פרשנות של תרבויות (באנגלית: The Interpretation of Cultures) הוא ספרו הקלאסי של האנתרופולוג האמריקאי קליפורד גירץ, ונחשב לאחד מהטקסטים האנתרופולוגיים החשובים ביותר שנכתבו במאה העשרים. הספר יצא לאור בשפה האנגלית בשנת 1973, ונכלל על ידי The Times Literary Supplement כאחד מ-100 הפרסומים החשובים ביותר מאז מלחמת העולם השנייה.
מבנה הספר ופרקיו.
הספר מחולק לחמישה חלקים, וכולל בתוכו עשרה פרקים. כל פרק הוא מסה המבוססת על מחקרים אמפיריים שערך.
תיאור הספר.
הקובץ מכנס חיבורים העוסקים בניתוח תוכני התרבות, ומתבססים בעיקרם על מחקרים אמפיריים ולא על מסות תאורטיות. גירץ מציג את מקבץ המאמרים כ"מעין תערוכה רטרוספקטיווית של מה שעשה במשך חמש עשרה השנים שעברו מאז שסיים את לימודיו.
על פי גירץ, מושאה המרכזי של האנתרופולוגיה הוא התרבות, אולם הגדרתה היא איננה מדע מדויק (ניסויי) אלא היא מדע פרשני. בספר מתאר גירץ את התרבות כ"תבניות של משמעות המגולמות בסמלים המועברים במהלך ההיסטוריה, מערכת של מושגים המקבלים ביטוי באמצעים שבהם אנשים מתקשרים, משמרים ומפתחים את הידע שלהם על החיים". גירץ האמין שתפקיד האנתרופולוגים הוא לנסות לפרש את הסמלים המכוננים את התרבות.
גירץ מדגיש כי מטרת המחקר התאורטי (פרשני) היא להרחיב את עולם השיח האנושי. כדי לפרש את מושג ההתנהגות, גירץ משתמש במושג מפתח: תיאור גדוש. בפרק הפתיחה של הספר הוא מפרש את המושג דרך אתנוגרפיה המבוססת על מחקר במרוקו. לדבריו, תיאור גדוש הוא משימת-על הניצבת בפני האתנוגרף. תפקידו של האתנוגרף הוא כותב: לצפות בהתנהגות "מיקרוסקופית" מתמשכת ולתעד אותה, לשאוף לפרש את משמעותם של המעשים המורכבים האלה הקשורים זה לזה, ואז להכליל מהררי הפרטים כדי להבין איך הם, האחרים, עומדים ב"דילמות הקיומיות של החיים".
על פי גירץ ישנם מספר שלבים שאותם עוברת הפרשנות התרבותית. בתחילה, אדם נותן פרשנות להתנהגותו, שלב זה נקרא: ”מדרגה ראשונה“, לאחר מכן, החוקר מגיע ונותן את פרשנותו על השלב הראשון, שלב זה נקרא “פרשנות ממדרגה שנייה“. גירץ מציג גישה פרשנית פילוסופית, שבה ההתבוננות על החברה היא כעל טקסט הניתן לפרשנות. תהליך הפרשנות מדומה לפענוח כתב יד לא מובן. המחקר האתנוגרפי כולל בתחילה: תיאור גדוש–אבחון–פרשנות מצד הנחקרים– פרשנות החוקרים.
משחק עמוק - קרב התרנגולים הבאלינזי.
מאמר זה המצוי בסוף הספר מבוסס על עבודה אתנוגרפית שערך גירץ באי האינדונזי באלי, ונחשב לאחד המאמרים הקלאסיים בספרות האנתרופולוגית. במאמר מבקש גירץ להתחקות אחר המשמעויות התרבותיות של קרבות התרנגולים ולהבין את הדפוסים החברתיים העמוקים שמשתקפים דרך המשחק.
הרעיון המרכזי של מאמרו של קליפורד גירץ "משחק עמוק: הערות על קרב התרנגולים הבאלינזי" הוא כי “התרבות של עם היא מכלול של טקסים שהם עצמם יוצרים, ואת הטקסים הללו האנתרופולוג מתאמץ לקרוא מעבר לכתפיהם של האנשים שהם שייכים להם באמת”. המאמר נועד להדגים לא רק את המשמעות של תופעה תרבותית מסוימת – קרב התרנגולים הבאלינזי – אלא גם את יסודות גישתו הפרשנית של קליפורד גירץ שרואה את התרבות כמערכת של טקסטים שאותם יכול האנתרופולוג לקרוא ולפענח. גירץ מראה כיצד קרב התרנגולים הבאלינזי מתפקד כטקסט תרבותי שמגלם, לפחות חלק, מהמשמעות האמיתית של להיות באלינזי.
