הפרויקט האחרון של וייר "השבת האחרונה" (באנגלית: The Last Saturday), נובלת קומיקס, החל להופיע ברשת בכל יום שישי באתר העיתון הבריטי "הגרדיאן", החל מספטמבר 2014. הסיפור עוקב אחר מספר אנשים בסנדי פורט, מישיגן: פוטנאם גריי, ילד צעיר ששקוע בפנטזיות מדע בדיוני שלו; סנדי גרגנס, ילדה צעירה וחברה לכיתה שמתעניינת בפוטנאם; רוזי ג'נטרי, נערה צעירה וחברה לכיתה שאיתה מתאהב פוטנאם; מר וגברת גריי וגברת גריינז. הרצועה מופיעה גם במגזין סוף השבוע המודפס של העיתון. כעת הסדרה הסתיימה ככל הנראה לאחר 54 חלקים. בפינה הימנית התחתונה של העמוד האחרון הופיעה הערה שמעידה על סוך החלק הראשון ("END, PART ONE"), אך נכון לשנת 2020, נראה כי אין שום אינדיקציה מצד הגרדיאן או וייר כי יהיה חלק שני.
מעבר לקומיקס.
וייר אוסף אביזרי רגטיים ומפרסם מגזין מוזיקה שנתי בשם "The Ragtime Ephemeralist". הוא מנגן בבנג'ו ובפסנתר. וייר יצר כרזות ועטיפות אלבומים עבור מוזיקאים שונים. הוא גם עיצב סרטים מצוירים (כולל עבור This American Life) ועטיפות ספרים (כולל העטיפה לקורות הציפור המכנית של הרוקי מורקמי).
פרסים והוקרה.
כריס וייר זכה במספר פרסי אייזנר ופרסי הארווי, כולל כלטרר ועבור הסדרה הטובה ביותר עם Acme Novelty Library.
ספר הקומיקס "ג'ימי קוריגן - הילד הכי חכם בעולם" זכה בפרס הספר הראשון של הגרדיאן 2001; זו הייתה הפעם הראשונה שסיפור קומיקס זכה באחד מפרסי הספרים הגדולים בבריטניה. בשנת 2003 זכה וייר באות הספר הטוב ביותר עם ג'ימי קוריגן בפסטיבל הקומיקס הבינלאומי של אנגולם. ב-2013 זכה בפרס לינד וורד עבור "בניין סיפורים" והיה מועמד לפרס יאן מיכלסקי ולפרס הלוס אנג'לס טיימס לספרות.
וייר הוא אמן הקומיקס הראשון שהוזמן להציג בביאנלה של ויטני בניו יורק (2002). במאי 2006 הציג תערוכה במוזיאון לאמנות עכשווית בשיקגו. יחד עם ויל אייזנר, ג'ק קירבי, הארווי קורצמן, רוברט קראמב וגארי פאנטר, היה וייר אחד מאמני הקומיקס שהופיעו בין ספטמבר 2006 לינואר 2007 בתערוכת "Masters of American Comics" במוזיאון היהודי בעיר ניו יורק.
ולדימיר בליאק
ולדימיר בליאק (ברוסית: Владимир Белиак; נולד ב-16 באוגוסט 1973) הוא חבר הכנסת מטעם יש עתיד. במקצועו רואה חשבון.
ביוגרפיה.
ראשית חייו.
בליאק נולד וגדל בקמרובו שבסיביר, ברית המועצות. בין השנים 1990–1995 למד תואר ראשון בכלכלה והנדסה ב ברוסיה. בשנת 1998 עלה לישראל, קיבל תואר ראשון בחשבונאות מאוניברסיטת תל אביב והחל לעבוד בחברת התוכנה "Beeline".
בשנת 2006 השלים הסמכת מנהלי כספים בכירים במסגרת תוכנית "להב" של אוניברסיטת תל אביב ובמקביל החל לימודי תואר שני במשפטים ללא משפטנים, אותם סיים בשנת 2008 באוניברסיטת בר-אילן.
משמש שותף בכיר וראש הפירמה לראיית חשבון זהר נוימרק ושות' ביהוד. בשנת 2014 היה דירקטור בעיריית מודיעין ובשנת 2020 דירקטור במנהלת אופק.
פעילות פוליטית.
הבחירות לכנסת ה-22 וה-23.
