במרכז בווארו נמצאת צומת Friusa. מאחורי צומת Veron בצד הימני נמצאת הדרך ל-Cabeza de Toro, הקצה המזרחי של האי היספניולה בכלל ושל הרפובליקה הדומיניקנית בפרט. הצומת הבאה, אל קוקו לוקו, מובילה אל Friusa Centar וליעדים צפוניים נוספים.
מלונות, ברים ומסעדות.
פיתוח המלונות באזור קיבל תאוצה אחרי שנת 1998, כאשר מלונות באזור חואן דוליו נהרסו והוחלט לא לשקם אותם.
המלון העתיק ביותר באזור הוא Barcelo שנמצא משמאל לצומת קוקו לוקו ול- Villas Bavaro 1 ו-Villas Bavaro 2. אחד מהמלונות החדשים הוא כפר הנופש Now Larimar. מועדון הספורט והגולף קוקוטל נמצא בקדמתם של שני מלונות Melia (Paradisus Palma Real, Meliá Caribe Tropical) והקניון, Plaza Palma Real.
מאחורי מלונות Melia נמצאת El Cortecito, הדרך החולית הראשונה לשדה התעופה הבינלאומי פונטה קאנה. הבניין העתיק ביותר בלוס קוראלס (שבו מתחילה דרך זו) הוא Pirata ובו נמצאים כיום שלושה ברים : Bamboo bar, Soles ו- Umi.
שירותים אחרים.
הצומת הבאה, Plaza בווארו, מלאה בחנויות מתנות והיא מובילה אל מועדון הריקודים Mangu and Areito ולחופים הלבנים של מגרש הגולף. פנייה שמאלה בצומת Plaza בווארו מובילה לצומת Friusa. למעשה, יש רק דרך ראשית אחת בבווארו והיא מעגלית.
משטרת התיירות נמצאת בסמוך לתחנת האוטובוס קרוב ל-Friusa. בחלק מהדרך מ-Plaza בווארו לFriusa ניתן למצוא בתי חולים וכן קניונים עם בארים ומסעדות. בווארו מסתיימת בצומת שמובילה לחוף מקאו, היכן שממוקם מלון RIU.
עונת 1996/1997 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1996/1997 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-43 של הליגה. הליגה צומצמה ל-11 קבוצות עקב אי-השתתפותה של הפועל צפת. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבעה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. משחק על המקום השלישי בוטל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו מכבי רעננה (שזכתה למקום השני בסוף העונה הסדירה) ומכבי גבעת שמואל.
העונה הסדירה החלה ב-11 בספטמבר 1996 הסתיימה ב-6 באפריל 1997. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם הרביעית ברציפות ובפעם ה-37 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל תל אביב ירדה ליגה בפעם הראשונה בתולודתיה. כמו כן הפועל צפת התפרקה לאחר 11 מחזורים בתוך הליגה עקב קשיים כלכליים, ומשחקיה לא נחשבו. אף קבוצה לא נכנסה במקומה והיא ירדה ישירות לליגה השנייה.
שם אור
שם אור הוא שם משפחה עברי.
ראמירס
הקשת הקפריסאית
הקשת הקפריסאית היא שקע בצורת קשת הנמצא מדרום לקפריסין. הקשת נמצאת באזור המפגש בין שני לוחות טקטוניים: הלוח האפריקאי ולוח אנטוליה. הלוח האפריקאי נע צפונה ביחס ללוח אנטוליה ויוצר אזור הפחתה. השקע מהווה חלק מאזור ההפחתה הנוצר בהתנגשות בין הלוח האפריקאי והלוח האירואסייתי.
כתוצאה מהתנגשות הלוחות אזור הקשת הקפריסאית פעיל מאוד מבחינה סייסמית ומתרחשות בו רעידות אדמה המורגשות גם בישראל. בשנת 1996 התרחשה באזור רעידת אדמה בעוצמה של 6.5 בסולם ריכטר, הרעידה החזקה ביותר שתועדה באזור. מוקד הרעידה היה דרום-מערבית לאי.
האיחוד למען תנועה עממית
קרטוגרפיה של ארץ ישראל
הקרטוגרפיה של ארץ ישראל היא תהליך הפקת המפות שבהן מופיעה ארץ ישראל, החל מהתקופה העתיקה ועד ימינו.
ארץ ישראל הופיעה במפות החל מהתקופה העתיקה. בשל חשיבותה הדתית לדתות המונותאיסטיות היא זכתה להופיע במפות העולם (ברבות מהן, כאשר היא וירושלים בפרט מצוירות כמרכז), ובמפות בעלות הקשר דתי. חשיבותה הדתית הקנתה לארץ ישראל רצף קרטוגרפי לאורך ההיסטוריה, אם כי רבות מהמפות שבהן הופיעה היו מפות לשם הצגת השקפת העולם הדתית של מכין המפה, ולא מפות מדויקות שמציגות את המציאות הגאוגרפית בארץ ישראל.
המיפוי המודרני של ארץ ישראל, התחיל עם מיפוי ז'אקוטן בשנת 1799. פייר ז'אקוטן היה קרטוגרף בחיל ההנדסה של נפוליאון בונפרטה בעת מסעו בארץ ישראל. האזור בו עבר מסעו של נפוליאון (בעיקר במישור החוף) מופה באמצעות מדידות מדויקות לזמנו, ויתר אזורי הארץ הושלמו לפי תיאורים של מורי דרך מקומיים ומפות קדומות יותר, ועל כן סובלים מחוסר דיוק. המיפוי הטופוגרפי הראשון שכולו התבסס על מדידות בשטח, היה המיפוי שנעשה על ידי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל בין השנים 1871–1878. מיפוי זה לא כלל את הנגב, שמופה לראשונה ב-1948 על ידי יחידת המיפוי של צה"ל במהלך מלחמת העצמאות.
