ג'יימס לא שיחק באליפות העולם בכדורסל 2010, אך חזר עם נבחרת ארצות הברית לאולימפיאדה ב-2012 בלונדון בירת אנגליה. הוא הפך למנהיג של הקבוצה יחד עם קובי בראיינט וניפק משחקים מצוינים. נבחרת ארצות הברית זכתה במדליית הזהב השנייה ברציפות שלה, אחרי שניצחה את ספרד במשחק הגמר. ג'יימס תרם 19 נקודות בניצחון, והפך למלך הסלים של כל הזמנים בהיסטוריה של נבחרת ארצות הברית. הוא גם הצטרף למייקל ג'ורדן כשחקנים היחידים שזכו בפרס ה-MVP של העונה הסדירה ב-NBA, אליפות ה-NBA, ומדליית זהב אולימפית באותה השנה. לאחר מכן, מייק ששבסקי, מאמנו בנבחרת אמר "ג'יימס הוא השחקן הטוב ביותר, הוא המנהיג הטוב ביותר והוא חכם יותר מכל אחד שמשחק את המשחק עכשיו".
פרופיל שחקן.
ג'יימס משחק בדרך כלל בעמדת סמול פורוורד (באנגלית: Small Forward) אך הודות לאתלטיות שלו, הוא מסוגל גם לשחק בעמדות הסנטר והפאוור פורוורד (באנגלית: Power Forward). בזכות יכולות הקליעה והבנת המשחק שלו, ג'יימס לפעמים מאייש את עמדות הקלע או הרכז. למעשה, בזכות יכולותיו המגוונות, ג'יימס הוא אחד השחקנים הבודדים ב-NBA שמסוגל לשחק בכל חמש העמדות על המגרש.
ג'יימס מצטיין גם ביכולתו ההגנתית ונבחר חמש פעמים ברציפות (2009–2013) לחמישיית ההגנה של העונה.
משפחתו.
ג'יימס חי עם בת זוגו מאז התיכון, סוואנה ברינסון. לזוג שלושה ילדים: ג'יימס ג'וניור, יליד 2004, ברייס מקסימוס, יליד 2007, וזורי, ילידת 2015. ב-31 בדצמבר 2011, יום לאחר יום הולדתו ה-27, הציע ג'יימס נישואים לברינסון, ובספטמבר 2013 הם נישאו. שני בניו של ג'יימס משחקים גם הם כדורסל במסגרת ליגות בתי הספר ומעוררים עניין כפוטנציאל לשחקנים איכותיים.
מעורבות חברתית ופוליטית.
בניגוד לכדורסלנים וכוכבי ספורט אחרים, ג'יימס נוהג להביע את דעתו בנושאים חברתיים ופוליטיים. ב-2012 ארגן תמונה קבוצתית של כל שחקני מיאמי היט כשהם חובשים קפוצ'ונים, במחאה על הרג צעיר אפריקאי-אמריקאי בשם טרייבון מרטין, שנורה כשצעד עטוי בקפוצ'ון. גם בטקס פרסי ESPN ב-2016 מחו הוא ושלושה מחבריו על הריגת שחורים על ידי שוטרים.
ב-2016 פרסם מכתב בעיתון הקורא לתמוך בהילרי קלינטון בהתמודדותה לנשיאות ארצות הברית, פרסום המכתב נעשה מספר ימים לפני הגעתה של קלינטון לנאום באוהיו, מדינתו של לברון ג'יימס שהיא אחת ממדינות המפתח בהתמודדות. ב-2018 מתח ביקורת חריפה על נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ. לדבריו טראמפ משתמש גם בספורט כדי לפלג בין האזרחים בארצות הברית על בסיס גזע. לאחר מספר ימים הנשיא לגלג עליו בתגובה בציוץ בחשבון הטויטר שלו. הוא הקים את ארגון More than a vote, שמטרתו עידוד הצבעה.
