כמו כן מפיצה הוועדה, בשם מועצת הביטחון, תיקוף להנחיות הנוגעות לסיכול טרור ומימונו על בסיס החלטה 1373 והחלטות המעטפת הנוספות, התיקוף האחרון פורסם באוגוסט 2017.
השלכות על ישראל וחוקים רלוונטיים.
מדינת ישראל חברה באומות המאוחדות, ומחויבת בהחלטה 1373 . במסגרת חובת הדיווח לוועדה למניעת וסיכול טרור, הגישה ישראל כחמישה דו"חות. בדיווחיה עדכנה ישראל על הליכי חקיקת חוק איסור מימון הטרור, התשס״ה-2005 ואישורו הסופי וכן על צעדים נוספים שנקטה כחלק מהמאמץ לסיכול מימון הטרור באמצעים משפטיים ולא-משפטיים כאחד.
חוק איסור מימון הטרור מסדיר את החקיקה הקיימת בישראל בנוגע לטרור ומימונו ומגדיר שלל הגדרות פורמליות הנוגעות לטרור בכללותו ומתקף את הענישה לכל אחת מהעבירות הנוגעות למימון טרור.  בין ההגדרות: מיהו פעיל טרור, מהו ארגון טרור, מהו מעשה טרור, מהי פעילות הנחשבת כפעילות המממנת טרור ומהו תהליך מימון הטרור. במרוצת השנים החוק עודכן מספר פעמים עד שלבסוף בוטל על ידי חקיקת חוק המאבק בטרור, התשע״ו-2016.
אוי חנוכה
משה פוליאקוב
משה (מוסטה) פוליאקוב (1910 – 3 במרץ 1975) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי, ממייסדי קבוצת הפועל תל אביב והקפטן הראשון של המועדון, ואחד המאמנים המעוטרים ביותר בכדורגל הישראלי.
ביוגרפיה.
פוליאקוב נולד בשנת 1910 באימפריה הרוסית ועלה לארץ ישראל ב-1922 עם משפחתו. בהיותו בגיל 14 בלבד, ב-1924 היה ממקימי קבוצת הכדורגל התל אביבית "קבוצת אלנבי", ביחד עם אחיו, שלמה פוליאקוב. קבוצה זו איחדה כוחות עם קבוצת הפועל תל אביב ב-1927, ופוליאקוב היה הקפטן הראשון של הקבוצה המאוחדת. שיחק בקבוצה בתור בלם ביחד עם אחיו, ולזכותו 42 הופעות ו-5 שערים במשחקים המתועדים. ב-1928 זכה עם הפועל תל אביב בגביע הראשון של ארץ ישראל, גביע העם.
ב-1934 פרש פוליאקוב ממשחק פעיל והחל לאמן את הפועל תל אביב. תחת הדרכתו זכתה הקבוצה בחמש אליפויות וארבע גביעי ארץ ישראל תוך שהיא משלימה 2 דאבלים. פוליאקוב אימן את "נבחרת הפועל" במסעה לארצות הברית ב-1947, ואת "נבחרת צה"ל" בסיור בקפריסין ב-1952. בשנים לאחר מכן אימן את הפועל פתח תקווה, הפועל כפר סבא, הפועל ירושלים והפועל חולון.
במקביל לקריירת הכדורגל, עבד פוליאקוב במחלקת המדידות של מע"צ החל מ-1929.
פוליאקוב נפטר ב-3 במרץ 1975 מהתקף לב בביתו שבתל אביב והותיר אחריו אישה. אחיינו, בנו של שלמה פוליאקוב היה השחקן, ישראל (פולי) פוליאקוב.
dk4 הוא ערוץ טלוויזיה דני הנמצא בבעלות Tritel. הערוץ הושק ב-1994 כערוץ טלוויזיה אינטלקטואלי. הוא זכה לתשומת לב מצד מספר פוליטיקאים, היות שהוא העביר את דיוני הפולקטינג בשידורים חיים.
בין השנים 2004–2006 לערוץ היה ערוץ אח שנקרא 4Sport אבל בגלל תחרות עזה מול אחרים הוא נסגר.
היום הערוץ משדר סרטים דניים משנות ה-30 וה-40, לצד שידורי כדורסל ותוכניות קמפינג. ל-60% מהדנים יש גישה לשידורי הערוץ.
מנהל הערוץ כיום הוא טורבן לונד, שר הבריאות לשעבר של דנמרק.
היסטוריה.
