בסרט מוצג סיפור קצת אחר כיצד הכיר את צ'ובאקה. לפי סיפור זה הוא נזרק לתא על מנת להיאכל על ידי צ'ובאקה אך הצליח להבין את שפתו ושכנע אותו להימלט יחד. על פי סיפור זה הוא הצטרף לאקדמיה של הצי לאחר שרצה לחזור לכוכב הבית שלו "קורליה", היכן שנשארה מושא אהבתו ק'ירה, שלבסוף עוברת לעבוד בעבור דארת' מול.
האן סולו מופיע מול קיילו רן בתור זיכרון, ובשיחה ביניהם משכנע את רן לחזור לצד המואר.
אפקט ינואר
אפקט ינואר היא הנטייה המוכחת של מדדי המניות להניב בחודש ינואר תשואת יתר, לעומת שאר חודשי השנה. תופעה זו, אשר תקפה בעיקר (ויש אומרים רק) במניות הקטנות, היא אחת ממספר אנומליות, הסותרות את תאוריית השוק היעיל ומעידות על קיומם של גורמים נוספים המשפיעים על מחירי מניות, שאינם באים לידי ביטוי במודל לתמחור נכסים פיננסיים (CAPM), המודל הסטנדרטי לתמחור ניירות ערך.
היקף התופעה והתפתחותה.
המחקר הראשון שהצביע על קיום אפקט ינואר (המכונה לפעמים גם אפקט תחילת השנה (turn-of-year)) פורסם בשנת 1976. הוא הקיף את התקופה 1904-1974, בה הניב מדד כלל המניות שנסחרו בבורסה לניירות ערך בניו יורק בחודש ינואר תשואה חודשית ממוצעת של 3.48%, בהשוואה ל-0.42% בלבד בכל אחד מאחד עשר חודשי השנה האחרים. מחקר זה קיבץ יחדיו, במשקל-שווה (equal-weight), את כלל המניות, גדולות כקטנות. ב-1983 התפרסמו שלושה מחקרים שאישרו את קיום האנומליה והראו כי היא מיוחדת למניות קטנות דווקא. ברבות השנים התפרסמו מחקרים רבים שחזרו ואישרו את קיום התופעה, בשוקי מניות שונים בעולם, בעידנים שונים ובתקופות זמן שונות בתוך חודש ינואר עצמו; במיוחד בשבוע או בשבועיים הראשונים של השנה, שבהם מתרכז האפקט.
אחת מהבדיקות העדכניות ביותר, שהקיפה את השנים 1927-2001 מצאה "אפקט ינואר" מובהק וחיובי של כ-6% תשואת-יתר לאורך התקופה; גודלו השתנה משמעותית מעידן לעידן: בשנות השבעים הגיע לשיא של 8.8%. במקרה או שלא במקרה, הייתה זו התקופה שבה החלו כלכלנים לשים את לבם לתופעה ולחקרה. במקביל לבדיקת התשואה, בדקו כמה מהחוקרים את סטיית התקן, המייצגת את התנודתיות במחירי המניות ואת הסיכון שבהן. הם גילו שבחודש ינואר קיימת לא רק תשואה גבוהה יותר אלא גם תנודתיות גבוהה יותר במחירי המניות הקטנות, אולם מידה נוספת זו של סיכון אינה גדולה מספיק כדי להסביר לבדה תשואה עודפת גדולה כל כך.
לאחר השיא בהיקף האפקט בשנות השבעים, חלה ירידה חדה ובשנות השמונים הצטמצמה תשואת היתר של המניות הקטנות בשני השבועות הראשונים של ינואר ל-4.4%. היה זה העשור שבו התפרסמו ספרים על התופעה, שנועדו לציבור הרחב ולא לאקדמאים. רבים ניסו את כוחם במימוש אסטרטגיית השקעות של קניית מניות קטנות בסוף השנה ומכירתם לאחר שבועיים או חודש. למרות שפעילי ארביטראז' אלה צמצמו את ממדי האפקט, הם לא העלימו אותו לגמרי, ויש אף ראיות שהוא התחזק בשנות התשעים לכדי 5.8%, קרוב לממוצע ההיסטורי שלו.
הסברים תאורטיים.
במקביל למחקר אמפירי של האפקט, נעשו מספר ניסיונות להציע הסברים תאורטיים מדוע הוא מתרחש, מדוע הוא מוגבל, או לפחות מוגבר במניות קטנות; ומדוע חלו בו התמורות האמורות לעיל מתקופה לתקופה.
