סיניסטר הוא אחד מבכירי הגנטיקאים ביקום בו מתרחשת עלילת אקס-מן. הוא ידוע בניסיונות השיבוט שלו ובכך שחקר את השליטה ביכולות המוטאנטיות. סיניסטר הוא אחד המוטאנטים החזקים ביותר. כוחותיו כוללים את היכולת להחליף צורות, חוזק על אנושי, ריפוי מהיר ביותר, טלפתיה וטלקינזיס (יכולת הזזת חפצים בכוח המחשבה). סיניסטר הוא למעשה כמעט בלתי ניתן להשמדה, כפי שנוכחו לדעת חברי האקס-מן במספר הזדמנויות בהן ניסו לסכל את תוכניותיו הזדוניות.
דמותו של מיסטר סיניסטר מדורגת במקום ה-29 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN. ג'ון האם לוהק לגלם את הדמות בסצנה שאחרי הכתוביות בסרט הלייב אקשן "המוטנטים החדשים", אך חברת ההפצה פוקס המאה ה-20 החליטה לחתוך את הופעתו עוד בטרם היא צולמה.
STS-103
STS-103, הייתה משימת השירות השלישית לטלסקופ החלל האבל. המשימה, בטיסת מעבורת החלל דיסקברי, התקיימה בין התאריכים 20-28 בדצמבר 1999.
המשימה.
במהלך המשימה, הוקנו חיישנים נוספים ובוצעו שדרוג של טלסקופ החלל האבל. ההתקנות והתיקונים הצריכו שלוש הליכות חלל.
Alkanna tinctoria
ספרות ילדים ונוער
ספר חיצוני
קו לחיים
קו לחיים היא עמותה העוסקת במשימות התנדבות למען ילדים ובוגרים הסובלים ממחלות ונכויות קשות, תוך שילובם בחברה הישראלית, במטרה ליצור גם שינוי משמעותי בחברה הישראלית בהתייחסות אליהם. העמותה נוסדה ב-1989 על ידי העסקן החרדי הרב טוביה לוונשטיין והיא מגדירה את עצמה כתנועה חברתית המונה עשרות אלפי בתי אב בישראל.
פריסה.
מטה העמותה נמצא בפתח תקווה. פעילותה מתפרסת ביישובים רבים בכל רחבי ישראל. מוקדי ניהול הפעילות נמצאים בארבעה סניפים מחוזיים: סניף ירושלים, סניף צפון שמרכזו בחיפה, סניף דרום שמרכזו באשקלון וסניף מרכז בפתח תקווה. בנוסף לכך קיים סניף בקריית שמונה. העמותה נשענת על מאות בני נוער ואזרחים מתנדבים, המשתלבים במערך הפעילות. לאורך השנים שותפים לפעילותה של העמותה עשרות אלפי אזרחים, בהם בני נוער וגם בעלי מקצועות חופשיים ואנשי ציבור המאמינים בדרך שלה.
פעילויות.
מאות הפעילויות המגוונות בכל רחבי הארץ מותאמות למתמודדים עם נכויות מורכבות, תסמונות נדירות וחוסר כשירות רפואית. הפעילויות מותאמות לשתי קבוצות גיל: לצעירים בני 6–21 ולבוגרים בני 21–35, והן כוללות:
שינוי חברתי.
העמותה מקפידה לקיים את כל פעולותיה תוך בחינה מתמדת של שילוב החברה בתהליכים, שילוב ילדים ובני נוער שאינם עם מוגבלות בפעילות, קיום כל הפעולות בין קהילות בחברה הישראלית ובתוכן, מתוך אמונה והבנה שרק דיאלוג מקרב והיכרות אמיתית עם כל המתמודדים עם חוסר כשירות רפואית מייצרים אינטראקציה המובילה לשינוי תפיסתי ולקירוב לבבות.
לפי פרסומי העמותה, פועלים בה כ-1,500 מתנדבים בשנה, המסייעים לכ-1,500 ילדים חולים או נכים ובני משפחותיהם בשנה.
הפעילויות האלה מאפשרות לילדים ולבוגרים לצאת מהשגרה, ובמקביל הן מעלות את המודעות של תושבים רבים בישראל ומפגישות אותם עם ילדים ובוגרים עם מוגבלויות, מתוך אמונה שמפגש על בסיס יום-יומי ומתמשך בין ילדים ובני נוער עם מוגבלות לבין ילדים ובני נוער ללא מוגבלות מסייע לביטול דעות קדומות ולמניעת התנהגות פוגענית כלפי המתמודדים עם מוגבלויות. בנוסף לכך הפעילויות מאפשרות להורים ולמשפחות מעט הפוגה.
