הצלחת המערכה העיראקית, והצלחת המערכה בסוריה שלאחריה, מנעה את סכנת הצטרפות טורקיה למדינות הציר. טורקיה הנייטרלית, השוכנת במיקום אסטרטגי בעל ערך רב לשני הצדדים הלוחמים, עמדה בלחץ מתמיד להצטרף למדינות הציר. החזקת בעלות הברית בעיראק ולאחר מכן בסוריה יצרה איזון שהיה בין הגורמים שמנעו, בסופו של דבר, את הצטרפות טורקיה לצד מדינות הציר, עד להכרזת המלחמה שלה על גרמניה, בפברואר 1945.
אך החשיבות העיקרית של שלוש המערכות הייתה חשיבות כלכלית. אמנם בתקופה זו לא הגיעה תפוקת הנפט במזרח התיכון לממדים שלאחר המלחמה, וארצות הברית הייתה יצרנית וספקית הנפט העיקרית של בעלות הברית (תפוקת הנפט מן המזרח התיכון עמדה רק על 5% מכלל התפוקה העולמית ב-1941), אך הנפט מן המזרח התיכון היה זול יותר לבריטים, ונמצא כבר במקום בו ניתן להשתמש בו, בעוד על הנפט האמריקני היה צורך לשלם בתנאי אשראי לא נוחים, והיה צורך להובילו בתקופה בה סער הקרב על האטלנטי.
ההיסטוריון רוברט ליימן סיכם את המערכות במילים אלו: "המערכות לא היו גדולות, הן התנהלו בלי קולות תרועה רמים ובמשאבים זעומים במידה מגוחכת בכל אחת מהן... אבל הן היו חיוניות להמשך קיומה של בריטניה."
לקטוזה
סוכר חלב
פגיעה בעבודה
פגיעה בעבודה כמונח משפטי הן תאונת עבודה או מחלת מקצוע הפוגעות ביכולתו של עובד לעבוד, באופן זמני או קבוע.
תאונת עבודה היא תאונה המתרחשת לעובד תוך כדי עבודתו ועקב עבודתו, גם כשהוא רק בדרך לעבודה או בחזרה ממנה.
מחלת מקצוע היא מחלה הנגרמת עקב העבודה, כתוצאה מתנאי העבודה או מנסיבות אחרות הכרוכות בעבודה והפוגעות בעובד באופן כרוני.
בישראל.
בהתאם לחוק הביטוח הלאומי, כל עובד במדינת ישראל מבוטח בענף נפגעי עבודה של המוסד לביטוח לאומי, ובמקרה שנפגע בתאונת עבודה או במחלת מקצוע, הוא זכאי לזכויות שמעניק החוק לנפגעי עבודה. ביניהן: דמי פגיעה לתקופת ההיעדרות מן העבודה (עד 90 יום) בעקבות הפציעה, פיצוי או קצבת נכות בגין נכות שנגרמה לעובד, קצבת תלויים לשאיריו של עובד שמת עקב פגיעה בעבודה ועוד.
תאונת עבודה.
תאונת עבודה היא תאונה המתרחשת לעובד תוך כדי עבודתו ועקב עבודתו, ואצל עובד עצמאי תוך כדי ועקב עיסוקו במשלח ידו. החוק מכיר גם בתאונה שאירעה למבוטח בדרך מביתו לעבודה, בדרך מן העבודה לביתו, ובדרך בין מקומות עבודה, למי שעובד ביותר ממקום עבודה אחד.
בדרך כלל, תאונת עבודה היא אירוע פתאומי שניתן לשייכו לגורם מוגדר וחיצוני המשפיע על גוף האדם וכתוצאה ממנו נגרם לאדם נזק. כך למשל, עובד המחליק על שלולית שמן במקום עבודתו, תוך כדי עבודה, וכתוצאה מכך שובר את רגלו, יוכר כנפגע בתאונת עבודה. בתחילת הטיפול יש למלא טופס 250.
מקרי מוות.
מדי שנה מתרחשות בישראל עשרות תאונות עבודה קטלניות, רובן בענף הבנייה. סיבת המוות העיקרית היא נפילה מגובה, וכן רשלנות המעסיק על כך שלא נקט באמצעי זהירות מיוחדים הנדרשים לעבודה מסוג זה. עבודה בסיכון גבוה, כדוגמת עבודה בענף הבנייה, מחייבת פיקוח על תקני בטיחות כדי להקטין את סיכויי העובדים להיפגע.
בשנת 2017 נהרגו בתאונות בניין בישראל 35 בני אדם ונפצעו 229 מהם 56 פצועים קשה. מקרב ההרוגים 15 היו ערבים אזרחי ישראל, 7 מהגרי עבודה / פליטים, 6 פועלים פלסטינים ו 5 יהודים.
