לבנון ייסד את חברת "שיכון אזרחי" והיה אחד ממנהליה. ממייסדי העיתון "הבקר" ומנהלו. בשנת 1934 כיהן כיושב ראש ועדת הבחירות של עיריית תל אביב, וכן כמזכיר הכללי של הסתדרות הציונים הכלליים בארץ ישראל. בנוסף היה ממייסדי המושב "חבצלת השרון". בשנים 1937–1938 שימש שליח הציונים הכלליים בליטא ואחר כך עבד בפולין בשליחות הקרן הקיימת וקרן הייסוד. הוא נמנה עם חברי מסדר הבונים החופשיים. בשנת 1950 נבחר לכהן כחבר מועצת עיריית תל אביב וכסגן ראש העיר מטעם סיעת הציונים הכלליים, ולאחר שבשנת 1953 מונה ראש העירייה ישראל רוקח לשר הפנים, נבחר - לבנון - לכהן כראש עיריית תל אביב. לבנון נבחר לאחר שהוקמה קואליציה במועצת העירייה של הציונים הכלליים ו"סיעת ההסתדרות", שהייתה מזוהה עם מפא"י.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-1959, גברה מפא"י על הציונים הכלליים והיייתה לסיעה הגדולה ביותר במועצת העירייה. מרדכי נמיר נבחר לתפקיד ראש העירייה במקום לבנון אך הוא המשיך לכהן כחבר מועצה. בשנת 1961 פרש מתפקידו כחבר מועצת עיריית תל אביב, לאחר שהתמנה להנהלת הסוכנות היהודית.
לבנון יזם והקים את אוניברסיטת תל אביב, והרחוב שבו היא שוכנת נקרא על שמו. הוא נפטר בשנת 1986 ונקבר בבית הקברות טרומפלדור שבתל אביב.
קדרון
קִדְרוֹן הוא מושב באזור השפלה, הממוקם צפונית ומזרחית לגדרה, לאורך גדתו הדרומית של נחל שורק. המושב משתייך לתנועת המושבים ומשויך מוניציפלית למועצה האזורית ברנר. מקור השם קדרון מגיע מהיישוב הקדום "קדרון" המוזכר בספר חשמונאים א', המזוהה עם היישוב המקראי "גדרה" (תל קטרה של היום). כינויים נוספים למקום בעבר היו "בית אור" ו"ארגון בית אור".
סמל המושב עוצב על ידי בתיה קדם, הנשואה לבן המושב לשעבר, במסגרת חגיגות ה 40 לקידרון בשנת 1989. ההשראה לסמל היא הגבעה ובראשה עץ בודד הנמצאת בכניסה למושב.
היסטוריה.
המושב הוקם בשנת 1949 בשטחים החקלאיים של הכפר הערבי הנטוש קטרה על ידי קבוצת עולים מיוגוסלביה, אליהם נוספו גם עולים מהונגריה ורומניה, רובם הגיעו עד 1953. מייסדי המושב שוכנו בתחילה בצריפים בשולי המושבה גדרה ולאחר כשנה עברו למקום הקבע הנוכחי. בתחילה ניתן לו השם "קטרה", כשם הכפר הערבי שהיה במקום, ובאוקטובר 1949 הוחלף שמו ל"קדרון".
החל משנות ה-70 הצטרפו לקדרון חברים שאינם מהמייסדים, בני מושבים קיבוצים וערים מרחבי הארץ.
ענפי הגידול הראשונים בקדרון היו לול ורפת קטנים (כ 5 פרות) ומשק ירקות, בהתאמה לתפיסת המשק המושבי המעורב (בהתאמה ל 5 עקרונות המושב של א. יפה וי. אלעזרי וולקני). במהלך השנים ניתן משקל לענף הפרדסים שהגיע לשיאו בשנות ה-70 וה 80, וכן מיני נשירים (אפרסקים, תפוחי עץ, אגסים ושזיפים).
בעקבות השינויים בסדרי חקלאות בארץ, כיום רוב תושבי קדרון מתפרנסים מעבודות חוץ, ומספר החקלאים המקצועיים קטן. כל אדמות המושב מעובדות.
החל משנת 1997 הוקמו בתחומי המושב 3 גושי הרחבה קהילתית בהדרגה, ומספר תושביו כמעט הוכפל.
