המושג "נהג צעיר" הפך לנפוץ בעיקר בגלל המילון של חברות הביטוח, עקב סטטיסטיקות של תאונות בקרב נהגים צעירים מתחת לגיל 24 החלו חברות הביטוח ליישם פוליסה חדשה המוגדרת במיוחד לנהגים צעירים מתחת לגיל 24 ובהתאם גם לנהגים חדשים בגילאים הללו, ישנה חלוקה בין סוגי הנהגים (נהג חדש ונהג צעיר) על פי הוותק שמאפשרת לקבוע מחיר יחסי לביטוח על פי סיכון.
נהג חדש צעיר.
נהג חדש שבנוסף גם טרם מלאו לו 24 שנים שיעבור בהצלחה את המבחן המעשי (טסט) ייחשב "נהג חדש צעיר" ויקבל היתר נהיגה לתקופה של שישה חודשים. ההיתר מחייב תהליך צבירת ניסיון עם נהג מלווה למשך כל תקופת ההיתר ומתן רישיון נהיגה מדורג. חובת הליווי תחול לתקופה של 6 חודשים מיום קבלת היתר הנהיגה הראשון, מהן 3 חודשים ליווי מלא (יום ולילה) ו־3 חודשים ליווי בשעות הלילה. אם ניתן לו היתר נהיגה נוסף כל עוד היתר הנהיגה הנוסף בתוקף.
נהג חדש שגילו פחות מ־21 אינו מורשה להסיע ברכבו מעבר ל־2 אנשים מלבדו, אלא אם כן יושב לצידו נהג מלווה.
מעורבות נהגים צעירים בתאונות דרכים.
מעורבות נהגים צעירים בתאונות דרכים הוא נושא המעסיק רבות את כלל הנהגים בעולם כולו. נהגים צעירים מעורבים בתאונות קטלניות ואחרות באחוזים גבוהים משמעותית מיחסם באוכלוסייה הכללית. זו היא תופעה בעלת השלכות כלכליות רבות. נהגים צעירים מעורבים יותר בתאונות דרכים, בגלל חוסר ניסיון שלהם בנהיגה, ובגלל סגנון הנהיגה.
תיאור התופעה.
בקרב נהגים צעירים, לנהיגה תפקיד חשוב במיוחד. הנהיגה מאפשרת להם לחוות תחושה של חופש ושל נגישות למגוון אפשרויות רחב יותר ובכלל זה אפשרויות הבילוי. לא פעם הנהג הצעיר משתמש בנהיגה כאמצעי לפיתוח הזהות האישית שלו ולביטוי עצמי
מעורבותם המשמעותית ביותר של נהגים צעירים בתאונות מתרחשת בחודשים הראשונים שלאחר קבלת רישיון הנהיגה. נהגים צעירים מעורבים יותר בתאונות בעלות אופי של נהיגה מסוכנת כגון: נהיגה במהירות גבוהה, נהיגה בשעות הלילה, נהיגה במצב עייפות ונהיגה תחת השפעת אלכוהול. מעורבותם של נהגים צעירים (גברים) בתאונות דרכים גבוהה משל נהגות צעירות, גם לאחר התאמת החשיפה השונה שלהם. זאת למרות שאין הבדל בין המינים ביכולות הקוגניטיביות, התפיסתיות והמוטוריות. הפער כנראה נובע מכך שהעמדות של שתי הקבוצות כלפי נהיגה שונות: גברים נוטים לציית פחות לחוקי התנועה ובאופן כללי נוטים יותר להתנהגות של לקיחת סיכונים.
נתונים על היפגעות נהגים צעירים בתאונות דרכים.
מנתוני עמותת אור ירוק המבוססים על נתוני הלמ"ס, בישראל נכון לשנת 2020 ישנם 657,507 נהגים צעירים (עד גיל 24). בירושלים מעל 52 אלף נהגים צעירים בני 24 ומטה, בתל אביב מעל 22 אלף נהגים צעירים, בראשון לציון למעלה מ-18 אלף בחיפה ובפתח תקווה מעל 15 אלף נהגים צעירים. בעשור האחרון (2011–2020) התרחשו מעל 28 אלף תאונות דרכים בהם מעורבים נהגים חדשים צעירים (עד גיל 24) בתחום העירוני. מעל עשירית מהן (12%) אירעו בתחומי בירת המדינה, ירושלים (3,519) הכי הרבה מכל הערים.
