במשך 32 שנים עבדה כמורה לאנגלית ומאוחר יותר למשך יותר משנתיים כמנהלת בית הספר התיכון הדתי צייטלין בו למדה. כמו כן כיהנה כיו"ר האגף לרווחת הפרט בהסתדרות המורים בישראל, מ"מ יו"ר העמותה לקידום ההוראה והחינוך בישראל ויו"ר ארגון המורים הדתיים בתל אביב. בנוסף לתפקידיה החינוכיים, מילאה תפקידים מרכזיים בארגון "אמונה" - תנועת האישה הדתית-לאומית.
ב-2003 פורסמו טענות לאפליה בצייטלין בין תלמידים ממוצא אשכנזי (רובם מצפון תל אביב) לבין תלמידים ממוצא מזרחי (שרובם היו מדרום תל אביב), כשפינקלשטיין הייתה באותם הימים מנהלת בית הספר. בדיקת מנהל החינוך בעיריית תל אביב בעקבות הפרסום העלתה כי לא הייתה אפליה על רקע עדתי וכי הרכב הכיתות מאוזן. על אף זאת, בשנת 2011 כתבה תלמידה לשעבר על אירועים שונים בהם חוותה אפליה בבית הספר כתלמידה מדרום תל אביב, וגם מנהל בית הספר תיאר את השינויים שחלו בו לאחר אותה תקופה.
לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה נבחרה במקום החמישי לרשימת המפד"ל ושימשה כחברת הכנסת בכנסת ה-16. היא ימנית בדעותיה, והתנגדה לתוכנית ההתנתקות. למרות זאת, בפילוג בין אפי איתם לזבולון אורלב צידדה בעמדתו של אורלב. עיקר פועלה בכנסת היה בתחום החברתי ובפרט בתחום החינוך. פינקלשטיין היא סגנית אלוף החקיקה בכנסת השש עשרה, עם 15 הצעות חוק שלה שאושרו. במחקר שנערך ב-2006 באוניברסיטה העברית על פעילותם הפרלמנטרית של חברי הכנסת בנושאים חברתיים, דורגה פינקלשטיין במקום הראשון. כמו כן כיהנה פינקלשטיין כסגנית יושב ראש הכנסת ה-16.
בבחירות לכנסת ה-17 היא מוקמה במקום העשירי ברשימה המשותפת האיחוד הלאומי-מפד"ל. הרשימה זכתה ב-9 מנדטים בלבד והיא לא נכנסה לכנסת. היא משמשת כחברה בהנהלת "אמונה", חברה בוועדה המייעצת למבקר המדינה, ויו"ר מועצת ארגון המורים הדתיים בישראל.
בשנת 2008 מונתה לדקאנית המכללה האקדמית לחינוך "גבעת וושינגטון" וכך הייתה לדקאנית הראשונה במכללה דתית. ב-2010 היא מונתה לחברה בוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה, בה כיהנה עד לשנת 2018. היא מכהנת גם כיו"ר מועצת ארגון המורים הדתיים בישראל.
בבחירות הפנימיות במפלגת הבית היהודי ב-5 באפריל 2016 נבחרה לנשיאות מרכז המפלגה וב-18 ביולי 2022 נבחרה לכהונה נוספת בנשיאות מרכז המפלגה.
במרץ 2022 נבחרה ליקירת העיר תל אביב על תרומתה להתפתחותה של העיר ולחינוך הילדים והנוער בעיר.
חיים אישיים.
בגיל 20 נישאה ליהודה פינקלשטיין, רואה חשבון וכלכלן, ולהם שני בנים ובת. מתגוררת בתל אביב. נכדתה היא האתלטית ושיאנית ישראל בקפיצה לרוחק באולם, עדן פינקלשטיין.
מחקר קליני
מחקרים קליניים
שוש עטרי
שוש (שושנה) עטרי (24 בנובמבר 1949 – 1 באפריל 2008) הייתה קריינית ושדרנית רדיו, מנחת טלוויזיה ושחקנית ישראלית. אחותן של יונה וגלי עטרי.
ביוגרפיה.
שוש עטרי נולדה בשכונת שעריים ברחובות בשם שושנה עטרי כבת שישית למשפחה של שבעה ילדים, בהם יונה וגלי עטרי. בתיכון למדה בפנימיית "הדסים" ושם החלה לקריין במסגרת "תחנת השידור" שהוקמה על ידי בן מחזורה, ד"ר שמעון ברק.
בשנות ה-70 עטרי הייתה בזוגיות עם שאול ויצמן, בנו של נשיא המדינה עזר ויצמן.
