הבניין שמר על תפקידו העיקרי שהיה בית אבות ובית חולים ליוצאי צבא עד תחילת המאה העשרים. בשנת 1872 הוקם המוזיאון הארטילרי בתוך הבניין, אליו הצטרף המוזיאון ההיסטורי של הארמיות בשנת 1896. שני המוסדות אוחדו ויצרו את המוזיאון הצבא הנוכחי ב-1905. באותה תקופה יוצאי הצבא שחיו בבית המגורים התפזרו למרכזים קטנים יותר מחוץ לפריז. הסיבה הייתה כי אימוץ מצד צרפת של מודל צבא העם לאחר 1872, פירושו היה צמצום משמעותי במספר יוצאי הצבא שהיו להם עשרים שנות שירות צבאי או יותר שהיו תנאי סף לשיכון בבית האינוולידים. בהתאם, הבניין הפך גדול מדי לייעודו המקורי. אולם המתחם המודרני עדיין כולל את המתקנים המפורטים להלן עבור כמאה חיילים לשעבר קשישים או חסרי יכולת.
ארכיטקטורה.
בחזית הצפונית של האינווליד, כיפת הקפלה של הרדואן-מנסארט השולטת על החזית הארוכה, אך עם זאת מאזנת עם דלתו של ברייאנט בצורה נאה. מצפון מורחבת חצר הכבוד (Cour d'Honneur) על ידי טיילת ציבורית רחבה (Esplanade des Invalides) בה ממוקמות שגרירויות אוסטריה ופינלנד, הן שכנות של משרד החוץ הצרפתי, וכול הקמפוס הזה מהווה את אחד השטחים הפתוחים הגדולים בלב פריז. בקצהו הרחוק של האינווליד, גשר אלכסנדר השלישי שמקשר את הציר האורבניסטי הגדול הזה עם המוזיאון די פטי פלה ומוזיאון הגרנד פלה, גשר האינווליד נמצא בהמשך במורד הנהר הסן.
עיוורון ירח
עיוורון ירח, מכונה גם דלקת ענביה חוזרת בסוסים או דלקת עיניים תקופתית (באנגלית: Moon Blindness, Periodic Ophthalmia, Equine Recurrent Uveitis) הוא הגורם הנפוץ ביותר לעיוורון אצל סוסים בוגרים.
פתופיזיולוגיה.
כפי שניתן להסיק משמות המחלה השונים, מדובר בדלקת סטרילית (שאינה-זיהומית) חוזרת ונשנית אשר ברבות הימים עלולה להביא לכדי עיוורון. על פי רוב מקור המחלה באירוע ראשוני הגורם לדלקת תוך עינית בענביה (Uvea) הכוללת את חלקי העין הבאים: הקשתית, הגוף הריסי והדמית. מקור האירוע הראשוני עשוי להיות זיהומי אך הזיהום אינו הגורם העיקרי לנזק בעין, אלא התגובה הדלקתית אליו. בעקבות הדלקת עולה חדירות כלי הדם בגוף הריסי ומוקל המעבר במחסום שבין הנוזל התוך עיני לדם. לתוך העין חודרים תאי דם לבנים מרוגשים הנותרים ברקמות הענביה גם בחלוף הדלקת.
בתקופות שבהן אין חשיפה לגורם הראשוני (אנטיגן כלשהו), שוככת התגובה הדלקתית. מחזוריות המחלה מתבטאת בחשיפות חוזרות או נשנות לגורם הראשוני. לפיכך אין טיפול מרפא למחלה זו. הטיפול הוא אפוא טיפול תומך הנועד להקל את תסמיני המחלה בעת התפרצות, אך הוא לא ימנע את הישנותה ואת החרפתה לאורך זמן, שכן בכל חשיפה חוזרת התגובה הדלקתית קשה יותר.
למעשה כל מחלה כלל מערכתית המלווה בנוכחות גורם זיהומי או רעלנים בדם עלולה לגרום לדלקת בענביה ולהוות בסיס להמשך התהוות המחלה. כמו כן, נזק מכני לעין, למשל בעקבות טראומה גופנית, כיבים (פצעים פתוחים ברקמות שונות בגוף), גידול סרטני וכן הלאה עלולים לפגוע במחסום שבין הדם לנוזל התוך עיני.
סימנים קליניים.