במושב פועלים גנים המשרתים את תושבי האזור ובית ספר יסודי בשם "בית אור" המשרת את יישובי המועצה האזורית ברנר. מרבית בני הנוער במושב לומדים את לימודיהם התיכוניים ב"תיכון אזורי ע"ש י.ח ברנר" בקיבוץ גבעת ברנר.
נכון לסוף 2020, אוכלוסיית קדרון מונה כ-1,600 תושבים.
מחלות גנטיות
יהושע רבינוביץ
יהושע רבינוביץ (13 בנובמבר 1911 – 14 באוגוסט 1979) היה ראש העירייה השביעי של תל אביב, חבר הכנסת, שר האוצר ושר השיכון.
ביוגרפיה.
יהושע רבינוביץ נולד בכ"ב בחשון תרע"ב ליוסף מנחם רבינוביץ ולמרים לבית רובין בווישנבה שבתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). בתיכון למד בגימנסיה עברית וסיים הכשרה כמורה בסמינר עברי למורים בווילנה. לאחר סיום לימודיו עבד כמורה וכמנהל בית ספר עברי של תנועת "תרבות". הוא היה פעיל בתנועת "החלוץ". בדצמבר 1934 עלה לארץ ישראל, הצטרף למפלגת פועלי ארץ ישראל והיה פעיל בהסתדרות הכללית וכן היה מראשי ברית הקואופרציה הצרכנית של ההסתדרות.
בשנת 1938 נישא לגאולה לבית מלניק.
ב"גוש" של מפא"י.
רבינוביץ היה האיש מאחורי הקלעים ב"גוש" של מפא"י (שהיווה קבוצה מאורגנת בתוך מפא"י, בעיקר חברים ותיקים, בשנות המדינה הראשונות, ששרגא נצר היה הדמות הבולטת בה, ואשר הייתה הקבוצה העירונית בעלת ההשפעה הרבה ביותר במפלגה). אשר ידלין אמר עליו כי "שמר על אלמוניות עד שנבחר לראש עירייה" וגם כאשר נבחר לתפקיד שר האוצר היה "פוחד מהשלטון גם כשהוא עצמו השלטון".
רבינוביץ שימש כציר בקוגרס הציוני הכ"ג.
בעיריית תל אביב.
בשנת 1955 נבחר רבינוביץ למועצת עיריית תל אביב, וכיהן בתפקיד סגן ראש העירייה בשנים 1959–1969, במהלך כהונתו של מרדכי נמיר כראש העירייה. בשנת 1961 הוא נבחר לשמש גם כיו"ר ועדת הכספים וגם ליו"ר ועדת בניין ערים.
לאחר התפטרותו של נמיר בשנת 1969 נבחר על ידי מועצת העירייה לכהן בפועל כראש העירייה, ובבחירות 1969 נבחר על ידי תושבי העיר לתפקיד ראש העירייה.
רבינוביץ קידם תוכניות פיתוח והתחדשות רבות. מרבית הפרויקטים שקידם נחנכו רק לאחר שסיים את תקופת כהונתו ועל כן אינם נזקפים לזכותו, אלא לשלמה להט. בין השאר קידם רבינוביץ את פיתוח חופי תל אביב ובניית הטיילת החדשה, החל את הכשרת פארק הירקון שלימים נקרא על שמו ("גני יהושע"), החל את פרויקט נתיבי איילון, קידם את תוכנית בניית הרכבת התחתית (שנגנזה לאחר מלחמת יום הכיפורים) וייסד את מרכז התעסוקה קריית עתידים.
עם זאת נטען כי חלק מהפרויקטים הללו כללו בינוי מאסיבי ללא התחשבות סביבתית, דוגמת "חומת בתי המלון" לאורך החוף, או פרויקטים כושלים ופילים לבנים דוגמת כיכר אתרים או פרויקט המע"ר במנשייה. רבינוביץ טיפח מאוד את מערכת החינוך העירונית, הקים את קרן תל אביב לספרות ואמנות וסייע להתפתחות אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1974 זכה שלמה להט בבחירות לעיריית תל אביב, ורבינוביץ מונה לתפקיד שר השיכון, לאחר ששימש זמן קצר בתפקיד יו"ר מועצת המנהלים של חברת עמידר.
שר האוצר.
ב-3 ביוני 1974 מונה רבינוביץ לשר האוצר בממשלתו הראשונה של יצחק רבין. בתפקיד זה כיהן עד 20 ביוני 1977, מועד תום כהונתה של ממשלת רבין.