ג'יימס מעורב בתמיכה בחינוך בעיר הולדתו אקרון. הוא מימן מעל אלף מלגות לקולג' לילדים מאקרון. ביולי 2018 פתחה "קרן לברון ג'יימס ומשפחתו" (LeBron James Family Foundation) בשיתוף עם מערכת בתי הספר הציבוריים של מדינת אוהיו בית ספר ייחודי לילדים ממשפחות בסיכון. בית הספר הנקרא "I Promise", נפתח ל-240 ילדים בכיתות ג' וד' והוא צפוי בעתיד להכיל כ-1,000 ילדים. בית הספר יספק יום לימודים ארוך וארוחות צהריים ובוקר. בנוסף יספק בית הספר לבוגריו מלגות ללימודים בקולג' ויסייע בתעסוקת ההורים. בראיונות לאחר הפתיחה אמר ג'יימס כי הוא פתח את בית הספר סמוך למקום שבו הוא עצמו גדל והרחובות שבהם הוא הסתובב, וכי הוא מבין את הקשיים וההתמודדויות של הילדים בסיכון וממשפחות חד הוריות כי אלו הקשיים שהוא עצמו חווה. הוא הוסיף כי פתיחת בית הספר הוא מהרגעים הגדולים בחייו, אפילו יותר מהישגיו הספורטיביים.
סרטים ותוכניות טלוויזיה.
ללברון ג'יימס ולשותפו העסקי מאבריק קרטר חברת הפקות בשם SpringHill Entertainment. הפקתה הראשונה של החברה הוא הסרט הדוקומנטרי "More than a Game" (2009) המתאר את קריירת התיכונים של ג'יימס. בהמשך הפיקה החברה גם את השעשועון "The Wall", את קומדיית הכדורסל "Survivor’s Remorse" ונוספים. הופיע בסרט "אסון מהלך" משנת 2015. ב-2018 החל להפיק ולהשתתף בתוכנית טלוויזיה בשם "The Shop" בHBO, בתוכנית ג'יימס ואורחים נוספים מנהלים שיחה על תרבות ופוליטיקה במספרה הם דנים גם על נושאים נפיצים ושנויים במחלוקת בדעת הקהל האמריקאית כגון גזענות. בין האורחים דריימונד גרין ועוד.
בספטמבר 2018 פורסם באופן רשמי כי ג'יימס ישחק ב"", סרט ההמשך ל"ספייס ג'אם" המצליח בכיכובו של מייקל ג'ורדן. את הסרט הפיק ריאן קוגלר, במאי "הפנתר השחור". צילומי הסרט חלו ב-2019 הסרט יצא לאקרנים בקיץ 2021.
ליתוגרפיה
אנרגיה גרעינית
אֵנֶרְגִּיָּה גַּרְעִינִית היא האנרגיה הטמונה בגרעין האטום. בדרך כלל מתייחס המושג לניצול האנרגיה לצרכיו של האדם. גרעין האטום מורכב מפרוטונים ונייטרונים הקשורים זה לזה על ידי הכוח הגרעיני. כאשר אנרגיית הקשר הגרעינית קטנה מספיק, ניתן להתגבר עליה ולבקע את גרעין האטום ובכך לשחרר אנרגיית דחייה חשמלית בין מרכיביו. לעומת זאת, כאשר אנרגיית הקשר הגרעינית גבוהה מספיק, ניתן להרוויח אנרגיה על ידי היתוך גרעיני.
בעוד שהרבה מקורות אנרגיה סביבנו משתמשים בשינוי קשרים כימיים, דבר המערב שינוי ברמת האנרגיה של האלקטרונים סביב הגרעינים, באנרגיה גרעינית מקור האנרגיה היא בשינוי שקורה בגרעין האטום עצמו. משום שהמרחק בין החלקיקים בגרעין קטן פי 100,000 ממרחק האלקטרון מהגרעין, הכוחות החשמליים הפועלים בגרעין חזקים בסדר גודל רב מהכוח החשמלי בין האלקטרונים לגרעינים, דבר המביא לכך שהאנרגיה הגרעינית שמשתחררת ליחידת מסה לרוב גדולה פי עשרות מיליונים מהאנרגיה הכימית שמשתחררת ליחידת מסה. זאת אומרת, עבור החומרים הנכונים, ניתן לספק אנרגיה של עשרות טונות דלק בקילוגרם בודד של חומר ממנו משחררים אנרגיה גרעינית.
הפקת אנרגיה חשמלית על ידי ביקוע גרעיני.
אנרגיה גרעינית להפקת חשמל מיוצרת כיום בתהליך ביקוע גרעיני. בתהליך זה משתחררת אנרגיה רבה שמקורה בחלק בדחייה החשמלית בין רכיבי הגרעין, ובאמצעותה מחממים זורם (למשל מים לקיטור) המסובב טורבינות ליצירת חשמל או דחף בכורים גרעיניים.
בתהליך הפקת האנרגיה הגרעינית מתרחשת תגובת שרשרת שמתחילה עם ביקוע הגרעין, שמייצרת כמויות עצומות של חום שבעזרתן מרתיחים מים שיוצרים קיטור אשר מפעיל את הטורבינות.
