בנו היחיד של דאגלס, ריימונד, אובחן כסובל מסכיזופרניה ב-1927 ואושפז בבית חולים פסיכיאטרי. כשמתה אוליב דאגלס ב-1944 מדימום מוחי, הוא שוחרר, מבית החולים ונכח בהלוויה, אך עד מהרה מצבו הידרדר והוא אושפז שוב עד מותו ב-1964.
אלפרד דאגלס מת מאי ספיקת לב ב-20 במרץ 1945, בגיל 74, ונקבר לצידה של אמו.
יצירתו הספרותית.
שירו המפורסם ביותר של אלפרד דאגלס הוא ללא ספק השיר Two loves (שתי אהבות, ) שכתב בהיותו סטודנט ופרסם בכתב-העת האוניברסיטאי The Spirit Lamp, שגם ויילד נטל בו חלק. כותרת השיר לקוחה מסונטה הומוארוטית של שייקספיר, והשיר הוא תיאור אלגורי של שתי דמויות, האחת מייצגת את האהבה ההטרוסקסואלית והשנייה, חלושה, חולנית ומדוכאת, את האהבה ההומוסקסואלית. בפיה של דמות זו שם דאגלס את המילים המפורסמות שבהן מסתיים השיר: אני האהבה שאינה מעזה לנקוב בשמה - פרפרזה על הכינויים המקובלים להומוסקסואליות באירופה עד סוף המאה ה-19, "הפשע שאין לו שם", "הפשע שאין לנקוב בשמו" או "החטא הנורא מכדי לנקוב בשמו".
שיר זה הובא כראייה מצד התביעה במשפטו של ויילד, והתפתח הדיאלוג הבא:
כמו כן ראויה לציון הסונטה המשורר המת, שכתב דאגלס לזכרו של ויילד.
מלבד שירים, כתב דאגלס כמה אוטוביוגרפיות, שרובן נועדו להפיץ בציבור את גרסתו לפרשיית האהבים שלו עם אוסקר ויילד; הרצאה שנשא שנתיים לפני מותו בפני 'החברה המלכותית לספרות' וזכתה להצלחה יצאה לאור כספר בשם עקרונות השירה.
דאגלס היה בין הראשונים שתרגמו לאנגלית את הפרוטוקולים של זקני ציון, בשנת 1919.
וופא סולטן
סולמה של צור
רכס סולם צור הוא רכס הרים מוארך ותלול המשתפל מן הגליל העליון אל הים התיכון, אשר לאורך פסגתו עובר הגבול שבין ישראל ולבנון. ממזרח לרכס ישנן שתי שלוחות, רכס חניתה ורמת אדמית-הר מנור.
השם "סולם צור" מתועד מהתקופה ההלניסטית, ונזכר רבות בספרות חז"ל, ונראה כי נבע מכך שבמקטע זה של דרך הים שבין ארץ ישראל ובין ערי החוף הפיניקיות - צור, צידון ובירות - נאלצו העוברים לעלות ולרדת בתלילות על גבי הרכס.
בקצהו המערבי של הרכס נמצא מצוק נקרות, ראש הנקרה, שגובהו כ-300 מטרים, ואשר בצדו הצפוני נמצאת העיירה א-נאקורה ובצדו הדרומי נמצא קיבוץ ראש הנקרה. בקצהו הצפוני של המצוק, שבתחום לבנון, נמצא "א-ראס אלאביד" ("הראש הלבן").
קו הגבול העובר לאורך הרכס נקבע לראשונה לאחר מלחמת העולם הראשונה, במסגרת חלוקת המזרח התיכון בין שטחי המנדט הבריטי והצרפתי.
בספרות חז"ל ובמקורות החיצוניים מתקופה זו נזכר הרכס כנקודת ציון ידועה בגבול הצפון-מערבי של ארץ ישראל, ולמרגלותיו התקיימו עיירות יהודיות גדולות בתקופת התלמוד, ובהן חניתה, מצובה ובצת.
הרכס נזכר בתחילה בספר החשמונאים כסמן לגבולה הצפון-מערבי של הארץ, לעניין הפקדת שמעון החשמונאי על ארץ ישראל בשנת 144 לפנה"ס: .
