משנת 2003 עד שנת 2015 השתתף פולישוק בסדרה "הפיג'מות" וגילם את דמותו של גרי מנדלבאום - בעל מסעדה כושלת בשם "המבורגרי". בשנת 2009 החל לגלם את הדמות, והפעם כדמות הראשית, בסדרת הבת "מנדלבאום בלש פרטי". כן המשיך בגילום הדמות גם בסדרות הבת הנוספות של "הפיג'מות": "הפיג׳מות בקפה קר-סול" ו"הפיג׳מות במופע של דובל'ה".
בשנת 2005 השתתף פולישוק בפסטיגל גיבורי על בתפקיד מנהל בית הספר אשר הציג את שירו של אושרי כהן ואת שירם רותם אבוהב ורועי בר נתן.
בשנת 2007 שיחק פולישוק בתפקיד קבוע בסדרת המדע בדיוני "הנפילים" בתפקיד אסף חן, סגן קצין האבטחה.
בשנים 2005–2007 השתתף בתפקיד אורח בסדרה "השמיניה" בערוץ הילדים בדמות עורך דין חלבי.
בשנת 2008 השתתף בתפקיד אורח בעונה השביעית של הסדרה "החיים זה לא הכל".
בשנת 2010 השתתף בתפקיד אורח בסדרה "15 דקות", ושיחק בתוכנית "מה בכריש?" בתפקיד טוסיה, כרוז האונייה והעבד של גבי, הקפטן של האונייה.
בשנת 2011 יצר יחד עם רובי דואניאס את הסדרה "סברי מרנן" שמשודרת בערוץ 12, ומאז הוא אף מגלם בה את איתמר רוזן. באותה שנה השתתף בתוכניות "הפרויקט הירוק" של HOT, התארח בתוכנית "סבבה בנט", ובתוכנית "המקום האמיתי" בערוץ הילדים.
בשנת 2013 יצר וכתב יחד עם רובי דואניאס וימית סול את הסדרה "משפחה שולטת", שעלתה בשנת 2014, ואף התארח בה בעונה הרביעית.
בשנת 2016 השתתף בספיישל הטלוויזיוני "התכנית" בערוץ הראשון.
חיים אישיים.
פולישוק רווק, ומתגורר בתל אביב.
שק לי בתחת
שַׁק לִי בַּתַּחַת, או בקיצור שַׁק לִי, או שַׁק בַּתַּחַת, הוא סלנג עממי, המביע סירוב מוחלט ובוטה לפנייה או לבקשה או לחלופין זלזול בדבריו וביטול דעתו של הפונה.
הביטוי וגרסאותיו.
הביטוי נוצר מצימוד מילים משני משלבי לשון שונים: לשון מליצית ("שק", שורש שמופיע, בין היתר, בביטוי "שפתיים יישקו") ומשלב דיבורי ("בתחת") יצר ביטוי במשלב שלישי: סלנג. אף שהביטוי נחשב לניבול פה, הוא נפוץ, בין היתר, בפוליטיקה, בספרות ובאקדמיה.
לביטוי גם גרסאות מעודנות, למשל: יִישָּׁקֵנִי, לשון סגי נהור מהפסוק . דרויאנוב, בספר הבדיחה והחידוד, מַפנה לאותו הפסוק בדרך עוקפת: , הוא שומט את המילה "יישקני" ובכך מרכך את הביטוי עוד יותר.
הביטוי נמצא בשימוש בעברית מראשית המאה ה-20, והוא רוֹוח עד ימינו. הביטוי המקביל בערבית הוא "תִלְחַס טִיזִי" (בערבית: تلحس طيزي; מילולית: לקק לי את התחת), וממנו נגזר, הכינוי הנפוץ בתקופת היישוב "תילחאס טיזי ". כינוי זה, שהיה שגור בפי דוברי עברית, הוא הלחם בסיסים של ביטויים בשתי שפות: "תלחס טיזי" בערבית ו"געשעפטן" ביידיש. ביידיש גם קיים הביטוי המקביל בשלמותו: "קיש מיר אין תָּחַתֿ (נהגה טאָכעס)".
ביטויים מקבילים קיימים, בין היתר, בשפות אנגלית, אספרנטו, גרמנית, הונגרית, יוונית, נורווגית, סלובקית, ספרדית, סרבית, פולנית, פיליפינית, צרפתית, קוריאנית, רומנית ורוסית.