הערוץ הוקם ועלה לאוויר ב-1 בדצמבר 1994 בידי סטיג הולבל הסנר והנס יורגן יונקר ומאז הערוץ משדר 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע. כיום הערוץ נמצא בבעלות Tritel.
הערוץ חתם על הסכם עם הפדרציה הדנית לכדורסל בתמורה לזכויות השידור של הליגה הדנית בכדורסל - הרבאסקט.
בסתיו 2004 dk4 השיק ערוץ אח - 4Sport ששידר תוכניות ספורט כל יום בשעות 6.00-00.00. עם זאת, בשל התחרות העזה מצד ערוצים אחרים, הערוץ לא קיבל זמן שידור ברשת הכבלים TDC (כיום YouSee) וב-1 באפריל 2006 תמו שידורי הערוץ, כאשר חלק מהתוכניות עברו לערוץ dk4.
תוכניות.
לערוץ שורה של תוכניות נישה בנושאי מוזיקה והיסטוריה. בעבר שודרו בערוץ ענפי ספורט כמו כדורסל, ספורט מוטורי ועוד. אולם כיום הערוץ משדר רק ריקודים כענף ספורט.
הברית המשולשת (1717)
הברית המשולשת הייתה הסכם בין הרפובליקה ההולנדית, צרפת וממלכת בריטניה הגדולה נגד ספרד, שניסתה לשמר את הסכם אוטרכט משנת 1713. שלוש המדינות היו מודאגות מכך שספרד תהפוך למעצמת-על באירופה. כתוצאה מכך התקיימה מיליטריזציה שגרמה לאבידות אזרחיות רבות. הברית הפכה למרובעת עם הצטרפות קיסר האימפריה הרומית הקדושה, קרל השישי.
רקע.
לאחר מותם של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת והמלכה אן, השתפרו היחסים בין צרפת לבריטניה. ג'ורג' הראשון ומקבילו הצרפתי פיליפ השני, דוכס אורליאן היו בני דודים ובפני כל אחד מהם ניצבו איומים שיכלו למוטט את שלטונו. הדוכס מאורליאן חשש שאויביו מפנים, ובמיוחד לואי אוגוסט דה בורבון, דוכס מיין ישתף פעולה עם צרפת במטרה להפיל אותו, ואילו ג'ורג' הראשון רצה לשכנע את הצרפתים לעכב את התמיכה בכל התקוממות נוספת של הג'ייקוביטים. על פי לואי דה רוברי, דוכס סנט-סימון, שהתנגד לברית, טען שגריר בריטניה בפריז ג'ון דאלרימפל, היתרון לשני המשטרים בטווח הקצר עלה על ההבדלים המסורתיים ביניהם. דה-רוברי, טען שהממלכות הבורבוניות צרפת וספרד צריכות להיות בעלות ברית תמיד, אך הדבר לא בא בחשבון בהתחשב במציאות אז.
אאוגנטיקה
פרנהייט 451 (סרט, 1966)
פרנהייט 451 (באנגלית: Fahrenheit 451) הוא סרט קולנוע בריטי מסוגת מדע בדיוני דיסטופי משנת 1966 בבימויו של פרנסואה טריפו.
זה היה סרטו הראשון של טריפו בצבע והיחידי באנגלית.
התסריט נכתב על ידי פרנסואה טריפו וז'אק-לואי רישאר והוא מבוסס על רומן בשם זה מאת ריי ברדבורי משנת 1953.
הסרט היה מועמד לפרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים בוונציה ב-1966.
תקציר העלילה.
גאי מונטאג (אוסקר ורנר) משתייך ליחידת כבאים הנקראת "פרנהייט 451". מדי פעם הוא מוזעק בכבאית עם אנשי צוותו, אבל מטרתם היא לא לכבות שריפות אלה למצוא ספרים ולשרוף אותם. הם לא מצוידים במים אלא בלהביורים. המשטר הטוטליטרי אוסר על אחזקה וקריאת ספרים המטים את האזרחים הנאמנים מציות אחיד למשטר.
הם מוזעקים על ידי אזרחים מלשינים. ברחבי העיר פזורות תיבות אדומות המסומנות ב-451 והאזרחים מטילים לתוכן את מכתבי ההלשנה על שכניהם המחזיקים ספרים.
מונטאג מרוצה מעבודתו ואין לא שום הרהורי חרטה על כך. יש לו מדים יפים, עבודה קבועה והבוס שלו, הקפטן (סיריל קיוזאק), מרוצה ממנו ומבטיח לו קידום. הוא מגיע לעבודה ובחזרה במונורייל. אשתו לינדה (ג'ולי כריסטי) מבלה שעות רבות בבית בצפייה במסך טלוויזיה ענק בו היא מוזנת בתכנים מהשלטון באופן אינטראקטיבי.
