ב-2 ביוני 2016, פורסמה כתבת תחקיר באתר "מידה", בה נטען, כי דרוקר משתף פעולה עם מבקר המדינה נגד נתניהו בפרשת "ביבי טורס", אשר לפי הנטען בתחקיר, מתבססת על מידע חלקי ומוטה. בעקבות שיתוף הכתבה בדף הפייסבוק הרשמי של נתניהו ב-7 באוקטובר 2016, יצא דרוקר בביקורת כנגד הפוסט וטען כי: "ראש הממשלה מפנה ל'תחקירים' של אתר 'מידה' על הקשר ביני לבין משרד המבקר. התאוריה המופרכת היא שאני ומשרד המבקר חד הם, חברים קרובים, מתאמים הכול, ניזונים אחד מהשני, ולכן, כשמבקר המדינה מתרעם על היועץ המשפטי לממשלה שלא מטפל בנושאים שהוא העביר לו, אז זה בעצם אני מתרעם. איך זה? כי אני העברתי למבקר, ואנחנו חברים, והמבקר העביר ליועץ".
החלטת היועץ המשפטי לממשלה.
בינואר 2017 החליט היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, כי "חלקן של הטענות נשלל ונמצא כי אין להן בסיס עובדתי, ולגבי חלקן נמצאו ממצאים עובדתיים שלא העלו חשד סביר לביצוע עבירה המצדיק פתיחה בחקירה פלילית".
תכנית המצטיינים של אוניברסיטת חיפה
תכנית קיציס
מגשימים - תכנית הסייבר הלאומית
ביבי טורס
אמיר פיינטוך
אמיר פיינטוך (נולד ב-1968) הוא מנהל ישראלי שהיה מנהל בכיר בחברת אינטל העולמית. הוא ניהל את קבוצת הפיתוח העיקרית של החברה - Platform Engineering Group PEG שבה עובדים, נכון ל-2016, כ-30,000 איש. בנוסף כיהן כסגן נשיא בכיר בחברה.
ביוגרפיה.
פיינטוך נולד בחיפה בשנת 1968. בילדותו למד בבית הספר הריאלי בעיר ושירת בחיל הים. לפי דבריו בריאיון ל"גלובס", כבר בילדותו חלם לנהל יום אחד חברות מאוד גדולות, ולכן לאחר הצבא למד כלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת חיפה.
להיי-טק, הגיע דרך עבודה במרכז טיפוח עסקים בגליל, באמצע שנות ה-90. שם נתקל ביזמים, שרובם הגיעו מארצות הברית, כגון אביגדור וילנץ, שהקים אז את "גלילאו".
פיינטוך החל את דרכו בחברת טקסס אינסטרומנטס, ובהמשך עבר לחברת אתרוס. לאחר שהאחרונה נרכשה על ידי קוואלקום בשנת 2011, עבר אליה פיינטוך ובמהרה התקדם לתפקידי הנהלה שונים עד שהגיע לתפקיד סגן הנשיא, והפך לישראלי הבכיר בחברה. במהלך שנותיו בקוולאקום צבר פיינטוך ניסיון רב בתחום הטלפונים הניידים, בתחום מערכות התקשורת וה-WiFi, ובתחום מערכת על שבב.
בשנת 2015 הצטרף לאינטל לתפקיד הנחשב שלישי בחשיבותו בחברה. לפי הערכות, הסיבה לצירופו של פיינטוך לאינטל היה ניסיונו הרב בפיתוח מעבדים למכשירים ניידים והיכרותו את שוק המובייל, ולאור העובדה שאינטל מתכננת להיכנס לתחום זה.
במאי 2016 היה בין המנהלים הבכירים באינטל שהובילו את המהלך לשינוי החברה מחברת מחשבים לחברה שמייצרת גם התקנים בתחום האינטרנט של הדברים. בתפקידו ניהל פיינטוך באינטל כ-30,000 עובדים.
