הסרט מצולם ברובו בלילה, האווירה הכללית הדיכאונית, והלך הרוח של טרוויס עוברים היטב בעזרת סגנון הפילם נואר של הצילום. צילומים רבים נעשים מתוך המונית של טרוויס שמייצגת את הריחוק והדחייה שלו מהסביבה בה הוא חי. צילומי הסביבה החשוכים של ניו יורק מודגשים בעזרת שלטי הניאון של בתי הקולנוע, החנויות, ומועדוני החשפנות. בסרט יש אלמנטים נוספים מסגנון הפילם נואר כמו: העיר האפלה, הגיבור הבודד והקריינות של גיבור הסרט. הסרט משתמש באלמנט מרכזי נוסף, צילום דרך מראות וחלונות. ישנם צילומים רבים דרך מראות, בעיקר דרך המראה האחורית במונית.
הכרה.
הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר, שתי מועמדויות לפרס גלובוס הזהב (לשחקן הטוב ביותר - דה נירו, ולתסריט), שלוש זכיות בפרס האקדמיה הבריטית לקולנוע (שתיים מהן הוענקו לג'ודי פוסטר על תפקידה ולברנרד הרמן על המוזיקה) וזכייה בפרס דקל הזהב לסרט הטוב ביותר בפסטיבל קאן. הסרט ממוקם בין 100 הסרטים הגדולים של IMDb בציון ממוצע של 8.3 ושומר על 96% טריות באתר Rotten Tomatoes.
קישורים חיצוניים.
"נהג מונית: מלחמת וייטנאם חייה במונית של דה נירו": פודקאסט להאזנה של תוכנית הרדיו "פסטיבל כאן", בהגשת דני מוג'ה ויונתן גת
נהג מונית
בריינפופ
בּרֶיינפּוֹפּ (באנגלית: BrainPOP) הוא אתר אינטרנט חינוכי המציג מגוון רחב של סרטוני אנימציה ותכנים נוספים בנושאים: מדעים, חברה ותרבות, טכנולוגיה, בריאות, מוזיקה, אמנות, מתמטיקה, גאוגרפיה ואנגלית. הסרטונים ממחישים מושגים, תהליכים ותופעות טבע שונות בפשטות ובבהירות, ואליהם מצטרפים תכנים נוספים ביניהם: חידון "בחן את עצמך", מערך שיעור למורה, פעילויות ומאגר שאלות ותשובות. הסרטונים מוגשים לרוב על ידי תום הנער ומובי הרובוט, ולעיתים על ידי קרן ושירה.
ניתן לשאול את תום ומובי שאלות מתחת לקטגוריה "שאלות ותשובות".
האתר הוא אתר למנויים, אבל יש בו אזור חינמי, וגם סרטון יומי מתחלף שהגישה אליו היא בחינם.
באפריל 2017 האתר קיבל עיצוב מחודש והוא עכשיו מבוסס על HTML5.
היסטוריה.
אתר "בריינפופ" הוקם בשנת 1999 בארצות הברית על ידי ד"ר אברהם כדר, רופא ילדים ואימונולוג ישראלי-אמריקאי, אשר ניסה למצוא דרך להסביר לחולים הצעירים שלו על המחלות שלהם. התכנים הראשונים שעלו לאוויר היו מתחום הבריאות, ולאט לאט התרחב האתר וכיום הוא עוסק בכל תחומי הדעת.
מאז השקתו זכה בריינפופ להצלחה גדולה וקיבל פרסים והכרה מגופי החינוך והתקשורת המובילים בעולם.
בריינפופ הגיע לישראל בשנת 2005, ומלבד בריינפופ בעברית, ניתן למצוא היום את בריינפופ גם בשפות ספרדית, סינית וצרפתית.
תחנת רכבת בנימינה
תחנת בנימינה
תחנת רכבת בינימינה
תחנת בינימינה
אנציקלופדיה אספאסה
אסקדיניה
ערווה
רובשקה
פגיעה עמוקה (גשושית)
פגיעה עמוקה (באנגלית: Deep Impact) הייתה גשושית של נאס"א שתוכננה ללמוד את ההרכב הפנימי של השביט טמפל 1. הגשושית במשקל 650 ק"ג שוגרה ב-12 בינואר 2005. ב-4 ביולי 2005 בשעה 5:52 UTC האימפקטור של הגשושית התנגש בהצלחה בשביט תוך שהוא משליך לכל עבר אבק ורסיסי סלע מגרעין השביט. התצלומים מההתנגשות מלמדים כי השביט הרבה יותר מאובק, ופחות קרחוני ממה ששוער תחילה. ההתנגשות יצרה ענן אבק גדול ובוהק שהסתיר את מראה המכתש שנפער. בניגוד למשימות קודמות לשביטים, שרק חלפו לידם וצילמו אותם מרחוק, משימה זו הייתה הראשונה שגרמה לפליטת חומר מפני שביט.