הופעתו הראשונה בדפוס של הביטוי כמטפורה היא ביצירת הביכורים של גתה, "גץ מברליכינגן", דרמה היסטורית על רקע מלחמת האיכרים בגרמניה במאה ה-16, שאותה כתב ב-1773 והקנתה לו את ראשית פרסומו כסופר. ביצירה עונה הגיבור, גץ מברליכינגן, לדרישתו של הבישוף מבמברג שייכנע: "הוא יכול לנשק לי בתחת" (Er kann mich im Arsche lecken). מוצרט כתב קנון מעגלי בשישה קולות ששמו
Leck mich im Arsch (קכל 231). ישנה גרסה נוספת לקנון זה שבה הוחלף הכותר ל-Laßt uns froh sein (הבה נשמח).
ביטוי בסלנג בעל משמעות דומה הוא "קפוץ לי".
בספרות העברית.
חנוך ברטוב סיפר שלקראת פרסום סיפורו "יום ולילה" בכתב העת "אורלוגין", שוחח איתו עורך כתב העת, אברהם שלונסקי בעניין קטע-דיאלוג, שבו אומר מישהו בכעס, "אם כך, שק בתחת, ברור לך?!", והשתדל לשכנע את ברטוב להימנע מביטוי גס כזה, אך ברטוב עמד על דעתו והביטוי נדפס.
בקברט הסאטירי "את ואני והמלחמה הבאה" כלל חנוך לוין את השיר "מקאמה לאלוף בום", המתחיל במילים "אנחנו מנשקים לך בתחת, אלוף בום,/ כי לולא אתה לא היינו מנשקים עכשיו כלום".
מפי משוררים.
נתן אלתרמן.
בקרב ביר חכים, שהתנהל באמצע שנת 1942 בצפון אפריקה, במהלך מלחמת העולם השנייה, הגיעו שליחים מטעמו של הפלדמרשל הגרמני ארווין רומל אל הגנרל הצרפתי מארי-פייר קניג, ודרשו ממנו להיכנע. על פי העיתון "דבר" השיב קניג "תשובה נמרצת שאינה ראויה לדפוס". המשורר נתן אלתרמן, שכתב באותם ימים בעיתון "הארץ" טור בשם "רגעים" על ענייני השעה, העלה על נס את האירוע בשירו :
אהרן שבתאי.
בשירו "אם תבקשו", מתאר אהרן שבתאי בקשות שונות המוצגות לו מאנשי ממשל, והוא מסיים את השיר בתשובתו:
האנומליה של פיוניר
האנומליה של פיוניר, או אפקט פיוניר, היא סטייה בלתי צפויה של מספר גשושיות המבקרות במערכת השמש החיצונית, בעיקר פיוניר 10 ו-11, מהמסלול שצופה להן תורת היחסות הכללית.
שתי הגשושיות נמצאות במסלול אל מחוץ למערכת השמש, והן מאטות תחת השפעת כוח המשיכה של השמש. עם זאת, ניתוח מדויק של תנועותיהן מראה שהן מאטות מעט יותר מן הצפוי. ניתן לתאר את האפקט כתאוצה חלשה נוספת לכיוון השמש.
כיום אין הסבר המקובל על הכול לתופעה. על אף שההסבר לתופעה יכול להיות בנאלי כמו דליפת גז היוצרת דחף בהתאם לחוק השלישי של ניוטון, קיימת אפשרות שהתאוריות המקובלות כיום אינן יכולות לתאר בצורה מדויקת את התנהגות הגשושיות ביחס לשמש.
תיאור התופעה.
פיוניר 10 ו-11 נשלחו לכיוון צדק וצדק/שבתאי, בהתאמה. הגשושיות הן מיוצבות-סחרור, על מנת לשמור על האנטנות שלהן מכוונות אל כדור-הארץ. על אף שהגשושיות כוללות רקטות, אלו נותרו ללא שימוש לאחר ביצוע המשימה, והותירו את הגשושיות במסלול שיוט דרך האזורים החיצוניים של מערכת השמש. בתקופה זו הגשושיות המשיכו לשדר מידע באופן קבוע אל כדור הארץ, ובכך העבירו מידע בעל ערך הרבה אחרי תום תפקידן המקורי.
מכיוון שהגשושיות משייטות ללא שימוש בהינע חיצוני, ניתן לאפיין את הצפיפות של התווך שבמסלולן ומכך להסיק את מידת השפעתו על התנועה שלהן. בחלקים החיצוניים של מערכת השמש ניתן לחשב זאת בקלות יחסית, בהתבסס על מדידות שבוצעו מכדור הארץ. עם זאת, אחרי שמביאים זאת בחשבון, יחד עם כל האפקטים הפיזיקליים הרלוונטיים כמו הזמן שלוקח לאותות להגיע אל כדור הארץ, החישובים מראים באופן עקבי שהחלליות נמצאות קרוב יותר אל השמש משהן אמורות להיות, במרחק של כמה אלפי קילומטרים - מעט יחסית לסדרי הגודל של המרחק אל השמש, ועם זאת מובהק מבחינה סטטיסטית. ההבדל הזה גדל עם הזמן, דבר שמצביע על כך שמה שגרם לכך מלכתחילה עדיין משפיע על הגשושיות.
