נקבת התאו מזן Murrah Buffalo מניבה כ-10–16 ליטר חלב ביום בדרך כלל תקופת ההנקה היא של 270–300 ימים בזן זה.
מינים.
מינים נכחדים
תאודור רוסו
תאודור רוסו (בצרפתית: Théodore Rousseau; 15 באפריל 1812 - 22 בדצמבר 1867) היה צייר צרפתי.
ביוגרפיה.
תאודור רוסו נולד בפריז להורים שהיו חייטים. הוא נשלח ללמוד בבית ספר בפרברי העיר, ושם עשה את היכרותו הראשונה עם הטבע. בנעוריו בילה עם דודו שהיה צייר, ושניהם יצאו יחדיו לצייר ביער קומפיין שמצפון מערב לפריז. הוא עבד כמנהל חשבונות במנסרת עצים שהייתה ממוקמת ביער, בחבל פראנש קומטה שבמזרח צרפת. משחזר לפריז הוריו הועידו אותו להיות מהנדס, אך הוא החליט להיות צייר. אם כי אביו הצטער על החלטו זו, הוא הפך למעריצו והגן על ציוריו בפני מבקרי האמנות במשך כל ימי חייו.
ב-1831 תאודור רוסו הציג את ציורו "נוף באוברן" בתערוכה שאורגנה על ידי "האקדמיה לאמנויות יפות" בפריז, וב-1834 הציג שם את תמונתו "פאתי יער קומפיין", אך ב-1835 ציוריו נדחו על ידי חבר השופטים של האקדמיה, שהיו רובם ככולם ציירים שהעדיפו את הציור הקלאסי. ב-1841 נדחה גם ציורו "שדרת עצי ערמון", ובשל כך דבק בו הכינוי "הדחוי הגדול".
אחרי מהפכת 1848 התערוכות של "האקדמיה לאמנויות יפות" אורגנו מחדש, ותאודור רוסו נתמנה לחבר השופטים של האקדמיה. ב-1849 זכה בפרס ראשון מטעם האקדמיה, אך החל להתרחק מחיי העיר וקבע את מושבו בכפר ברביזון (על שמו קרויה אסכולת ברביזון), בפאתי יער פונטנבלו שמדרום מזרח לפריז. ב-1852 זכה בתואר "אביר לגיון הכבוד", וב-1853 הציג בתערוכה של האקדמיה את כל תמונותיו שנדחו על ידה בעבר. הוא זכה לשבחים רבים, אך החל ב-1857 יצירותיו הותקפו שוב על ידי מבקרי האמנות.
ב-1860 אשתו החלה לסבול מהתקפות שיגעון. ב-1863, כאשר שהה בהרי האלפים חלה בדלקת ריאות, וכאשר חזר לברביזון סבל מנדודי שינה. ב-1867 נתמנה לראש חבר השופטים של האקדמיה, אך באוגוסט של אותה שנה לקה בשיתוק בזרועו הימנית. הוא סבל מהתקפות של שבץ מוחי, ונפטר בביקתתו שבכפר ברביזון בדצמבר 1867.
אדולף אגאי
אדולף אגאי (בהונגרית: Ágai Adolf; (במקור אדולף רוזנצווייג; יאנושהלמה 1836 – 1916) היה סופר יהודי-הונגרי.
אגאי היה מייסד ועורך העיתון הסאטירי "בורשסם ינקו" (בהונגרית - Borsszem Jankó).
מפעלו הספרותי והפובליציסטי מוקדש בעיקרו למלחמת שחרור היהודים, ברוח ההתבוללות שהייתה בדורו.
ספריו לילדים ולבני הנעורים מלאים באהבת אדם ואסתטיות מוסרית. על אף התנגדותו לציונות היה ממקורביו של הרצל, והשתתף בעיתונו של הרצל "די וֶלט".
דן-דין השופט
דן-דין השופט (בספרדית: Llamada de los Gnomos) היא סדרת אנימציה ספרדית בת 26 פרקים שהופקה לטלוויזיה ב-1987. הסדרה הייתה סדרת בת של סדרת הטלוויזיה "טובטוב הגמד". יוצרי הסדרה, הסופרים ההולנדים ויל הויגן וריאן פורטולייאט, ביססו את עלילת הסדרה על ספריהם "חייהם ופועלם של הגמדים" ("Leven en werken van de Kabouter") ו"זכרונות הגמדים" ("De oproep der kabouters").
