כאן מורשת היא תחנת רדיו ישראלית השייכת לתאגיד השידור הישראלי ובה משודרים בעיקר אקטואליה יהודית וחדשות. התחנה החליפה את רשת מורשת של קול ישראל שברשות השידור, ושידוריה החלו ב-15 במאי 2017.
שידורי התחנה כוללים שידורים חיים, המשתנים בהתאם ללוח השנה העברי ולמנהגי קהילות ישראל. התחנה משדרת מוזיקה חסידית, ובימים בהם על-פי ההלכה אין לשמוע מוזיקה כלית, היא משדרת מוזיקה קולית. בנוסף, לקראת חגי ישראל, עושה התחנה מאמץ לשדר תפילות ופיוטים בשידור חי. לכאן מורשת תוכניות המיועדות לילדים ולנוער. החל משנת תשע"ה מועבר במוצ"ש שיעורו של הראשון לציון הרב יצחק יוסף מבית כנסת היזדים בשידור חי. כאן מורשת משדרת גם תוכניות אקטואליה, כגון "יום חדש" עם ידידיה תנעמי, "הבוקר עם בני טיטלבוים", "מנדי וביתאן" עם מנדי גרוזמן ואלי ביתאן, "חמישי - יומן אקטואליה" עם דב אייכלר. התחנה גם משדרת את שיעורו השבועי של הרב דוד חי הכהן ולאחר מכן את פינתו השבועית של הרב יעקב שפירא.
בימי שישי מועבר בשעה 14:00 מדור שו"ת עם הרב בן ציון מוצפי. החל משנת תשע"ד (2015) חודשה פינת ההלכה בשעה 15:40 עם הרב יצחק יוסף, פינה אשר שודרה בעבר על ידי הרב עובדיה יוסף בתוכנית 'קבלת שבת' במסגרת המדור להווי ומסורת יהודית בקול ישראל.
פרבנים
פרבנים (Parabens) הם קבוצת חומרים משמרים נפוצים במוצרי קוסמטיקה ובתרופות. מבחינה כימית הפרבנים הם אסטרים של 4-הידרוקסי חומצה בנזואית. משתמשים בפרבנים בשל יעילותם הגבוהה כקוטלי חיידקים ופטריות. פרבנים נמצאים בשמפו, קרם לחות, תכשירי גילוח, שיזוף, איפור ומשחות שיניים וכן בתרופות לשימוש חיצוני ולהזרקה. בנוסף פרבנים משמשים גם כתוספי מזון ומספרי E שלהם E214-E219. יתרונם של הפרבנים כחומרי שימור הוא בעלותם הנמוכה, יעילותם הגבוהה וההיסטוריה הממושכת של השימוש בהם.
הפרבנים מיוצרים בתגובת אסטריפיקציה של 4-הידרוקסי חומצה בנזואית ( 4-hydroxybenzoic acid) עם כוהל מתאים (מתנול, אתנול, 1-פרופנול, בוטנול או איזופרופנול ואיזו בוטנול) מנגנון הפעולה של הפרבנים אינו ברור לגמרי. רוב המחקרים מחזקים את ההשערה כי פעילותם כקוטלי חיידקים קשורה בקרום התא ומסיסותם בשכבה השומנית הכפולה גורמת הפרעה בהעברת חומרים דרך הקרום. היתרון של פרופיל פרבן על מתיל פרבן מוסבר במסיסותו הטובה יותר בליפידים של קרום התא.
בטיחות.
הפרבנים נחשבים בטוחים לשימוש וגורמים סיכון זניח בלבד למערכת האנדוקרינית. עם זאת המחקרים על בטיחות הפרבנים התמקדו בתרכובת אחת במוצר אחד ואין די ידע על ההשפעה המצטברת של כמה תרכובות פרבן במוצרים שונים.
קיימת אלרגיה לפרבנים בקרב אחוז קטן באוכלוסייה אצלם החומרים עשויים לגרום דלקות ופצעים. על פי דו"ח של החברה האמריקנית לסרטן ומנהל המזון ותרופות האמריקאי משנת 2015 לא נמצאה עדות לעליה בסיכון לסרטן ברמות החשיפה לפרבנים במוצרי צריכה.
מחקרים בחיות הראו פעילות מדמת אסטרוגן של פרבנים. פעילות זו מתחזקת ככל שהשייר הכהלי באסטר (השרשרת הפחמימנית) גדול יותר. מחקר אין ויוו בבוטיל פרבן - הפרבן בעל השרשרת האלקילית הארוכה ביותר שבשימוש הראה השפעה בעצמה חלשה פי 100,000 מזו של אסטרדיול וההשפעה ניכרה רק בחשיפה שהיא פי 25,000 מהמקובל בתכשירים לשימוש אישי.