בשנת 2021 ישנה עליה דרמטית במספר הנהגים הצעירים (עד גיל 24) שנהרגו בתאונות דרכים, 33 נהגים צעירים נהרגו מתחילת השנה (נכון לחודש יולי 2021) בכבישי ישראל, עליה של 120% בהשוואה לתקופה במקבילה בשנה שעברה שבמהלכה נהרגו 15 נהגים צעירים.
להלן נתונים מדוח היפגעות נהגים צעירים בתאונות דרכים של עמותת אור ירוק (2020)
נהגים צעירים גורמי סיכון.
נהגים צעירים חשופים למגוון רחב של גורמי סיכון ואלה מביאים לידי מעורבותם הבולטת בתאונות דרכים:
פתרונות לבעיה.
לפי פרסומי הרלב"ד, ניתן לציין מספר גורמים שהתמודדות איתם נראית אפשרית ושעשויה לקדם את המאמצים להפחתת מעורבות הנהג הצעיר בתאונות דרכים:
יואב יצחק (עיתונאי)
יואב יצחק (נולד ב-4 במרץ 1957) הוא עיתונאי חוקר ישראלי ובעליו של אתר האינטרנט "חדשות מחלקה ראשונה".
ביוגרפיה.
יצחק החל את דרכו העיתונאית ככתב בורסה בשנות השמונים. בשל אחת מחשיפותיו אז אסר עליו מנכ"ל הבורסה לניירות ערך להיכנס לבניין. האיסור הוסר לאחר שיצחק עתר לבג"ץ. שימש ככתב ב"מעריב", ב"גלובס", ב"העיר", ב"העולם הזה" ועוד. החל מ-15 בינואר 1989 פרסם ב"מעריב" סדרת כתבות ביקורתיות על קונצרן "כלל". בתגובה הכריז הקונצרן חרם מודעות על העיתון. בהמשך לכך פרסם יצחק את הספר "עגל הזהב: הסיפור המלא על קונצרן ’כלל (ישראל)’ ומנהליו משנת היווסדו (1962) ועד 1991".
בשנת 2000 זכה בפרס הישראלי לביקורת התקשורת ע"ש אברמוביץ'. בשנת 2011 הקים יצחק אגודת עיתונאים עצמאית.
פרשות בולטות שפרסם.
בין הפרשות הבולטות שחשף יצחק:
ביקורת.
בדצמבר 2011 פסק בית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות בישראל שיצחק ו-NEWS1 הפרו את תקנון האתיקה בכותרת לא מדויקת שפרסמו והטיל עליהם עונש של נזיפה. זאת, אף על פי שיואב יצחק ו-News1 אינם חברים במועצת העיתונות או באגודת העיתונאים.
בשנת 2013 פורסם בעיתון TheMarker כי מספר רב של כתבות במהלך אותה שנה עסק באיל ההימורים יגאל זילכה, באשתו, ובעורך דינו יוסי כהן, וזאת במסגרת חברותו עם משה בובליל מנהל רשת מלונות קלאב הוטל, חברו של יצחק. בכתבה הוצג תצהירו של אלכס בלום, רואה חשבון לשעבר של קלאב הוטל, אשר פוטר מהמלון בעקבות גנבת כספים, ולפיו יצחק קיבל הלוואות של עשרות אלפי ש"ח מבובליל. הנהלת רשת המלונות הגיבה וטענה שהתצהיר שקרי ושמקורו בפעילות של זילכה נגדם ונגד יואב יצחק, במה שיצחק הגדיר "סדרה של תביעות סרק" (שאכן נדחו כולם) נגדו. בהתכתבות עם כתב TheMarker לקראת צאת הכתבה, האשים אותו יצחק בקנוניה עם כהן וזילכה נגדו, ובשיבוש הליכי חקירה.
בעקבות התאבדותו של תת-ניצב אפרים ברכה ביולי 2015, הושמעו בתקשורת האשמות שלפיהן כתבותיו של יצחק על ברכה גרמו להתאבדות. גידי וייץ תיאר ב"הארץ" את דבריו של יצחק נגד ברכה כ"מסע צלב פרוע, אלים וחסר עכבות". עימות חריף התחולל בעניין בטלוויזיה, כאשר משה נוסבאום ועודד בן עמי האשימו את יצחק באחריות מוסרית למותו של ברכה.