כשר האוצר הוביל רבינוביץ צעדים אחדים בתחום המסים:
האינפלציה, שהחלה לעלות כבר בתחילת שנות השבעים, גאתה אחרי מלחמת יום הכיפורים ומשבר הנפט. כלכלנים קפיטליסטיים סוברים שהאינפלציה נגרמה, בין השאר, מכך שרבין ורבינוביץ לא נקטו במדיניות של ריסון תקציבי, שמשמעותה הייתה פיטורי עובדים במגזר הממשלתי וקיצוץ בתוכניות הרווחה.
כדי להימנע מן ההלם שגרמו למשק פיחותים חד-פעמיים גדולים ולצמצם עיוותים שנגרמו בשל אי-התאמת שער החליפין לערך הריאלי של המטבע הישראלי, הנהיגה ממשלת רבין מדיניות של "פיחות זוחל" – מנגנון שהביא להתאמה שוטפת של שער הלירה אל מול הדולר על פי ערכה המדרדר של הלירה. שיטה זו איפשרה ניהול המשק ללא זעזועים גדולים גם באינפלציה שהגיעה לשיעור של כ-50 אחוז בתקופת כהונתה של הממשלה.
ליהושע רבינוביץ' מיוחס המשפט "לפני שנה עמדנו על פי התהום ומאז לקחנו צעד גדול קדימה" שהיווה התייחסות למצבה המתדרדר ולצעדים הכושלים של הממשלה להתמודד עם המצב הכלכלי.
כשלושה חודשים לפני פטירתו מונה רבינוביץ לתפקיד יושב ראש הוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב.
יהושע רבינוביץ נפטר בכ"א באב תשל"ט ונקבר בבית הקברות טרומפלדור. הוא הותיר אחריו אישה, גאולה-(יקירת העיר תל אביב ומראשוני הגננות בארץ) ושלושה בנים. בעקבות פטירתו נכנסה אסתר הרליץ לכנסת התשיעית.
הנצחתו.
קרן תל אביב לספרות ואמנות אותה הקים במהלך כהונתו כראש העיר נקראת מאז מותו על שמו.
בשנת 1982 החליטה עיריית תל אביב לקרוא את פארק הירקון "גני יהושע" לזכרו.
בבת ים ובחולון נקראו רחובות על שמו.
מוחמד ריזה פהלווי
פול אוקון
פול אוקון (אנגלית: Paul Okon; נולד ב-5 באפריל 1972 בסידני) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי.
אוקון היה קפטן נבחרת אוסטרליה באולימפיאדת ברצלונה (1992). שיחק בהקבוצות אס אס לאציו ופיורנטינה מהסרייה א', מידלסברו ולידס יונייטד מהפרמייר ליג וקלאב ברוז' ואוסטנדה מליגת העל הבלגית. הוא הושאל לקבוצת ווטפורד ושיחק בקבוצת אפואל ניקוסיה.
שושלת פהלאבי
קהילת המודיעין הישראלית
קהילת המודיעין הישראלית כוללת ארגונים העוסקים באיסוף ומחקר מודיעין במדינת ישראל.
מרכיבי קהילת המודיעין הישראלית.
הארגונים הנכללים בקהילת המודיעין הישראלית הם:
בעבר נכללו בקהילת המודיעין גם הארגונים הבאים:
הפיקוח הפרלמנטרי.
הפיקוח הפרלמנטרי על קהילת המודיעין מבוצע על ידי ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת. זו, מקבלת דיווחים שוטפים מבכירי הקהילה.
מבנה קהילת המודיעין וחלוקת התפקידים בין זרועותיה.
ועדות שונות ובודקים יחידים מונו במרוצת השנים לצורך בחינת הסוגיות של המבנה הראוי לקהילת המודיעין של מדינת ישראל, שאלת חלוקת האחריות והסמכויות בין אמ"ן, השב"כ והמוסד, ומתכונת העבודה של שלושתם מול ראש הממשלה והשרים, לשם גיבוש המלצות, בין אם בעקבות אירועים טראומטיים, ובין אם בדרך שיגרה. בין אלו ניתן למנות את הבאים:
הממשלה נדרשה לנושא בהזדמנויות שונות וקיבלה החלטות בנדון. מבקר המדינה הציב את הנושא על סדר יומו והגיש לכנסת את ממצאיו ומסקנותיו. גם ועדת המשנה למודיעין ושירותים חשאיים של ועדת החוץ והביטחון כבר עסקה בסוגיה בשנת 1994 והניחה שורה של המלצות בפני ראש הממשלה.