מתורגמן משמש במפגש בין אנשים שאינם דוברים איש את שפת רעהו, למשל במפגש בין שני ראשי ממשלות, או בריאיון ברדיו או בטלוויזיה עם אדם שאינו דובר את שפת המאזינים. במצבים כאלה מחכה המתורגמן עד שהדובר יסיים את דבריו, ואז הוא מתרגם אותם. תרגום מסוג זה נקרא תרגום קונסקוטיבי (תרגום עוקב).
בכנס שבו יש משתתפים רבים, הדוברים שפות שונות, נעשה שימוש בתרגום סימולטני, שבו הנואם דובר בשפתו, ותוך כדי דיבורו מתורגמנים מתרגמים את דבריו לשפות המאזינים, וכל מאזין שומע את הנאום בשפה המובנת לו, באמצעות אוזניות.
תרחיש נפוץ נוסף שבו נעזרים בשירותי מתורגמן (בדרך כלל בתרגום סימולטני) הוא כאשר אחד מהמשתתפים הוא חירש. במקרה זה דרוש מתורגמן מסוג שונה אך דומה – מתורגמן לשפת הסימנים.
הדמיון מתבטא בכך ששפת סימנים היא שפה בעלת מורכבות ברמה דומה לכל שפה טבעית אחרת:
ולכן מלאכת התרגום ומורכבותה עבור המתורגמן דומות.
שם המשפחה של יהודים מארצות האסלאם "תורג'מן" מלמד כי אחד מאבות המשפחה עסק בתרגום.
ג'נאביב
שבט ג'נאביב או שבט אל-ג'נאביב (בערבית: عشيرة الجنابيب; תעתיק מדויק: עשירת אלג'נאביב) הוא שבט בדואי שמקורו בחבל החג'אז שבערב הסעודית, החי כיום באזור הדרום בנגב.
גבולות תפוצתו המקוריים של השבט הם בעבדת, באר חפיר, רמת מטרד וואדי אלח'ריישה.
כיום, השבט ממוקם ברובו באזור תל ערד למרות שמעט מבני השבט עוד חיים באזור המקורי.
ג'נאביב הוכר על ידי מדינת ישראל כיישוב ושמו ג'נאביב (שבט), אך עדיין ללא מעמד מוניציפלי.
נוגדנים
הכפר הירוק
הכפר הירוק על שם לוי אשכול הוא כפר נוער בדרום רמת השרון, סמוך לגבולה עם תל אביב, המופעל כחברה ממשלתית. המוסד הוקם בשנת 1950 על ידי גרשון זק במטרה להקים מוסד חינוכי למען נוער עולה מהתפוצות ולנוער יליד ישראל, להשרשת ערכי הציונות, הסוציאליזם והחלוציות, באמצעות עבודת אדמה.
בסמוך למוסד נמצא מחלף הקרוי על שמו, המחבר בין כביש 482 לכביש 5.
שם הכפר.
מייסדו של הכפר, גרשון זק, קרא לו "כפר הירוק" (ללא ה"א הידיעה לפני המילה כפר, כלומר הכפר של הירוק), מתוך כוונה לקרוא לו על שם דוד בן-גוריון, ששם משפחתו המקורי היה גרין ("ירוק" ביידיש). אולם ברבות השנים, וכתוצאה מכך שרבים לא הבינו את הרמז הטמון בשם המקום, הוספה בטעות ה"א הידיעה לשם המוסד והוא נקרא "הכפר הירוק". כ-20 שנה מאוחר יותר, לאחר פטירת ראש הממשלה השלישי, לוי אשכול, נקרא המקום על שמו והוא כונה מאז "הכפר הירוק ע"ש לוי אשכול".
המוסד.
בית הספר פועל במתווה כפר נוער לכ-2,600 תלמידים, מתוכם 600 תלמידי פנימייה, אם כי אינו כזה מבחינה פורמלית.
הכפר הירוק משמש כבית ספר חקלאי, אך יש בו גם כיתות שפועלות כבית ספר רגיל ולא כפנימייה, שתלמידיהן מכונים "ילדי חוץ" או "חוצניקים". תלמידי הכפר מגיעים למוסד מכל רחבי הארץ. במקום נערכים חוגי העשרה שונים לנוער מחונן, ובשעות הערב משמשות הכיתות כקמפוס של האוניברסיטה הפתוחה.