באפריל 2019 הצטרף לקרן הון הסיכון פיטנגו בתור שותף עצמאי (Venture partner).
בנימין בן יונה
הופעה אקוסטית בזאפה
הופעה אקוסטית בזאפה הוא אלבום הופעה חיה של הזמרת הישראלית מירי מסיקה. האלבום יצא בינואר 2011.
האלבום מורכב מתקליטור ודיסק DVD של שירי ההופעה והוא מתעד את הופעתה של מסיקה במועדון הזאפה בתל אביב בשנת 2010.
אנדרסון במבה
אנדרסון סוארס דה אוליביירה (בפורטוגזית: Anderson Soares de Oliveira, נולד ב-10 בינואר 1988 בסאו גונסלו שבברזיל) הידוע בשם אנדרסון במבה (Anderson Bamba) או רק אנדרסון, הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה.
אנדרסון במבה החל את הקריירה בפלמנגו, שם שיחק בקבוצות הנוער. בשנת 2006 עלה לקבוצה הבוגרת, ובשנת 2008 נמכר למועדון הברזילאי טומבנשה. בקיץ 2008 נמכר אנדרסון לבאייר לברקוזן, והושאל מיידית לעונת 2008/09 לאוסנבריק מהבונדסליגה השנייה, וירד עמה בתום העונה לליגה הגרמנית השלישית. בתום עונה זו חזר אנדרסון לבאייר לברקוזן, והושאל שוב, הפעם לפורטונה דיסלדורף, ששיחקה אז בבונדסליגה השנייה. בעונת 2009/10 סיימו אנדרסון ופורטונה דיסלדורף במקום הרביעי, ולא עלו לבונדסליגה. באפריל 2010 חתם אנדרסון בבורוסיה מנשנגלדבך, שם שיחק עונה אחת, בה סיים עם הקבוצה במקום ה-16 בבונדסליגה, וניצל מירידה לאחר ניצחון במבחני ההישרדות על בוכום, לאחר שגלדבאך הייתה בחלקים גדולים של העונה במקום האחרון.
בתום עונת 2010/11, הושאל אנדרסון לאיינטרכט פרנקפורט, היורדת הטרייה לבונדסליגה השנייה, ובהמשך, השאלה זו הפכה לחוזה קבוע. כבר בעונתו הראשונה בקבוצה, עלו אנדרסון ואיינטרכט פרנקפורט לבונדסליגה. בעונת 2012/13 אנדרסון ערך 28 הופעות בהרכב פרנקפורט, וסייע לה לסיים במקום השישי המפתיע בבונדסליגה, כשהוא משתף פעולה בהגנה עם בסטיאן אוצ'יפקה, קרלוס סמבראנו, סבסטיאן יונג ומרקו רוס. בשתי העונות הבאות סיימו אנדרסון ופרנקפורט במרכז הטבלה. לקראת סוף עונת 2014/15 נפצע אנדרסון והחמיץ בגין פציעה זו את כל עונת 2015/16, בה פרנקפורט הסתבכה בתחתית וניצלה רק במבחני ההישרדות. בתחילת 2017 שוחרר אנדרסון מהקבוצה.
ישימונית רביבים
ישמונית רביבים (שם מדעי: "Stenodactylus petrii") היא שממית קטנה המצויה באזור חולות הנגב המערבי קרוב לסיני. ישימונית רביבים שייכת למחלקת הזוחלים ולסדרת הקשקשאים. בסיני היא נפוצה יותר. זמן הרבייה של שממית זו נמצא בין החודשים מאי ליוני וזמן הטלת הביצים הוא חודש וחצי עד חודשיים, לרוב מטילות הנקבות שתי ביצים. הישימונית ניזונה מפרוקי-רגליים קטנים.
תיאור חיצוני.
הזכר קטן מעט מהנקבה. גודלה של השממית בינוני עד 12 ס"מ. אורך זנבה קטן מאורך ראשה, צבעה צהבהב וצורת ראשה דומה למשולש. שורש זנבה רחב וקצהו דק.
