השפע העליון, התענוג, שהבורא רוצה להעניק לנברא, מתבטא לפי דברי המקובלים, בשישה אופנים, שש ספירות, המובעים בסימנים שמניחים בקערה. סימנים אלו מסמלים עבורנו את התכונות המתוקנות של הנברא, המוכשר לקבל את התענוג: זרוע כנגד ספירת חסד, ביצה כנגד ספירת גבורה, מרור כנגד ספירת תפארת, חרוסת כנגד ספירת נצח, כרפס כנגד ספירת הוד, חזרת כנגד ספירת יסוד. קערת הפסח והמצות שלצידה, מסמלות את הרצון הכללי של האדם שמוכן עתה לקבל את האור האינסופי והנצחי.
בעניין סידור קערת הפסח, קובע האר"י:
בתנועה הרפורמית.
בחלק מהקהילות הרפורמיות נהוג להוסיף לשולחן הסדר גם תפוז. התפוז מסמל את השוויון בין המינים ובין בני האדם ומקדש את ערך השוויון. מקור המנהג כפי שמופיע במספר מקורות הוא סיפור המיוחס לפרופ' סוזנה השל, בתו של הרב אברהם יהושע השל, לפיו פנתה אישה לרב ידוע ובקשה שיאפשר לנשים לעלות לתורה בבית הכנסת. הרב השיב לה שאישה שייכת לבימת בית הכנסת כפי שתפוז שייך לקערת הסדר. לפי גרסה אחרת, התפוז מסמל את ההומוסקסואלים והלסביות שבין היהודים, ואחרים הנדחקים לשוליים. בהתאם לגרסה זו, המנהג כולל אכילת פלח תפוז, ויריקת הגרעינים באופן המסמל התנגדות להומופוביה. מנהג נוסף הוא מזיגת מים ב"כוס מרים" לזכר מרים הנביאה, כחלק מהרצון לתת מקום בסדר הפסח לנשים של סיפור יציאת מצרים.
מערכון
מערכון (מערכה + סיומת הקטנה "ון" – כלומר מערכה קטנה) הוא קטע תיאטרלי קצר, שלרוב מציג סיטואציה מבדחת והומוריסטית. מערכונים מוצגים בטלוויזיה, ברדיו או על הבמה.
סוגי מערכונים.
ישנם כמה סוגי מערכונים:
פרנץ ציראייס
פרנץ ציראייס (13 באוגוסט 1905 - 24 במאי 1945), קצין אס אס ששימש כמפקד מחנה הריכוז מאוטהאוזן.
ביוגרפיה.
ציראייס נולד בשנת 1905 בעיר מינכן שבבוואריה. הוא הצטרף לרייכסווהר בשנת 1924 לאחר שמגיל צעיר הפגין פטריוטיות רבה. לאחר מכן ציראייס הצטרף למפלגה הנאצית ונהפך לחבר בדיוויזיית האס אס לייבשטנדרטה. משום שהיה מובטל לעיתים התגייס לצבא הגרמני בחוזה ל-12 שנים. בשנת 1936 השתחרר מהצבא בדרגת סמל. לקח חלק בטיהור האס אה בשנת 1934 בליל הסכינים הארוכות. בשנת 1938 מונה להיות מפקד האס אס בתורינגיה. בשנת 1939 מונה על ידי היינריך הימלר למפקד מחנה הריכוז מאוטהאוזן, ובשנת 1944 אף הועלה בדרגה עקב "הישגים מיוחדים" כמפקד מחנה.
לאחר שחרור המחנה ברח ציראייס יחד עם אשתו ובנו. ב-23 במאי אותה שנה התגלה ציראייס על ידי חיילים אמריקאים בבקתת הצייד שלו באוסטריה. ציראייס ניסה להימלט מהחיילים, אך נורה, נפצע באורח קשה ונתפס. לאחר תפיסתו הוא הועבר לבית חולים צבאי, שם מת מפצעיו יום לאחר מכן. גופתו נתלתה על גדר המחנה על ידי אחד מהשבויים לשעבר.
Sober (שיר של קלי קלרקסון)
Sober הוא הסינגל השני של קלי קלרקסון מאלבומה השלישי My December. הסינגל יצא לתחנות הרדיו בתאריך ה-6 ביוני 2007 עקב ההצלחה הבינונית של "Never Again", ביחס ללהיטים מאלבומה הקודם של קלרקסון, Breakaway. השיר זכה בעיקר לביקורות חיוביות.
