איסוף מידע סודי וניתוחו הם מטרותיהם העיקרית של ארגוני מודיעין, המשתמשים לצורכי השגתה בשלל אמצעים ושיטות. הצבא וגורמי ביטחון אחרים, בעיקר אלה העוסקים בסיכול ריגול, משקיעים מאמץ רב בהתגוננות מפני ביון.
חשיפתו של מידע צבאי מסווג, ובפרט מסירתו בזדון לאויב, נחשבים בישראל לעבירה פלילית שהעונש בגינה עשוי להיות חמור ביותר, עד כדי עונש מוות.
מידוּר.
אמצעי לאבטחתו של מידע מסווג הוא המידוּר - הגבלת הגישה למידע זה רק למי שידיעת המידע חיונית לתפקודו של בעל המידע בארגון. המידור חל ישירות על המידע (המחזיק במידע נדרש שלא למסור אותו לאחר), ועל אזורים פיזיים בהם הוא ממוקם ("אתרים ביטחוניים מסווגים"; דוגמה: הכור הגרעיני בדימונה הוא אחד האתרים המסווגים ביותר במדינת ישראל, אך גם אחד מהידועים ביותר). הגישה לאזור כזה מוגבלת אך ורק לאדם בעל סיווג ביטחוני מתאים ומספק, אשר ניתנים לו ההיתרים המתאימים להיחשף למידע. בגופים העוסקים במידע מסווג, הגבלת גישה קיימת גם בתוך מתקן המשמש גוף זה - לא כל מי שרשאי להיכנס למתקן מסוים רשאי להיכנס לכל אחד מחדריו; כל אחד מעובדי המתקן רשאי להיכנס אך ורק לתחום אשר הוגדר לו מראש. הגבלת הגישה של אדם מסוים לאזורים הממודרים השונים במתחם, מתבצעת באמצעות אמצעי זיהוי שונים (כרטיס מגנטי, קוד סודי, זיהוי ביומטרי ועוד).
מידור מתקיים גם במערכות מידע המאחסנות מידע מסווג. לכל אחד מהזכאים להשתמש במערכת מידע כלשהי, נקבעים היתרים שונים: באיזה מידע רשאי גורם כלכלי כלשהו (עובד חברה, מנהל, רואה חשבון, גורמי צד שלישי הקשורים לחברה, ואשר מקבלים התרים מתאימים) לעיין, איזה מידע הוא רשאי לשנות, באילו מכלי המערכת הוא רשאי להשתמש וכדומה. לצורך מימוש זכויותיו והעלאת רמת ההגנה על נגישות המידע הרגיש (העשוי להיות מנוצל לרעה על ידי מי מהגורמים אשר צוינו לעיל), על המשתמש להזדהות בפני המערכת, לרוב באמצעות אותם אמצעי זיהוי אשר צוינו לעיל.
בישראל.
בגופי הביטחון והמודיעין (כגון: משרד הביטחון, שב"כ, המוסד, צה"ל) מסווג המידע לארבע קטגוריות סיווג - בהתאם למידת הנזק הביטחוני, הצבאי והמדיני, אשר עלול להיגרם כתוצאה מחשיפתו:
לרוב, מידע מסווג אודות פרויקט, מבצע, אמל"ח או שיטת פעולה רגישים, גלוי לתפוצה מצומצמת של גורמים בה כל אחד מהם מוגדר כ-שותף סוד (שו"ס).
מידע מצוין כבלמ"ס – ראשי תיבות של המונח: "בלתי מסווג" הוא מידע שמותר לחשוף לציבור הרחב. דוגמה למידע כזה מופיעה בחלקו הגלוי של תקציב מערכת הביטחון: תקציב השיקום והטיפול בנכים בצה"ל אינו מסווג וגלוי לציבור.
סיווגו של המידע משפיע על המאמץ המושקע בהגנתו, אך בהתאם לחוק, כל מידע סודי, גם זה שסיווגו הוא הנמוך ביותר, אין לחשוף למי שאינו מוסמך לכך ומי שידיעת הסוד לא נחוצה לו לשם מילוי תפקידו.
עבור תפקידים ביטחוניים מוגדרת רמת סיווג לתפקיד. רמת סיווג הגבוהה ביותר היא רמה 1 והנמוכה ביותר רמה 6. רמות 5-6 עבור תפקידים עם נגישות למידע ברמת שמור ורמות 1-4 עבור תפקידים עם נגישות למידע סודי ומעלה.
בראיין אדאמס
to. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום של ממלכת טונגה, קיימת מאז 1995.