הרכס נזכר גם אצל יוסף בן מתתיהו, במסגרת תיאור סביבות הגליל המערבי והעיר עכו, בתקופת המרד הגדול:
במדרשי חז"ל נזכר סולם צור כשער הכניסה הצפוני לארץ ישראל, בסיפור אגדה על הגעת אברהם אבינו מחרן לארץ ישראל בדרך הים:
בתוספתא ובתלמוד מובא מעשה על רבן גמליאל דיבנה שהלך בדרך שבין כזיב וסולם צור:
בנוסף, בתלמוד הבבלי הרכס מוזכר כאתר אליו הגיעו בני בבל שעלו לארץ, ובו ישב רבי יעקב בר אידי:
כן נזכר הרכס כגבולה ההלכתי של ארץ ישראל מצד צפון מערב: , וכן:
עוד נזכר הרכס במדרשי אגדה שונים: , וכן לעניין ציד החלזונות בחופים שמדרום לרכס לצורך הפקת צבעים היקרים: .
על שם הרכס נקראה בעבר המועצה האזורית סולם צור. כן נקרא בשם זה כיום בית הספר התיכון האזורי אשר נמצא בקיבוץ גשר הזיו, כ-6 ק"מ מדרום לרכס.
כלי נגינה הרמוניים ומלודיים
כלי הרמוני הוא כלי נגינה המסוגל להפיק יותר מצליל אחד בו זמנית, כלומר, מספר תווים בו זמנית (מרקם של צלילים עיליים לא נכלל בקטגוריה זו). כלי שמסוגל להפיק רק צליל אחד באותה עת נקרא כלי מלודי (לדוגמה חלילית, קלרינט, קרן-יער).
להלן רשימת כלים הרמוניים משויכים לפי קטגוריות:
רענן שקד
רענן שקד (נולד ב־25 בנובמבר 1966, כסלו ה'תשכ"ז) הוא עורך, עיתונאי, תסריטאי וסופר ישראלי. שימש סגן עורך המוסף "7 ימים" ועורך המוסף "24 שעות" של "ידיעות אחרונות". שימש כעורך ראשי של מגזין "בלייזר", בעל טור במוספים "7 ימים" ו"7 לילות", וכתב מגזין בעיתון.
ביוגרפיה.
עיתונות.
שקד נולד בחיפה בשם רענן צ'רבינסקי. כשהיה בן חמש נהרג אביו בתאונת עבודה. שקד הוא בוגר לימודי קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. את הקריירה העיתונאית שלו החל כששירת בביטאון חיל הים. בזמן שירותו הצבאי כתב בעיתונים בלי לקבל אישור עבודה, ונדרש לו שם בדוי. הוא בחר בשם המשפחה של מיכאל שקד, התובע במשפט דמיאניוק. כלשונו עשה זאת כי רצה "שם של מנצחים", אך "[...] מיד אחר כך שקד הפסיד במשפט[...]". התגורר בסן פרנסיסקו ובניו יורק במשך שלוש שנים, והשלים תואר שני בתקשורת בניו סקול . באותה תקופה עבד בשביל CNN וכתב ל"מעריב" טור שבועי שבו תיאר את החוויה האמריקאית. במשך שנים אחדות שימש עיתונאי ועורך ב"עיתון תל אביב" וב"זמן תל אביב" ובהמשך כמבקר טלוויזיה ב"מעריב" וב"ידיעות אחרונות" (בתפקידו זה היה מעורב בשנת 2006 בעימות מתוקשר עם דודו טופז).
שקד נמנה עם צוות פיתוח התוכן של אתר האינטרנט ynet בטרם עלה לאוויר, ולאחר עלייתו הקים וערך את אשכול התרבות באתר. כן כתב ב‏־Xnet. בהמשך עבר לשמש סגן עורך המוסף "7 ימים" ב"ידיעות אחרונות", וכמבקר הטלוויזיה היומי של העיתון. באוגוסט 2007 מונה לעורך המוסף היומי "24 שעות", עד שפרש בנובמבר 2010.
בספטמבר 2017 מונה לתפקיד העורך הראשי של המגזין "בלייזר", בד בבד עם כתיבת הטור השבועי הקבוע במוסף "7 ימים" וכתבות המגזין. שקד גם מוסר הרצאות בנושאי עיתונות ומלמד בבית הספר לכתיבה "סדנאות הבית", שבו הוא מנחה סדנה לכתיבה בגוף ראשון, "לכתוב את עצמי", עם הסופר והתסריטאי עומר ברק. בדצמבר 2018 ביקש לסיים את תפקידו כעורך "בלייזר".
