שמנחה את התנהגותם של אנשים; לעומתה, אסכולת הסיטואציוניזם (מַצָּבַנוּת) טוענת כי התנהגותם של אנשים משתנה בסיטואציות שונות, ונקבעת בהתאם אליהן, ואיננה עקבית עם תכונות אישיות קבועות.
רקע.
הוויכוח בדבר איזה גורם הוא בעל משמעות רבה יותר להבנת התנהגות – אישיות האדם או הסיטואציה שבה הוא נוכח – החל להתפתח בשנות העשרים והשלושים של המאה ה-20. בדומה לדיונים מכוננים אחרים, כגון הוויכוח בדבר יחסי הגומלין בין תורשה וסביבה, מאחורי כל עמדה מצויה אסכולה המצדדת בעמדתה, ורואה במושא המחקר שלה רכיב מרכזי להבנת התנהגות אנושית.
אדם.
בצד אחד של הדיון הזה מצויים תומכי אסכולת פסיכולוגית התכונות וחקר האישיות, המצדדים בתפיסה שהתנהגות קשורה קשר הדוק יותר לאישיות מאשר לסיטואציות. למחקרי אישיות יש עדיפות על פני פסיכולוגיה חברתית, מכיוון שהם ותיקים ומאורגנים יותר, וישנן תכונות אישיות ספציפיות שניתן לבדוק ולהעלותן (לעומת העמימות שציינו אשר קיימת בחקר סיטואציות). ישנו קונצנזוס רחב למדי בנוגע לקבוצה קטנה של חמש תכונות מפתח המשפיעות על האישיות והאדם, בעוד המשתנים המגדירים סיטואציות ומשפיעים עליהם אינם מאורגנים באופן שיספק תובנות לגבי היבטים של סיטואציות שהם חשובים לניבוי ההתנהגויות, או כיצד הם עושים זאת.
מצב.
תומכי העמדה הסיטואציוניסטית רואים בסיטואציות ומצבים שונים גורם משמעותי בניבוי התנהגות, לעומת תכונות אופי ואישיות. לטענתם, התנהגות הפרט איננה נקבעת על-פי אופיו, אלא על-פי המצב בו הוא נמצא.
חוקרים מרכזיים בתחום, כגון וולטר מישל  וריצ'רד ניסבט יצאו בביקורת כלפי לימודי אישיות וביקרו את המתאם הנמוך שנמצא בין תכונות אישיות ויכולת ניבוי התנהגות. כמה תאוריות ומחקרים קלאסיים תומכים בתפיסה זו. מוכרים במיוחד הם מחקרו של סטנלי מילגרם, אשר הראה כי אנשים מפגינים ציות רב יותר לסמכות ונכונות לפגוע בקורבן חף מפשע אם דמות הסמכות נמצאת בקרבת מקום או אם הקורבן נמצא רחוק; תאוריית אפקט לוציפר שפיתח פיליפ זימברדו על בסיס מחקריו השונים, בהם ניסוי הכלא של סטנפורד, שטען כי  אין אנשים טובים או רעים, אלא כוחות סביבתיים שמשפיעים על התנהגותם של אנשים, לטוב ולרע, ואפקט הצופה מן הצד, שהראה כי אנשים נוטים פחות לעצור ולעזור לאנשים הזקוקים לעזרה כאשר הם ממהרים או כאשר ישנם צופים נוספים.
מחקרים אלה הראו כי ללא קשר לאישיות, התנהגויות ניתנות לחיזוי לפי הסיטואציות בהן הן מתרחשות.
כיוונים נוכחיים במחקר.
עמדה מחקרית רווחת כיום היא כי תאוריות הסיטואציה ותאוריות האישיות אינן מתחרות זו בזו, אלא מצויות באינטראקציה. מטרה מרכזית של מחקרים בתחום זה היא בחינה של סיטואציות והערכתן, כמו גם הבנת התכונות הפסיכולוגיות החשובות של סיטואציות שונות. השדה נע לעבר סינתזה של שתי התאוריות, מתוך הנחה שהאופנים בהם אנשים מפרשים וחווים סיטואציות שונות הם בעלי משמעות רבה בקביעת האופן שבו הם מתנהגים. ושני הגורמים – אדם וסיטואציה – מזינים זה את זה.
מוכוונות
יחסי אינדונזיה–איראן
יחסי אינדונזיה–איראן (באינדונזית: Hubungan Indonesia dengan Iran, בפרסית: روابط ایران و اندونزی) הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת אינדונזיה ובין הרפובליקה האסלאמית של איראן. היחסים בין המדינות מבוססים על היותם חלק מהארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
על פי סקר שערכה חברת BBC בשנת 2013, כ-36% מהאינדונזים ציינו כי השקפתם על איראן היא שלילית לעומת 34% מהאינדונזים שהם בעלי תפיסה חיובית.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בדרג השרים בין איראן לאינדונזיה כוננו בשנת 1951, וב-1960, הועלו היחסים לדרג השגרירים.