עלילת הסדרה מתמקדת בגמד היער דן-דין השופט ועוזרו בינו היוצאים לעזרתם של גמדים שונים ברחבי העולם רכובים על ברבור לבן. הסדרה מעבירה מסר של חיים מוסריים בהרמוניה עם העולם הסובב, וזאת בדומה לרעיון המובע בסדרה "טובטוב הגמד" ובספרים עליהם מבוססת הסדרה. באחד מפרקי הסדרה אף מוזכר כי דן-דין הוא בן דודו של טובטוב הגמד.
בישראל שודרה הסדרה במקור בטלוויזיה החינוכית ב-1988. את שיר הפתיחה העברי של הסדרה, המבוסס על שיר הפתיחה של הסדרה הספרדית המקורית, ביצעו שלמה גרוניך ודפנה ארמוני. את המילים בעברית לשיר כתבה לאה נאור.
מבנה
מבנה (בלועזית: סְטְרוּקְטוּרָה) הוא מערך של פריטים המסודר לפי כללים מוגדרים, בין אם הוא טבעי, למשל בגאולוגיה, ובין אם הוא יזום, למשל בהנדסה. המושג מתייחס למערכת, ארגון, וכן לכל ישות המורכבת ממספר מרכיבים, וכולל את היחסים ההדדיים ביניהם, כפי שהם נצפים בכלי המחקר של המדעים. מבנה יכול להיות מופשט, כגון מבנה חברתי, או מוחשי כגון מבנה אדריכלי או מבנה של חומר או של חלקיקיו. במושג נעשה שימוש בכל ניסיון להבנה מדעית של תופעות ותאוריות, במדעי הרוח, מדעי החברה ומדעי הטבע.
במדעי הטבע ובהנדסה.
מבנה מתמטי.
מבנה מתמטי הוא קבוצה שעליה מוגדרות תכונות נוספות: כגון פעולה, פעולה בינארית, טופולוגיה, נורמה וכדומה. קבוצות בעלות אותו מבנה שניתן להתאים ביניהן באופן ששומר על המאפיינים המגדירים את המבנה נקראות איזומורפיות זו לזו.
מבנה נתונים.
במדעי המחשב מבנה נתונים הוא דרך לאחסן מידע במחשב, כך שניתן יהיה להשתמש בו ביעילות. לעיתים קרובות מבנה נתונים יעיל יאפשר פעולתו של אלגוריתם. מבנה נתונים מתוכנן היטב מאפשר ביצוען של פעולות חשובות, תוך שימוש בכמות נמוכה ככל האפשר של משאבי זמן וזיכרון, דהיינו מזעור של סיבוכיות הזמן וסיבוכיות המקום.
מבנה גשמי.
מבנה אדריכלי.
באדריכלות מבנה הוא כל גוף גדול מעשה ידי אדם המקובע אל האדמה ונוצר כתוצאה מבנייה. בטבע קיימים גם מבנים שנוצרו על ידי חיות, כדוגמה תילי נמלים וטרמיטים וסכרי בונים.
מבנה כימי.
כימיה היא המדע העוסק בתכונות החומר מהרמה האטומית עד לרמה המקרומוקולרית, בהרכבו, בשינויים החלים בו מההיבט הקינטי והתרמודינמי. המבנה הכימי מתייחס לגאומטריה האטומית, הנובעת מאכלוס האורביטלים האטומים על ידי אלקטרונים, למבנה המולקולרי ולארגון הבין-מולקולרי של החומר.
מבנה גבישי.
במינרלוגיה וקריסטלוגרפיה, מבנה גבישי הוא הסידור היחידי של האטומים בגביש. המבנה הגבישי מורכב מתא יחידה, שהוא מקבץ בסיסי של אטומים בעל מבנה פנימי התלוי ביסוד שלהם, וחוזר באופן מחזורי בסידור תלת ממדי המרכיב סריג. תכונות הסימטריה של הגביש מתוארות על ידי חבורה של סימטריות הזזה, המתאימות למבנה המחזורי בהנחה שהוא נמשך ללא הפרעה.
מבנה הגביש והסימטריה קובעים תכונות חשובות רבות של הגביש, לרבות קווי השבירה, רמת האנרגיה של אלקטרונים הזורמים בו, והתכונות האופטיות.
מבנה גאולוגי.
