תגובה סטריאוסלקטיבית זו, הקרויה גם סינתזה אסימטרית מזורזת, התגלתה על ידי ויליאם נולס בשנת 1968, כאשר הוא הראה שיש ביכולתם של זרזים כיראליים מסוימים להעביר את תכונת הכיראליות לתוצר. התגובה הסטריאוסלקטיבית שאותה שיפר נולס הייתה תגובת הידרוגנציה. פיתוח נוסף בתחום זה חל בשנות ה-80 של המאה ה-20, עת קארל שארפלס יישם את הזירוז הכיראלי גם עבור תגובת אפוקסידציה, וריוג'י נויורי גילה זרז כיראלי מסוים, שנמצא יעיל ושימושי עבור מגוון רחב של סינתזות אסימטריות מזורזות. שלושתם יחד זכו בפרס נובל לכימיה בשנת 2001, על תגליות אלו בתחום הסטריאוסלקטיביות.
דוגמאות.
גאורג ויטיג גילה ב-1954 תגובת אולפינציה הקרויה כיום על-שמו. על גילוי זה הוא זכה בפרס נובל לכימיה בשנת 1979. תגובה זו הופכת קטון או אלדהיד לאלקן בעזרת טריפניל פוספוניום איליד (triphenyl phosphonium ylide), המכונה ריאגנט ויטיג. התגובה נותנת עדיפות ליצירת חומר ביניים בעל מבנה מרחבי מסוים, כתוצאה מהפרעה סטרית. לאחר השתחררות של תחמוצת טריפנילפוספין מחומר הביניים מתקבל עודף של סטריאואיזומר מסוים כתוצר סופי. כיום, תגובה זו שימושית מאוד בסינתזה אורגנית.
מתילציית גריניאר היא דוגמה לתגובה דיאסטריאוסלקטיבית, שבה קרבוניל מגיב עם תרכובת גריניאר. התגובה מושפעת מנוכחות מרכז כיראלי סמוך לקרבוניל, ובכך התגובה מכוונת ליצירה מועדפת של אחד הדיאסטריאומרים. תגובה זו שימושית מאוד בסינתזה אורגנית, הן במחקר הן בתעשייה. ויקטור גריניאר עצמו זכה בפרס נובל לכימיה בשנת 1912 עקב גילוי התרכובת הנושאת את שמו.
היישום התעשייתי הראשון של שיטת הזרזים הכיראליים בתגובות סטריאוסלקטיביות, אותה המציא נולס, היה בסינתזה של החומצה האמינית הנדירה L-4,3-דיהידרוקסיפנילאלנין, המוכרת בשם L-DOPA. חומר זה, המצוי גם בטבע, משווק כתרופה שמגבירה את ייצור הדופמין אצל חולי מחלת פרקינסון. בשלב הראשון של הסינתזה מיוצר אננטיומר L בעודף אננטיומרי (enantiomeric excess) של 95% (מסומן כ-95%ee), בעזרת זרז כיראלי המכיל רודיום ופוספינים. השלב השני הוא שלב הידרוליזה פשוט. תהליך הייצור של L-DOPA הוא דוגמה לתגובה אננטיוסלקטיבית. כיום, שיטתו של נולס, ושיטות נוספות המבוססות עליה נפוצות בתעשיית התרופות, משום שבמקרים רבים רק אחד האננטיומרים מבצע את פעולת הריפוי.
התקדמות נוספת בתחום הסינתזה האסימטרית המזורזת ניתן לרשום לזכותו של ריוג'י נויורי, אשר המציא זרז המורכב מרותניום יחד עם מולקולה אורגנית מורכבת שנקראת בינאפ (BINAP). הזרז של נויורי מאפשר סינתזות סטריאוסלקטיביות מגוונות. באיור ניתנת דוגמה לתגובה שהיא אננטיוסלקטיבית ובו בזמן גם דיאסטריאוסלקטיבית. תגובת נויורי נפוצה במגוון שימושים של סינתזה אורגנית, למשל: תעשיית התרופות, תעשיית כימיקלים לחקלאות, חומרי טעם וריח, ועוד.
נבחרת ארגנטינה בכדורגל נשים
נבחרת ארגנטינה בכדורגל נשים היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של ארגנטינה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הארגנטינאית.
הנבחרת העפילה שלוש פעמים לגביע העולם לנשים (2003, 2007 ו-2019) ומעולם לא השתתפה בטורניר הכדורגל של המשחקים האולימפיים.