הגשושית איבדה קשר עם כדור הארץ באוגוסט 2013, אחרי שהשעון שבה ספר 32^2 עשיריות שנייה מאז 1 בינואר 2000.
סריג (גאומטריה)
בגאומטריה ויישומיה הפיזיקליים, סריג הוא מבנה אינסופי מחזורי, המתאפיין בכך שהזזות בכיוונים שונים מותירות אותו בעינו. מלבד העניין הגאומטרי, הקושר בין סריגים לבין ריצופים מחזוריים של המרחב, סריגים מופיעים בתחומים שונים של המתמטיקה, כגון תורת המספרים, תורת החבורות וטופולוגיה. לסריגים יש גם יישומים חשובים בפיזיקה, ובפרט בקריסטלוגרפיה.
דוגמאות.
עולם המעשה סופי מטבעו ואינו יכול להכיל סריגים אמיתיים, אולם תהליכים טבעיים ותהליכי ייצור ממוכנים מעדיפים במקרים רבים פעילות מחזורית, ולכן אנו מוקפים בחלקי סריגים מסוגים שונים. נקודות המפגש של הקווים בדף משבצות הן דוגמה לסריג מישורי. מרכזיהם של תפוזים המסודרים בערימה מהווים חלק מסריג מרחבי, ונקודות ההשקה של התפוזים הן חלק מסריג מרחבי אחר.
הגדרה מתמטית.
סריג במרחב האוקלידי ה-n-ממדי הוא קבוצה המקיימת אחת מן ההגדרות השקולות הבאות:
הגדרות אלה מתאימות להכללות שונות של מושג הסריג: ההגדרה הראשונה מתארת סריגים בחבורה הטופולוגית formula_1. במקרה שהשיעורים של כל הנקודות בסריג הם רציונליים, מתקבל סריג במרחב הווקטורי formula_2 מעל חוג המספרים השלמים.
להלן הגדרה שלישית, ומפורשת יותר: סריג הוא קבוצה מהצורה formula_3, כאשר formula_4 הוא בסיס של המרחב האוקלידי מעל הממשיים. הסריג מורכב, אם כך, מן הצירופים הליניאריים בעלי מקדמים שלמים של וקטורי הבסיס.
וקטורי הבסיס של הסריג, formula_5, מתארים מקבילון n-ממדי, הנקרא מקבילון יסודי של הסריג. הזזות של המקבילון היסודי בוקטורי הסריג יוצרות ריצוף של המרחב. קבוע הרמיט מתאר את היחס בין אורך הצלע הקצרה במקבילון היסודי (ה"קצר" ביותר) של סריג לבין הנפח שלו.
מהגדרות אלה נובע שכל סריג כולל את נקודת האפס של המרחב. לעיתים נחשבת גם הזזה של סריג כזה לסריג, ואז מתקבלת הגדרה כללית מעט יותר.
באופן כללי, סריג, בתוך חבורת לי או חבורה אלגברית, מוגדר כתת-חבורה דיסקרטית מקו-נפח סופי, בפרט אם התת-חבורה היא קו-קומפקטית היא סריג.
אם הסריג הוא קוקומפקטי, הוא נקרא גם בשם סריג אוניפורמי.
כתוצאה מכך, ישנם סריגים לא קוקומפקטיים, למשל ניתן להראות כי formula_6 היא סריג לא אוניפורמי בתוך formula_7, לסריג זה משמעויות חשובות בדינמיקה ובתורת המספרים.
באופן כללי, תורת בורל-האריש-צ'אנדרה קובעת כי אם formula_8 חבורה אלגברית פשוטה למחצה, אזי הנקודות השלמות formula_9 מהוות סריג בתוך הנקודות הממשיות formula_10.
משפט הקשיחות של מרגוליס קובע כי בחבורות "נחמדות מספיק", כל הסריגים הם אריתמטיים, כלומר דומים מאוד ל-formula_9, עבור חבורה כזאת.
תיאור באמצעות מטריצות של סריגים במרחב אוקלידי.