נוסף לסימנים הקליניים המצוינים לעיל תיתכן החמרה של הדלקת והופעת סיבוכים משניים לרבות: הידבקויות, ירוד, ברקית, נקיעת העדשה ממקומה, ניוון העין או מרכיבים שונים בעין, היפרדות רשתית או אף עיוורון מוחלט בעין הפגועה.
טיפול ופרוגנוזה.
לעיתים המופע הקליני בולט מאוד בעין אחת, אך אין זה פוסל מעורבות של שתי העיניים. לפיכך נהוג לבדוק היטב את מעורבות שתי העיניים לפני קבלת החלטה לגבי אופן הטיפול והיקפו. כאמור, הטיפול הוא טיפול תומך בתסמיני הדלקת בעת התפרצותה. הטיפול כולל על פי רוב מתן אטרופין (לשיכוך הכאב ולמניעת הידבקויות), סטרואידים (לשיכוך התגובה הדלקתית) ונוגדי דלקת שאינם סטרואידים. הטיפולים יכולים להיות במתן מקומי או מערכתי.
סיכויי ההחלמה בטווח הארוך גרועים מאוד. הימצאות המחלה בעין אחת מגביר את הסיכון להימצאותה בעין השנייה גם כאשר המופע הקליני אינו מובהק ולכן דרושה בדיקה קפדנית של שתי העיניים.
הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול (הטכניון)
הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1950, והיא מכשירה מהנדסים וחוקרים בתחומי התעשייה והניהול, הנדסת נתונים והנדסת המידע. בנוסף, הפקולטה מכשירה סטודנטים לתארים מתקדמים גם בתחומי מדעי החברה (ובהם כלכלה ופסיכולוגיה). דיקן הפקולטה הוא פרופ' רן סמורודינסקי. יו"ר ועד הסטודנטים בפקולטה היא שחר דקל.
היסטוריה.
הפקולטה הוקמה כמחלקה אקדמית נפרדת בטכניון בשנת 1958. המחלקה עוצבה והתפתחה ברוח חזונו של פנחס נאור, דיקן הפקולטה הראשון. נאור הציע לשלב בין תוכניות הלימודים של הנדסת תעשייה המוצעות במסגרת בתי ספר להנדסה ובין תוכניות הלימודים לניהול המוצעות במסגרת בתי ספר למנהל עסקים, והציע להקים פקולטה גדולה ורב-תחומית אשר תכלול מגוון רחב של שטחי מחקר – תכן הנדסי, חקר ביצועים, כלכלה, מדעי ההתנהגות, סטטיסטיקה ועוד. על פי חזונו, בוגרי הפקולטה אמורים להוות עתודה ניהולית עבור התעשייה הישראלית או להשתלב בעולם האקדמי.
תחומי הלימוד בפקולטה.
בפקולטה לימודים לתואר ראשון בשלוש מגמות ראשיות, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת נתונים ומידע (ביג דאטה) והנדסת מערכות מידע, וכן שלוש מגמות משנה בהן התמחויות בתורת המשחקים, יזמות וחדשנות וכלכלה.
בתארים מתקדמים (תואר שני ודוקטורט) הפקולטה מציעה מגוון רחב של מסלולי לימוד ומחקר ובהם: הנדסת תעשייה, הנדסת נתונים ומידע, כלכלה, פסיכולוגיה ארגונית וקוגניטיבית, סטטיסטיקה, חקר ביצועים וכן תוכנית מנהל עסקים (MBA).
מבנה הפקולטה.
הפקולטה ממוקמת בבניינים בלומפילד וקופר בקריית הטכניון. כיום (2007) מעסיקה הפקולטה 54 חברי סגל, לומדים בה כ-1000 סטודנטים לתואר בוגר אוניברסיטה, וכ-600 סטודנטים במסגרת לימודי מוסמכים.
סקרמנטו, קליפורניה
תקשורת תומכת וחליפית
תקשורת תומכת חליפית (בראשי תיבות: תת"ח; באנגלית: Augmentative and alternative communication, AAC) היא כינוי לעזרים המספקים תקשורת מורחבת לאלה המוגבלים בדיבור או שאינם יכולים לדבר בצורה מילולית. תקשורת זו כוללת שימוש במחוות, שפת סימנים, אסטרטגיות תקשורת, עזרים כמו פנקס ועט וטכנולוגיה מסייעת אלקטרונית (כגון פלט קולי, מתגים שונים, מחשב, לוח תקשורת אלקטרוני) ושאינה אלקטרונית (כגון לוחות תקשורת ידניים, כרטיסיות תקשורת).