נכון ל-2007, הנבחרת נחשבת לנבחרת הכדורגל השנייה בטיבה בדרום אמריקה, אחרי נבחרת , והיא זכתה פעם אחת באליפות היבשת.
נוירוכירורגיה
נוירוכירורגיה (באנגלית: Neurosurgery) הוא תחום ברפואה העוסק בהתערבות ניתוחית במחלות של מערכת העצבים המרכזית ומערכת העצבים ההיקפית, כולל המוח וחוט השדרה.
ההכשרה לתחום.
בישראל, על מנת להיות נוירוכירורג נדרש קודם כל להיות רופא כללי. לשם כך, יש לסיים לימודי רפואה שאורכם 6–7 שנים, ולאחר מכן להשלים סטאז' שאורכו שנה אחת.
לאחר מכן, יש לבצע התמחות בנוירוכירורגיה, אשר אורכת 6 שנים נוספות וכוללת בין היתר לימודים במחלקות הנוירוכירורגיה, נוירולוגיה, טיפול נמרץ וכירורגיה כללית. מטרת ההתמחות היא להקנות ידע נרחב בהיבטים השונים של הנוירוכירורגיה כולל האבחנה, טיפול קדם-ניתוחי, סביב-ניתוחי ופוסט-ניתוחי, ולהכשיר נוירוכירורגים מוסמכים. לאחר סיום ההתמחות, חלק מהנוירוכירורגים ממשיכים להתמחות-על (fellowship) במגוון תת-תחומים, כגון נוירוכירורגיה תפקודית, נוירוכירורגיית ילדים, נוירוכירורגיה אונקולוגית ועוד.
בארצות הברית לעומת זאת, רופא המתכוון להיות נוירוכירורג נדרש לרוב להשלים קודם כל התמחות בכירורגיה כללית (אשר אורכת בממוצע כ5–6 שנים), ורק לאחר מכן לבצע התמחות-על בנוירוכירורגיה, אשר תארך כשנתיים נוספות.
בישראל.
בישראל קיימות מחלקות ויחידות נוירוכירורגיות ברוב בתי החולים המרכזיים בכל רחבי המדינה, ביניהם מרכז רפואי רבין (בילינסון), המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי (איכילוב), המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא (תל-השומר), הדסה עין-כרם, שערי צדק, המרכז הרפואי לגליל, המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, רמב"ם, ומרכז רפואי אסף הרופא (יחידה לנוירוכירורגיה).
מחלקה נוירוכירורגית ראשונה נוסדה בארץ ישראל בבית החולים הדסה, בשנת 1941, על ידי הד"ר הנרי ויגדורסון. ויגדורסון ניהל את המחלקה עד שנת 1945. בשנות ה-40 השתלם אהרון בלר בנוירוכירורגיה בארצות הברית ומשנת 1948 עבד בהדסה כנוירוכירורג בכיר. בשנת 1951 נתמנה למנהל המחלקה הנוירוכירורגית בהדסה, תפקיד שכיהן בו כ-30 שנה.
בפברואר 1948 הגיע הרדן אשכנזי לארץ ישראל ומיד נפתח בניהולו מחלקה לנוירוכירוגיה בבית חולים בילינסון. הניתוחים שבוצעו במחלקתו היו מסוג שנעשו רק בשלושה מקומות נוספים בעולם: סטוקהולם, לונדון ואמריקה. באוקטובר 1952 ציינה המחלקה את הניתוח האלף שבוצע בה. בשנים 1953–1954 השתלם ד"ר עלי פייזר בנוירוכירורגיה בארצות הברית ולאחר מכן עבד במחלקתו של בלר בהדסה. בשנת 1957 הוא הקים את המחלקה לנוירוכירורגיה ברמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם.
בשנת 1964 נפתחה מחלקה לנוירוכירורגיה בבית החולים איכילוב בניהולו של פרופ' אלברט ברטל.
בינואר 1966 נפתחה מחלקה נוירוכירורגית בבית החולים סורוקה בבאר שבע.
בשנת 1964 הוקמה בהדסה יחידה לנוירוכירורגיה של ילדים.
במרץ 2013 הוקמה המחלקה הנוירוכירורגית במרכז הרפואי לגליל על ידי פרופ' ז'אן סוסטיאל.
ד"ר יואנה שיפר הייתה בשנות ה-60 של המאה ה-20 הנוירוכירורגית הראשונה בישראל, כיהנה כסגנית מנהל המחלקה באיכילוב ובשנות ה-70 הקימה וניהלה את השירות הנוירוכירורגי בבית החולים אסף הרופא.