ב-1991 עטרי נישאה לשחקן עמי אושפיץ, וב-1992 הם התגרשו. לעטרי לא היו ילדים.
ב-1999 לקתה עטרי באי-ספיקת כליות סופנית, ובנובמבר 2000 היא עברה ניתוח להשתלת כליה, ושלוש שנים לאחר מכן היא חזרה לשדר ברדיו.
רדיו.
את שירותה הצבאי עשתה עטרי כקריינית בגלי צה"ל. לאחר שחרורה הצטרפה לקול ישראל, שם השתלבה בתחילה כקריינית, ועורכת ומגישת מוזיקה. החל משנת 1976 ולאורך כל שנות השמונים הייתה עטרי מכוכבות רשת ג', והגישה במשך שנים את תוכניות המוזיקה "דיסקו", "חדש, חדיש ומחודש" ו"לוהט", בעריכת טוני פיין. בלוח שידורי הקיץ של התחנה, בימי החופש הגדול, שידרה את התוכנית "שלושה בגיגית" יחד עם דודו דותן (סטלה טמפרטורה) ורויטל עמית (בפינות ההומור, סבתא אטה אישטנם ונכדתה צחית).
בנוסף, הגישה עטרי את קטעי המעבר המוזיקליים בתוכנית הספורט "שירים ושערים" ששודרה ברשת ב', והייתה מוכרת גם כתקליטנית הישראלית הראשונה.
בקיץ 1996, לאחר כ-20 שנות עבודה בקול ישראל, עזבה עטרי את רשת ג' ויחד עם גדעון לב ארי הייתה מבין מקימי תחנת הרדיו האזורי "רדיו לב המדינה", שם שימשה כאחראית על השדרים ומנהלת התוכניות. בנוסף, קיבלה לידיה תוכנית יומית בת שעתיים והייתה מגישה בכירה.
ב-2003 חזרה עטרי לשדר ברשת ג' לתקופה קצרה של שנה. היא התפטרה בגלל השכר הנמוך שקיבלה וחזרה לרדיו לב המדינה לשדר תוכנית יומית בשם "עכשיו שוש".
טלוויזיה ומשחק בתיאטרון.
במקביל לעבודתה ברדיו, עטרי הנחתה את שעשועון הטלוויזיה הפופולרי "פיצוחים" בטלוויזיה החינוכית.
ב־2007 שיחקה בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "הכל דבש" בערוץ 2 בתפקיד נילי, אם המשפחה ואשתו של פולי, שכיכב בתפקיד עצמו.
ב-2000 השתתפה בהצגה "יש לי כנרת" בתיאטרון באר שבע.
ספרות.
שלושה שירים פרי עטה מופיעים באלבומים של אחותה, גלי: השיר "בוא היום" מתוך האלבום "נסיך החלומות" (1978), והשירים "פני בובה" ו"למה לך" מתוך "קח אותי הביתה" (1981).
ב־2004 יצא לאור ספרה "סודות ושקרים" בהוצאת ידיעות אחרונות.
פטירתה.
ב־1 באפריל 2008 נפטרה עטרי בדירתה בתל אביב לאחר שלקתה בהתקף לב, והיא נמצאה מספר שעות לאחר מכן ללא רוח חיים על ידי אחיותיה גלי ויונה שבאו לחפש אותה בדירתה אחרי שלא השיבה לטלפון. היא הובאה למנוחות למחרת, 2 באפריל, בבית העלמין ירקון.
ב-2009 במלאת שנה למותה, נחנך חדר קריינים חדש ב"קול ישראל" על שמה.
ב-11 באוקטובר 2012 נחנך בנתניה רחוב על שמה.
מחלק משותף מרבי
פרשת המים
אמיל רנו
שארל-אמיל רנו (בצרפתית: Charles-Émile Reynaud; 8 בדצמבר 1844 מונטריי-סו-בואה - 9 בינואר 1918) היה מורה צרפתי, ממציא הפרקסינוסקופ ואבי ההנפשה.
כילד היה שוליה בבית מלאכה למכניקה עדינה, ואחר כך שוליית צלם. אימו שלמדה ציור תרמה לנטיותיו האומנותיות.
כל אלה בנוסף לידע שרכש במכניקה ובאופטיקה, הספיקו לו כדי להמציא, בגיל 28, את הפרקסינוסקופ.