אם A היא מטריצה שעמודותיה formula_5 מן ההגדרה השלישית, ו- x וקטור עמודה, שרכיביו formula_13, אז המכפלה formula_14 מייצגת איבר כללי של הסריג הנפרש על ידי formula_5. אם כך, הסריג הוא אוסף הנקודות formula_16, כאשר formula_17 הוא אוסף וקטורי העמודה באורך n עם רכיבים שלמים. זהו סריג אם ורק אם L היא מטריצה הפיכה (מעל הממשיים).
תיאור זה אינו יחיד: אם מחליפים את המטריצה L במכפלה LP, כאשר P מטריצה הפיכה מעל השלמים, אז מתקבל בדיוק אותו סריג, עם מקבילון יסודי אחר (אך בעל אותו נפח). עובדה זו מאפשרת לתאר את מרחב כל הסריגים כמרחב הקוסטים השמאליים formula_18. הדטרמיננטה של L שווה לנפחו של מקבילון יסודי בסריג ש- L מגדיר.
חבורת הסימטריות של סריג.
חשיבותם הרבה של סריגים היא בסימטריות שלהם. בדומה לסימטריות של המרחב האוקלידי כולו, הסימטריות של הסריג מורכבות מסימטריות של הזזה, סימטריות של סיבוב, וההרכבות של שני סוגים אלו. סימטריות של הזזה הן אלו המתקבלות מהוספת וקטור קבוע לכל נקודות הסריג. ההזזה ב- v היא סימטריה של סריג formula_19 אם ורק אם formula_20, ומכאן נובע שחבורת סימטריות ההזזה של סריג איזומורפית לסריג עצמו.
סימטריות של סיבובים הן אלו השומרות על נקודת האפס של הסריג במקומה. כל סריג עובר לעצמו תחת שיקוף, ולכן חבורת סימטריות הסיבוב כוללת לפחות שני איברים (השיקוף, והפעולה הטריוויאלית). אפשר לתאר סימטריה של סיבוב כפעולת כפל (משמאל) במטריצה אורתוגונלית, כלומר, מטריצה השייכת לחבורה הקומפקטית formula_21. כפל במטריצה A כזו שומר על הסריג formula_16, אם ורק אם קיימת מטריצה הפיכה מעל השלמים, formula_23, כך ש- formula_24, דהיינו, אם formula_25. מכאן שחבורת הסימטריות הנקודתיות של formula_16 שווה לחיתוך formula_27. זהו חיתוך של תת-חבורה דיסקרטית של formula_28 עם תת-חבורה קומפקטית, ולכן חבורת סימטריות הסיבוב של סריג היא חבורה סופית.
חבורת הסימטריות הכללית היא הרחבה של חבורת סימטריות הסיבוב בחבורת סימטריות ההזזה.
סריג ברווי
בנימין אוראל
בנימין אוראל (1889 – 3 בדצמבר 1968) היה אמן, צייר, פסל ואדריכל ישראלי, שתכנן בין השאר את תחנת החשמל בנהריים.
ביוגרפיה.
נולד בשם בנימין פייבלזון למשפחה דתית בפלונגיאן במחוז טלז שבפלך קובנה של האימפריה הרוסית (בתחום המושב היהודי, כיום בליטא), שם שימש אביו כרב העיירה. בעקבות נטיותיו היצירתיות, נשלח על ידי הוריו בשנת 1907 ללמוד בישיבה בארץ ישראל, אך הוא בחר לפרוש מלימודי הקודש ולפנות לבית הספר לאמנות "בצלאל".
בבצלאל למד בין השנים 1908–1914 במגמת ציור ופיסול, ולאחר מכן הצטרף כחבר בסגל המורים.
בדומה לאדריכלים רבים באותה העת, היות שלא נמצא היה בית ספר לאדריכלות בארץ ישראל וכן לא היה ברשותו תקציב ללימודים אקדמיים בחוץ לארץ, פנה לעבוד כשרטט במשרדי אדריכלים בפריז ובברלין.
עם שובו ארצה חבר למהנדס האזרחי יחזקאל זוהר להקמת שותפות במשרד תכנון אשר הוקם בחיפה בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20. המשרד פעל בשנים 1926–1942, ובמהלכן תכנן עשרות בניינים. עיקר פעילותו הייתה בחיפה, אולם מגוון הפרויקטים בוצעו ברחבי ארץ ישראל המנדטורית, מנהריה ועד רחובות. בין היתר השתתף בתכנון תחנת כוח נהריים של חברת החשמל.