דומנינוס זכור עבור כתיבת "מדריך למבוא לאריתמטיקה" (Ἐγχειρίδιον ἀριθμητικῆς εἰσαγωγῆς), סקירה תמציתית ומסודרת של תורת המספרים. הוא כיסה מספרים, פרופורציות ואמצעים. הוא חשוב מכיוון שהוא מהווה תגובה כנגד המבוא לאריתמטיקה ("Introductio arithmetica") של ניקומכוס ומהווה חזרה לתורתו של אוקלידס.
כמו כן, מאמינים כי דומנינוס חיבר מאמר שכותרתו "כיצד ניתן להוציא יחס (פרופורציה) מתוך יחס" (Πῶς ἔστι λόγον ἐκ λόγου ἀφελεῖν), החוקר את השימוש ביחסים לצורות אחרות. איבור בולמר-תומאס מאמין שהוא נכתב, לפחות בחלקו, על ידי דומנינוס, אבל תומאס הית' מטיל ספק כלשהו בכך על ידי קביעתו שאם הוא לא נכתב על ידי דומנינוס, אז הוא לפחות בא מתקופתו.
ייתכן שדומנינוס כתב גם חיבור שכותרתו יסודות האריתמטיקה" כפי שנזכר לקראת סוף חיבורו "מדריך למבוא לאריתמטיקה", אם כי לא ידוע אם הוא אכן כתב ספר זה.
חופמי אסיה
חופמי אסיה (שם מדעי: Charadrius asiaticus) היא מין של עוף ים קטן בצבע חום אפור לבן. ניתן לראות את החופמי בדרום ישראל בעיקר בעונת הסתיו במקומות שיש בהן מקורות מים, לרוב מלוחים.
תיאור המין.
אורך גופו: 18 - 22 ס"מ, מוטת כנפיו : 55 - 61 ס"מ, ומשקלו: 70 - 100 גרם.
גבו וכיפתו בצבע חום-אפור זיתי, עורפו בהיר יותר. בחורף הבוגר בעל חלקים תחתונים לבנים עם מעט "לכלוך" בצבע הגב בצידי החזה. הצעיר דומה מאוד לבוגר אבל שולי נוצות הגב שלו בהירים וחזהו בולט יותר, גם עורפו מתבלט כבהיר הרבה יותר.
בקיץ לזכר יש חזה בצבע חלודי-עמוק, עם גבול תחתון שחור. הנקבה בעלת צבע חזה חלש הרבה יותר וללא קו גבול, בדומה לעוף הצעיר. הכנפיים שלו בהירות אבל הגב שלו כהה. פס הכנף לבן וקצר והרגליים שלו בולטות עד לקצה הזנב הוא ניזון מחרקים ותולעים.
אזורי מחיה ועונות נדידה.
תפוצתו באזור של צמחייה ומתפרסת בין הים הכספי לערבות טורקסטן ועד ימת בלחש שמקורה בדרום מזרח קזחסטן, היא הימה השנייה בגודלה באסיה המרכזית, כמין דוגר קרקע, נראה הגיוני שחופמי אסיה יפתח שיטות שונות להגנה מפני טורפים ושודדי קינים. ניתן לראותו באופן נדיר יותר בסתיו מאשר באביב.
נדידת הסתיו מתחילה כבר בחודש אוגוסט. החופמים נודדים למזרח אפריקה ומרגע שהגיעו ליעד מתחילה תנועה נוספת דרומה, בעקבות "העונה היבשה". בנדידות אלה, שמתבצעות בקבוצות קטנות, החופמים יורדים דרומה עד לארץ הכף - דרום אפריקה. הוא חורף גם בארצות המפרץ הפרסי ובאזור ים סוף. בדרך כלל ניתן למצוא את העוף בעיקר בנחלים או במעיינות לרוב מלוחים עם צמחייה דלילה. בארץ הוא חולף נדיר בעיקר בערבה, באזורים מדבריים וחולף נדיר מאוד בשאר אזורי ארץ ישראל.
פירוש השם.
שמו בערבית - קטקאט קזויני - כנראה המילה קזויני היא שיבוש של המילה "כספי" - Caspian plover, שמו באנגלית.