בתוך מתחם הכפר נמצא גם בית ספר אנתרופוסופי - בית הספר וולדורף אורים, הכולל מכללה למורים וגננות בשיטת וולדורף וכן גן ילדים בשיטה זו. בשטח הכפר קיימים גם בית הספר הפרוגרסיבי בשיטת מונטסורי "דרך הילד" (מכיתות גן ועד כיתה ו'), בית הספר "מרום" המיועד לילדים עם לקות למידה, בית הספר "מקום לגדול", בית הספר הדו-לשוני (עברי-אנגלי) "קינג סולומון" לתלמידים חילוניים ודתיים, ובית הספר התיכון הבינלאומי EMIS
כמו כן, במתחם הכפר פועל מרכז מבקרים בשם "לגעת בטבע", המשמש להנאה וללמידה. ב-2011 הקימו תלמידי הכפר, בהדרכת המורים, ובשיתוף אוניברסיטת תל אביב "פארק אקולוגי", מעין שמורת טבע ובה שלולית חורף; נשתלו מיני צמחים ופרחים והובאו בעלי חיים (בעיקר דו-חיים, חרקים וסרטנים ירודים) האופייניים לבתי גידול בשרון ובמישור החוף, הנמצאים בסכנת הכחדה עקב תהליך העיור המואץ באזורים אלה.
מסלולי למידה.
בבית הספר "הכפר הירוק", ישנם מספר מסלולי למידה:
משק בכפר.
המשק החקלאי בכפר הירוק הוא מרכיב חשוב בחיי התלמיד, שעובד בו שלוש שעות שבועיות בכיתה ט'. המשק, שהוא מן הגדולים והמפותחים מבין משקי בתי הספר החקלאיים, מושתת בעיקרו על עבודת תלמידים ומהווה מרכיב חשוב ביצירת תחושת השייכות של התלמיד בכפר הירוק.
במשק הכפר, ישנם כמה ענפים:
בין היתר, מצויים בכפר גם יעלים, גדיים, עזים ועוד.
קייטנות וחוגים.
במקום עבודה במשק לכיתות ז'-ח' ישנם חוגי בחירה בסוף היום. התלמידים יכולים לבחור בין חוגי אמנות (אמנות פלסטית, ציור, קולנוע, תיאטרון), חוגי ספורט (ניווט ספורטיבי, משחקי כדור), או חוגים המתמקדים בחשיבה, כגון שחמט. בכפר שוכן קרקס פלורנטין המעביר חוגים לכיתות ז'-י"ב אחרי הלימודים ומתקיימת קייטנה בקיץ המתמקדת במקצועות הקרקס. במתחם "לגעת בטבע" פועלת קייטנה נוספת המתמקדת בחי ובצומח בכפר ומיועדת לילדים בבית ספר יסודי. קייטנה נוספת היא קייטנת הניווט המופעלת על ידי מועדון הניווט הכפר הירוק ומיועדת לגילאי 8-10.
"פרויקט 48".
בכפר, בכל שנה, כיתות ט' משתתפות בתחרות הנקראת "פרויקט 48". התלמידים נשארים יומיים בכפר ומצלמים סרט לפי דמות, אביזר וז'אנר שהם מקבלים. אורך הסרט חייב להיות שבע דקות ומטה. נשלחים כמה סרטים, והסרט הזוכה נשלח לתחרות. "אחיו הקטן" של פרויקט זה הוא "פרויקט 24" הנערך לפעמים לכיתות ח'.
בקולנוע ובטלוויזיה.
על אחד הצריפים ליד המשק בכפר מצויה כתובת לפיה צולם במקום הסרט "סלאח שבתי".
בשנת 1986 צולם בכפר הסרט "נאדיה" בכיכובה של חנה אזולאי הספרי.
בשנת 2010 צולמה בכפר סדרת הטלוויזיה "אליפים".
בשנת 2016 צולמה בכפר סדרת הטלוויזיה "סוסי פרא".
בשנת 2018 צולמה בכפר הסדרה "תום יער עושה בגרות", בו היא חוזרת לפנימייה בה גדלה ומנסה להשלים את הבגרות שלה.
בית החולים הווטרינרי.
מאז שנת 2004 פועל בכפר הירוק בית חולים וטרינרי שבו מרכז מומחים ומוקד חירום המאויש 24 שעות בכל ימות השנה. בית החולים נוסד בידי הווטרינר יוני פרס ועם השירותים הניתנים במרפאת המומחים נמנים רפואה פנימית, כירורגיה, אורתופדיה, נוירולוגיה, דימות, קרדיולוגיה, רפואת שיניים וכן שיקום ופיזיותרפיה.
בית הספר EMIS.