הגורמים העיקריים העומדים מאחורי האפקט הם:
בנוסף על אלה קיימים גם גורמים משוערים אחרים, רובם ככולם מתחום מדעי ההתנהגות והפסיכולוגיה. למשל, יש הגורסים שאופטימיות שלאחר החגים הנוצריים וראש השנה האזרחית מביאים להשקעה בניירות ערך מסוכנים (קטנים).
כפי שניתן לראות, אין בנמצא הסבר אחד חד משמעי לתופעה. אפילו ההצדקה הנחשבת למשכנעת ביותר - שיקולי המס - אינה חסינת ביקורת, משום שמחקרים גילו את אפקט ינואר אף במדינות שבהן אין נהוג כלל מס רווחי הון ובאחרות שבהן המועד הקובע לענייני שנת המס אינו ה-1 בינואר.
לגבי השינוי הניכר שחל בגודל האפקט עם השנים, מקובל להסביר שעצם העובדה שרבים מודעים אליו מבעבר, אמורה לצמצם אותו. זאת משום שסוחרים שקונים מניות בסוף השנה היוצאת כדי למכרן בראשית זו הנכנסת, עשויים לצמצם במידת מה את עודף ההיצע בשוק בתקופה הראשונה, כמו גם את עודף הביקוש באחרונה. באופן זה אמור פער המחירים להצטמצם, אולם כפי שראינו לעיל הוא לא נעלם כליל, כנראה משום שעלויות עסקה גבוהות - המתבטאות בעמלות קנייה ומכירה, כמו גם בפערים בין שער המכירה לשער הקנייה בשוק - מונעים את ביצועו של ארביטראז' מושלם. עובדתית, עלויות אלה גבוהות משמעותית במניות קטנות ביחס לגדולות.
השלכות.
העיסוק באפקט ינואר מתחלק לשני היבטים: ההיבט המעשי וההיבט התאורטי. הראשון תכליתו לגזור אסטרטגיית השקעות שתניב רווחים שמעבר לתשואת השוק. האחרון מתבטא בספקות שעולים לגבי שלמותם של המודלים המקובלים היום לתמחור מניות ולפיתוח תיק השקעות מיטבי תאורטי.
כל ניסיון למימוש מעשי של אפקט ינואר לעשיית רווח שיטתי נידון לכישלון. משקיע פרטי אינו יכול לעשות זאת, משום שעלויות העסקה הכרוכות בכך יותר מיקזזו את רווחיו. משקיע מוסדי על פי רוב אינו יכול להחשף למניות הקטנות שבהן מתבטא האפקט, על כל פנים לא בסדר הגודל הדרוש כדי לייצר השפעה של ממש על תיקו הכולל.
בניגוד להיבט המעשי חסר התוחלת, יש עניין רב בהשלכות התאורטיות של אנומליות, ובתוכן האנומליה המכונה אפקט ינואר. הסיבה לכך היא שהן עשויות להצביע על הכיוון הנכון לפיתוח מודלים כלליים יותר לשוקי המניות ולנכסים פיננסיים בכלל; מודלים שיתחשבו גם בלוח השנה ובגורמים מבניים המשפיעים על שוק ההון, כגון ההבדלים המהותיים בהתנהגות בין משקיעים פרטיים למוסדיים.
פוקס (רשת שידור)
יום זכרון
שמו&quot;ת
הטירה הקסומה
הטירה הקסומה הוא ספרה של סופרת הילדים האנגליה אדית נסביט. בספר זה היא מגוללת את סיפורם של ארבעה ילדים - שני אחים, ג'רלד וג'ימי, ואחותם קתלין, ועוד ילדה, מייבל, החיה עם דודתה, סוכנת הבית של טירה עתיקה.
עלילת הספר.
ג'רלד, ג'ימי וקתלין נאלצים להישאר בזמן החופשה בבית ספרה של קתלין, בפיקוחה של מדמואזל, המורה לצרפתית. הם יוצאים לטיול בסביבות בית הספר, ומגיעים ללא תכנון אל מבוך שבגן גדול של טירה עתיקה. חוט אדום מוליך אותם אל ספסל במרכז המבוך, ועל הספסל הם מוצאים נסיכה נמה - ממש כמו באגדות. הם מעירים אותה בנשיקה, כיאות, ותחילה הכול מתגלגל כמו באגדה המוכרת, אך בהמשך מסתבכים הדברים באופן בלתי צפוי. טבעת עתיקה מאשרת את האמרה הידועה - היזהר במשאלותיך, פן תתגשמנה. פסלים קמים לתחיה בליל ירח, מורה קפדנית מתגלה כיפהפייה צעירה ומלאת חיים, דחלילים מחפשים בית מלון טוב באמת וארבעת הילדים נקלעים מהרפתקה להרפתקה, מהן מפחידות ומהן נהדרות, עד לסוף הטוב, שלקחיו עמו.