בתגובה, במאמר של איתמר לוין ב'חדשות מחלקה ראשונה' נכתב שהחקירה של יצחק ופרסום הידיעות היו ראויים, שברכה אכן נחקר באופן חשאי על פי הוראת שי ניצן, שהיועץ וינשטיין הודיע על כוונתו לאפשר למח"ש לפתוח בחקירה גלויה, ושתגובת משרד המשפטים הייתה "ספין" שהתחמק מתגובה ביחס לעיקר טענותיו של יצחק. האתר גם האשים את המשטרה בכך שלמרות אזהרות של יצחק לא נקטו בפעולות מנע כמו הפנייתו לסיוע נפשי ולקיחת נשקו האישי.
בפברואר 2017 חויבו יואב יצחק ואתר "News1" בתשלום פיצוי בסך 30,000 ש"ח בתוספת הוצאות משפט בסך 15,000 ש"ח למנהל רדיו "קול ישראל" לשעבר, אריה שקד, לאחר שכינו אותו "עבריין" בכותרת כתבה שפרסמו.
ביולי 2020 נפסק שיצחק עבר על איסור לשון הרע בכך שפרסם באתר "News1" כתב טענות נגד האוניברסיטה הפתוחה שנדחה בסופו של דבר במשפט שהתנהל בעניין, וסירב להסיר את המסמך גם לאחר שנדרש לכך. יצחק חויב לשלם פיצוי בסך 25,000 ש"ח ושכר טרחת עורך דין 13,500 ש"ח.
באוקטובר 2020 נפסק שיואב יצחק ואתר "News1" פרסמו לשון הרע על עו"ד יובל דמול, היועץ המשפטי לשעבר של המועצה המקומית באר יעקב, ובשלב ראשון חויבו בתשלום הוצאות משפט ושכר טרחת עו"ד בסך 25,000 ש"ח, ובהמשך חויבו בתשלום פיצוי בסך 145,000 ש"ח והוצאות משפט נוספות בסך 10,000 ש"ח.
אקסטרמופילים
אקסטרמופילים (באנגלית: Extremophiles; בעברית לעיתים: קיצונאים) הם יצורים חיים החיים בתנאי סביבה קיצוניים. רוב האקסטרמופילים הם בעיקר בקטריות וארכאונים. ניתן למצוא אקסטרמופילים בגומחות אקולוגיות ששום יצור אחר לא יכול לחיות בהן.
הסיומת "philes" מציינת אוהב בלטינית, והקידומת מציינת את סוג הסביבה או המאפיין הכימי / פיזיקלי בו היצור חי.
לצורך שימור מזון, להבדיל מתנאי החיים של אקסטרמופילים, על מנת להימנע מחיידקים אחרים המשגשגים בסביבות "רגילות", נוהגים למשל להמליח, ו/או לכבוש ו/או להקרין את המזון.
סוגים של אקסטרמופילים.
מסווגים לפי התנאים בהם הם חיים. למשל:
אסטרוביולוגיה ואקסטרמופילים.
אחת מהנחות העבודה של חיפוש חיים בכוכבי לכת חיצוניים היא כי קיימים שם יצורים החיים בסביבות חיים קיצוניות.
תחמוצת הברזל
הומור שחור
הומור שחור הוא ז'אנר הומור שבו המספר של הבדיחה מספר על סבל, כאב, ואירועים רציניים כגון: מלחמה ואלימות. ההומור השחור נחשב כסוג ההומור המקומם מכולם מאחר והוא נוגע בנושאים רגישים בחיים
הומור שחור בפסיכולוגיה:
על פי זיגמונד פרויד אבי הפסיכואנליזה
ערוץ ההומור מקובל בחברה, לכן האני העליון תומך בו ואינו מטיל עליו איסור. הראיה היא שאף באירועים שבהם אנו חשים שאולי "עברנו את הגבול" אנו מכריזים: "אבל זה היה בהומור, בצחוק" ונמנעים מסנקציה חברתית, שהיא, לפי פרויד, סנקציה של האני העליון. ה"סתמי" השואף באופן קבוע לבטא את האנרגיה היצרית שלו, ונהנה להשתמש בכל דרך אפשרית. הומור הוא דרך מצוינת לשחרור אנרגיה מינית ותוקפנית. הצחוק מביא לקתרזיס - פירוק האנרגיה - ולתחושה חיובית. ה"אני" חש את לחץ אנרגיית ה"סתמי" השואפת להשתחרר וחש גם בכך שה"אני העליון" מתיר להביע את האנרגיה בדרך מקובלת במציאות סביבתית וחברתית. הגנות האני מתרככות ומשחררות את האנרגיה הכבושה תחתיהן. השחרור גורם לקתרזיס וה"אני" אינו חש אשמה, אלא להפך, חש תחושה חיובית
על פי פרופסור קייסי מייקל הנרי