קרינת הגמא היא בעלת אורך גל קצר (מעשרה נאנומטר ומטה) ותדירות גבוהה יותר מקרינת רנטגן, ועקב כך היא חודרת עמוק יותר דרך מוצק, גז או נוזל. מכאן שניתן להגיע בעזרתה לתוצאות שבצילום רנטגן יהיה מן הנמנע להשיגן.
רדיוגרפיה ברפואה.
ברפואה משתמשים בצילום רנטגן בעיקר לצורך איתור וזיהוי של שברים בעצמות, איתור גופים זרים בחללי הגוף (כגון כאלו שנשכחו במהלך טיפול פולשני), צילום בית החזה, ואיתור חורים בשיניים.
שימוש מתקדם יותר של צילום הרנטגן נעשה בשיטת הטומוגרפיה הממוחשבת (CT), המשתמשת בצילום רנטגן ממספר זוויות ליצירת מבט תלת ממדי על האובייקט המצולם.
האנרגיה שבה משתמשים בצילום רפואי היא נמוכה, על מנת להימנע מגרימת נזקי קרינה גבוהים לגוף האדם הרגיש.
התחום הרחב יותר של שימוש בקרינה מייננת לצורכי הדמיה רפואית נקרא רדיולוגיה.
רדיוגרפיה בתעשייה ובתעופה.
עיקר השימוש בצילום בעזרת קרינת רדיואיזוטופ (גמא) הוא בתעשייה, וזאת בנוסף לשימוש בצילום רנטגן, הנפוץ בתעשייה כברפואה (גם ברפואה נעשה לעיתים שימוש במצלמות גמא, אך לעיתים נדירות בלבד).
השימוש העיקרי בתעשייה הוא איתור פגמים בחלקים. פגם או אי רציפות בחלקי מכונות, מטוסים, מכוניות, צינורות, מכלולים אלקטרוניים ועוד, עלולים לגרום לנזקים בעת השימוש, סיכון חיים והפסדים כספיים כבדים. בתעופה נפוץ גם שימוש לצורך איתור גופים זרים במכלולי המטוס השונים, ואיתור חדירת נוזלים לחומרים מרוכבים.
מבין כלל שיטות הבדיקות הלא הורסות, רדיוגרפיה היא כמעט היחידה המאפשרת בדיקה של מכלולים שלמים ללא פירוקם, דבר המקצר משמעותית את זמן ההשבתה (Down-Time) של מכונות, מטוסים וכדומה.
רדיוגרפיה באמנות.
בעזרת צילום רדיוגרפי בעוצמות מסוימות, תוך שימוש בסרטי צילום רגישים במיוחד, ניתן לזהות הבדלים בין שכבות שונות בציור, וכך לגלות זיופים בציור או ציורים שכוסו עם השנים בציורים אחרים (דבר נפוץ בתקופת הרנסאנס היה שימוש חוזר בקנבס שכבר צויר עליו בעבר).
אמצעי זהירות.
הקרינה המשמשת בשיטות בדיקה רדיוגרפיות עלולה להיות מסוכנת למפעיל הציוד, לפיכך מפעילי הציוד נדרשים, פרט לנקיטת אמצעי זהירות מרביים, גם לשאת עליהם התקנים לבדיקת כמות הקרינה אותה הם סופגים במהלך עבודתם. מלבד כמות הקרינה בחשיפה חד פעמית, שבמנות גדולות עלולה לגרום למחלת קרינה, יש חשיבות גם לכמות הקרינה המצטברת - בהעלאת הסיכוי להתפתחות מחלת הסרטן ולנזקים גנטיים. בנוסף, לחלקים שונים בגוף האדם סף רגישות משתנה - האשכים, לדוגמה, רגישים לקרינה עשרות מונים מכף רגל.
במקרה שכמות הקרינה שספג המפעיל גבוהה מהתקן - עליו לפנות לטיפול מתאים, ועל פי רוב יושבת מהמשך עבודה ברדיוגרפיה לזמן מה.
על פי החוק הישראלי, עובדי קרינה זכאים לשבוע בשנה של חופשה בתשלום, על מנת להמעיט את חשיפתם לקרינה ככל הניתן.
מנישה
דניס פפין
בתולת הברזל
בתולת הברזל, המכונה גם "בתולת נירנברג", היא ארון ברזל הבנוי כדי לשמש לעינוי ולהריגה של אדם על ידי דקירת גופו בעצמים חדים (כגון סכינים, יתדות או מסמרים). הקורבן נאלץ להישאר עומד, מדמם קשות, מוחלש באיטיות ולבסוף מת משילוב של הלם ואיבוד דם או מחנק.