רקע.
קלרקסון הצהירה שזהו אחד השירים המועדפים עליה ביותר באלבומה השלישי. השיר הוא בלדה רכה ומשתתפים בה כלי נגינה רבים, ביניהם גיטרה, סקסופון, צ'לו, ועוד.
קלי סיפרה כי את ההשראה לכתיבת השיר קיבלה מחברה שאמרה לה את המשפט "Sometimes you have to pick the weeds and keep the flowers", ועליו היא ביססה את השיר.
המשפט "Three months and I'm still sober" מופיע בשיר הרבה פעמים כמעין תפילה.
גרסאות.
לשיר יש שתי גרסאות. הגרסה האחת היא הגרסה שהשתחררה לרדיו, והיא גרסה מקוצרת של השיר כדי להתאימו לרדיו. הגרסה השנייה, גרסה האלבום, ארוכה ביותר מדקה מגרסת הרדיו. החלקים הנוספים הם מספר שורות נוספות וקטעים אינסטרומנטליים.
סאלם פאייד
חמאסטן
חמאסטן (בערבית = حماستان; הלחם של "חמאס" ו"סטן" = מדינה) הוא כינוי המשמש בעיקר את מתנגדי חמאס למצב שבו לארגון חמאס יש ריבונות על אדמה פלסטינית. הכינוי משקף מצב בו תיווצר בשטח זה רפובליקה איסלאמית בה מונהגים חוקי השריעה.
משמעות נוספת של הביטוי משקפת את החשש מהקמת מדינה תומכת טרור בדגם הדומה לתמיכה שהעניק שלטון הטליבאן באפגניסטן לארגון הטרור אל-קאעידה.
שימוש.
הכינוי נוצר, ככל הנראה, בסוף 2004 בעקבות עליית כוחה של תנועת חמאס ברשות הפלסטינית, אז שימש המונח את המתנגדים לתוכנית ההתנתקות. ב-18 וב-25 באוקטובר 2004 עשה בו לראשונה שימוש חבר הכנסת אפרים סנה ממפלגת העבודה:
ב-9 במאי 2005 התבטא שר החוץ, סילבן שלום כי "לא נראה לי הגיוני שאם חמאס ינצח בבחירות לרשות הפלסטינית ביולי, ישראל תוכל לבצע את ההתנתקות וגם לא נראה לי הגיוני להקים 'חמאסטן'".
הכינוי הוזכר גם בריאיון עם מחמוד א-זהאר, מראשי חמאס, בריאיון לניוזוויק זמן קצר אחרי ביצוע תוכנית ההתנתקות. א-זהאר נשאל על ידי הכתב קווין פריאנו: "גורמים ישראלים רשמיים מזהירים שאחרי הנסיגה תהפוך עזה ל"חמאסטן". על כך הוא השיב: "היא צריכה להיות חמאסטן. מדוע לא? אנחנו לא מושחתים. אנו משרתים את המעמדות הנמוכים. אנו מגינים על אדמתנו. היא צריכה להיות חמאסטן!".
הכינוי חזר לשימוש בישראל לאחר שבנימין נתניהו, מנהיג "הליכוד", השתמש בו בינואר 2006 כתגובה לניצחון חמאס בבחירות למועצה המחוקקת הפלסטינית באומרו: "היום קמה מדינת חמאסטן".לאחר השתלטות חמאס על רצועת עזה ביוני 2007 הכינוי חדר אף לעיתונות הזרה עת נוצרה דה פקטו ריבונות של חמאס ברצועת עזה. לטענת בנימין נתניהו, הוא זה שטבע את המונח.
ההיבט הלשוני.
המונח מורכב משתי מילים משפות שונות. המילה "חמאס" היא ראשי תיבות של מילים מן השפה הערבית, ואילו הסיומת "סטן", שמשמעותה "מדינה" (דוגמת פקיסטן ואפגניסטן), באה מן השפה הפרסית.
באופן דומה, קודם לכן נקבע הכינוי פתחלנד שתיאר את אזור מחנות הפליטים הפלסטיניים בדרום לבנון. בכינוי זה המילה פת"ח היא היפוך ראשי תיבות של מילה בערבית בצירוף הסיומת לנד, המסמלת מדינה או חבל ארץ בשפות גרמאניות. לכן יש המשתמשים בביטוי חמאסלנד במקום חמאסטן. עם זאת, שימוש זה שכיח פחות, בעיקר בגלל המשמעות האסלאמית של הסיומת "סטן" בדומה למספר מדינות מוסלמיות במרכז אסיה.