מיקרוטראומה.
על פי החוק, ניתן להכיר גם בפגיעות בעבודה אשר התפתחו לאורך זמן ולא באירוע בודד. ליקויים בריאותיים כאלה הן תוצאה של חשיפה מתמשכת לפגיעות זעירות, שרק בהצטרפן, גרמו לנזק. כך ניתן למעשה להעניק זכויות ביטוחיות המוקנות לנפגעי עבודה, אף לעובד אשר חלה במחלה, כתוצאה מתנאי עבודה, אף שהמחלה אינה מופיעה ברשימת המחלות המוגדרות כ"מחלות מקצוע". כך לדוגמה, קלדנית אשר חלתה בפרקי ידיה לאחר עבודה רבת שנים במקצועה. במידה שעבודת ההקלדה גורמת לפגיעות זעירות לפרקי היד המצטברות לכדי המחלה רק לאחר שנים של עבודה וזהו הגורם למחלתה, הרי שתוכר כנפגעת עבודה.
מחלת מקצוע.
מחלת מקצוע היא אחת מרשימה מוגבלת של מחלות הנקובות בתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה), התשי"ד-1954. רבות ממחלות המקצוע הן הרעלות הנגרמות מחשיפה לחומרים כימיים (למשל, הרעלת עופרת, הרעלת תחמוצת הפחמן, וכדומה). מחלות מקצוע אחרות הן מחלות המיוחדות לעובדים במקצועות מסוימים, או בתנאי עבודה מיוחדים (כך למשל, "מחלת צוללים" הייחודית רק לעובדים בתחום זה, אזבסטוזיס הייחודית לעובדים החשופים לאבק סיבי אזבסט). חוק הביטוח הלאומי אינו מכיר במחלות מקצוע אשר התקנות אינן נוקבות בשמן. אולם, ניתן להכיר במי שנפגע במחלה שנגרמה עקב העבודה אף שאינה נמצאת ברשימת מחלות מקצוע, וזאת בדרך של מיקרוטראומה.
מקרים מיוחדים של פגיעה בעבודה.
בשתי סוגי פגיעות חוק הביטוח הלאומי מציב תנאים מיוחדים לצורך הכרה כפגיעה בעבודה: בקע מפשעתי (בסעיף 84 לחוק) וליקוי שמיעה (בסעיף 84א לחוק).
לצורך הכרה בבקע מפשעתי על העובד לעמוד בשלושה תנאים:
כדי להכיר בליקוי שמיעה כפגיעה בעבודה דורש החוק חשיפה לרעש מזיק במקום העבודה. לירידה מינימלית מסוימת בכושר השמיעה ולהגשת התביעה למוסד לביטוח לאומי בתוך שנה מעת הפניה לטיפול רפואי, או מעת שהחלה הירידה בשמיעה. כך גם קובע החוק תנאים מיוחדים להכרה ברעש תמידי באזניים (טינטון) כפגיעה בעבודה.
חזקת תאונת עבודה.
חוק הביטוח הלאומי מכיר אף בתאונות שאירעו לעובד, בנסיבות מסוימות, כתאונות עבודה, אף אם אינן מתאימות להגדרת תאונת עבודה. נסיבות אלה מפורטות בסעיף 80 לחוק הביטוח הלאומי:
החוק קובע במפורש כי תאונה שאירעה לעובד שהיה בדרך, ולא בשעת העבודה, תוכר כתאונת עבודה אך ורק במידה שהעובד לא עשה הפסקה בדרכו, והלך במסלול מתקבל על הדעת, בין נקודת המוצא לנקודת היעד. כך למשל, עובד הנוסע ממקום עבודתו לביתו ובדרך עוצר לעריכת קניות, לא תוכר תאונה שאירעה לו בדרך, כתאונת עבודה. אולם, אף לסייג זה קיימים סייגים בחוק. כך, הבאת ילד לגן הילדים בדרך לעבודה וכן סטייה מן הדרך לצורך תפילת שחרית במניין שבו העובד נוהג להתפלל, לא יחשבו כסטייה מן הדרך לעבודה.
חיים אוליאל
חיים אוליאל (נולד ב-22 בדצמבר 1956) הוא זמר ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה.