משתמשים.
תקשורת חליפית ותומכת יכולה לעזור באופן דרמטי לחלק מהאנשים שמתקשים להתבטא אך לא לכולם. המאמצים של העוסקים במקצוע (קלינאי תקשורת עם הכשרה נוספת בטכנולוגיה מסייעת) להכליל באופן תאורטי את מי שתקשורת כזו תעזור לו ומי שלא, לא צלחו.
ניתן לחלק את המשתמשים בתקשורת חליפית ותומכת לשתי קבוצות: אנשים שיש להם קושי גם בהבנת שפה וגם בביטויה לעומת אנשים שיש להם קושי רק בביטוי השפה. בין האנשים שיש להם קושי רק בביטוי שפה אך לא בהבנתה, יש אנשים עם לקות נקודתית במערכת הדיבור ויש אנשים עם לקויות נרחבות. אנשים עם לקות נקודתית במערכת הדיבור יכולים להיות אנשים שעברו עקירה של מיתרי הקול בגלל סרטן בגרון (כמו השרה פרופ' יהודית נאות) ואנשים שעברו אירוע מוחי שפגע בעיצבוב שרירי הגרון. אנשים שמתקשים רק בביטוי שפה אך לא בהבנתה בשל לקויות נרחבות יכולים להיות אנשים עם בעיה בכלל שרירי הגוף או אנשים עם בעיה בעיצבוב כלל שרירי הגוף כמו חלק מהלוקים בשיתוק מוחין או טרשת נפוצה. אצל מי שיש לו בעיה פיזית כלל גופנית שמקשה גם על הדיבור, מכשיר התקשורת עשוי להיות מחובר במנשא מיוחד אל כיסא הגלגלים.
בין האנשים שיש להם בעיה גם בהבנת שפה וגם בביטויי ויכולים להיעזר בתקשורת חליפית ותומכת מצויים חלק מאנשי הקשת האוטיסטית. מאוד קשה להכליל מי מהם זקוק לתקשורת זו ומי לא. יש לדוגמה, אנשים עם "קווים אוטיסטים" שזקוקים לה ויש כאלה שלא. אדם עם קווים אוטיסטים עשויי להזדקק לתקשורת חליפית ותומכת אם קשה לו לדבר גם בגלל הקושי בהבנת שפה וגם בגלל תכנון מוטורי לקוי או בגלל רגישות סנסורית קשה לקולו שלו. אנשים אחרים שיכולים להיעזרת בתקשורת חליפית ותומכת שיש להם קשיים גם בהבנת שפה וגם בביטויה הם אנשים עם לקויות קוגניטיביות נרחבות הקשות לאבחון. העוסקים בתחום אינם נוהגים לדבר על מנת המשכל של אנשים אלה משום שבדיקת משכל אצל אדם שיש לו גם קשיים קוגניטיביים וגם קשיי תקשורת עשויה להיות לא אמינה.
חלק מהמשתמשים בתקשורת חליפית ותומכת הם אנשים עם לקות קשה מאוד בהבנה ובביטוי שפה הקרויים "מתחילי תקשורת". אנשים כאלה עלולים להיחשב על ידי אדם לא מקצועי כאנשים שאינם מתקשרים כלל. אולם, קלינאי תקשורת שמראיין את מכריהם עשוי לגלות שהרבה מהם הבינו סימנים שאנשים אלה המציאו כדי לבקש או להביע דבר מסוים. במקרה כזה, קלינאי התקשורת יקבץ את כל הסימנים האלה ללקסיקון קצר שיכול להכיל הסברים על כשלושים סימנים המוכרים ל"מתחיל התקשורת" ולחלק עותקים של הלקסיקון בין מכרי האיש. לקסיקון כזה יכול לשפר דרמטית את איכות חייו ותפקודו של מתחיל התקשורת.
יש להבחין בין תקשורת חליפית ותומכת, שהיא שיטה מבוססת מבחינה מדעית, לבין תקשורת מסוייעת, שהיא פסאודו-מדע. בתקשורת מסוייעת המנחה מנחה את ידו של המטופל בהקלדת אותיות. ישנה הסכמה רחבה שבתקשורת מסוייעת, מחברת המסר היא המנחה, ולא המטופל.
אביזרים.
לוחות תקשורת.