למרות שהימורים הם חלק מרכזי בקרב התרנגולים הבאלינזי, גירץ טוען כי מה שמונח על כף המאזניים הוא הרבה יותר עמוק מאשר רק כסף, וכי מדובר בעיקר ביוקרה וסטטוס. גירץ טוען כי פניה של באלי מתגלים בזירת התרנגולים, משום שהנלחמים בה הם למראית עין תרנגולים, אך למען האמת הם גברים. ייחודו של קרב התרנגולים ביחס לתרבות הבאלינזית, הוא בכך שהוא פתוח רק עבור גברים, ומביא לידי ביטוי תכונות גבריות המיוצגת דרך התרנגולים.
גירץ מבחין בין "קרב עמוק" ו-"קרב שטחי", הבחנה שבאה לידי ביטוי בין היתר בגובה ההתערבויות וזהות המשתתפים מבחינת מעמדם החברתי. המשתתפים בקרב תרנגולים "עמוק" הם בדרך כלל חברים דומיננטיים בחברה. הקרב, על פי גירץ, אינו בין אינדיבידואלים אלא סימולציה של מבנים חברתיים של קרבה משפחתית וקבוצות חברתיות. אנשים לעולם אינם מהמרים כנגד תרנגול השייך לקבוצת ההזדהות שלהם (משפחה, חמולה, כפר וכו’) ולפיכך קרבות התרנגולים הם ביטוי מגולם של יריבויות חברתיות ודרך להתמודד עם מתחים אלו. ככל שהמעמד של המשתתפים גבוה יותר כך יש משחק עמוק יותר, וככל שיש משחק עמוק יותר, כך גדולה יותר ההזדהות של האדם עם התרנגול שלו וכך גם ההיבט הכספי של ההימורים הוא שולי יותר ביחס להיבט הסימבולי.
באקת אל-חטב
באקת אל-חטב (ערבית: باقة الحطب‎) הוא כפר פלסטיני במערב השומרון המשתייך לנפת קלקיליה של הרשות הפלסטינית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2006 מנתה האוכלוסייה בכפר כ-1,748 תושבים. באקת אל-חטב נמצא כ-13 ק"מ ממזרח לקלקיליה, על יד הכפרים חג'ה וכפר לאקף.
היסטוריה.
במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה אוכלוסיית הכפר 207 מוסלמים, ובמפקד 1931 היא גדלה ל-282 מוסלמים אשר שכנו ב-63 בתים.
ב-1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 390 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל של הכפר היה 8,950 דונם. מתוכם היו 645 דונם של מטעים ואדמות השקיה, 1,688 של גידולי דגנים, ואילו 36 דונם סווגו כשטח בנוי.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק של 1949, עבר הכפר משליטה בריטית לירדנית.
בעקבות מלחמת ששת הימים, ב-1967, עבר הכפר משליטה ירדנית לישראלית.
אליפות ברזיל בכדורגל 2017
אליפות ברזיל בכדורגל 2017 הייתה הפעם ה-61 בו נערכה תחרות ארצית בכדורגל בברזיל. היא אורגנה על ידי קונפדרציית הכדורגל הברזילאית. המשחקים החלו ב- 13 במאי 2017 והסתיימו ב-3 בדצמבר 2017.
בתחרות השתתפו 20 קבוצות של ליגת העל הברזילאית. במקום הקבוצות שירדו לליגה הבכירה עלו אתלטיקו גויאניינסה, אוואי, ואסקו דה גאמה ובאהיה.
המשחקים התקיימו בשיטת ליגה תוך מפגש כפול בין הקבוצות. עבור הניצחון הוענקו שלוש נקודות ונקודה עבור תיקו.
בסוף העונה ארבע קבוצות ירדו לליגת משנה.
קורינתיאנס זכתה באליפות. זו הייתה הזכייה השביעית בתולדות המועדון.