האימפריה הבולגרית
האימפריה הבולגרית הוא השם של שתי תקופות בהיסטוריה של בולגריה מתקופת ימי הביניים, שבמהלכן היא מילאה תפקיד של כוח משמעותי באירופה בכלל ובדרום אירופה בפרט, כאשר לעיתים קרובות היא מתעמתת עם האימפריה הביזנטית. שתי "האימפריות הבולגריות" לא נחשבות כשתי ישויות נפרדות, כי אם כמדינה אחת שקיומה חודש לאחר שליטה ביזנטית על השטח שלה.
האימפריה הבולגרית הראשונה נוסדה כתוצאה מההתרחבות של בולגריה הישנה אל הטריטוריה של נהר הדנובה, ובדרך כלל מתארכים את שנות קיומה בין 681 (כאשר האימפריה הביזנטית הכירה בה באמצעות אמנת שלום) עד 1018, כאשר האימפריה הביזנטית השתלטה עליה. היא הגיעה בהדרגה לשיאה במהלך המאה ה-9 וראשית המאה ה-10 תחת שלטונם של בוריס הראשון וסימיון הראשון, כאשר היא התפתחה והפכה למרכז התרבותי והספרותי של אירופה הסלאבית, כמו גם אחת המדינות הגדולות ביותר באירופה.
המדינה הבולגרית של ימי הביניים הושבה על כנה כאימפריה הבולגרית השנייה, לאחר מרד מוצלח נגד של שני אצילים מוליקו טרנובו, אסן ופיטר, ב-1185. תחת שלטונו של איוון אסן השני במחצית הראשונה של המאה ה-13 היא השיבה לעצמה בהדרגה את רוב הכוח שהיה בידיה בעבר, למרות שהדבר לא נמשך זמן רב בגלל בעיות פנים ופלישות מבחוץ. האימפריה התקיימה עד כיבושה בפלישה העות'מאנית לבלקנים בשלהי המאה ה-14. ב-1422 הוצא להורג בבלגרד צאר וידין קונסטנטין השני ומועד זה נחשב לסיומו הרשמי של עידן האימפריה הבולגרית השנייה.
צייריס
הרב עובדיה
תחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה
תחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה היא תחנה של רכבת ישראל בעיר באר שבע. התחנה ממוקמת בסמוך לאוניברסיטת בן-גוריון ומקושרת אליה באמצעות גשר הולכי רגל.
היסטוריה.
תחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה נפתחה ב-29 במרץ 1956 כתחנת הרכבת באר שבע. באותו היום אף נחנך קו הרכבת נען-באר שבע. התחנה הישנה כללה רציף צד אחד.
בשנת 2002 התקבלה החלטה להוציא משימוש את התחנה הישנה, ולהקים במקומה תחנת נוסעים מודרנית במרחק של כ-250 מטר צפון-מערבה בעלות של 45 מיליון שקל. בתחנה החדשה הוקם רציף צד אחד, ורציף אי, הממוספרים כרציפים 2,3,4. בתחנה אין רציף מס' 1. התחנה החדשה נחנכה ב-7 בדצמבר 2005. אבישי ברוורמן יזם את הקמת התחנה החדשה, כחלק מחזון כולל של פיתוח האוניברסיטה והעיר באר שבע. את התחנה תכננו האדריכלים דני לזר ודפנה מתוק שתכננו גם את תחנת הרכבת לוד - גני אביב ואת גשר הולכי הרגל המחבר את התחנה לשער האוניברסיטה.
ב-25 בדצמבר 2021 השתנה שירות הנוסעים העובר בתחנה והקו הממשיך לקו החוף המערבי ולולאת השרון בוטל והוחלף בקו פרברי הממשיך לאשקלון.
מבנה התחנה.
בתחנה קיים אולם המתנה גדול, רציף צד אחד (2), ורציף אי (3,4) שמחוברים באמצעות מעבר תת-קרקעי. כמו כן, מהתחנה יוצא גשר הולכי רגל המוביל לקמפוס אוניברסיטת בן-גוריון. בינואר 2016 נחנך גשר נוסף להולכי רגל, "גשר הסליל הכפול", המחבר בין פארק ההייטק גב ים נגב לתחנת הרכבת.
קווי אוטובוס העוברים בתחנה.
מקרא סימנים:
הנרי נסטלה
אלימות במשפחה