מחקר הראה כי מתיל-פרבן על העור עשוי, בחשיפה לקרינת על-סגול UVB (אורך גל של 315 עד 280 ננומטר) להחיש את הזדקנות העור ולפגוע ב DNA.
הריכוז המרבי המותר של פרבנים על פי תקנות האיחוד האירופי הוא 0.4%,
פרבן
פראבן
גביע הברנבאו
גביע סנטיאגו ברנבאו (בספרדית: Trofeo Santiago Bernabéu), הידוע בקיצור גביע הברנבאו, הוא טורניר כדורגל ידידותי שנתי, הקרוי על שמו של סנטיאגו ברנבאו, נשיא ריאל מדריד בעבר ואחד האנשים החשובים בהיסטוריה של המועדון. הטורניר מאורגן על ידי ריאל מדריד, אשר משתתפת בו כל שנה, והוא משוחק לקראת סוף חודש אוגוסט, לפני תחילת העונה הסדירה, באצטדיונה הביתי של ריאל מדריד - אצטדיון סנטיאגו ברנבאו במדריד.
בין השנים 1979 ל-1984 ובשנת 1986 השתתפו בטורניר 4 קבוצות, ושוחקו שני חצאי גמר, משחק על המקום השלישי והגמר. בשנת 1985 ומשנת 1987 מתקיים רק משחק אחד בין ריאל מדריד לקבוצה שמוזמנת והמנצחת זוכה בטורניר.
הטורניר של 2002 כלל שוב 4 קבוצות, באירוע מיוחד לציון 100 שנים להקמתה של ריאל מדריד. בשנים האחרונות הטורניר משמש כמשחק ראווה שבו ריאל מדריד מציגה את השחקנים החדשים שנרכשו בקיץ.
בשנת 2014 לא נערך הטורניר, עקב לו"ז צפוף של ריאל מדריד שכלל את הסופר קאפ האירופי נגד סביליה ואת הסופר קאפ הספרדי נגד אתלטיקו מדריד.
גמרים.
הערה: במקרה של תיקו, המנצחת נקבעת על ידי פנדלים.
בית הכנסת בולשאיה ברונאיה
מארי-ז'וזה טה לו
מארי-ז'וזה טה לו (בצרפתית: Marie-Josée Ta Lou; נולדה ב-18 בנובמבר 1988) היא אתלטית מחוף השנהב. סגנית אלופת העולם (לונדון 2017) בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר ואלופת אפריקה (דרבן 2016) בריצת 200 מטר.
ביוגרפיה.
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג באוגוסט 2015 סיימה טה לו במקום תשיעי בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 22.56 שניות, 3 מאיות השנייה מריצת הגמר ומקום עשירי בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 11.04 שניות.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה טה לו פעמיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 10.86 שניות ובתוצאה זהה לזו של זוכת מדליית הארד שלי-אן פרייזר-פרייס מג'מייקה ובריצת 200 מטר בשיא חוף השנהב חדש של 22.21 שניות, 6 מאיות השנייה איטי ממדליית הארד של טורי בואי מארצות הברית (22.15 שניות).
בתחרות נערכה בלוזאן ביולי 2017 קבעה טה לו בריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 22.16 שניות.
פעמיים סגנית אלופת העולם.
חודש לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט היא זכתה בשתי מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.86 שניות, אחרי טורי בואי (10.86 שניות) ולפני דפנה סחיפרס מהולנד (10.96 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא לאומי חדש של 22.08 שניות, אחרי דפנה סחיפרס (22.05 שניות) ולפני שוני מילר-אואיבו מבהאמה (22.15 שניות).
תארים והישגים.
בשנת 2015 הוכתרה טה לו לאתלטית השנה באפריקה.
טיטנוזאוריה
פטגוטיטן
כאן תרבות
כאן תרבות היא תחנת רדיו ישראלית, השייכת לתאגיד השידור הישראלי. התחנה החליפה את רשת א' של קול ישראל. ב-15 במאי 2017 החלו שידורי התחנה. התחנה משדרת תוכניות מגוונות בתחומים רבים: תרבות, אמנות, ספרות ושירה, מסורת, פולקלור, היסטוריה ותוכניות ייעוץ מומחים.
