משאל העם הוצע על ידי נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין במהלך נאומו בפני האספה הפדרלית. המועד המדויק של ההצבעה לא הוכרז תחילה והייתה הערכה שייתקיים לפני 1 במאי. עד 20 בינואר, הרפורמות המוצעות נוסחו במלואן להצעת חוק וכבר הוגשו רשמית להצבעת הדומה הממלכתית. השינויים במערכת הפוליטית הרוסית צפויים להתרחש במהירות חסרת תקדים ויחזקו את הפרלמנט והממשלה על חשבון סמכויות הנשיא.
ברוסיה 110,564,632 בעלי זכות הצבעה על פי ועדת הבחירות המרכזית של רוסיה. בפועל הצביעו 74,108,049 איש, כ-67% מבעלי זכות ההצבעה.
במקור תוכנן לערוך את המשאל ב-22 באפריל 2020, ברם התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה אילצה את הנשיא פוטין להודיע על דחיית ההצבעה למועד מאוחר יותר. היה זה משאל העם הראשון מאז המשאל לאימוץ החוקה הרוסית בשנת 1993. בעקבות משבר הקורונה התאפשרה גם הצבעה ממוחשבת מרחוק בשיטת בחירות באינטרנט באמצעות פורטל השירותים הציבוריים של הפדרציה הרוסית, מבלי שהיה צורך להגיע לקלפיות, כשהקלפיות פתוחות עם מערך עיבוד פתקי הצבעה עבור אוכלוסייה במחוזות שלא הוגדרה בהן יכולת הצבעה מרחוק. בהצבעה האינטרנטית הצביעו מעל מיליון איש במוסקבה ובניז'ני נובגורוד.
בוועדת הבחירות המרכזית של רוסיה הודיעו כי 77.92% הצביעו בעד התיקונים המוצעים.
התיקונים המוצעים.
לראשונה הודיע ולדימיר פוטין על תיקונים אפשריים לחוקה במהלך מסיבת העיתונאים השנתית שלו ב-19 בדצמבר 2019. הוא אמר שהוא מוכן לדון בשינוי הנורמות החוקתיות. בפרט דיבר על חיזוק תפקידו של הפרלמנט וביטול הסעיף "ברציפות" בסעיף המסדיר את מספר הקדנציות המרבי של הנשיא (זאת לאחר שפוטין הצליח להיבחר שוב כנשיא בחירות לנשיאות רוסיה 2012 ולמעשה נכנס לכהונה שלישית כנשיא. כאשר פוטין מתכוון לבטל אפשרות חוקית לכך בעתיד).
ביתר פירוט, פוטין דיבר על התיקונים במהלך נאומו לאומה, בפני שני בתי הפרלמנט ב-15 בינואר 2020. בנוסף לתיקונים שהוזכרו במהלך מסיבת העיתונאים, פוטין הציע גם מספר תיקונים לשיפור המדיניות החברתית והמינהל הציבורי. מיד לאחר הנאום הקים פוטין קבוצת עבודה שתכין תיקונים לחוקה שכללה 75 אנשים, כולל פוליטיקאים, מחוקקים, חוקרים ואישי ציבור.
רשימה.
ב-20 בינואר 2020 הגיש הנשיא ולדימיר פוטין טיוטת תיקונים לדומה. בסך הכל, 14 סעיפים ישונו. באופן כללי מוצעים התיקונים הבאים:
ב-10 במרץ 2020 מפלגת השלטון רוסיה המאוחדת הציעה לאפס את משך הכהונות שכיהן פוטין כנשיא ובעצם להסיר את מגבלות החוקה על שתי כהונות רצופות באופן כזה שתאופס ספירת ארבע כהונותיו של פוטין, באופן זה יתאפשר לו להמשיך לכהן בתפקיד גם מעבר לבחירות 2024. בעקבות השינויים המוצעים הציע מנהיג המפלגה הליברל-דמוקרטית של רוסיה, ולדימיר ז'ירינובסקי, לערוך בחירות בזק לדומה הממלכתית כבר ב-20 בספטמבר 2020, אם התיקונים יאושרו ולמעשה יכשירו את הקרקע לשינוי שיטת הממשל ברוסיה.
הצעה לאימוץ ללא משאל עם.