מפות הקרן לחקר ארץ ישראל שימשו את הצבאות הלוחמים במלחמת העולם הראשונה בשטח ארץ ישראל, והצבא הגרמני אף הוציא מפות המתבססות על תצלומי אוויר (תצלומי האוויר הראשונים של הארץ). לאחר המלחמה ותחילת המנדט הבריטי בארץ, הוקמה מחלקת המדידות של המנדט ותחתיה נערכו כמה סקרים גאוגרפיים של הארץ. שתי סדרות מפות מרכזיות נערכו על ידי מחלקת המדידות המנדטורית בקנה מידה של 1:100,000. בתום המנדט והקמת מדינת ישראל הוקמה מחלקת המדידות של מדינת ישראל על בסיס מחלקת המדידות של המנדט. לימים הפכה מחלקה זו למפ"י – המרכז למיפוי ישראל. מפ"י הוא המרכז המקצועי הלאומי לתחום הקרטוגרפיה, תשתית המיפוי והמדידה של מדינת ישראל. מפ"י כפוף למשרד הבינוי והשיכון.
מיפוי עתיק של ארץ ישראל.
מפת מידבא.
המפה העתיקה ביותר המפרטת את ארץ ישראל מכונה מפת מידבא. ייצור מפה זו מתוארך לשנים 542–570 לספירה. המפה התגלתה ב-1884 בפסיפס על רצפת הכנסייה הביזנטית על שם גאורגיוס הקדוש, בעיר מידבא בירדן. מפה זו מציגה את ארץ ישראל ממצרים ועד סוריה ועליה מופיעים אתרים המוזכרים באונומסטיקון, שנכתב על ידי הנזיר אוסיביוס במאה ה-4 לספירה. האומניסטיקון, הוא ספר המרכז מחקר גאוגרפי-היסטורי מקיף שערך הנזיר, בו הוא זיהה את מיקומם של האתרים המוזכרים בכתבי הקודש הנוצריים (הברית הישנה והברית החדשה), עם אתרים ונקודות ציון מתקופתו.
במפת מידבא ניתן למצוא את האתרים המוזכרים באונומסטיקון כאשר גודלם מציין את חשיבותם, כך שירושלים ממקומת במרכז המפה, ומופיעה בקנה מידה גדול במיוחד וברמת פירוט גבוהה. המפה ברובה היא מפה היסטורית, במובן זה שהיא מתארת את האזור הגאוגרפי כפי שהיה בתקופה קודמת לתקופת הכנתה, אך היא משלבת גם אלמנטים עדכניים לתקופתה כמו כנסיית הקבר. מיקומה של כנסיית הקבר הוסט למרכז ירושלים כדי להדגיש את חשיבותה.
הפסיפס בו צוירה המפה ניזוק בחלקו בעת שיפוץ הכנסייה.
מפת פויטנגר.
מפה נוספת מהתקופה הרומית, המתארת בין היתר גם את ארץ ישראל, היא מפת פויטנגר המתוארכת לשנת 365 לספירה לערך. היא נתגלתה במנזר בדרום גרמניה במאה ה-16 ופורסמה על ידי המדינאי ואספן העתיקות הגרמני קונרד פויטינגר (Konrad Peutinger). המפה, המציגה את הדרכים ואת המחוזות של האימפריה הרומית, היא ריאלסטית יחסית ועדכנית לתקופתה. המפה מקיפה את כל השטח מגאליה במערב ועד הודו במזרח. מופיעות בה הערים באימפריה לפי חשיבותן (באמצעות סימנים מוסכמים) ויש בה ציון מרחקים במיילים רומיים. מפה זו נוצרה למטרות מעשיות כמו מסחר, מיסים ומטרות צבאיות, וניתן למצוא את ארץ ישראל כפי שהייתה בתקופה זו.
מפות בימי הביניים.
בתקופת ימי הביניים באירופה יוצרו מפות שחלקן נשתמרו עד לימינו. רובן המוחלט לא שימשו למטרות מעשיות אלא למטרות סמליות, ועל כן לא נשמר בהן דיוק גאוגרפי, ובחלקן אף הופיעו ציורים של חיות או אנשים מיתולוגיים. מטרתן המרכזית הייתה להמחיש את תפיסת העולם הדתית, או להציג מקומות וסיפורים מכתבי הקודש בהקשר גאוגרפי. ברבות ממפות העולם שצוירו באותה התקופה (מפות O-T) ירושלים הוצבה במרכז, וסביבה שלוש היבשות של ה"עולם הישן" : אסיה מלמעלה, אירופה מלמטה ושמאלה ואפריקה מלמטה וימינה. מפות אלו היו ערוכות לכיוון מזרח (כך שהמזרח היה החלק העליון של המפה), ולא כפי שנהוג כיום לכוון מפות לצפון. מפות אלו היו מבוססות בעיקרן על כתובים ודברי הגות ולא על מדידת השטח בפועל.
בשלהי ימי הביניים, במאה ה-13, עקב שיפור בתחבורה הימית, החלו להופיע מפות לניווט ימי. מכיוון שלמפות אלו היה שימוש מעשי, הן היו מדויקות יותר וחפות מאלמנטים תאולוגיים. במפות אלו הודגשו יישובי החופים, ועל כן הן כונו מפות פורטולאנו (מהמילה הלטינית לנמל, Portus). במפות הניווט בים התיכון ניתן למצוא את ערי החוף של ארץ ישראל. מפות אלו עזרו לשפר את טכניקות המיפוי ודרכי ההצגה של אלמנטים גאוגרפיים במפה, ובעקבות המפות הימיות החלו להופיע גם מפות מדויקות יותר של פנים הארץ.
מפות מארינו סאנודו.