בנו, אלקסיי אייגי, הוא מלחין וכנר ובתו - ורוניקה אייגי היא שחקנית ו-.V.J.
ספרים.
שירים.
"Отмеченная зима"
אייגי במדיה האמנותית.
במוזיקה.
(Lullabies) (לצד שירים מאת תומאס לוקס וגרגורי אור) - בוצע בבכורה באסיזי
לקריאה נוספת.
(לאו בוטנרו - "על הדבר שהתגלם בגורל" - גנאדי אייגי, (ברומנית),קישינב
קישורים חיצוניים.
מאמרים מוקדשים לאייגי באתר הספרות הגרמני ברשת Planet Lyrik , 12.2.2011
ב november 2013 ,Beloit Poetry Journal Poet's Forum
Peter France "Gennady Aygi"
36 וריאציות על שירי עם צ'ובשים וטטרים - באתר המגזין "רומניה ליטרארה", גיליון 37, 2002
הומוארוטי
הומואירוטי
הומו-אירוטי
הומו-ארוטי
יחסי עומאן–קניה
יחסי עומאן–קניה הם היחסים הדיפלומטיים שבין קניה לבין עומאן. לקניה יש שגרירות רשמית במסקט ולעומאן יש שגרירות רשמית בניירובי. שתי המדינות חברות באיגוד המדינות באוקיינוס ההודי.
היסטוריה.
הקשר בין עומאן לקניה החל עוד במאה ה-17, כאשר ערים רבות וביניהן מומבסה נכבשו על ידי סולטנות עומאן. במשך שנים רבות עומאן הייתה אחראית להשתלטות על רצועת החוף של קניה. בעקבות זאת, התרבות והאדריכלות העומאנית מושתתת בערי החוף של קניה ובפרט במומבסה.
היחסים בין שתי המדינות כוננו לראשונה בשנת 1976. בשנת 1977 שלחה עומאן שגריר ראשון לקניה. בשנת 1986 השגרירויות נסגרו והוקמו מחדש בשנת 2011.
ספר ביוגרפי
כלוב הציפורים (פירושונים)
כלוב הציפורים (סרט)
כלוב העליזים (פירושונים)
פעולת אלכסנדריה
פעולת אלכסנדריה הייתה פעולה של חיל הים הישראלי במלחמת ששת הימים, במסגרתה חדרו לנמל אלכסנדריה שלושה זוגות צוללים משייטת 13, שיצאו מהצוללת "אח"י תנין (צ-71)".
המבצע תוכנן להתחיל לפני המלחמה, אך התקיים כ-12 שעות לאחר תחילתה. הפעילות בנמל הייתה ערה וסירות משמר הטילו מטענים נגד צוללים בקצב גבוה. הצוללים הצליחו לפעול בנמל מבלי להתגלות לכוחות המצריים אך בטווח הפעולה של הצוללים נמצאו רק מטרות לא צבאיות והן חובלו.
הצוללת המתינה בנקודת ההורדה כ-2.5 קילומטר משובר הגלים, ומעליה סמנים שסימנו לצוללים השבים מהפעולה את מיקום הצוללת. עקב תנאי ים גלי ותקלות ציוד (הן של הצוללים החודרים והן של הסמנים), הצוללים שחזרו מהפעולה לא מצאו את הצוללת ובהתאם לתוכנית חזרו לחוף על מנת לאתר מחבוא לשעות היום. לאחר ששהו במהלך היום במערה, הצוללים התגלו על ידי אזרחים מצרים והועברו לשבי המצרי.
משבוששו הצוללים לחזור בשעה המיועדת, הצוללת עזבה את נקודת ההורדה במטרה לחזור למחרת. בשעות הבוקר הצוללת תקפה בטורפדו פריגטה מצרית שסיירה במבואות הנמל. הפריגטה לא נפגעה ואף ביצעה תקיפת נגד בפצצות עומק. הצוללת ספגה נזקים אך לא הוטבעה. בלילה שלמחרת נשלחה הצוללת לניסיון נוסף לחילוץ הצוללים אך כשנודע כי אלה נפלו בשבי, קיבלה הוראה לחזור לישראל.
לאחר למעלה מ-8 חודשי שבי הוחזרו הלוחמים במסגרת חילופי שבויים.
רקע.
תקיפת נמל אויב על ידי צוללים מובלים בצוללת הייתה שיטת פעולה מועדפת של שייטת 13. אנשי השייטת התאמנו בכניסה ויציאה מצוללת בצי הצרפתי. אנשיה למדו את הפעולת של השייטת העשירית האיטלקית במלחמת העולם כדוגמה והיו מודעים גם לסיכון המומחש בנוכחות שבר הצוללת האיטלקית שירה שהוטבעה בפתח מפרץ חיפה כאשר ניסתה להוריד צוללים לתקיפת הכח בריטי בנמל חיפה.