סמל העמותה.
הלוגו המסמל את העמותה צויר על ידי ילד נכה במסגרת פעילות של קו לחיים. במהלך השנים נפוצו ויכוחים רבים ביחס למהות הסמל. במבט שטחי נראה כי מצויר פרצוף מחייך פשוט, אך בהסתכלות ממוקדת ניתן לראות כי זהו בעצם ציור מופשט של שני אנשים מניחים יד איש על כתף רעהו.
קשיים.
בשנת 2005 נחשפו בעיתונות אי סדרים בניהול העמותה. העמותה נקלעה לקשיים כספיים. מונו עורך הדין איתן ארז ועורך הדין יואב בן פורת, אשר הובילו תהליך של שיקום ובנייה מחודשת של מוסדות הארגון. בסיוע ובמעורבות של פרופסור יעקב נאמן, מונתה הנהלה חדשה לארגון בראשותה של עו"ס רינה עידן. ההנהלה החדשה שינתה את פני העמותה, הצילה אותה מסכנת סגירה והפכה אותה לארגון משפיע בחברה הישראלית.
ב-2008 סיכם בית המשפט המחוזי בירושלים כי קיימת חשיבות עליונה להציל את העמותה, למען 1,380 משפחות הנעזרות מדי יום בפעילותה. נפתחה קרן להצלת העמותה והגעה להסדר נושים. בני משפחות המטופלים התחייבו לגייס לקרן מיליון ש"ח כתנאי להמשך קיומה.
ב-1 בדצמבר 2010 הוכרז על ידי השופט דוד מינץ על עצמאות העמותה ועל סיום הפירוק הזמני.
רוברט פאלקון סקוט
עוזניית הנגב
עומר אבן אל-כאתיב
עומר
עטלף הפרי המצוי
חיים בן משה בן עטר
זוכרים
ארגון זוכרים עוסק בהנצחה, בתיעוד ובהעלאת המודעות לחללי מערכות ישראל וחללי הטרור גם יחד, באמצעות פעילויות חינוכיות, אירועי תרבות, הרצאות וסיוע. הארגון הוקם ב-2007 ובראשו עומד דב קלמנוביץ.
פעילות.
אירוע הפתיחה המרכזי של ליל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מופק על ידי הארגון ונערך בירושלים ומועבר בטלוויזיה וברדיו בשידורים ישירים.
הארגון פונה באירועים אותם הוא מקיים למגוון האוכלוסיות בחברה הישראלית, ומשלב בהם תכנים חינוכיים ותרבותיים שלטענתו לא הובלטו דיים בטקסי ההנצחה המרכזיים ואירועי יום הזיכרון. בראיונות לתקשורת אמרו נציגי הארגון שחוסר השתתפות חרדים, דרוזים וערבים בטקסים המרכזים נובע מחוסר השייכות שהם מרגישים כתוצאה מהתכנים הקיימים באירועים אלה.
זוכרימפדיה.
זוכרימפדיה היה מיזם שיתופי פתוח ליצירת אנציקלופדיה השואף לכנס תחתיו ערכים אודות כלל חללי צה"ל והטרור. האתר התבסס על המנוע הטכנולוגי של מדיה-ויקי ונוסדה על ידי ארגון זוכרים לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל תשס"ט במטרה לשמש קיר הנצחה מקוון לאלו שנפלו.
עירעור
עקידה
קסאטה סיצ'יליאנה
קסאטה סיצ'יליאנה (באיטלקית: Cassata siciliana) היא עוגה מסורתית הנאכלת בפלרמו שבסיציליה, איטליה.
עוגה זו, מורכבת בבסיסיה מעוגת ספוג המורטבת בקירשווסר או ליקר תפוזים ומצופה בגבינת ריקוטה, פירות מסוכרים וממולאת בקרם שוקולד (בדומה לקנולי).
ברבות מהגרסאות מצופה העוגה בציפוי שוקולד או ציפוי מרציפן.
מקור שמה של העוגה במילה הערבית "קסאת" שמשמעה בסיס, וככל הנראה גרסה ראשונית של העוגה (בצק המצופה גבינה - מעין כנאפה) הובאה לסיציליה בזמן השלטון הערבי באי, בין המאות התשיעית וה-11.
