גנון דברזה (שם מדעי: Cercopithecus neglectus) הוא מין של קוף בעל זנב מהסוג גנון החי ביערות של מרכז אפריקה ומעט במזרח אפריקה כולל אגן הקונגו. זהו המין הגדול בסוג גנון והוא קרוי על שם החוקר הצרפתי פייר סבורגנאן דברזה .
תיאור.
הגנון הוא בעל דו-צורתיות זוויגית גבוהה ביותר, כשהזכרים מגיעים לאורך של 60 ס"מ ולמשקל 7 ק"ג והנקבות מגיעות לאורך של 40 ס"מ ולמשקל 4 ק"ג בממוצע. הם בעלי זנב ארוך וגמיש באורך של עד 67 ס"מ והם מותאמים לחיים על ענפי העצים. קוף זה צבעוני מאוד, בעל פרווה אפורה-כסופה עם גב חום-אדמדם, גפיים וזנב שחורים, עם פס לבן על הירך והחזה לבן. הגנון בעל "זקן" לבן לאורך חלל האף, הפה והסנטר וגם הגרון ומעל הגבות שיער כתום וכיפת הראש שחורה. שני הזווגים די דומים בצבעם. תוחלת חייהם עד 22 שנה בטבע ועד 30 שנה בשביה.
הגנונים חיים ביערות משווניים הכוללים יערות גשם, יערות במבוק וביצות סבוכות לאורך גדות מים מתוקים כמו נהרות ברחבי מרכז אפריקה והם בעלי תפוצה נרחבת יחסית לבני סוגם. הם חיים באנגולה, קמרון, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, גינאה המשוונית, אתיופיה, גבון, קניה, דרום סודאן, ניגריה, אוגנדה וייתכן שגם בטנזניה. הקופים חיים בקרבה גדולה למים ולעיתים נראים שוחים. עם זאת לרוב הם לא יורדים מהעצים, לרוב רק לחיפוש מזון.
מזונם של הגנונים מורכב מפירות וצמחים קרקעיים אך גם מזרעים, חרקים ומזונות נוספים שהם מוצאים ביער. הם עצמם נטרפים בידי נמרים, עיט כתר ושבטי ציידים ובמידה פחותה יותר גם מפיתונים ומשימפנזות. קוף זה לרוב נחבא אל הכלים בין הסבכים והעלים וינסה להתחמק מטורפיו בשקט מוחלט. קבוצה של קופים גם תקרא קריאת אזעקה לשאר חברי הקבוצה, בייחוד כשהטורף הוא עיט כתר. כך הקבוצה תישמר בין הענפים הסבוכים ביותר ואף תנסה להרחיק את העיט בצעקות.
הגנון לא מצוי בסכנה בטבע אך הוא עלול להיפגע מבירוא יערות ומציד קופים לבשר.
בית ספר דו-לשוני בישראל
מרואן דוירי
כביש 557
כביש 557 הוא כביש רוחב אזורי המתחיל בצומת שער אפרים, בסמוך לעיר טייבה, ומוביל מזרחה לשכם ויישובי הסביבה ומסתיים בצומת סמוכה לשבי שומרון. הכביש משמש לציר נסיעה פתוח גם לאזרחים ישראלים, לכיוון נתניה וכביש 6 במקום קודמו, כביש 57, שבחלקו המרכזי עובר בשטחי הרשות הפלסטינית וחסום לאזרחים ישראלים.
מסלול הכביש.
אורכו של הכביש הוא 18.26 ק"מ, והוא חד מסלולי לכל אורכו.
יע&quot;ל (מבחן)
יע"ל ויעלנט הם מבחני ידע, שנועדו לבחון את רמת השליטה של הנבחנים בשפה העברית כשפה שנייה. מרבית מוסדות הלימוד להשכלה גבוהה בישראל דורשים ציון בבחינת יע"ל או יעלנט ממי שנבחן בבחינה הפסיכומטרית בשפה שאינה עברית או ממי שלא נבחן בבחינה הפסיכומטרית ונבחן בבחינת הבגרות בשפה שאינה עברית. הציון בבחינות יע"ל ויעלנט מסייע למוסדות הלימוד להעריך את רמת היכולת של הנבחנים בשפה העברית, למיין אותם לקורסי עברית ברמות שונות, או להעניק להם פטור מלימוד קורסים אלה. את הבחינות עורך המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו).