המתקן, שנבנה במאה ה-19 בנירנברג, נבנה לפי הבנה שגויה של מתקן מימי הביניים הנקרא "Schandmantel" ("מעטה קלון"), שהיה עשוי מעץ ופח ללא מסמרים ואשר נועד לעוטי קלון. מעטה הקלון לא הזיק לגוף, והשתמשו בו לענישה עבור מסיגי גבול או זונות, שנאלצו ללבוש אותו בציבור לזמן מסוים.
מאפיינים פיזיים.
בתולת הברזל של נירנברג הייתה אנתרופומורפית. בחזית חלקה העליון גולפו פנים שקרוב לוודאי עוצבו על פי דמותה של מריה הקדושה. גובה המתקן היה כ-2.1 מטר ורוחבו 0.9 מטר. בתולת הברזל צוידה בשתי דלתות שבצדן הפנימי עשרות יתדות חדות שניתן לשנות את מיקומן. היתדות מוקמו כך שישפדו את הקורבן עם סגירת הדלתות מבלי לפגוע באיברים החיוניים, וישאירו אותו חי ובמצב עמידה.
הנידון למוות הוחזק במרחב מצומצם מאוד כדי להעצים את דרגת הסבל שלו על ידי הבאתו למצב קלסטרופובי. התנועה הייתה כמעט בלתי אפשרית, וכאשר הקורבן נחלש ולא יכול עוד לשאת את משקל גופו, היו היתדות נשארות במקומן ופוצעות את גופו אף יותר.
לא ניתן היה לפתוח את שתי דלתות המתקן בה בעת. כך לא ניתנה לקורבן אפשרות להימלט בעת בדיקה או חקירה.
שימוש ידוע.
לא ידוע על בתולת ברזל שנבנתה ושימשה לעינויים.
בתולת הברזל שבמצודת נירנברג נהרסה במתקפה אווירית ב-1944 סמוך לנירנברג, גרמניה.
בתולת ברזל נמצאה בעיראק סמוך למשרדי התאחדות הכדורגל העיראקית, שבו שכן משרד של עודאי חוסיין. חברים בנבחרת האולימפית העיראקית טענו שהמתקן היה בשימוש בעת שלטון סדאם והופעל נגד אלו שהסתכסכו עם עודאי.
АК-47
טוטאל פוטבול
כדורגל טוטאלי (באנגלית: Total football) הוא מערך כדורגל שהומצא בהולנד בשנות ה-70 של המאה ה-20 על ידי מאמן הכדורגל ההולנדי רינוס מיכלס. שיטת משחק זו עיצבה את דמותה של נבחרת הולנד באותן שנים, שהעפילה פעמיים רצופות לגמר גביע העולם ב-1974 וב-1978.
עיקרי השיטה.
עיקר שיטת הכדורגל הטוטאלי הוא רוטציה בין שחקנים ומעבר בין עמדות. כאשר שחקן אחד יוצא מהעמדה שלו באופן ספונטני או קבוע מראש, שחקן מעמדה אחרת, שניתן "לוותר" עליה באותן דקות במשחק, עובר לעמדה של השחקן שעזב את העמדה.
שיטת כדורגל זו מאוד מחושבת ומצריכה תשומת לב רבה מצד השחקנים והמאמן. שיטה זו נועדה לאפשר כדורגל חופשי אך בטוח, לבלבל את הקבוצה היריבה ולסייע במשחק קבוצתי יותר.
שיטת המשחק הזו מעט קשה להסתגלות אצל רוב השחקנים, ולכן מאמנים נוטים שלא להכניס אותה לגמרי למשחק. למרות זאת, באיטליה נראים היסודות של שיטת המשחק הזו, כאשר יש גיבוי בין השחקנים.
דוגמה למערך כדורגל טוטאלי.
במערך המתואר כאן, המגינים-קשרים נוטים לעלות, כאשר שניים מהבלמים (בדרך כלל אלה שבצדדים) מגבים אותם בתפקידיהם. כאשר אחד משחקני הכנף (קשר-חלוץ) עובר למרכז או מתקדם ומשאיר את הקישור הימני פרוץ, אחד מהמגינים-קשרים מכסה את האזור. כאשר אחד מהקשרים האחוריים עולה, בלם אחד (בדרך כלל המרכזי) משמש כקשר אחורי. לעיתים רחוקות יותר, אחד הקשרים האחוריים עובר לאגף והחלוץ מתחלף עם אחד מהקשרים-חלוצים שבצדדים או שנוצר מצב שבו יש רוטציה בין הקשרים האחוריים לשחקני הכנף האחוריים.