בשנת 2006, אינדונזיה הייתה אחת מהמדינות שהתנגדו לתוכניות הגרעין האיראניות. אולם, בשנת 2007, אינדונזיה הצביעה בעד איראן. ובשנת 2008, נמנעה מהצבעה. במסיבת העיתונאים שערכה ממשלת אינדונזיה בשנת 2007, נשיא אינדונזיה הצהיר כי הממשלה תהיה מברכת את איראן ותהיה בעד תוכניות הגרעין.
בשנת 2016, נעצרו באינדונזיה 10 איראנים שניסו להיכנס לג'קרטה בעודם מסוממים. האיראנים החזיקו בתיקיהם חומרי הרואין וסמים אחרים בשווי 10 מיליון דולר אמריקאי.
יחסים כלכליים.
בשנת 2015, חברת הנפט הממשלתית של אינדונזיה קנתה 80,000 טונות של גז נוזלי מאיראן. היחסים הכלכליים בין המדינות התפתחו לאורך השנים והיקף הסחר בין המדינות גדל.
ספריית הרמן למדעי הטבע
ספריית הרמן למדעי הטבע היא הספרייה האקדמית המרכזית של הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בירושלים. הספרייה ממוקמת בקריית אדמונד י. ספרא בגבעת רם וקרויה על שמו של ד"ר אברהם הרמן, מנשיאי האוניברסיטה העברית.
מבנה הספרייה.
בניין הספרייה תוכנן על ידי האדריכלים אברהם יסקי ושמעון פובזנר והוא הוקם בשנת 1957 ונקרא במקור בניין בית הספר לכלכלה ולמדעי החברה על שם אליעזר קפלן. המבנה המקורי של הספרייה היה בעל שתי קומות, מעל עמודים, במתכונת קופסתית-מלבנית ישרת זווית. קומת הכניסה כללה רצף עמודים עגולים וקירות זכוכית. כיום מבנה הספרייה כולל חמש קומות. קומת הכניסה מכילה את דלפק ההשאלה המספק שירותי השאלה לסגל האקדמי, לסטודנטים ולעובדי האוניברסיטה העברית. קומה מינוס אחת כוללת מרכז מידע ספרייתי על שם ברל ואגנס גינגס. במרכז המידע אזורי למידה, חדרי למידה, כיתת מחשבים וקפיטריה. הקומה כוללת גם חדרי לימוד בקבוצות, חדר אתנחתא לרווחת הסטודנטים, סורקים, מדפסות ומכונות צילום. קומה מינוס אחת A מכילה ספרי לימוד, ספרי יעץ, עבודות מוסמך ודוקטורט וכן מילונים.
קומה 1 מכילה אזור למידה שקט, אזור למידה בצוותא, עמדות מחשבים.
מבנה הספרייה מונגש לאוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים: הכניסה הראשית מותאמת למשתמשים בכיסא גלגלים. כל אזורי השירות בספרייה נגישים גם למוגבלי תנועה והמעלית בבניין מאפשרת נגישות לכל אולמות הקריאה. בספרייה קיימים גם עזרי נגישות הכוללים תוכנה להגדלת טקסט ותוכנות הקראה באנגלית המותקנות בכל מחשבי הספרייה. מכשיר HD CLEAR VIEW טמ"ס (טלוויזיה במעגל סגור) נמצא בקומה מינוס 1
אוספי הספרייה.
אוספי הספרייה המרכזיים שייכים לתחומי הפיזיקה, כימיה, מדעי החיים, מדעי כדור הארץ והוראת המדעים. אוספי הספרייה כוללים מעל ל-300,000 פריטים שונים הכוללים ספרי לימוד ומחקר, ספרי יעץ, כתבי עת ועבודות גמר. חלק גדול מאוספי הספרייה הוא מקוון וכולל גישה למאגרי מידע עדכניים, כתבי עת אלקטרונים, ספרים אלקטרונים, תקליטורים וסרטי DVD. הספרייה גם מספקת שירותי השאלה של מחשבים ניידים, אייפדים, מטענים, מודלים בכימיה, מילוניות אלקטרוניות וציוד היקפי למחשבים.
הזכאים להשתמש בשירות ההשאלה הם חברי קהילת האוניברסיטה העברית, סטודנטים וסגל מאוניברסיטאות אחרות בהתאם לתקנון. כחלק משירותי הספרייה, ניתן גם לקבל הדרכות אישיות וקבוצתיות בנושא שימוש במאגרי מידע, עיתונות אלקטרונית וחיפושים מתקדמים בקטלוג הספרייה. קיימת האפשרות לשירות הזמנת פרסומים בארץ ומחו"ל- השאלה בין ספרייתית, שהוא שירות הניתן בתשלום לבעלי כרטיס קורא תקף בספרייה.
כסף בבנק (2018)
כסף בבנק (2018) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWE, ששודר בערוץ של ה-WWE Network. האירוע כלל את שני המותגים (Raw וסמאקדאון) ונערך ב-17 ביוני 2018, באולם אולסטייט ארנה בפרוורי שיקגו של רוזמונט, אילינוי. האירוע היה האירוע התשיעי בסדרת אירועי כסף בבנק.
הפקה.
רקע.