שני המבחנים הם בעלי אותה מטרה ונבדלים בצורת ההעברה שלהם. מבחן יע"ל נערך בכיתה במתכונת נייר ועיפרון ומתקיים בארבעה מועדים בשנה. בחינת יעלנט היא בחינה ממוחשבת בחלקה המתקיימת בכיתת מחשבים במועדים הנקבעים על ידי המוסדות השונים להשכלה גבוהה ולפי הצרכים שלהם.
מטרת הבחינות.
מוסדות רבים להשכלה גבוהה בישראל דורשים ממועמדים לעמוד בסף ידע מינימלי בשפה העברית כתנאי קבלה. מועמדים שרמת העברית שלהם גבוהה מהסף המינימלי אולם עדיין יחסית נמוכה נדרשים ללמוד קורסים בעברית. מבחני יע"ל ויעלנט משמשים להערכת הידע של המועמדים לצורך מיונם לרמות הקורסים השונות.
סף הקבלה ורמת הידע הנדרשת בעברית נקבעת עצמאית על ידי כל מוסד. ברוב המוסדות תעודת בגרות ישראלית שכל הבחינות בה (פרט לבחינות במקצועות שפה זרה) נערכו בשפה העברית פוטרת את המועמד מלימודי עברית ומהצורך להשתתף בבחינת יע"ל או יעלנט.
מידע על תנאי היבחנות.
מועדים והרשמה.
מבחן יע"ל נערך ארבע פעמים בשנה, במקביל למבחן הפסיכומטרי.
מאל"ו מאפשר לכל מי שנבחן במבחן הפסיכומטרי בנוסח שאינו עברית לגשת למבחן יע"ל מיד לאחר סיום המבחן הפסיכומטרי ללא תוספת תשלום. כמו כן, אפשר להירשם לבחינת יע"ל בנפרד מהבחינה הפסיכומטרית. ההרשמה נעשית דרך אתר מאל"ו.
מבחן יעלנט נערך לפי הזמנה של המוסדות להשכלה גבוהה ולפי הצרכיהם. הסדרי ההרשמה נקבעים על ידי המוסד המזמין את הבחינה.
בחינה בתנאים מותאמים.
בחינת יע"ל מועברת גם בתנאים מותאמים למועמדים בעלי מוגבלות פיזית ונפשית, לבעלי לקויות למידה, ולבעלי הפרעת קשב וריכוז. בחינה בתנאים מותאמים מתקיימת לצד כל מועד בחינה רגילה או בתוך מספר שבועות לאחר מועד קיום הבחינה הרגילה. הזכאות לבחינה בתנאים מיוחדים נקבעת לאחר הגשת בקשה בהתאם להנחיות המפורטות באתר מאל"ו.
התנאים לבחינה מותאמת נקבעים עבור כל נבחן בנפרד אולם בין התנאים הנפוצים ניתן למצוא: בחינה ממוחשבת, תוספת זמן, הפסקות בין הפרקים, התאמה של התנאים הפיזיים בהם המבחן מתקיים וכן התאמות שונות לבעלי לקויות ראיה.
מבנה הבחינות.
מבנה הבחינה של יע"ל ויעלנט זהה והן נבדלות כאמור בכך שבבחינת יעלנט המבחן מתבצע ברובו בעזרת מחשב.
שתי הבחינות מורכבות משלושה פרקים של שאלות ברירה ופרק רביעי בו נדרשים הנבחנים לכתוב חיבור. שלושת הפרקים הראשונים מכילים 22 שאלות והזמן המוקצב לכל אחד מהם הוא 20 דקות.
שניים משלושת הפרקים הראשונים משמשים לצורך חישוב הציון והפרק השלישי משמש למניעת השפעה של הבדלים בין נוסחים ומועדים שונים וכן לצורך בחינת תפקודן של שאלות שישמשו בנוסחים עתידיים של המבחן. הפרקים בנויים כך שאין כל דרך לדעת אילו מהפרקים משמשים לחישוב הציון בפועל, ולכן הנבחנים נדרשים להתייחס לכל הפרקים באותה מידה של רצינות. עם זאת, מאל"ו מציין כי בבחינה עצמה עשויים להופיע פרקים ושאלות מבחינות קודמות, וכן עשויים להיות שינויים במספר השאלות בפרק, בזמן המוקצב לפתרונו, וכן בהוראות אחרות לפתרון הבחינה.
סוגי השאלות בפרקים הם:
רמת הקושי של השאלות בכל חלק בפרק עולה באופן הדרגתי, למעט בחלק הבנת הנקרא (שם השאלות מסודרות לפי סדר הופעת נושא השאלה בקטע).