פטר חמור
ביהדות פטר חמור הוא כינוי למצות עשה, לפיה מצווים לפדות את הוולד הבכור שנולד לאתון.
על פי הכתוב בתורה יש לפדותו בשה, במקרה שלא פדו את פטר החמור, יש לערוף את ראש החמור ולקוברו.
מקור המצוות.
מצווה זו מוזכרת בתורה פעמיים:
בספר שמות מוזכר כך: , פעם נוספת נזכרת המצווה בספר במדבר: .
לדעת חז"ל יש לפדות רק את בכור החמור, ולא בכור של כל בהמה טמאה. בתלמוד מסופר שרבי חנינא שאל את רבי אליעזר מהו טעמה של מצוות פטר חמור:
לפי אחד ההסברים לבכור הבהמה הטמאה יש קדושה, אך מכיוון שהוא נחשב על פי התורה כמין טמא, הוא אינו יכול להיות מוקרב על גבי המזבח, ולכן יש לגרום לקדושתו להיות מופקעת על ידי פידיונו בשה. מצווה זו דומה למצוות פדיון הבן של בכור מישראל, שבו הבכור נפדה באמצעות כסף.
מדיני המצווה.
מצוות עריפת ראש הפטר חמור.
במקרה והאדם אינו רוצה לפדות את החמור כפי המצווה, מוטלת עליו המצווה לערוף את ראש החמור כפי הכתוב בפסוק: .
במזרח הקדום.
לפי התפיסה בתורה, לבכור החמור יש מעין קדושה. תפיסה זו הייתה קיימת גם בתרבות של החיקסוס. באתרים של החיקסוס כמו תל הרור בנגב ואווריס בירת החיקסוס במצרים, נתגלו קבורות טקסיות של חמור, שכנראה בוצעו במהלך פולחן דתי. בתל-הרור נקבר החמור עם רסן מכסף ואוכף. האל של החיקסוס, סת, תואר באמנות גם בדמות של חמור, ואולי מכאן הייתה קדושתו לעם החיקסוסי, וייתכן שיש לכך קשר עם עלילת החמור.
קרישנה
קְרִישְנָה (, מסנסקריט: שחור-כהה, שובה לב, מושך ביותר) הוא אחד האלים ההודיים החשובים והפופולריים ביותר. בווישנויזם, קרישנה נחשב להתגלמות (אווטארה) השמינית של האל וִישְׁנוּ. אולם יש הרואים בקרישנה את האלוהות. כך למשל, על פי הגאודיה וישנוה קרישנה הוא המקור לאל וישנו ולא רק התגלות שלו.
קרישנה ועלילותיו מתוארים בפרוטרוט בבהגוואטה פוראנה הווישנאוית. קרישנה מתואר שם כתינוק, כילד שובב וכנער רועה בקר (קרישנה גופאלה), המנגן בחליל ומקסים את הנערות הרועות את בקרן ומפתה אותן. בין רועות הבקר, בולטת אהובתו הגדולה של קרישנה ראדהא, וסיפור אהבתה מוצג בגיטה גווינדה של המשורר הסנסקריטי ג'איה דווה. המאמינים בקרישנה מזדהים עם דמותה של ראדהא (המגלמת בעצמה את אהבתו של קרישנה) באהבתה לקרישנה וזוהי דרך מרכזית לשירות מסור ודבקות (בהקטי) באל קרישנה.
הופעה מרכזית אחרת של קרישנה במיתולוגיה ההודית היא בהגאוואד גיטה, שהיא חלק מתוך האפוס הסנסקריטי המהאבהארטה, וכן בחלקים אחרים של המהאבהארטה. קרישנה מופיע במהאבהארטה כנסיך וכיועץ. בבהגאוואד גיטה הוא מופיע כרכבו של הנסיך והלוחם הגדול ארג'ונה ומתגלה כדמות של מורה רוחני (גורו) המעניק לו הנחיות פילוסופיות, כשארג'ונה נתקף בספקות בשדה הקרב אם לצאת להילחם. במהלך הנאום הפילוסופי שהוא נושא לפניו הוא גם מתגלה לפניו כאל הגדול וישנו (שעל פי הגאודיה ווישנאווים אינו אלא היבט של קרישנה).
בית המפל
Fallingwater
מערכת הזרקת דלק