שיטת הכדורגל הטוטאלי מסייעת לשחקנים להתפתח גם בעמדות לא שלהם, ולכן נראים כדורגלנים הולנדים רבים שמשחקים במספר עמדות (אריין רובן, יוהאן קרויף, אדגר דווידס, פיליפ קוקו).
משפט דה מואבר
משפט דה-מואבר, שקרוי על שמו של אברהם דה-מואבר (Abraham de Moivre), קובע שלכל מספר ממשי formula_1 ולכל מספר שלם formula_2 מתקיים formula_3. formula_4 מייצג את הרכיב הממשי במספר המרוכב formula_5, ו- formula_6 את הרכיב המדומה במספר זה. כלומר, חשיבותו של משפט דה-מואבר היא בכך שהוא מקשר בין מספרים מרוכבים וטריגונומטריה. באופן פרקטי, המשפט מאפשר להשתמש בקשר זה כדי להעלות מספרים מרוכבים בחזקה או למצוא שורש שלהם. לנוסחה יש שני שימושים עיקריים: הוצאת שורש ממספר מרוכב, והצגת גדלים טריגונומטריים formula_7 ו-formula_8 כפולינומים ב- formula_4 ו-formula_10, בהתאמה. כך לדוגמה, formula_11 - ראו פולינומי צ'בישב.
את נוסחת דה-מואבר אפשר להוכיח באינדוקציה. מן הזהות formula_12, השקולה לזהויות הטריגונומטריות formula_13 ו-formula_14.
אברהם דה-מואבר היה חבר טוב של אייזק ניוטון, בשנת 1698 הוא כתב שנוסחה זו הייתה ידועה לניוטון עוד ב-1676. ניתן להגיע לנוסחה זאת בקלות מנוסחת אוילר (שהתגלתה מאוחר יותר). זאת משום שלפי נוסחת אוילר, משפט דה-מואבר היא פשוט השוויון הטריוויאלי formula_15.
הוצאת שורש מרוכב.
ניתן להשתמש בנוסחת דה-מואבר כדי לחשב את השורשים מסדר n של מספר מרוכב כלשהו. אם formula_16 הוא מספר מרוכב שונה מאפס, ניתן לייצג אותו באופן יחיד בצורה formula_17, formula_18 ו- formula_19.
המספר formula_20 (עם formula_21), הוא שורש מסדר n של z אם formula_22, כלומר, לפי נוסחת דה-מואבר, formula_23. זה קורה בדיוק כאשר :
כיוון שלכל מספר חיובי קיים שורש חיובי יחיד מסדר n וכיוון שהפונקציות הטריגונומטריות מחזוריות, עם מחזור formula_25(רדיאנים):
כאשר formula_27, ואלו בדיוק n השורשים של z.
וולטר קרונקייט
וולטר לילנד קרונקייט ג'וניור (באנגלית: Walter Leland Cronkite; 4 בנובמבר 1916 - 17 ביולי 2009) היה מהבולטים שבעיתונאים האמריקאים.
חייו.
קרונקייט נולד בסנט ג'וזף, מיזורי, וגדל ביוסטון, טקסס.
החל ללמוד באוניברסיטת טקסס באוסטין אך פרש לטובת עבודה ככתב ספורט וחדשות בעיתונים שונים. ב-1935 החל להגיש בתחנת רדיו באוקלהומה סיטי. ב-1937 הצטרף לסוכנות הידיעות יונייטד פרס והפך לאחד הכתבים המובילים בזמן מלחמת העולם השנייה בסקרו קרבות בצפון אפריקה ובאירופה. לאחר המלחמה סיקר את משפטי נירנברג ושירת ככתב הסוכנות במוסקבה במשך שנתיים.
ב-1950 גויס על ידי אדוארד מורו להצטרף למערכת החדשות של חטיבת הטלוויזיה של CBS. ב-1962 התמנה למגיש של מהדורת החדשות המרכזית של הרשת, ובתפקיד זה הפך לאחד מאנשי החדשות החשובים והמוערכים ביותר בארצות הברית. קרונקייט היה הראשון שדיווח בשידור חי על רצח קנדי ועל ההתנקשות במרטין לותר קינג. כן דיווח קרונקייט על משבר הטילים בקובה, על הנחיתה על הירח, על פרשת ווטרגייט, ועל משבר בני הערובה האמריקניים באיראן. הוא נהג לחתום את מהדורת החדשות במשפט: "and that's the way it is" (באנגלית: "וכך הם פני הדברים").
מעמדו המקצועי.