הפרק הרביעי בודק יכולת הבעה בכתב בעברית ומוקצבות לו 15 דקות. הנבחנים מתבקשים לכתוב חיבור בנושא המופיע בפרק. בפרק זה גם נבחני יעלנט מתבקשים לכתוב את החיבור בכתב יד, בעזרת נייר ועפרון. אורך החיבור הנדרש הוא בין 12 ל-15 שורות ועליו להיות בעל אופי המתאים לכתיבה אקדמית. החיבור מוערך על ידי שני מעריכים בלתי תלויים. הציון של פרק החיבור מהווה שליש מהציון הכללי. החיבור מוערך בארבעה ממדים: תוכן, ארגון, עושר לשוני ודיוק לשוני. טווח הציונים של כל אחד מהממדים נע בין 1 ל-7. הציון על החיבור הוא ממוצע הציונים שנתנו שני המערכים.
הציון בבחינה.
הציונים במבחן יע"ל ויעלנט שקולים ונעים בין 50 ל-150. הציון במבחן מחושב כך שהציון עבור פרקי שאלות הברירה מהווה שני שלישים מהציון הסופי והציון עבור פרק החיבור מהווה שליש מהציון הסופי.
הכנה.
כבכול מבחן, גם במבחני יע"ל ויעלנט היכרות מוקדמת עם מבנה המבחן וההוראות יכול לתרום להצלחה במבחן. לשם כך מופיעים באתר מאל"ו דוגמאות למבחנים לצורך התנסות.
קורסים להכנה למבחן ניתן למצוא במכוני ההכנה לבחינה הפסיכומטרית, במכינות קדם אקדמיות וכן בארגונים המסייעים לעולים חדשים.
יחסי הודו–פינלנד
יחסי הודו–פינלנד הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה של פינלנד לרפובליקה של הודו.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים בין פינלנד והודו כוננו ב-10 בספטמבר 1949. זמן קצר לאחר מכן הגיע הוגו ואלוואנה, שליחה הראשון של פינלנד להודו לניו דלהי והגיש את אמנתו למושל הכללי צ'קרברתי רג'אגופלאצ'ארי. לאחר שהודו הפכה לרפובליקה ב-26 בינואר 1950, הציג ואלוואנה את אמנתו שוב לנשיא הודו הראשון ראג'נדרה פראסאד בפברואר 1950.
הנציגות הדיפלומטית של פינלנד בהודו פעלה מהמלון ססיל בין השנים 1949–1951. ואלוואנה ואשתו התגוררו במלון ססיל, ואילו בחדר זוגי במלון מיידן הסמוך שוכנה מזכירתו של ואלוואנה. ממשלת הודו מכרה לממשלת פינלנד חלקת אדמה בצ'נקיאפורי (המובלעת הדיפלומטית של ניו דלהי) בין שגרירות שווייץ לשוודיה בשנת 1954. בגלל מחסור בכספים, בניית השגרירות הפינית לא החלה מיד. שגרירות פינלנד הייתה ממוקמת בצריף בדרך Humayun בין השנים 1951–1958. הצריף נבנה בשנת 1942 לשימוש זמני במהלך מלחמת העולם השנייה. השגרירות עברה למקום ברחוב Prithviraj בין השנים 1958–1967.
שגרירות פינלנד בהודו.
ממשלת פינלנד ארגנה תחרות לעיצוב בניין השגרירות החדש בשנות ה-60. ריימה פייטילה ורעייתו ראילי פאטלאינן זכו בתחרות. עם זאת, בשל מחסור בכספים, ובעדיפות גבוהה יותר שהוקצתה לבניית שגרירויות במדינות אחרות, הקמתה של שגרירות חדשה בצ'נקיאפורי התעכבה עוד יותר. ממשלת הודו שלחה הערה לממשלת פינלנד בשנת 1963 בה הודיעה להם כי בניית השגרירות כבר התאחרה, וכי החלקה שנמכרה לממשלת פינלנד החלה למשוך גורמים אנטי-חברתיים למובלעת הדיפלומטית. יתר על כן, שגרירויות שווייץ ושוודיה התלוננו כי קוברות שוכנות בחלקה שהוקצתה לפינלנד. שגרירות פינלנד עברה שוב מכביש פריתוויראג' ל-Golf Links, שם הייתה ממוקמת בין השנים 1967–1986. לבסוף, בתחילת שנות השמונים החלה בנייתה של השגרירות בצ'נקיאפורי על פי תכנונם של פייטילה ופאטלאינן. השגרירות בצ'נקיאפורי נפתחה ב-5 בדצמבר 1986.
ביקורים רשמיים.