פירוש השם המדעי - Charadrius. המילה הוזכרה בוולגטה (התרגום החשוב ביותר של כתבי הקודש הנוצריים, הביבליה, ללטינית) במשמעות עוף שצבעו צהוב בהיר. חלקו השני של השם - asiaticus, פירושו אסייתי.
איתן יצחק
איתן יצחק (נולד ב-23 במאי 1968) הוא אלוף-משנה במילואים, המשמש כסגן ראש רח"ל (רשות החירום הלאומית) שבמשרד הביטחון.
ביוגרפיה.
איתן יצחק, בנם של אסתר ואפרים יצחק ואח לשלושה אחים ואחות, נולד ב-23 במאי 1968 במושב נבטים שבנגב, שמרבית תושביו עלו מקוצ'ין שבדרום הודו. הוא למד בבית הספר "עומרים" שבעומר ובתיכון "אשל הנשיא". בבית הוריו שבמושב עזר רבות במשק החקלאי בגידולי פרחים, פירות קיץ ולול העופות. בשנת 1986 התגייס לצה"ל, ושירת בחיל ההנדסה הקרבית. במהלך השנים 1988–1997 הוא ביצע שורה של תפקידי פיקוד ולחימה במערך השדה במסגרת גדודי חיל ההנדסה הקרבית, מתפקיד מפקד מחלקה ומ"פ בגדוד 605 ועד סמג"ד בגדוד 601, ובכלל זה שירות ממושך בלבנון ובמהלך האינתיפאדה הראשונה בעזה וביו"ש. בשנת 1997 הוא הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 603, ופיקד עליו זמן ממושך בגזרת לבנון. בשנת 1999 מונה למפקד בסיס האימונים של חיל ההנדסה הקרבית (טירונות ואימון מתקדם) בצוקי עובדה. בשנת 2002 הוא מונה למג"ד בבית הספר לקצינים (בה"ד 1) במגמת היבשה והקים את מגמת "להב", שבה פיקד על כלל הקצונה הקרבית. במאי 2004 הוא הועלה לדרגת אל"ם ובשנים 2004–2007 הוא שימש כמפקד ההנדסה של פיקוד הדרום (מהנ"פ דרום). בשנים אלו השתתף והוביל את כוחות ההנדסה בלחימה ברצועת עזה, ביצוע תוכנית ההתנתקות, ארגן פיתח והוביל את הלחימה התת-קרקעית כנגד מנהרות החמאס, הכנת מערך הגבול ללחימה ובט"ש אל מול החמאס "ביום שאחרי" ההתנתקות והחל בהקמת מערך הגבול מול מצרים. בשנת 2008 הוא מונה למפקד מחוז דרום בפיקוד העורף, ופיקד עליו במהלך מבצע עופרת יצוקה. בשנת 2011 בעקבות לקחי אסון הכרמל נקרא להקים ולפקד על מחוז חוף/חיפה בפיקוד העורף, ובסוף שנת 2013 השתחרר מהצבא.
בשנת 2014 הוא הצטרף למשרד ראש הממשלה ומונה לרח"ט טרור ומשימות מיוחדות במטה לוט"ר במטה לביטחון לאומי ובשנת 2017 קודם ומונה לראש מטה לוט"ר ולאחר מכן כסגן וראש אגף לוט"ר בט"פ ועורף במטה לביטחון לאומי. בנובמבר 2019 הוא עבר למשרד הביטחון ומונה לסגן ראש רח"ל (רשות החירום הלאומית) שבמשרד הביטחון.
חיים אישיים.
יצחק מתגורר בגדרה, נשוי ואב לשלושה ילדים.
פריחות שקד
פריחות שקד (באנגלית: Almond Blossoms) היא סדרת יצירות שצוירו על ידי וינסנט ואן גוך בשנים 1888 ו-1890 בארל ובסן רמי, אשר בדרום צרפת. היצירות מתארות את פריחות השקד באזור שסימלו אופטימיות והתעוררות עבור ואן גוך. עבודותיו מושפעות מהסגנון האימפרסיוניסטי ומאמנות ההדפס היפנית.
הרקע ליצירה.