בסיום העונה לליגת משנה ירדו קוריטיבה, אוואי, פונטה פרטה ואתלטיקו גויאניינסה. במקום הקבוצות שירדו לליגה הבכירה עלו אמריקה מיניירו, אינטרנסיונל, סיארה ופרנה.
בית אמין
בית אמין (בערבית: بيت أمين) הוא כפר פלסטיני שבמחוז קלקיליה שבמערב השומרון, מדרום לקלקיליה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה אוכלוסיית הכפר כ-1,258 תושבים. בית אמין נמצא 8.35 ק"מ דרומית מזרחית לקלקיליה וגובל בסניריא ממזרח, אל-מודאוור ועזבת אל-אשקר מצפון, אבו סלמאן ממערב, ועזון עתמה מדרום. הכפר צמוד להתנחלות שערי תקווה שמדרום, מטרים ספורים מפרידים בין היישובים שגדר ההפרדה חוצצת ביניהם.
גאוגרפיה.
הכפר ממוקם בגובה של כ- 180 עד 230 מטר מעל פני הים, והוא שוכן על שלוחה צרה שכיוונה הכללי מצפון-מערב לדרום-מזרח (שלוחה אותה הוא חולק עם ההתנחלות שערי תקווה). שכבת הסלע העליונה בנויה רובה מסלע נארי, שהוא סלע קשה האופייני לאזור, ומתחתיו אבן גיר וקירטון, ואדי קנה מתחתר מצפון לשלוחה. הצומח באזור נשלט על ידי חקלאות הררית מסורתית של מטעי זיתים, מרביתם עתיקים, בני מאות שנים. מטעים אלה מקיפים את היישוב מצפון וממזרח. בחלק שמצפון לכפר, נטועים המטעים על גבי טרסות אבן הבנויות לרוחבו של מדרון תלול היורד לעבר אחד מערוצי ואדי קנה. ממערב ליישוב שטח חקלאי ובו גידולי שדה וגידולי חממה.
היסטוריה.
ב-1882, "סקר ארץ ישראל המערבית" צוין כי במקום היו "חומות, בורות וקבר חצוב."
בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, בית אמין נמצא תחת שליטה ישראלית. ישראל הפקיעה קרקעות מבית אמין, כדי לבנות את ההתנחלות שערי תקווה.
לאחר הסכם אוסלו, סווג כ-29.2% משטח הכפר כשטח B, ואילו 70% הנותרים מוגדרים כשטח C.
בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003, החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה, שתחצוץ בין השטחים שבהם מתגוררים הפלסטינים ביהודה ושומרון ובין השטחים הישראלים, באזור שערי תקווה, מאחר שההתנחלויות והיישובים הפלסטינים קרובים ואין רצף טריטוריאלי לשום צד. משולש הכפרים עזון עתמה ובית אמין וסניריא בותר על ידי הגדר, תוך איבוד חלק מהשטחים החקלאיים שלהם, והכפר עזון עתמה מנותק משאר הגדה המערבית על ידי גדר ההפרדה תוך השארת שערי תקווה בצידו הישראלי של המכשול (אך מוקפת בשלושה צדדים על ידי הגדר). הדרך היחידה המקשרת את תושבי הכפר עם שאר הגדה היא שער בגדר, שפתוח רק בשעות היום.
מחוז קלקיליה
רכס אוסילינקה
רכס אוסילינקה (באנגלית: Osilinka Ranges) הוא רכס הרים המהווה תת-רכס של רכסי סוואנל בהרי אומינקה בצפון פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
שטחו של הרכס 1,756 קמ"ר, גובהו 1,850 מטרים מעל פני הים, והוא ממוקם בין נהר אוסילינקה לבין נחל ליי.
שם הרכס אומץ רשמית ב-7 בדצמבר 1950.
לקריאה נוספת.
M. D. Wood and E. L. Terry, Seasonal Movements and Habitat Selection by Woodland Caribou in the Omineca Mountains, North-central British Columbia Phase 1: The Chase And Wolverine Herds (1991-1994), July 1999
השדואוז
אי.אל.או
ז'וזפין שרלוט, הדוכסית הגדולה מלוקסמבורג
בית הספר התיכון ע&quot;ש חיים גרינברג
בית הספר התיכון המקיף אורט ע"ש חיים גרינברג הוא תיכון שש-שנתי (ז'–י"ב) הנמצא בקריית טבעון ומשמש את תושבי המועצה והסביבה.
היסטוריה.