ציוד הצוללים היה בחמצן מערכת ספיגת בועות הפליטה. בצלילת חמצן קיימת מגבלה לא לרדת לעומק מעל 10 מטר. הצוללת על מנת שלא תתגלה חייבת לרדת לפחות לעומק 30 מטר. לצוללות מסדרת S לא היו סידורים מיוחדים לנשיאת צוללים. היציאה והכניסה במעבר בין אוויר ומים נעשו דרך ביתן העלייה לגשר שניתן היה להידחק אליו רק שני צוללים בכל פעם.
מפקד חיל הים יוחאי בן נון היה מודע היטב למגבלות. ונושא הוצאת צוללים מצוללת היה אחד השיקולים ברכישת הצוללות מסדרת T שם נבנה חלל מיוחד לצוללים וגם אפשרות לנשיאת חזירים. אך בפעולת אלכסנדריה עוד לא הייתה אפשרות כזאת.
איסוף לאחר ביצוע נושא שבשונה מבציים אחרים הוגדר בחיל הים הישראלי כעיקרון. לכך משמעות רבה בזמן המוקצה לפעולה. ציוד קשר ואמצעים לקיום מפגש בים עוד לא היו. הצוללת תעלה צוללים סמנים לפני הים ואלה ינצנצו באור אינפרא אדום. הצוללים צוידו במשקפת לכך. איתור הצוללת וחזרה אליה היו מותנים בהזדהות בחוף ולמעשה בסבירות נמוכה מאוד.
הצוללת יכולה להתקרב בשיט מתחת למים מוסתר, אך מגבלותיה רבות מאוד. מהירותה על פני המים כ-10 קשרים ובצלילה כ-5 קשר. בהפעלת צוללת יש לתת זמן רב להיערכות. צוללת בסיור קרבי תעשה כל שביכלתה שלא להתגלות. התנאים בזירת הים התיכון מאפשרים זאת. תנוע בשקט תימנע משימוש בפריסקופ יותר מדקה בכל פעם ותימנע משידורי אלחוט וגם לא תפעיל מכ"ם. ציוד הגילוי העיקרי של הצוללת היה הסונר בו הייתה שומעת את המדחפים של כלי השיט מסביבה. בצלילה היה זה המקור היחידי למידע.
חימוש 6 צינורות טורפדו בחרטום ועוד 4 מוכנים לטעינה חוזרת. היה הטורפדו דגם 8 מתוצרת אנגליה השט במהירות כ-40 קשר ושומר את הכיוון בו נורה באמצעות גירוסקופ ושומר את עומק השיט לפי התקנה במתקן הידרוסטטי השולט על הגה העומק. בראש הטורפדו מיכל חומר נפץ של כ-250 ק"ג עם מרעום הקשה וללא מחוש ביות.
הטורפדות היו בדרך כלל אמינים, שמרו קורס בדיוק של מעלה אחת, מהירות ועומק בדיוק של מטר אחד. אף כי טווח שיוט היה כ-8 ק"מ הרי על מנת להשיג פגיעה הטווח היעיל נחשב כ-2 ק"מ. פגיעה מטורפדו בתחתית האנייה הייתה מביאה אותה למצב מסוכן ביותר ואף לטביעה.
ירי טורפדו - אך הסיכויים לפגיעה היו קטנים. ככל שהמטרה שקועה יותר במים ומציגה רוחב זוויתי גדול יותר כך עלו סיכויי הפגיעה. הצוללת שאפה להיערך לפני רחבית המטרה כך שנתיב הטורפדו יפגוש בניצב את נתיב המטרה. לשם יצירת מגע בין הטורפדו לגוף המטרה מחשב הירי היה צריך לפתור משולש גאומטרי. הנתונים המוזנים למחשב היו כיוון למטרה מהפריסקופ. זווית על החרטום ומהירות המטרה לפי הערכת מפקד הצוללת. טווח למטרה היה מתקבל ממד טווח אופטי הזווית האנכית בין צלב התורן לקו המים. לפי נתון מודיעין של גובה התורן מהמים. החלק של הערכת מפקד הצוללת היה קריטי. הישגי אח"י תנין (צ-71) בירי טורפדו אימונים היו לא גבוהים.