אוליאל נולד בשדרות. את הקריירה המוזיקלית שלו החל בגיל 13, כאשר התחיל לנגן על גיטרה חשמלית. בגיל 15 הקים את להקת ליל השמשות. לאחר השחרור מהצבא הקים את להקת הרוק המאה העשרים ואחת, כאשר שותפיו ללהקה היו אחיו אלי, שניגן בתופים, וחיים אוחנה, שניגן בבס. הרכב זה היווה את הבסיס ללהקת שפתיים שהוקמה מאוחר יותר. בלהקת שפתיים היה חיים אוליאל הזמר, וכן השותף לכתיבת להיטי הלהקה. במקביל להיותו חבר בלהקת שפתיים, סייע אוליאל רבות לזמר קובי אוז, שהיה אז בראשית דרכו.
בשנת 2000 יצא אלבום הבכורה של אוליאל הנקרא "סנדוק לעג'ב" (בעברית: קופסת הקסמים), כשקובי אוז נטל חלק בניהול האמנותי של האלבום. בשנת 2002 הוציא את השיר "תני לו ללכת", הכלול באלבום הסולו השני שלו. זכה בפרס הצילינדר הנודד לשנת תשס"ד.
בשנת 2003 הקליט את שירו של נתן אלתרמן "עוד אבוא" עבור שיר הנושא לסרט הקולנוע הכוכבים של שלומי בבימויו של שמי זרחין. השיר, שהולחן והופק מוזיקלית על ידי מלחין הסרט יונתן בר גיורא, מופיע בכותרות הסיום, וכן בגרסה קצרה ומהורהרת יותר בגוף הסרט. בגרסת הדי.וי.די מצורף גם קליפ בהשתתפות אוליאל ואושרי כהן, כוכב 'הכוכבים של שלומי'. אוליאל ובר גיורא המשיכו ושיתפו פעולה בביוצע לשיר נוסף של אלתרמן, ריצתו של העולה דנינו, שבוצע בהופעה מיוחדת.
הציע לאקדמיה ללשון העברית את המילה "צהלולים", ואף הקים מועדון זמר ותרבות מרוקאית תחת שם זה בעיר שדרות.
לאוליאל ארבעה בנים ובת. באוגוסט 2019 אותר בנו ניב לצד אשה נוספת בביתו בנווה ימין כשהם ללא רוח חיים.
בחודש נובמבר 2020 השתתף אוליאל בערב הפתיחה של פסטיבל "אשדודשירה" ובו ביצע לראשונה על במה את "עוד אבוא" - שיר הנושא של "הכוכבים של שלומי" וכן את "ריצתו של העולה דנינו", שניהם מאת נתן אלתרמן.
פיזיקה של חומר מעובה
פיזיקה של מצב מעובה היא ענף בתוך הפיזיקה אשר עוסק בחומר שנמצא במצב צבירה מעובה. מצב צבירה זה מאופיין בכך שהמולקולות בחומר קשורות אחת לשנייה בקשרים אלקטרומגנטיים (דוגמת קשרי ואן דר ואלס). שני מצבי הצבירה המעובים העיקריים הם מוצק ונוזל, בניגוד לגז בו המולקולות נחשבות לחופשיות. ענף זה צמח מתוך פיזיקה של מצב מוצק וכיום הוא כולל גם ענף זה.
חוץ ממוצקים ונוזלים, ענף זה עוסק במצבי צבירה מיוחדים אחרים, לדוגמה:
מתאנול
אתאנול
פילאך
פילאך (או וילאך) (בגרמנית: Villach, בסלובנית: Beljak, באיטלקית: Villaco) היא העיר השנייה בגודלה במדינת קרינתיה שבדרום אוסטריה, על גדות הנהרות דראו וגאיל. העיר נחשבת לאחד ממחוזותיה של קרינתיה. אוכלוסייתה מונה 60,480 תושבים נכון ל-2015.
גאוגרפיה.
העיר ממוקמת במקום התמזגותם של הנהרות דראו וגאיל. העיר מוקפת בכמה אגמים ובהרים, המשמשים לסקי בחורף ולטיולים בקיץ. העיר שוכנת במרחק כחצי שעה במכונית מגבול איטליה וסלובניה.
פוליטיקה.
מועצת העיר.
מועצת העיר (בגרמנית: Gemeinderat) מורכבת מ-45 חברים, כשראש העיר מחזיק בתואר נשיא. ראש העיר הנוכחי הוא הלמוט מאנצנרייטר ממפלגת SPÖ. חלוקת המושבים (נכון ל-2003) בין המפלגות היא:
ממשלת העיר.
ממשלת העיר (Stadtsenat) מורכבת משבעה חברים. ראש העיר נבחר ישירות על ידי אוכלוסיית העיר, ושני סגני הנשיא וארבעת חברי המועצה האחרים נבחרים על ידי מועצת העיר.
פסטיבלים.
בעיר מתקיימים מספר פסטיבלים מדי שנה:
וילאך
ארגון הסולידריות הבינלאומי
מאריסה פארדס
פפי תורג'מן