אנרגיה גרעינית מהווה כ-9% מכלל האנרגיה שמופקת בעולם. הטכנולוגיה להפקת חשמל מביקוע גרעיני מיושמת בעיקר במדינות מתועשות, במדינות ברית המועצות לשעבר ובסין, כמו גם לצורכי הנעה ימית צבאית בעיקר בצוללות ובנושאות מטוסים. הנעה באניות אזרחיות נוסתה בעבר במספר שוברות קרח רוסיות, וכן באניה האמריקנית סבאנה.
עלות ייצור החשמל בשיטה זו זולה במקרים רבים מעלות ייצורו מפחם, והיא נחשבת לזולה ביותר באנרגיה החלופית. הפקת חשמל בשיטה זו מהווה כחמישית מהפקת חשמל בעולם, ומיושמת בכ-31 ארצות שמפעילות כ-435 כורים גרעיניים, המפיקים הספק כולל של 370 גיגה-וואט. הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א) צופה גידול שנתי של 2.5% בהפקת חשמל בתחנות כוח גרעיניות קימות ועתידות, עד להספק כולל של 679 גיגה-וואט בשנת 2030.
אנרגיה גרעינית היא מבין השיטות הבטיחותיות ביותר ליצור חשמל, ועומדת על כ- 0.07 מתים לכל טרה-וואט-שעה (מספר דומה לזה של אנרגיה סולארית ואנרגיית רוח), פי 40 פחות מקרי מוות ליחידת אנרגיה מגז טבעי (2.82 מתים לטרה-וואט-שעה), פי 260 פחות מנפט (18.43 מתים) ופי 350 פחות מפחם (24.62 מתים).
חסרונותיה של שיטה זו הן: המורכבות של יישומה ותחזוקה השוטף והבטוח, הסיכון המתמיד לעובדים, החשש מזיהום הסביבה במקרה של תקלה בכור והפקת תוצר לוואי רעיל ורדיואקטיבי עמיד שלא ניתן להפטר ממנו, ויש לאחסנו באופן מאובטח, לבל יזהם את כדור הארץ או ישמש לפצצה מלוכלכת. בכל שנה מיוצרים בעולם עשרות אלפי טונות של פסולת רדיואקטיבית שיש לקוברה. כך בארצות הברית חוצבים מנהרות אחסון מאובטחות בליבם של הרים מבודדים כמו הר יוקה, ששוכן צפונית מערבית ללאס וגאס, או משנעים פסולת רדיואקטיבית לאחסונה במדינות העולם השלישי.
הכור מהווה אף הוא מוקד סכנה פוטנציאלי, במקרה של תאונה, התקפה מכוונת של האויב, או פעולת טרור. בתאונת אי שלושת המילין שאירעה בארצות הברית בשנת 1979 שוחררו גזים רדיואקטיביים לאטמוספירה, אך לא נפגעו בני אדם. תאונה חמורה בהרבה אירעה באוקראינה, דאז רפובליקה של ברית המועצות, באסון צ'רנוביל בשנת 1986, בעקבותיו פונו כ-300,000 תושבים מבתיהם עקב דליפה רדיואקטיבית מתחנת כוח גרעינית. האסון נגרם כתוצאה מניסוי מסוכן שנערך ברשלנות, ולא כתוצאה מתקלה בפעולת הכור השגרתית.
בגלל הסיבות הללו, בעולם המערבי כמעט שלא מוקמות תחנות כוח גרעיניות בשנים האחרונות, וישנן מדינות כמו גרמניה שהתחייבו לסגור את הכורים הגרעיניים שלהן תוך פרק זמן קצוב, עקב לחצם של תנועות ומפלגות ירוקות. לעומת זאת, בארצות כמו קוריאה הדרומית, סין, רומניה ורוסיה הולכות ונבנות תחנות גרעיניות רבות, כדי להתמודד עם הצריכה ההולכת וגוברת בחשמל. כורים אלו נבנים לפי תקנים מחמירים המאפשרים דרגת בטיחות גבוהה. בשנים האחרונות (2002–2008) החלה החברה לאנרגיה אטומית של קנדה (AECL) בשיתוף עם חברות חשמל קנדיות לשפץ כורים גרעיניים קנדים שהתישנו, לצורך הארכת השימוש בהם מעבר לתקופה המקורית שעבורה הם נבנו.