בין התוכניות הבולטות בתחנה: "גם כן תרבות" עם גואל פינטו העוסקת בתרבות, "שלושה שיודעים" עם דודו ארז העוסקת במדע וידע, "ברית מילה" - תוכנית ראיונות אישית בהגשת שלומי חתוכה, תוכנית ההגות "התבודדות" עם עמיחי חסון ויאיר אסולין, "אש זרה" עם נדב הלפרין שמשלבת בין יהדות, תרבות והיסטוריה, "המעבדה" עם גיל מרקוביץ, "מה שכרוך" - יומן ספרות יומי עם יובל אביבי ומיה סלע, "חלון גאווה" - מגזין שבועי העוסק בתכנים להטב"קיים עם איציק יושע, "רדיו מונדו" - תוכנית מוזיקת עולם עם משה מורד, "גבוהה גבוהה" עם נדב נוימן העוסקת באירועים שבכותרות מזווית פילוסופית, ועוד.
פרליטיטן
כאן גימל
כאן גימל היא תחנת רדיו ישראלית, השייכת לתאגיד השידור הישראלי. התחנה משדרת רק מוזיקה ישראלית, ובכלל זה מוזיקה שיצרו ישראלים, גם אם בשפות שאינן עברית. התחנה החליפה את רשת ג' של קול ישראל שברשות השידור, והחלה את שידוריה ב-15 במאי 2017, עם פתיחת שידורי תאגיד השידור הישראלי.
לאורך שעות היום התחנה משדרת מוזיקה פופולרית מכל הסוגים ולכל הגילאים. מנהל התחנה הוא יובל גנור.
שידורי התחנה.
כמה מהתוכניות הבולטות בכאן גימל:
המפקריט
הֶמְפְּקְרִיט (באנגלית: Hempcrete) הוא חומר בניה ממקור טבעי, המשמש לבניית קירות, מחיצות, גגות וכן כחומר מבודד. החומר מורכב מתערובת של מים, סיד אווירי ושבבים מיובשים של צמח ההֶמְפּ, צמח ממשפחת קנאביס סאטיבה. לעיתים מוספים לתערובת ההמפקריט אגרגטים נוספים כגון חול או אפר פחם. זן צמח ההמפ המשמש כסיבים לחומר הבניה מכיל כמות מועטה ביותר של המרכיב הפסיכואקטיבי טטראהידרוקנאבינול (THC) אשר קיים בצמחי קאנביס לשימושים אחרים, ועל כן נחשב בטוח לשימוש ולהפצה.
להמפקריט יתרונות רבים בבניה, בהם בידוד תרמי מעולה, יכולת הולכה של אדי מים וחתימה אקולוגית נמוכה. ההמפקריט אינו חומר קונסטרוקטיבי (כלומר חומר בנייה בעל יכולת לשאת משקל מעבר למשקלו העצמי), ויכולת נשיאת המשקל שלו הנה סביב 1/20 מזו של בטון מזוין. ההמפקריט משמש כמילואה במערכת שלד מוכנה, לרוב שלד עץ, פלדה או פלדה דקת דופן, אך ייתכנו גם שיטות אחרות, בעיקר במקומות בהן משמש החומר לשחזור מבנים ישנים העשויים אבן או בטון.
שיטת הבניה בהמפקריט.
את תערובת ההמפקריט ניתן להכין מראש במפעל או באתר הבניה עצמו. השיטה הנפוצה הנה ערבול שבבי המפ במערבל ידני באתר, יחד עם המים והסיד. בשיטה זו מתקבלת עיסה מאוזנת מבחינת כמויות החומרים, אשר עשויים להשתנות בהתאם לנתוני האתר כגון טמפרטורה, לחות, אבק ועוד. את העיסה יוצקים בשכבות בינות לתבניות שהוכנו מבעוד מועד, ומהדקים מעט עם היד או עם מכשיר הידוק ייעודי. בגמר היציקה מאפשרים לחומר להתייבש כיממה לפני פירוק התבניות. על ההמפקריט ניתן ליישם חומרי גמר כגון טיח בוץ או טיח תרמי, וכן לחפות בלוחות בניה. על מנת לשמר את תכונותיו של ההמפקריט, משתמשים בחומרי גמר בעלי תכונות של הולכת אדי מים.
קיימות גם שיטות בנייה מתועשות בהמפקריט, בהן הכנת לבנים מהמפקריט בתבניות במפעל, או הכנת קירות ומחיצות שלמות יצוקות מראש והבאתם לאתר הבנייה להרכבה.