פוטין ציין כי הפרלמנט מסוגל באופן חוקי לשנות את החוקה, אך טען כי יש צורך בהצבעה לאומית כדי להפוך את התיקונים ללגיטימיים. בעוד פוטין אמר כי יש להציב את חבילת התיקונים להצבעה ארצית, דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב אמר שההצבעה אינה כרוכה במשאל עם. ב-20 בינואר נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הגיש את הצעת החוק לתיקוני החוקה לדומה. חידוש החוקה שהוצע על ידי נשיא רוסיה אינו מצריך משאל עם ולא את כינוס האספה החוקתית.
הצעת הצבעת ייעוץ ארצית.
מינוח.
החוקה הנוכחית של הפדרציה הרוסית אומצה ב"הצבעה עממית" ב-12 בדצמבר 1993. זהו מונח רשמי בעל משמעות משפטית. ניתן לאמץ תיקונים או חוקה חדשה על ידי "הצבעה עממית". "משאל" (референдум), "בחירות חופשיות" (свободные выборы) ו"הצבעה עממיית" (всенародное голосование) נקבעים על ידי החוקה. שיעור ההצבעה של 51% הוא חובה ל"הצבעה בפריסה ארצית" על פי סעיף 135 לחוקת רוסיה של 1993. החוק הפדרלי אודות משאל העם אומץ בשנת 1995. לצורך עריכת משאל עם חובה כי תקופת קמפיין ואחוזי ההצבעה ייקבעו בהתאם לתקנים בינלאומיים לבחירות דמוקרטיות. תוצאות משאל העם לא ניתנות לשינוי אלא אם כן נערך משאל עם חדש. משאל עם מייעץ אינו מתקיים ברוסיה.
דיון.
מצד שני, הצהרתו של פוטין כי "החלטה סופית" תתקבל רק לאחר שניתן לפרש את הליך ההצבעה כמשמעותה כי ההצבעה עצמה לא תהיה מחייבת. עם זאת, על פי החוקה, זה לא המקרה: יש לאכוף את תוצאות ההצבעה בפריסה ארצית כפי שהיא. המשמעות היא שמשאל עם ינוהל כנוהל חוץ-חוקתי (בדומה לסקר מקוון). המבקרים האשימו את פוטין ביישום "הפיכה חוקתית" וברצונו להשית שינויים במערכת הפוליטית במדינה מבלי לערוך נהלים חוקיים כמו משאל עם.
הצבעה כלל-רוסית.
חידוש החוקה לא דורש משאל עם, ולא כינוס של ועדת החוקה, אך "הצבעה כלל-רוסית" (общероссийское голосование) נקבעה על פי סעיף 2 לחוק התיקונים לחוקה הרוסית. פוטין הציג מונח זה לראשונה והוא אינו מונח משפטי עם הגדרה ברורה. ההצבעה בכל רוסיה אינה מחויבת או מוגדרת על ידי החוקה ואינה מוזכרת בחוקים פדרליים, בחוקים אזוריים או במסמכים משפטיים אחרים.
עמדת פוטין.
לאחר שההצעות הוגשו לפרלמנט, פוטין נשאל מספר פעמים באשר לכוונתו להישאר בשלטון לאחר 2024. כך, לאחר ההודעה על השינויים לחוקה בנאום לאספה הפדרלית, ולדימיר פוטין נשאל מספר פעמים באשר לתיקוני החוקה כשתומכיו הציעו אפשרויות להישאר בראש השלטון גם לאחר סיום הקדנציה הנשיאותית. פוטין השיב שלוש פעמים לשלילה.
ב-18 בינואר בסנקט פטרבורג בפגישה עם ותיקי מלחמת העולם השנייה, אחד המשתתפים ביקש לא להגביל את כהונתו של אדם לשתי קדנציות כנשיא.
"לגבי הקדנציות של ראש המדינה בשלטון, אני מבין על מה אתה מדבר." אמר פוטין, "רבים מאנשינו חרדים ליציבות החברה, ליציבות במדינה - הן ליציבות חיצונית והן פנימית. עם זאת, לדעתי, יהיה זה מאוד מדאיג לחזור למצב באמצע שנות השמונים, כאשר מנהיגי המדינה נשארו בשלטון בזה אחר זה עד סוף ימיהם, עזבו את השלטון הזה, תוך שהם לא מספקים את התנאים הדרושים למינוי יורש. לכן תודה רבה לך, אבל אני חושב שעדיף לא לחזור למצב שהיה באמצע שנות השמונים. תודה רבה לך. אבל בכל מקרה נעים מאוד לשמוע זאת, כי זו הערכה של עבודתי", הדגיש פוטין.
באשר לאפשרות ליצור רפובליקה פרלמנטרית ברוסיה ותפקידו של ולדימיר פוטין באופן אישי במודל שכזה, נשיא רוסיה נשאל על כך במהלך פגישה עם הציבור בעיר אוסמן שבמחוז ליפצק.