ממלכת טונגה מוכרת שמות מתחם עם הסיומת to לכל החפץ בכך. זוהי סיומת מבוקשת הן משום שהסיומת to משמשת באנגלית במשמעות המילה "אל", למשל ב: go.to או move.to בצירוף מילה אחרי שם התחום, כמו למשל go.to/israel. והן משום שכינויה של העיר טורונטו בקנדה בפי תושביה הוא to ולכן עסקים הפועלים בטורונטו רוכשים שמות מתחם עם סיומת זו.
בסיומת זו משתמשמים גם אתרים שפועלים במסגרת קובצי טורנט דוגמת 1337x.
מקג'וב
מקג'וב (באנגלית: McJob) הוא מושג בכלכלה שפירושו עבודה בשכר נמוך ונעדרת יוקרה הדורשת מיומנות נמוכה והיא בעלת סיכוי נמוך לקידום מקצועי, ללא צורך בהכשרה קודמת, תחלופת עובדים מרובה ופעילותם של המועסקים מוגדרת בקפדנות על ידי מנהלים.
המושג מקג'וב שאול מרשת המזון המהיר מקדונלד'ס, אך משמש להגדרת עבודות ברמת התמקצעות נמוכה, מבלי קשר לשיוך המעסיק. רוב עבודות אלו הם בתעשיות ספקי השירותים, מזון מהיר, בתי קפה וקמעונאות.
היסטוריה.
המונח מקג'וב נוצר על ידי מקדונלד'ס עצמה בשנת 1985 כשם לתוכנית הכשרה לבעלי מוגבלויות בעמק סן פרננדו. המושג נרשם כסימן סחר רשום על ידי מקדונלד'ס בשנת 1985 וחודש בשנת 2011.
המושג הוטבע בשנת 1986 על ידי אמיתי עציוני, פרופ' באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון בארצות הברית במאמר "מפעלי המזון המהיר- מקג'ובים הם רעים לילדים" שפורסם בוושינגטון פוסט ב-24 באוגוסט 1986. טענתו העיקרית הייתה כי עבודות אלו, המופנות בעיקר לבני עשרה וצעירים, הן מובנות מאוד ולא מאפשרות פיתוח יזמות, משמעת עצמית וניהול עצמי. הצעירים מקבלים הוראות מדויקות מה עליהם לעשות ומתי. לטענת עציוני חוסר המקום ליוזמה ושינויים הם מקור לעבודה רובוטית המתאימה לזמני העבר ולא למשרות ההיי-טק של המחר.
טענה נוספת של עציוני היא על כך שבשל רצונן לחסוך רשתות המציעות עבודות מסוג זה לרוב ממנות צעירים לתפקידי פיקוח על צעירים אחרים ללא דמות מבוגר אחראי איתו יכול העובד הצעיר להזדהות והיכול לשמש כמודל לחיקוי.
בשנת 1991 יצא לאור ספרו של דאגלס קופלנד "דור ה-X" אשר חיזק את השימוש במונח "מקג'וב".
בשנת 2001 המונח נכנס למילון אוקספורד אונליין תחת ההגדרה "עבודה שאינה מתגמלת, בשכר נמוך עם אפשרויות קידום מועטות, במיוחד עבודות שנוצרו מהתרחבות מגזר השירותים". נכון להיום ההגדרה המעודכנת היא "עבודה בשכר נמוך עם אפשרויות קידום מועטות".
בשנת 2003 הכניסו מריאם-וובסטר למילון את המונח תחת ההגדרה "עבודה בשכר נמוך אשר דורשת מעט יכולות ונותנת הזדמנויות מועטות להתפתחות".
מקדונלד'ס יצאה כנגד השימוש במושג בטענה כי יש לה נתונים מצוינים בכל הקשור לקידום נשים ועובדים זוטרים למשרות הנהלה בכירות, בשנת 2007 80% מהמנהלים בזרוע הבריטית של מקדונלד'ס ו-50% מעובדי ההנהלה העולמית הצטרפו לחברה כעובדי שעה.
ב-24 במאי 2007 השיקה מקדונלד'ס עצומה במסעדות בבריטניה ובאינטרנט הקוראת לשינוי ההגדרה המילונית "מקג'וב". הקמפיין זכה לתמיכתם של אנשי עסקים מובילים בבריטניה. בקמפיין טענה מקדונלד'ס כי סקר מצא ש-69% מהציבור בבריטניה הסכים שיש לשנות את ההגדרה. כמו כן סקרי עובדים הראו כי 90% מהעובדים הסכימו כי הם מקבלים הכשרה רבת ערך לחיי העבודה וכי 82% ימליצו לחבריהם לעבוד בחברה.