מבנה גאולוגי הוא קונפיגורציה גאומטרית של חומר סלעי ותוצר של היערכות סלעי קרום כדור הארץ במרחב תלת-ממדי כתוצאה מפעולתם של תהליכים גאולוגיים. מבנים אלה מבטאים תכונות גאומטריות המאפשרות לתאר את צורתם, עיצובם ותפוצתם וכן את היחס בינם לבין מבנים אחרים בסביבתם.
מרבית הסלעים נוצרים כשהם ערוכים בשכבות אופקיות ואחרים נוצרים ללא מבנה שכבתי אלא יוצרים גושים מסיביים של מסלע. במבנים ראשוניים אלה עשויים לחול תהליכים מאוחרים של קימוט, העתקה והסרה של חומר סלעי באמצעות בליה וסחיפה. תוצריהם של תהליכים אלה ניכרים במבנים שניוניים, לדוגמה: קמט, העתק, סדק, אי התאמה, אגן מבני, גראבן, הורסט, גלישון ועוד.
ארגון ביולוגי.
בביולוגיה מבנים קיימים בכל רמה של ארגון, החל מהרמה האטומית והמולקולרית עד לרמת התא, הרקמה האיבר והאורגניזם החי, ומעבר לכך ברמת האוכלוסייה והמערכת האקולוגית. לרוב, מבנה ברמה גבוהה יותר מורכב ממספר עותקים של מבנים ברמה נמוכה יותר.
במדעי החברה.
מבנה חברתי הוא מושג המתייחס לישויות או קבוצות בעלות יחסים ברורים אחת כלפי השנייה, לתבניות התנהגות סבילות יחסית, וליחסים בתוך מערכות חברתיות, או למוסדות חברתיים ונורמות המוטמעים בתוך מערכות חברתיות, באופן בו הם מעצבים את התנהגותם של "השחקנים" הנמצאים בתוך אותן מערכות חברתיות. דוגמה פשוטה למבנה חברתי הוא מבנה המשפחה. המשפחה היא יחידה חברתית ובין חברי המשפחה מתפתחים יחסים ברורים על פי התפקידים השונים של כל אחד.
ראיית המבנה החברתי כ"מערכות יחסים בין ישויות או קבוצות נפרדות" או כ"תבניות התנהגות סבילות ויציבות יחסית של מערכות יחסים" מדגישה את הרעיון האומר כי החברה מקובצת לקבוצות הקשורות אחת לשנייה מבנית או למערכות של חוקים בעלי פונקציות, משמעויות ומטרות שונות. דוגמה אחת למבנה חברתי היא הרעיון של "ריבוד חברתי", האומר כי החברה מופרדת לשכבות שונות בהתאם להבחנות חברתיות, כגון: מוצא אתני, מעמד ומגדר. יחס חברתי הניתן לאנשים ממבנים חברתיים שונים יכול להיות מובן על ידי התייחסות למקום הופעתם בשכבות החברתיות.
אל מול התפיסות החברתיות הרואות את המבנה כבסיס לידע הסוציולוגי, ישנה תפיסה מנוגדת – "תפיסת הסוכנות". בעיית המבנה והסוכנות כרוכה בשאלה האם יכול האדם לפעול באופן עצמאי ולבחור את פעולותיו באופן חופשי, ועד כמה הוא מוגבל על ידי גורמים מבניים כמעמד חברתי, דת, מגדר, מוצא אתני וכיוצא בזה. המחלוקת סביב בעיית המבנה והסוכנות היא אחת המחלוקות העיקריות במדעי החברה כיום.
מבנה החברה בתאוריה של מרקס.
המרקסיזם מבדיל בין "בסיס ממשי" שהוא הבסיס הכלכלי של יחסי הייצור בחברה, ובין "מבנה על" הנובע ממנו, שהוא האידאולוגיה: הפוליטית, הדתית, המשפטית והתרבותית השוררת בחברה. בספרו "לביקורת הכלכלה המדינית" כתב קרל מרקס על הבדל זה: "יש תמיד להבחין בין ההפיכה החומרית - הנקבעת בנאמנות אשר למדע הטבע - בתנאי הייצור האקונומיים, ובין הצורות היוריסטיות, הפוליטיות, הדתיות, האמנותיות או הפילוסופיות, בקיצור: הצורות האידאולוגיות, שעל ידן בני אדם תופסים בתודעתם את הסכסוך הזה ונאבקים עליו עד כדי הכרעה".
על פי מרקס, אין למבנה העל השפעה אמיתית על המציאות החומרית, והוא מהווה בסיס ליצירת תודעה כוזבת.
מבנה תאגידי.