בליאק הצטרף בשנת 2012 למפלגת "יש עתיד" והתמודד מטעמה בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013. בבחירות לכנסת העשרים ואחת שובץ במקום ה-22 ברשימת "יש עתיד" ולאחר האיחוד עם מפלגת כחול לבן נדחק למקום ה-51, המפלגה קיבלה 35 מנדטים ובליאק לא נכנס לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים בספטמבר 2019 שובץ במקום ה-41 ברשימת "כחול לבן" לכנסת, המפלגה זכתה ל-33 מנדטים ולא נבחר לכנסת.
בבחירות לכנסת ה-23 שובץ פעם נוספת במקום ה-41, רשימת "כחול לבן" זכתה פעם נוספת ב-33 מנדטים ובליאק לא נכנס לכנסת. לאחר הפרדות סיעת כחול לבן למפלגות "כחול לבן" ו-"יש עתיד – תל"ם", נשאר בליאק חבר בסיעת יש עתיד – תל"ם. משמש כראש מטה העסקים הקטנים במפלגת "יש עתיד – תל"ם".
בעקבות התפטרותו מהכנסת של שר המשפטים אבי ניסנקורן לאחר התפזרותה של הכנסת העשרים ושלוש נכנס בליאק לכנסת ב-5 בינואר 2021 בה היה חבר בוועדת הכלכלה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב במקום ה-15 ברשימת "יש עתיד" לכנסת ונבחר לכנסת.
חיים אישיים.
ב-2008 נישא למרינה בירמן, לזוג שתי בנות, והם מתגוררים במודיעין-מכבים-רעות.
בריאיון שנערך עמו בחדשות 12 ביוני 2022 סיפר בליאק שהוא סובל מגמגום שמקשה עליו בעת נאומים בכנסת.
רעידת האדמה בעכו (881)
רעידת האדמה בעכו התרחשה באזור עכו בשנת 881 (268 בלוח השנה ההיג'רי). על פי הדיווחים, אלכסנדריה הושפעה מאותה רעידת אדמה.
על פי הגיאופיזיקאי אוגוסט היינריך זיברג (1875–1945), רעידת האדמה גרמה לגל ים סיסמי (צונאמי). הצונאמי השפיע בעיקר על העיר עכו וסביבתה, שם נגרם נזק רב. המקור העיקרי של זיברג בנושא היה הגאולוג ביילי ויליס (1857–1949), אשר מצדו מציין את הרופא ג'וזף דזירה תולוזן (1820–1897) כמקור שלו על רעידת האדמה ההיסטורית.
תולוזן מעריך ברישומיו כי רעידת האדמה התרחשה בשנת 881 או 882. למעט עכו, אזורים אחרים שנפגעו מגלי הסיסמה היו על פיו חופי אלכסנדריה וחופי האזור הסורי. תולוזן מזכיר גם כי רעידת האדמה גרמה לגלים דומים בנהר הנילוס.
התיאור של תולוזאן כמעט זהה לתיאור רעידת האדמה בכרתים ב-1303 (702 בלוח השנה ההיג'רי), שהשפיעה גם על אלכסנדריה. כתב העת Annals of Geophysics העלה ספקות לגבי האותנטיות ההיסטורית של רעידת האדמה הזו, מה שמרמז כי תולוזאן שגה בתיארוך האירועים בתיאורו את האירוע.
אוקראינה באירוויזיון 2015
יחסי גינאה ביסאו–הודו
יחסי גינאה ביסאו–הודו הם יחסי החוץ בין גינאה ביסאו להודו.
יחסים דיפלומטיים.
ראש ממשלת ממשלת המעבר של גינאה ביסאו, רואי דוארטה דה בארוס, הוביל משלחת שכללה את שר החוץ ושר הכלכלה להודו להשתתף בכנס הבנקים ה-9 של ה-CII EXIM בנושא שותפות פרויקטים באפריקה בהודו במרץ 2013. שר המדינה למכרות ופלדה, וישנודאו סאי, ביקר בגינאה ביסאו בספטמבר 2015 כשליחו המיוחד של ראש הממשלה. הוא הזמין את הנשיא ז'וזה מריו ואש להשתתף בפסגת פורום הודו-אפריקה השלישית בהודו בניו דלהי. ואז קיבל את ההזמנה ובאוקטובר 2015, הפך לראש המדינה של גינאה ביסאו הראשון שביקר בהודו. הוא ניהל שיחות דו-צדדיות עם ראש הממשלה נרנדרה מודי ב-30 באוקטובר 2015. את ואז ליוותה משלחת שכללה את שר החוץ ארתור אנטוניו דה סילבה. סילבה השתתף בפגישת שרי החוץ הודו–אפריקה בניו דלהי יחד עם עמיתתו ההודית סושמה סוואראג' וכמה שרי חוץ אפריקאים.