יום אחד הוא פוגש במונורייל בחורה צעירה בשם קלריסה (ג'ולי כריסטי - בתפקיד כפול) העובדה כמורה. מתפתחת ביניהם שיחה על חשיבות הספרים והיא מנסה לשכנע אותו בחשיבותם ונוטעת ספק ראשון במוחו של מונטאג.
באחת הפעולות מגיעים מונטאג וצוותו לביתה של אספנית ספרים. בהוראת הקפטן הם עורמים את הספרים ומבקשים לשרפם אך האשה מסרבת להתפנות, מדליקה את הספרים ונשרפת אתם.
מונטאג מזועזע ומתחיל לקרא בביתו את דייוויד קופרפילד ולאחריו ספרים רבים. קלריסה מפוטרת מבית הספר בגלל דעותיה העצמאיות וכשמונטאג מגיע איתה לבית הספר בורחים ממנה התלמידים בפחד וחפציה נזרקים אליה. היא מודיעה למונטאג שהחליטה לברוח למקום "אנשי הספר".
לינדה מלשינה על בעלה שהוא מחזיק וקורא ספרים. כשהוא מגיע לעבודה הוא מופתע שהכבאית מגיעה לביתו. הקפטן והכבאים מוצאים את הספרים ומתכוננים לשריפה. הקפטן שולף ספר ממעילו של מונטג אך זה מתנגד וכשהקפטן מאיים עליו באקדח הוא מכוון אליו להביור ושורף אותו עם הספרים.
מונטאג נמלט על נפשו כשהשלטונות מחפשים אחריו. בהגיעו למקום "אנשי הספר" הוא צופה בטלוויזיה על "לכידתו" בידי השלטונות. הוא נפגש שם עם אנשים שנמלטו מהשלטון. כל אחד אחראי לדעת בעל פה ספר אחד כדי להעבירו לדורות הבאים לאחר שהשלטון יפול ואפשר יהיה להדפיסם. הוא אחראי על סיפורי מסתורין ודמיון של אדגר אלן פו.
אגרת רועים
אוולוציה
פטרסון (סרט, 2016)
2018 בקולנוע
בערך זה מופיעה סקירה של שנת 2018 בקולנוע, הכוללת סיכומי אירועים בולטים, טבלת שוברי קופות לשנה זו בעולם ובארץ, אנשי קולנוע שנפטרו ופרסים.
שוברי קופות.
בעולם.
להלן רשימת שוברי הקופות שיצאו ב-2018:
ישראל.
מספרי הכרטיסים נמסרו ממפיצי הסרטים.
קבורה אזרחית בישראל
קבורה אזרחית בישראל היא קבורה שאינה מתבצעת על ידי גופי קבורה דתיים, הפועלים לפי ההלכה (כפי שנעשה במרבית בתי הקברות בישראל), אלא מתבצעת על פי השקפת העולם והאמונה של המנוח ובני משפחתו. קבורה אזרחית אינה בהכרח קבורה חילונית, והיא יכולה לכלול מרכיבים מהקבורה האורתודוקסית, הקונסרבטיבית, החילונית וכל שילוב אחר.
המאבק המשפטי.
ככלל, הקבורה בישראל נערכת על ידי גופים דתיים אשר הוסמכו על ידי אחת מהרשויות הדתיות בישראל. יוצאים מהכלל הם הקיבוצים שבחלקם מתבצעת קבורה חילונית, אולם הקבורה בהם למי שאינו תושב המקום הייתה, אם בכלל אפשרית.
המאבק במונופול של חברות קדישא בנושא הקבורה החל באמצע שנות השמונים, כשעו"ד אברהם גל מירושלים, הקים את עמותת "מנוחה נכונה", במטרה לאפשר לכל אדם בישראל להיקבר בטקס ובצורה התואמים את השקפת עולמו, אמונתו ורצונו. במאי 1992 פסק בג"ץ כי "אין מחלוקת על זכותה של מנוחה נכונה לקבל רישיון קבורה, לצורך קיום שירותי קבורה ולקבל שטח למטרה זו".
בחודש מרץ 1995 קיבלה ועדת שרים, שכללה את שרי המשפטים, הקליטה והשיכון דאז, החלטה היסטורית: לאשר עקרונית את הקמתם של בתי קברות אזרחיים בישראל.