"בבית הספר דנים ביוזמות החוקתיות שלך. למעשה, ההצעה לחזק את אחריות השרים בפני הפרלמנט," אמר אחד המורים, "מהי השקפתך באשר להגדלה משמעותית של אחריות הממשלה והשרים? כלומר, הם יהיו אחראים באופן מלא לכלכלה, לתחום החברתי, לכל מה שחשוב לאנשים? ואתה, לדעתי, יכול להיכנס כבן אדם שיהיה אחראי לביטחון המדינה, למדיניות חוץ. כלומר, איך אתה מסתכל על זה שרוסיה תהפוך לרפובליקה פרלמנטרית?"
"כבר דיברתי על זה", ענה פוטין. "רפובליקה פרלמנטרית בעולם - צורת התארגנות זו של המדינה נפוצה במדינות רבות, במיוחד במדינות אירופיות, היא מיושמת למעשה, אם כי ישנן גם רפובליקות נשיאותיות. נניח הרפובליקה הפדרלית של גרמניה היא רפובליקה פרלמנטרית, וצרפת היא רפובליקה נשיאותית. צורות שונות קיימות באותה אירופה וברחבי העולם. הודו, אחת המדינות הגדולות בעולם, היא מדינה פרלמנטרית, וארצות הברית היא מדינה נשיאותית. האם יישום זה אפשרי אצלנו? תאורטית אפשרית. האם רצוי או לא? לכל אחד יש דעה משלו בעניין זה. אני מאמין שלא. ואני אגיד למה. על מנת שרפובליקה פרלמנטרית תפעל בצורה יעילה, יש צורך שהמבנה הפוליטי, ראשית, יגדל מזמן. באותה אירופה עם כמה מפלגות קיימות במשך מאות שנים. כאן, ככלל, המפלגה קשורה לאדם ספציפי. הדוגמה הבולטת ביותר בארצנו היא ולדימיר וולפוביץ' ז'ירינובסקי. יש ז'ירינובסקי - יש LDPR, אין ז'ירינובסקי... הרעיון הוא טוב, ליברלי, אך האם המפלגה תוכל לתפקד כך בלי המנהיג שלה קשה לומר. אבל עדיף שלא ננסה. יש שיקול נוסף אחד. צורת הממשל הפרלמנטרית, הנמצאת בשימוש נרחב באירופה, נכשלת כיום. במדינות מסוימות, למרות קיומה של תשתית פוליטית כזו בצורת מפלגות פוליטיות יציבות, הן אינן יכולות להקים ממשלה במשך שישה חודשים. זה לא מסתדר. תארו לעצמכם אם רוסיה תחיה ללא ממשלה במשך שישה חודשים? קטסטרופה! האמינו לי, זה בלתי אפשרי. זה נזק עצום למדינה. או כדי להקים ממשלה בכל מחיר, הם מסכימים על קואליציות, יתר על כן, אותן מפלגות שמציבות לעצמן יעדים הפוכים לחלוטין. המטרה - תועלת האנשים - זהה לכולם, אך הכלים להשגת מטרה זו שונים לחלוטין. יש האומרים כי, יש צורך להשתמש בכל סוגי האנרגיה, כולל אנרגיה אטומית, בעוד שאחרים אומרים כי אין להשתמשב אנרגיה אטומית. ואז הם נפגשים בקואליציה. כיצד יתמודדו ביעילות עם אתגרים לאומיים? זו בדיוק דוגמה כל כך גלויה. ניתן לצטט רבים אחרים. בפועל, מומחים מערביים עצמם, כך קראתי לפעמים, אומרים שהפרלמנטריזם עובר משבר במידה מסוימת. והם חושבים כיצד להחיות, כיצד לתת איכות חדשה, כיצד לייעל את המערכת הזו. אני חושב שעבור רוסיה, עם שטחה העצום, עם האמונות הרבות, עם מספר רב של ישויות, לאומים החיים במדינה - אי אפשר אפילו לספור אותם, יש אומרים 160, כ-190 - הם עדיין זקוקים לנשיאות חזקה", טען פוטין.
בהמשך נפגש הנשיא עם סטודנטים בסוצ'י. שם נשאל שוב מה יקרה אחרי הבחירות לנשיאות רוסיה 2024, כיצד תתפתח רוסיה והאם ולדימיר פוטין רוצה להפוך לחונך של הנשיא העתידי, לתקופת מעבר?