עם גדילת האנומליה, נראה היה שהגשושיות נעות לאט יותר מהצפוי. מדידה ישירה תוך שימוש באפקט דופלר אישרה שישנה האטה קבועה במהירותן.
לאחר שהגיעו נתוני המהירות והמיקום של גשושיות פיוניר 10 ו-11 כפי שנמדדו על ידי המכשירים שעליהן, התגלה שגם כאשר לוקחים בחשבון את כל הכוחות הפועלים על הגשושיות נשארת תאוצה בלתי מוסברת של מטר לשנייה בריבוע, לכיוון השמש.
גם הנתונים שהגיעו מגלילאו ומיוליסס הצביעו על אפקט דומה, אם כי ממספר סיבות, כמו קרבתן לשמש, הגשושיות האלה לא היו יכולות לספק מסקנות חד-משמעיות. המשותף לגשושיות בהן האפקט משמעותי הוא שהן מיוצבות על ידי סחרור, בגשושיות המיוצבות על ידי גירוסקופים בשלושה צירים האפקט כמעט ולא מורגש.
למעשה, גם בגשושיות בהן האפקט גדול יותר, הוא בקושי מורגש ויכול להוות טעות סטטיסטית הנובעת משינויים בדרך שבה נאספים הנתונים מהגשושיות במהלך המשימה. מספר שינויים נעשו במהלך פעילות המשימות האמורות, והם כוללים החלפה של מכשירי איסוף הנתונים, של אתרי ההפעלה ושל התוכנה האוספת את הנתונים. האגודה הפלנטרית התמסרה לעניין ביוני 2007. הם העבירו את כל הנתונים לאותו פורמט ובדקו האם התאוצה הבלתי-מוסברת פונה לכיוון כדור הארץ - שאז ניתן לפטור אותה כטעות אנוש - או שהיא פונה לכיוון השמש, דבר שמצביע על אפקט ממשי.
הסברים אפשריים.
לסתירה בין הצפי לנתונים בפועל ניתנו מספר הסברים אפשריים, בהם:
אפשרויות להמשך מחקר.
גשושיות הפיוניר כבר לא מספקות מידע, הגשושית גלילאו נשרפה בכוונה תחילה כאשר שולחה לחקור את אטמוספירת צדק בסוף משימתה, ועד עתה הנתונים מקאסיני לא סיפקו תוצאות חד-משמעיות. עם זאת, נותרו מספר אפיקי מחקר אחרים:
כנסים העוסקים באנומליה.
בשנים האחרונות נערכו מספר כנסים שכותרתם הייתה חקר האנומליה של פיוניר. הגדולים והבולטים שבהם הם:
אדני בזק
אדני בזק היה המלך ששלט בעיר הקדומה בזק, המלך הנוכרי הראשון אותו הרגו בני ישראל לאחר מות יהושע. שמו - אדוני בזק, מראה על שליטתו בבזק, כמו אדני צדק ().
בתנ"ך, נכתב על פרשת כיבוש העיר בזק על ידי בני יהודה כך:
בני יהודה עלו להילחם בכנעני ובפריזי, וכבשו את בזק והרגו את אנשיה כפי שצוו (הריגת שבעת עממין). הם תפסו את מלך בזק, ועינו אותו על ידי קיצוץ בהונות ידיו ורגליו. הם השאירו אותו בחיים (המנהג היה שהשארת המלך של האויב בחיים מעיד על ניצחון במלחמה) ולוקחים אותו לירושלים משום שזה המקום הבא שהם עלו לכבוש אותו, ושם אדוני בזק מת.
צלאח חלף
האימפריה של ניקאה
האימפריה של ניקאה (טורקית İznik İmparatorluğu - "איזניק אימפראטורלואו", יוונית Αυτοκρατορία της Νίκαιας - "אפטוקראטוריה ניסניקאס") הייתה הגדולה מבין שלוש המדינות היווניות אשר קמו על חורבותיה של האימפריה הביזנטית לאחר נפילת קונסטנטינופול במסע הצלב הרביעי ב-1204. האימפריה התקיימה עד שנת 1261 עת הוחלפה באימפריה הביזנטית המתחדשת, ובירתה הייתה בעיר ניקאה שלחופי ים השיש (כיום איזניק בטורקיה).
תקומה והתרחבות.