מקומות מחיה.
ישימונית רביבים נפוצה בצפון אפריקה, ממרוקו עד מצרים, מאלי, ניג'ר וחצי האי סיני. בישראל ניתן למוצאה רק בחולות הנגב המערבי.
מקום-מחייה אופייני: דיונות ושטחי חולות. מחילותיה הרדודות של ישימונית רביבים חפורות בחול המכוסה בקרום קרקע רופף. בשטחים חסרי קרומים לחלוטין אין הן יכולות לחפור מחילות.
ישימונית רביבים פעילה בלילה, ניזונה מחרקים.
הנקבה מטילה שתי ביצים בעונת הרבייה באביב.
פעולות הנידרשות לשימור המין.
מצב השימור של המין בעולם אינו ידוע אך בישראל נמצאת ישימונית רביבים בסכנת הכחדה.
הפעולות הנדרשות לשימור המין הן:
מיקמק (סדרה)
הוראת השפה הרוסית בישראל
הוראת השפה הרוסית בישראל ומקומה של השפה הרוסית במערכת החינוך בישראל הוא צנוע מאוד. ההכרה בחשיבותה של שפת העולים החדשים הגיעה רק בעיקר לאחר כניסתה של המדיניות הלשונית החדשה למערכת החינוך ב-1996. ההתקדמות המשמעותית ביותר בקידום מעמדה של השפה חל לאחר הגעתם של מאות אלפי יהודי ברית המועצות לשעבר בתחילת שנות ה-90. למרות העובדה שכיום מתגוררים בישראל יותר ממיליון עולים ששפת אמם היא רוסית, ומאות מורים דוברי רוסית, היקפה של השפה הרוסית והוראתה מצומצם משמעותית מזה של השפות המקבילות שנלמדות בבית הספר במערכת החינוך (כדוגמת הערבית והצרפתית).
השפה הרוסית בישראל.
ישראל היא אחת המדינות הבודדות מחוץ לגוש המזרח אירופי, בה קיים ריכוז גדול של דוברי השפה הרוסית ורקע תרבותי הקשור לשפה הרוסית. ההגירה מארצות חבר העמים לשעבר לישראל התקיימה במשך מאה שנים, ולעולים הראשונים ממדינות אלו הייתה השפעה רבה הן מבחינה תרבותית וטכנולוגית והן מבחינת השפה על צביונה ועל דמותה של מדינת ישראל לדורות . הספרות הרוסית הקלאסית והמודרנית תורגמה לשפה העברית בהיקף הניכר על פני כל השפות המדוברות האחרות ובישראל יוצאים לאור יותר מ-40 עיתונים שונים בשפה הרוסית. מאז שנת 1995, השפה הרוסית החלה לתפוס את מקומה גם במערכת החינוך בישראל, אמנם בהיקף שאינו משתווה לחלקם היחסי של דוברי הרוסית באוכלוסייה.
השפה הרוסית במערכת החינוך בישראל.
שנות ה-70 ושנות ה-80.
מקומה של השפה הרוסית במערכת החינוך בישראל צנוע למדי, וההכרה בחשיבות של שפת העולים הגיע רק בעיקר לאחר כניסתה של המדיניות הלשונית החדשה. תחילה, לימודי הרוסית במערכת החינוך בישראל התקיימו רק ברמת לימודים אקדמיים: האוניברסיטה העברית הציעה מסלול ללימודי הסמכה של השפה הרוסית עוד בשנת 1962. ספר הקורס לתוכנית לימודים זו יצא רק לאור בשנת 1964, באותה שנה שבה יצא ספר ללימוד עברית לדוברי השפה הרוסית. ספר לימוד בשפה הרוסית על ההיסטוריה של ישראל פורסם על ידי האוניברסיטה העברית בשנת 1973. בשנת 1971 נפתח קורס ללימודי רוסית לילדים בני 11–13 שהתקיים בטכניון בחיפה.