שיטות נויורוכירורגיות.
שיטות נוירורדיולוגיה משמשות באבחון וטיפול נוירוכירורגי מודרני, כולל טומוגרפיה ממוחשבת (CT), דימות תהודה מגנטית (MRI), טומוגרפיית פליטת פוזיטרונים (PET), אולטרה סאונד וניתוח stereotactic.
טכניקות של כירורגיה אנדוסקופית פולשנית מנוצלות על ידי נוירוכירורגים, בין היתר לטיפול בגידולים של בלוטת יותרת המוח ותיקון של דליפות של נוזל חוט השדרה.
מצבים.
נוירוכירורגים מטפלים במגוון מצבים רפואיים כגון:
נבחרת ניגריה בכדורגל נשים
נבחרת ניגריה בכדורגל נשים היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של ניגריה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של ניגריה.
נכון ל-2021, ניגריה נחשבת לנבחרת הכדורגל הטובה ביותר באפריקה, והיא זכתה 11 פעמים באליפויות אפריקה מתוך 13 הפעמים שהטורניר התקיים.
יופיטר XVI
Ceratotherium
צידוד (סטטיסטיקה)
בסטטיסטיקה, צידוד (Skewness) הוא מדד מקובל לחוסר הסימטריה של פונקציית צפיפות או התפלגות של משתנה מקרי ממשי. למשתנה בעל צידוד חיובי יש נטייה לקבל ערכים גבוהים ורחוקים מן הממוצע, יותר מאשר ערכים נמוכים הרחוקים ממנו, ובגרף של פונקציית הצפיפות ניכר שהזנב הימני ארוך ועבה יותר מן השמאלי. כאשר הצידוד שלילי, הצדדים מתהפכים. בפונקציה סימטרית ביחס לתוחלת, הצידוד הוא אפס.
הצידוד של משתנה X, המסומן ב-formula_1 מוגדר מתוך המומנט השלישי לפי הנוסחה formula_2, כאשר formula_3 הוא המומנט השלישי הממורכז סביב התוחלת formula_4, ו- formula_5 היא סטיית התקן של X.
אחרי הפרמטרים החשובים ביותר של פונקציית התפלגות, התוחלת והשונות, המבוססים על המומנט הראשון והשני, ולצד הצידוד, נמצאת בשימוש הגבנוניות, המבוססת על המומנט הרביעי.
צידוד של מדגם.
צידוד מוגדר לא רק עבור התפלגות תאורטית, אלא גם עבור מדגם סופי. הצידוד של מדגם formula_6 מחושב לפי הנוסחה formula_7, כאשר formula_8 הוא הממוצע, formula_9 הוא המומנט השלישי הממורכז של המדגם, ו- formula_10 היא שונות המדגם.
כאשר מבקשים לאמוד את הצידוד של ההתפלגות מתוך הצידוד של מדגם, הוא מהווה אומד מוטה. מקובל לתקן אותו לפי הנוסחה formula_11, שבה formula_12 הוא אומד חסר הטיה למומנט המרכזי השלישי ו- formula_13 אומד חסר הטיה למומנט המרכזי השני, אלא שאפילו תיקון זה אינו מספק אומד חסר הטיה, ובמקרים מסוימים התוחלת שלו הפוכה בסימנה מן הצידוד האמיתי.
צידוד של משתנים קרובים.
formula_18; בפרט, הצידוד של ממוצע משתנים בלתי תלויים הולך וקטן כאשר המדגם גדל.
שימושים.
ביישומים סטטיסטיים מקובל להניח במקרים רבים שההתפלגות בה עוסקים היא התפלגות נורמלית, שהיא התפלגות סימטרית. המציאות אינה תמיד סימטרית, וזוהי סטייה שחשוב לכמת כדי להעריך עד כמה הנחת הנורמליות פגומה. הצידוד מאפשר להסיק לאיזה כיוון יהיו רוב הסטיות הגדולות מן הממוצע.
דוגמאות.
צידוד חיובי- המשכורות במשק מתאפיינות בכך שהסטייה מהמשכורת השכיחה כלפי מטה מוגבלת, מכיוון שלא ניתן לקבל משכורת שלילית ובנוסף קיים חוק שכר מינימום, ומנגד - משכורות של קבוצה קטנה חורגות בצורה קיצונית כלפי מעלה. כתוצאה מכך, השכר החציוני נמוך מהשכר הממוצע.