שנת 1888 היוותה את אחת מהשנים הפוריות ביותר עבור ואן גוך. בהתייחסות לציור "חוה בפרובאנס (1888)," הגלריה הלאומית לאומנות מציינת,"ואן גוך חיפש את השמש בפרובנס, האור הבוהק שמטשטש את הפרטים ומפשט צורות, מצמצם את העולם סביבו לתבניות שהכיר מהדפסי עץ יפניים. ארל לדבריו הייתה 'יפן של דרום-צרפת'. כאן, כך העריך, האפקט המשטח של קרני השמש יחזק את קווי המתאר של הקומפוזיציות ויפחית את הניואנסים שבגוונים השונים לכמה ניגודים עזים. זוגות של צבעים משלימים - אדום וירוק בצמחייה, כתום וכחול בגדרות, ורוד וטורקיז בשמיים - כמעט ורוטטים האחד כנגד רעהו."כשואן גוך הגיע לארל בחודש מרץ של אותה שנה, העצים בגן היו לקראת פריחה. פריחות עצי הפרי באזור, ובכללם פריחת המשמש, השזיף והאפרסק מילאו אותו במוטיבציה, ובתוך כחודש השלים ארבעה עשר ציורי עצי פרי, לפעמים אף סיים יצירה ביום. בסוף אפריל כתב לאחיו "אאלץ לחפש משהו חדש, עכשיו כשהמטעים כמעט וסיימו לפרוח".
ואן גוך שאב השראה מיצירות אומנות יפניות ובפרט מיצירתו של הירושיגה "גן השזיף בקמיידו". ואן גוך השתמש בטכניקות דומות לאלו של הירושיגה כמו שימוש בצבעים אחידים והימנעות משימוש בצלליות. למעשה, ואן גוך טבע את המונח ג'פוניזם (Japonaiserie) כדי לתאר יצירות מערביות המושפעות מאמנות יפנית. הוא אסף מאות הדפסים יפנים והשווה ביניהם ובין יצירות של אמנים מערביים כגון רמברנדט, הלס וורמיר. ואן גוך השתמש בטכניקות מהאמנות היפנית בכמה מיצירותיו, דוגמה בולטת לכך ניתן למצוא בהומאז'ים שלו להירושיגה משנת 1887.
הציורים היפניים של ואן גוך מייצגים את החיפוש לשלווה שלו, שתיאר במכתב לאחותו, "להיות כמה שיותר שלו, גם כשאתה יודע מעט - שום דבר - בוודאות, זו אולי תרופה טובה יותר לכל המחלות מכל מה שנמכר בבית המרקחת"." דרום צרפת והעצים הפורחים באביב שיפרו את מצב רוחו העגום של ואן גוך ונתנו לו כיוון חד וברור ליצירה, היפראקטיביות ושמחת חיים. הוא כתב, "אני עמוס עד מעל הראש כי היות שהעצים בפריחה ואני מעוניין לצייר גן פרובינציאלי של עליצות מדהימה." למרות שבעבר תקופות עמוסות שחקו אותו, הפעם העומס דווקא הפיח בו רוח חיים.
ענפי השקד.
כחלק מסדרת פריחת השקד ואן גוך צייר שני ציורי טבע דומם של ענפי השקד. ואן גוך הגיע לארל בציפייה לפריחת האביב, אך למעשה הגיע מיד לאחר שירד שלג. היות שלא יכול היה לצייר בחוץ, במהלך השבוע הראשון שלו הוא התמקד במספר ציורים של טבע דומם. וינסנט כתב לאחיו, "הנה כאן הכפור כבד, ומחוץ לעיר הכול מושלג - יש לי ציור של הנוף המולבן על רקע העיר. וגם שתי עבודות קטנות של ענף של עץ שקד שכבר פורח למרות הכל." שתי העבודות שצייר הן "ענף שקד פורח בכוס" ו"ענף שקד פורח בכוס עם ספר." כדי להדגיש את סימני בוא האביב, הצייר השתמש במשיכות מכחול עדינות ובגווני פסטל. לאחר מכן עם התחממות מזג האוויר ותחילת עונת הפריחה, ואן גוך עבר לעבוד על סדרה ענפה של ציורי מטעים פורחים: שקדים, אפרסקים, שזיפים ואגסים.
פריחת השקד.