התנהגות כלי שיט נגד צוללות - שובל הטורפדו נראה באור היום ובלילה בהיר. כלי שיט מלחמתי מקיים תצפית ערנית ועלול להבחין בטורפדו ולהפנות אליו את החרטום כדי להוות מטרה צרה ככל האפשר. כלי השיט נגד צוללות מצוידים במכשיר גילוי צוללות סונארי השולח פולסים בכיוון מוגדר ומקבל הד מגוף הצוללת. בתנאי הים התיכון טווח גילוי מקסימלי כ-2000 מטר. הפריגטה טארק שסיירה ונפגשה עם הצוללת לא הפעילה מכשיר גילוי צוללות.
בחירה לא אופטימלית - במסגרת תכנונים מבצעיים הוכנו בשייטת 13 תוכניות שונות לתקיפת נמל אלכסנדריה גם לזמן רגיעה וגם ולזמן מלחמה. לקראת המלחמה התברר, לאור זירת הפעולה ומגבלות אמל"ח, כי אפשרות התובלה היחידה האפשרית לביצוע תהיה הובלת פלגת צוללים בצוללת. מבין התוכניות שהוכנו נחשבה שיטה זאת לגרועה ביותר, מאחר שהייתה מוגבלת בכל הנוגע למרחב ולא אִפשרה גמישות לגבי מקום הוצאת הצוללים, נתיבי השחייה והצלילה או התקיפה באזורים השונים של הנמל.
מגבלות הצלילה -התוכנית הייתה מוגבלת גם מבחינת אפשרויותיה של הצוללת, וגם מבחינת הזמן שעמד לרשות הצוללים בעת ביצוע משימתם. לא היה ברור אם הצוללת תוכל לבצע את משימתה בגלל מחסור בחשמל ואם לצוללים יהיה מספיק זמן להיכנס לנמל, לבצע המשימה ולסגת חזרה לצוללת. כחצי שנה לפני המלחמה ערך איתן ליפשיץ כמפקד פלגת הצוללים צ-1 תכנון לכניסה וחבלה בכלי שיט במעגן הצי המצרי בנמל אלכסנדריה. חישוב המרחקים והפעילות הנדרשת הראה צורך של תשע שעות חשיכה לביצוע הפעולה. זמן החשיכה שעמד לשימוש הצוללים בליל ה-5–6 ביוני היה שבע שעות בלבד. לכן הנמל הצבאי כמו מקומות אחרים ירד מהפרק ואזור החיפוש הוגבל למטרות שימצאו בעגינת כוננות בקרבת שובר הגלים.
מודיעין.
נמל אלכסנדריה משתרע על פני שטח רחב מאוד אורכו מדרום מערב לצפון מזרח כ-6 ק"מ ומשובר הגלים הצפוני לרציפים בדרום מערב כ-3 ק"מ, הוא הנמל המסחרי העיקרי של מצרים והבסיס הראשי של חיל הים המצרי. ובו רוכזו רוב יחידותיו. הגנת אזור הנמל התבססה על מערכת התרעה של מערכות מכ"ם וסיורי אוויר, סיורי כלי שיט, מערכת תותחי חוף ומערכת הגנה פנימית בכלי שיט המסיירים בתוך הנמל.
בזמן חירום היה נוהג להכריז על אזור סגור לשיט מטווח 30 מייל מהנמל בשעות החשיכה. באלכסנדריה היו לצי המצרי כ־15 כלי השיט עם ציוד לגילוי צוללות. ולמעשה מרבית כלי השיט הקטנים נשאו עליהם פצצות עומק ויכלו להוות מטרד.
סיורי אוויר - סיורי אוויר (שהופעלו בזמן חירום) נערכו פעמיים ביום: בשעות הבוקר ואחרי הצהריים. קו הסיור היה מקביל לחוף, כ-100 מייל ממנו, בדרך כלל בקו אלכסנדריה-פורט סעיד. המטוסים שערכו את סיורי האוויר היו מסוג איל-28 ואיל-11
סיורים ימיים במבואות הנמל ערך חיל הים המצרי סיורים הגנתיים במקביל לחוף: צוללת בתחום עד 20 מייל ימי, משחתת עד 10 מייל ימי מהחוף. סמ״ר נצ״ל או מקשת, קשור למצוף בפתח הנמל, בכוננות ליציאה מידית.
מיקוש הגנתי - בידי המצרים הייתה כמות גדולה של מוקשים בכללם מוקשי מגע ומוקשי השפעה מגנטית מתוצרת רוסית, שנועדו ברובם למיקוש מבואות הנמלים. ביצוע תוכנית המיקוש חייב את קידום המוקשים לאזור הנמל, אך עד ערב הפעולה טרם אותרה פעילות להנחת שדות המוקשים. .