בשנת 2011 יצאה מקדונלד'ס בקמפיין גיוס עובדים בפרינט ובמדיה החברתית אשר קידם את המושג מקג'וב כחיובי. מנהל המדיה החברתית של מקדונלד'ס דאז, ריק ויון, אמר כי "מקג'וב עומד להפוך לחלק מהשיחה. אנחנו לא נתחמק מהמושג הזה אלא נטמיע אותו".
מקג'ובים בישראל.
כמחצית מאוכלוסיית הצעירים בישראל הנמצאת בראשית דרכה בשוק העבודה חסרים בהשכלה על תיכונית ולרבים אין כל הכשרה ההולמת את צורכי שוק העבודה.
בסקירת תעסוקה שפרסם בנק ישראל על תעסוקת צעירים בישראל נכתב: "לרבים אין הכשרה מתאימה לצורכי שוק העבודה".
88% מבני קבוצת הגיל 18–22 בישראל מועסקים במשרות המאופיינות במיומנות נמוכה. כ־49% מהצעירים העובדים בגילאים 18–24 בישראל עובדים במקצועות פקידות, מכירות ושירותים. אחוז גבוה יותר מן הצעירים הערביים בקבוצה זו עובדים כפועלים מקצועיים (33% לעומת 8% מהצעירים היהודים) נשים עובדות בעיקר במקצועות פקידות, מכירות ושירותים - 63%.
שיעור המועסקים במשרה חלקית באותה קבוצת גיל עלה בין השנים 1995-2011- עלייה זו ייחודית לצעירים חסרי השכלה אקדמית שאינם סטודנטים.
ההקשר הכלכלי.
בקרב עובדים חסרי השכלה אקדמית חלה ירידה בשכר משנת 2002 עבור כל קבוצות הגיל. חלק מהירידה בשכר התרחשה בגלל כניסת שכבות חלשות לשוק העבודה שכבות אלו שברובן אינן בעלות השכלה מותאמת למקצועות יוקרתיים יותר השתלבו במקצועות בשכר נמוך. כמו כן חלה ירידה בשיעור המועסקים כעובדים מקצועיים ועלייה בשיעור המועסקים במשרות שירות, שהשכר הממוצע בהן נמוך יותר.
גבינה כחולה
גבינה כחולה היא גבינה המתהדרת בעורקי עובש בצבע כחול-ירקרק. בתקופת ההבשלה של הגבינה, נבגי עובש מסוג פניציליום מוזרקים לתוך הגבינה, ואלו מעניקים לה את צבעה ואת הטעם הפיקנטי שלה. העובש לא ישרוד ללא חמצן, ולכן מנקבים את הגבינה בסיכות ומחדירים לתוכה אוויר. העובש המשגשג בתוך הגבינה גורם לה לפתח חומציות גבוהה ומרקם פירורי.
בדומה ליינות מסוימים, גבינות כחולות רבות כגון רוקפור, גורגונזולה וסטילטון זוכות להגנה משפטית של "תקנת המקוריות" (Protected designation of origin) מטעם האיחוד האירופי, המאפשרת שיווק של מוצרים בשמות המקומות מהם הגיעו רק אם אכן יוצרו בהם.
היסטוריה.
לפי אגדה, מסופר כי רועה ששכח במערה את ילקוט הצידה שלו שהכיל לחם שיפון וחתיכת גבינה, חזר כעבור כמה שבועות כדי לגלות שהעובש שמכסה את הלחם הדביק את הגבינה.
ארוחה
ארוחה היא פרק זמן במהלך היום המוקדש לאכילה, בחברותא או ביחידות. ארוחות הן מנהג תרבותי המבוסס על צורך פיזיולוגי - רעב המתעורר בכמה פרקי זמן במהלך היום. ארוחות מותאמות לשעת היום בה הן נאכלות, למנהגי החברה אליה משתייכים הסועדים ולעיתים גם לעונת השנה או לאירוע מיוחד (חג, מסיבה, יום הולדת וכדומה).
ברוב החברות המודרניות מתקיימת שגרה של שלוש ארוחות במהלך היום - ארוחת בוקר, ארוחת צהריים וארוחת ערב. בנוסף להן או במקומן קיים מגוון של ארוחות ביניים.
ארוחות נאכלות לרוב בבתים ובמגוון סוגי מסעדות, אך ניתן לאכלן בכל מקום, בין השאר בחיק הטבע, למשל בפיקניק, על שפת הים או כארוחת מנגל, ואף תוך כדי נסיעה או הליכה ברחוב.