מכשיר עגול, דומה לסיר רחב, שסדרת הציורים של שלבי תנועה שהוצמדה לדופן הפנימית שלו השתקפה במערכת מראות. זו הותקנה על ציר במרכז המכשיר ואפשרה, בזמן שה"סיר" מסתובב, לקבל אשליית תנועה: סרט מצויר.
בשנים הבאות ייצר רנו ומכר פרקסינוסקופים רבים. במקביל שקד על שכלול ההמצאה והגדלתה, כך שתתאפשר הקרנת סרטים לקהל. למכשיר ההקרנה קרא תיאטרון חזותי. הוא כלל מרכיבים ליצירת פסקול והשמעתו. הקרנה נפרדת של רקע ותנועה על אותו מסך והמנועים שלו היו שלושה אנשים.
לסדרת סרטיו הראשונה שהקרין פומבית קרא ריינו "פנטומימה קורנת", שם כלל שלושה מסרטיו:"בירה טובה", "הליצן וכלביו" ו"פיירו המסכן". הקרנה זו, שנערכה ב-28 באוקטובר 1892 במוזיאון גרוון בפריז, הייתה ההקרנה הראשונה בהיסטוריה של סרטים מצוירים ועל כן מצוינת כיום ההנפשה הבינלאומי מדי שנה. בשל כך נחשב רנו לאבי ההנפשה.
החל משנת 1896 יצר רנו סרט ראינוע משל עצמו, "וילהלם טל", בהשתתפות הליצנים פוטיט ושוקולד. ביולי 1897 יצר סרט חדש של צילום מונפש בבימויו, "הסיגר הראשון" (Le premier cigare) בביצוע השחקן הקומי גליפו. ב-1899 שילב סרטי אנימציה מתוצרתו עם יומני החדשות גומון.(Gaumont)
פרשת מים
פרקסינוסקופ
פרקסינוסקופ הוא מכשיר להקרנת סרטים מצוירים, שהומצא בשנת 1873 על ידי אמיל ריו.
המכשיר עגול ודומה לסיר רחב. לדופנו הפנימית מוצמדת סדרת ציורים של שלבי תנועה, המשתקפת במערכת מראות. סדרת הציורים הותקנה על ציר במרכז המכשיר ואפשרה, בזמן שה"סיר " מסתובב, לקבל אשליית תנועה היוצרת מעין סרט מצויר.
משפחת ויזלי
משפחת ויזלי (באנגלית: Weasley) היא משפחת קוסמים בדיונית המופיעה בסדרת הספרים הארי פוטר שכתבה הסופרת ג'יי קיי רולינג ובסדרת הסרטים המבוססת עליה. היא מתוארת כמשפחה טהורת דם, המוצגת כבר בספר הראשון. ההורים במשפחה הם מולי וארתור ויזלי, ולהם שבעה ילדים: ביל, צ'ארלי, פרסי, פרד, ג'ורג', רון וג'יני. סימן ההיכר הבולט ביותר של משפחת ויזלי הוא צבע השער הג'ינג'י שלהם, בנוסף להיותם עניים מאוד. המשפחה תומכת במסדר עוף החול ומתנגדת למטרותיו של וולדמורט, מה שהופך אותה ל"בוגדת דם" בעיני עוזרי וולדמורט המכונים "אוכלי מוות". כל ילדי המשפחה למדו בבית גריפינדור שבהוגוורטס (אך לא כל צאצאי המשפחה, למשל, הנכד להורי המשפחה, בנם של ג'יני ויזלי והארי פוטר, אלבוס סוורוס פוטר שלפי עלילת המחזה הארי פוטר והילד המקולל מתמיין לסלית'רין).
המחילה.
המשפחה מתגוררת בבית בשם "המחילה", השוכן בסמוך לכפר הבדיוני "אוטרי סנט קצ'פול". ביתם של הוויזלים הוא המקום השני האהוב ביותר על הארי פוטר, המאמין כי הוא מוחזק בצורתו החריגה באמצעות קסמים. חצר המחילה היא בית גידול עבור להקת נומים, ופעם בכמה ימים נאלצים בני המשפחה לפנותם מהחצר. בנוסף, בעליית הגג של המחילה גדל רול, שהוא מעין מפלצת קטנה.
אחד החפצים החשובים ביותר במחילה הוא שעון האורלוגין המשפחתי. בשעון זה יש מחוגים עבור כל אחד מבני המשפחה, והוא לא מראה את השעה, אלא את מצבם ומיקומם של בני המשפחה השונים. לאחר שוולדמורט חזר לפעול בגלוי בתחילת הספר השישי, השעון הראה כי כל בני המשפחה מצויים בסכנת חיים.
שוטי הנבואה