בשנת 2014 הוקם בכפר הירוק בית הספר התיכון הבינלאומי Eastern Mediterranean International School (EMIS). בבית הספר לומדים בתנאי פנימייה, 150 תלמידים מרחבי העולם בכיתות י' עד י"ב. מטרת בית הספר היא להשתמש בחינוך כמנוף לקידום שלום וקיימות באזור המזרח התיכון. תקציב בית הספר מגיע ממספר ארגונים ביניהם: קרן קונראד אדנאואר, מכון גתה, וארגון איחוד מדינות הים התיכון, שתורם כ-11 מיליון אירו מדי שנה לתקציב בית הספר.
ג'ודס פריסט
ג'ודס פריסט (באנגלית: Judas Priest) היא להקת הבי מטאל אנגלית שהוקמה בשנת 1969. אחת מלהקות האם המייסדות של ההבי מטאל הקלאסי. נחשבת לאחת מהלהקות המשפיעות בסצנת המטאל בכל הזמנים, וסולנה, רוב הלפורד, אף זכה לכינוי "The Metal God", על שם אחד השירים המפורסמים של הלהקה.
היסטוריה.
תחילת הדרך.
ג'ודס פריסט החלה את דרכה בשנת 1968. בשנת 1971 חברתו של הבסיסט איאן היל ביקשה ממנו לשמוע את אחיה, רוב הלפורד, שר. היל התפעל משירתו של הלפורד והזמין אותו לאודישן ללהקתו ג'ודס פריסט. חברי הלהקה התלהבו גם הם מרוב, והוא הצטרף להרכב.
בשנת 1974 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון "Rocka Rolla", שהופק על ידי מי שהפיק גם את בלאק סבאת' באלבומיה הראשונים. האלבום לא משך תשומת לב בזמנו. כיום, חברי הלהקה טוענים שהוא אינו משקף אותם מוזיקלית, מאחר שאת רוב ההחלטות לגבי האלבום ביצעה חברת התקליטים, ולא הם. השיר המפורסם ביותר באלבום זה הוא "Run Of The Mill" - בלדה מלנכולית ואפלה שבסופה רוב הלפורד מראה את כוחו בצרחות מקפיאות דם, שלימים יהפכו לסימן ההיכר שלו.
מנהיגי האנדרגראונד.
בשנת 1976 הוציאה הלהקה את אלבומם השני, "Sad Wings Of Destiny".
אלבום זה נחשב לשיפור ניכר לעומת אלבומם הקודם, ובו הלהקה מגבשת לעצמה סאונד מטאלי יותר. אלבום זה משך יותר תשומת לב ועורר יותר עניין מקודמו, החל מעטיפתו המושקעת וכלה במספר שירים שיהפכו לנכסי צאן ברזל בעולם ההבי מטאל. השיר המפורסם ביותר באלבום זה הוא "Victim Of Changes". אלבום זה נחשב לאחד מהאלבומים החשובים והמשפיעים בהבי מטאל, להקות רבות ביצעו גרסאות כיסוי לשירים ממנו והלהקה מופיעה עם שירים ממנו עד היום. הלהקה משלבת את המוזיקה של הלהקות שקדמו לה ומרסנת את השפעות הפרוגרסיב רוק, פולק רוק ובלוז רוק שעד אותה תקופה נשמעו היטב בשירי הרוק והמטאל.
שנה לאחר מכן, ב-1977, הוציאה הלהקה את אלבומה השלישי "Sin After Sin", שהופק על ידי רוג'ר גלובר (הבסיסט המפורסם של דיפ פרפל). באלבום התופים מאוישים על ידי מתופף הקלטות צעיר בשם סיימון פיליפס שינגן בעתיד בעבור אמנים רבים כמו המי, לד זפלין ועוד.
האלבום המשיך את הקו המטאלי של האלבום הקודם, למרות שהדגש היה על היכולות הטכניות של הנגנים יותר מאשר על כתיבת השירים. שני השירים המפורסמים ביותר באלבום זה הם "Diamonds And Rust" ו-"Dissident Aggressor". הראשון הוא גרסת כיסוי לשירה של ג'ואן באאז שבמקור הוא שיר פולק רך, והפך כאן לשיר מטאל אפל. השיר השני נחשב לפורץ דרך בזמנו, בשל קטעי הת'רש מטאל שמצויים בו.
שנת 1978 הייתה שנה משמעותית עבור ג'ודס פריסט. הלהקה החליפה עוד פעם את המתופף שלה ולס בינקס והוא המתופף לשני אלבומי הסטודיו הבאים ולאלבום הלייב. הסגנון של לס אפשר ללהקה מצד אחד להפוך את השירים לנגישים יותר ומצד שני להישאר כבדים ומתוחכמים.