ב־2006 התחתן בטקס רפורמי עם אשת התקשורת דורית גבירצמן. לזוג בן ובת, והם מתגוררים כיום, (יוני 2016) ברמת אביב.
רדיו ותסריטי טלוויזיה.
במשך כשלוש שנים הגיש את תוכנית הרדיו "מבקר בשישי" בגלי צה"ל. כן שימש מגיש אורח בתוכנית "המילה האחרונה" בגל"צ.
ב־2007 יצר עם גיא מרוז את סדרת הדוקו־ריאליטי "איפה הכסף", ששודרה בשידורי קשת בערוץ 2 (ארבעה פרקים). בהמשך יצר עם סיגל אבין את הקומדיה "בלתי הפיך", ששודרה ברשת בערוץ 2. לסדרה שתי עונות – הראשונה משנת 2013 והשנייה משנת 2016.
התבטאויות וביקורת.
התבטאויותיו עוררו סערה כמה פעמים. ביוני 2016 פרסם את הטור "החיים הסודיים של אשתי", שעורר עליו ביקורת רבה וטורי תגובה. הוא עצמו כתב את טור התגובה "החיים הכבר לא־סודיים של אשתי". עם חטיפת ורצח שלושת הנערים בקיץ 2014, התבטא בעמוד הפייסבוק שלו כנגד הורי הנערים ובחירתם של תושבי יהודה ושומרון היהודים במקום מגוריהם. הוא גם קרא לירות בתושבי יצהר, אך לאחר מכן הסביר שמדובר בסאטירה.
ואדי קדישה
פרוטוקול אתגר-מענה
פרוטוקול אתגר-מענה (Challenge response), הוא פרוטוקול אימות זהויות, שבו ישות אחת הנקראת "טוען" או "מוכיח", מוכיחה את זהותה לישות אחרת הנקראת "מאמת" בהפגנת ידיעת סוד המשויך לאותה ישות, מבלי לחשוף את הסוד עצמו במהלך הפרוטוקול. ההוכחה נעשית באמצעות מתן מענה לאתגר תלוי-זמן בדרך כלל מספר שנבחר באופן אקראי על ידי המאמת בתחילת הפרוטוקול, כאשר המענה על האתגר נגזר מסודו של המוכיח ומהאתגר. היות שבכל ריצת פרוטוקול האתגר שונה המענה אינו מספק כל מידע שימושי לצורך אימות חוזר עבור מצותת המאזין למהלכי הפרוטוקול.
פרוטוקול אתגר-מענה מספק מה שקרוי "אימות חזק" המושג באמצעים קריפטוגרפיים באופן כזה שהמוכיח אינו חושף את סיסמתו כלל. בניגוד לשיטת הסיסמה הרגילה. בה המוכיח מאמת את זהותו באמצעות משלוח סיסמה או ערך מוצפן שלה. תהליך אימות באמצעות סיסמה נקרא "אימות חלש" כיוון שהמוכיח נדרש לשלוח את סיסמתו בערוץ תקשורת לא מוגן שבו מצותת עלול ליירט את הסיסמה.
הוכחת ידע אינטראקטיבית.
פרוטוקול אתגר-מענה ניתן ליישום בשיטת הוכחה אינטראקטיבית, בה "מוכיח" ו"מוודא" מחליפים ביניהם מסרים (אתגר אקראי ומענה) במספר מהלכים או חילופי מסרים. כאשר מטרת המוכיח לשכנע את המוודא באמיתות טענה כלשהי במקרה זה ידיעת סוד והמוודא מקבל או דוחה את הוכחת הטענה בהתאם. ההוכחה כאן היא במובן הסתברותי ולא במובן המקובל במתמטיקה. כלומר בהקשר זה ההוכחה צריכה להיות נכונה רק בהסתברות מוגבלת אם כי גבוהה.
הנחת היסוד של פרוטוקול אתגר-מענה לצורך אימות זהויות היא שהמוכיח והמאמת משתפים ביניהם סוד כלשהו מראש. ההוכחה המשמשת לאימות היא בעצם הוכחת ידיעת הסוד בפני המאמת באמצעות מתן תגובה נכונה לאתגר אקראי תוך שימוש בסוד המשותף לבדיקת נכונות המענה שהתקבל.
הוכחה אינטראקטיבית נקראת "הוכחת ידע" אם היא מכילה שני מאפיינים בסיסיים אלו:
יישומי פרוטוקול אתגר-מענה.