יש הסוברים שהגלידה מסוג הקסטה התפתחה בהשפעת עוגה זו.
קסטה סיציליאנה
תחרות (ביולוגיה)
Tiberian Dawn
מבצע ייצוב
מבצע ייצוּב הוא מבצע שבו כבשה חטיבת אלכסנדרוני, בין ה-2 ל-9 במרץ 1949, את אזור עין גדי, מצדה ושטחים בהר חברון. המבצע, שנערך בשלהי מלחמת העצמאות של ישראל, נערך כחלק ממבצע עובדה. לצד כוחות קרקעיים, השתתפו בו גם כוחות קטנים של חיל הים, לצורך הובלת כוחות בים המלח. כמו מבצע 'עובדה' כולו, גם מבצע ייצוב היה בעיקרו מאמץ לוגיסטי ללא קרבות וקורבנות.
שם המבצע העיד על מטרתו: ייצוב גבולה של ישראל בצפון מזרח הנגב.
רקע.
על פי החלטת החלוקה, דרום מערב ים המלח, עד צפונה לעין גדי, הוקצה למדינה היהודית. לאחר הסכם שביתת הנשק עם מצרים ולקראת מבצע עובדה הפנה שמריה גוטמן את תשומת ליבו של מפקד חזית הדרום, יגאל אלון, לעובדה, שהמבצע המתוכנן, שחתם את מלחמת העצמאות ותחם את הנגב הדרומי ודרום עמק הערבה, לרבות אילת בשטחה הריבוני של מדינת ישראל מתעלם מעין גדי, מצדה ושטחים בהר חברון ושלא תיתכן מדינת ישראל ללא שלושת השטחים הללו. אלון שעה לפניה והקצה כוחות מחטיבת אלכסנדרוני למימוש ריבונותה של ישראל גם על צפון מזרח הנגב ודרום מערבו של ים המלח, תוך דחיקת הלגיון הערבי משטחים אלה.
הכוחות המשתתפים.
הערבים.
ללגיון הערבי לא היו כוחות קבועים באזור צפון הנגב ומערבו של ים המלח, ואף הסיורים שערך לא הגיעו לאותו אזור. באזורים שבהם נערך המבצע היו, אפוא, רק כוחות ערביים מקומיים, בלתי קבועים, במספר לא ידוע.
צה"ל.
חטיבת 'אלכסנדרוני', אשר עליה הוטל המבצע, החליפה את 'גבעתי' באזור הנגב בדצמבר 1948, ומאז פעלה באזור הנגב הצפוני. על החטיבה פיקד בן ציון פרידן (זיו).
חיל הים הקצה למבצע אסדת נחיתה, סירת מנוע וסירת משוטים. על הכוח הימי הקטן פיקד שלמה אראל (אנגל).
מהלך המבצע.
ב-2 במרץ 1949 כבשה פלוגה מגדוד 32 של 'אלכסנדרוני' את גבעה 432 על הדרך שבין באר שבע לדהריה.
ב-5 במרץ כבשה פלוגה מגדוד 32 את חוולפה ואת גבעה 486, הנמצאים שניהם כמה ק"מ צפונה לגבעה 432. כן נכבשו מספר משלטים בסביבה.
הפלוגה מגדוד 32, עליה פיקד משה יטבת (לנצט), אשר ישבה בגבעה 432, הוחלפה בכוח אחר והוסעה לבאר שבע. ב-7 במרץ החלה הפלוגה לנוע מבאר-שבע, דרך מעלה עקרבים ומצד חצבה (עין חוסוב), ולאחר מכן פנתה צפונה לסדום והגיעה אליה למחרת, ה-8 לחודש.
בלילה סייעו כוחות של חיל הים לחיילי הפלוגה לצאת ממפעל האשלג בסדום, והשיטו אותם צפונה, לאורך ים המלח, לכיוון עין גדי. שתי מחלקות שטו על האסדה, והיתר בסירת המנוע. סירת המשוטים שימשה להורדת כיתת החוד על החוף בעין גדי. לאחר שכיתת החוד, בהובלתו של שמריה גוטמן, סימנה את מקום הנחיתה, התרכזו יתר הכוחות באסדה וזו נחתה בחוף עין גדי.
הכוחות השתלטו על אזור מעיין עין גדי ואחר כך גם מצדה, ללא כל התנגדות. במקביל תפסו יחידות נוספות של החטיבה עמדות בכיוון ערד: תל סעבה, תל אל-מלח ותל ערד.
Elapidae
יד לבנים הדרוזים