גינאה ביסאו והודו היו בין 19 המדינות הראשונות שהצטרפו לברית השמש הבינלאומית, שהציע ראש הממשלה נרנדרה מודי, ב-15 בנובמבר 2016.
יחסי סחר.
הודו היא שותפת סחר חשובה של גינאה ביסאו, והייתה היעד הגדול ביותר לייצוא של גינאה ביסאו בשנים 2010 ו-2011. גינאה-ביסאו היא היצואנית הרביעית בגודלה בעולם של אגוזי קשיו, והמגזר מהווה 90% מהכנסות המדינה ומעסיק למעלה מ-80% מכוח העבודה שלה והופך אותו לחיוני לכלכלתה. הודו היא היבואנית הגדולה ביותר של קשיו לא מעובד מגינאה ביסאו, ומייבאת למעלה מ-90% מיצוא הקשיו השנתי של המדינה. כמעט 98% מגידול הקשיו מיוצא להודו לעיבוד. מאז 2011 הגדילה הודו את ייצור הקשיו המקומי והפחיתה את היבוא מגינאה ביסאו. ההחלטה של הודו לקצץ את יבוא הקשיו בשנת 2012 הביאה למשבר יצוא אגוזי קשיו בגינאה ביסאו.
המסחר הדו-צדדי בין גינאה ביסאו להודו הסתכם ב-212.64 מיליון דולר בשנים 2015–2016, ורשם צמיחה של 26.46% לעומת השנה שקדמה לה. הודו ייצאה סחורות בשווי 14.47 מיליון דולר לגינאה ביסאו, וייבאה 198.17 מיליון דולר.
תעשיית ההגנה ההודית סיפקה סירות סיור לגינאה ביסאו.
במאי 2008, הודו הציעה לספק לגינאה-ביסאו גישה חד-צדדית של מכס מועדף על מכס (DFTP) לייצוא סחורות ושירותים.
עזרה חיצונית.
במסגרת "פורום הדיאלוג של הודו-ברזיל-דרום אפריקה (IBSA)", ביקר מומחה הודי בתחילת 2006 בגינאה-ביסאו כדי לסייע למדינה בגידול אורז, וצוות מומחים הודי ביקר כדי לסייע בפרויקט אנרגיה סולארית.
גינאה ביסאו היא חברה מייסדת ביוזמת TEAM-9. במסגרת TEAM-9, ממשלת הודו העמידה למדינה מסגרת אשראי בשווי 25 מיליון דולר, הכוללת קו אשראי של 5 מיליון דולר למגזר עיבוד המזון והחקלאות ו-20 מיליון דולר לפרויקטים של חשמול כפרים. מועצת קרן הנאמנות של IBSA אישרה בפברואר 2009 סכום של 830,000 דולר לבניית אנרגיה מתחדשת וקיבולת חקלאית בגינאה ביסאו.
אזרחי גינאה ביסאו זכאים למלגות במסגרת תוכנית שיתוף הפעולה הטכנית והכלכלית ההודית והמועצה ההודית ליחסי תרבות. חמש נשים מאזורים כפריים בגינאה ביסאו השתתפו בהכשרה במכללת Barefoot באילוניה, רג'סטאן בשנת 2009. לאחר סיום הקורס הם חזרו לגינאה ביסאו והתקינו בהצלחה מתקני אנרגיה סולארית בכפריהם.
הודים בגינאה ביסאו.
נכון לדצמבר 2016, כ-100 הודים מתגוררים בגינאה ביסאו על בסיס ארוך טווח. כ-40–50 הודים מבקרים במדינה מדי שנה בעונת הקשיו, שוהים במדינה כמה שבועות כדי לנהל משא ומתן, לרכוש משלוחים של קשיו גולמי להודו.
המלך צ'ארלס השלישי (מחזה)
המלך צ'ארלס השלישי (King Charles III) הוא מחזה מאת מייק ברטלט שעלה לבמה ב-2014. העלילה, הכתובה בחרוז לבן ויונקת מהמסורת השייקספירית, עוסקת בקורות מלכותו העתידית של צ'ארלס, נסיך ויילס. "צ'ארלס השלישי" זכה בפרס לורנס אוליבייה למחזה החדש הטוב ביותר ב-2015, וה-BBC הפיק לו עיבוד טלוויזיוני ב-2017.
עלילה.