וראייטי, ארגון הצדקה לילדים נוסד בפיטסבורג, פנסילבניה ב-10 באוקטובר 1927 כאשר קבוצה של אחד-עשר גברים המעורבים בעסקי הבידור, הקימו מועדון חברתי בשם "מועדון וראייטי" (במקור: Variety Club). בערב חג המולד 1928, תינוקת צעירה הושארה על מדרגות בית קולנוע הקשור למועדון. עם התינוקת היה פתק שבו נאמר:
מאחר שכשלו הניסיונות לאתר את האם, לקחו על עצמם חברי מועדון וראייטי את האחריות לממן את הוצאות המחיה והחינוך של הילדה. בשלב מאוחר יותר החליט המועדון לאסוף כסף עבור ילדים נזקקים אחרים.
מאז הארגון גדל, וכיום הוא כולל שלוחות ב-13 מדינות בעולם: אוסטרליה, אירלנד, ארצות הברית, ברבדוס, בריטניה, דרום אפריקה, הולנד, יפן, ישראל, מקסיקו, ניו זילנד, צרפת וקנדה.
שמו המלא של הארגון הוא "וראייטי, ארגון הצדקה לילדים" (במקור: Variety, The Children's Charity), אך השם משתנה ממדינה למדינה. לדוגמה, בהולנד הארגון ידוע בשם "Bio Arnhem", בעוד שבארצות הברית הוא עדיין נקרא בשם "Variety Club" (מועדון וראייטי). מטרות הצדקה, לעומת זאת, זהות בכל העולם. כל שלוחות הארגון מחויבות לאסוף כספים עבור מתן עזרה לילדים בעלי צרכים מיוחדים.
הארגון מחזיק בקשרים חזקים עם עולם הבידור והספורט. דוגמה לקשר של הארגון אל עולם הבידור היא ערב ההתרמה הנערך מדי שנה בערוץ רשת 13 הישראלי (בעבר בערוץ 2), כחלק מלוח השידורים המיוחד הנבנה לאותו הצורך.
סיכות לב הזהב.
סיכות לב הזהב הופיעו לראשונה בארגון וראייטי הבריטי ביום ולנטיין של שנת 1991, ומאז התפשטו ברחבי העולם. מאז הצגתן, יותר מחמישים מיליון סיכות נמכרו ברחבי העולם, וסיפקו יותר מ-100 מיליון דולר עבור ארגון וראייטי, והמיזמים הרבים שלו עבור ילדים.
וראייטי ישראל.
"וראייטי ישראל", מוסד ללא כוונות רווח (מלכ"ר), נוסד בשנת 1967 על ידי חיים הרצוג, רות דיין, קני גרידינגר ,מאיר וייסגל, חיים טופול, וחברים במטרה לסייע במגוון דרכים לילדים עם צרכים מיוחדים: טיפולים רפואיים, פארארפואיים (ריפוי ועיסוק, פיזיותרפיה, רכיבה טיפולית וכו'), תמיכה מקצועית, רכישת עזרים טיפוליים ושיקומים (כיסאות גלגלים, אינסרטים, מתקני רחצה, משקפיים, מכשירי שמיעה וכו')
ארגון וראייטי מסייע לכל סוגי הפגיעויות והחולי, כל זמן שזה כרוני ומספק עזרה פרטנית ורב שנתית לאותו הילד.
הארגון מסייע למשפחות ממעמד סוציואקונומי בינוני ומטה, מדי שנה משודר ברשת 13 (בעבר בערוץ 2 ברשת) ערב התרמה למען ילדי וראייטי ישראל ואת האירוע הנחו בין היתר יאיר לפיד, אבי קושניר ואליאנה תדהר.
מרכז וראייטי ירושלים.
מרכז וראייטי ירושלים משמש משנת 1994 בית חם לילדים עם צרכים מיוחדים ובני משפחותיהם, ופועל לקדם את זכותו של כל ילד למירב ההזדמנויות, למיצוי כישרונותיו ויכולותיו ולקידום השתלבותו בחברה.
המרכז מטפל בילדים עם צרכים מיוחדים ובילדים רגילים מכל מגזרי החברה הישראלית.
מרכז וראייטי ירושלים משתייך לארגון וראייטי העולמי, ופועל בשיתוף עם וראייטי ישראל.
ייחודו של מרכז וראייטי ירושלים בכך שהוא מאגד תחת קורת גג אחת מכלול מסגרות טיפוליות ותמיכתיות, בהן משתתפים מאות ילדים בני שבעה חודשים ועד לגיל 18, מירושלים וסביבותיה.
התשובה לחיים, ליקום וכל השאר
פשיעה חקלאית בישראל
פשיעה חקלאית היא מכלול העברות המבוצעות בהקשר לחקלאות, כדוגמת גנבה ושוד של בעלי חיים, יבולים וציוד חקלאי, פגיעה במטעים, בשדות, ברכוש חקלאי ובגדרות שטחי המרעה, הריגת בעלי חיים, הצתת שדות, מזון לבעלי חיים וציוד חקלאי, הרעלת מקורות מים וסחיטה באיומים של חקלאים, בוקרים ונוקדים לתשלום דמי חסות, שריפת פסולת חקלאית ע״י החקלאים, שמסכנת את בריאות הסביבה ושכוללת לעיתים ניילונים ושאריות חומרי הדברה. לעיתים נעשה שימוש במונח טרור חקלאי, כאשר יש יסוד להאמין שהפשע בוצע ממניע לאומני.
חקלאות וגידול בעלי חיים במרעה נעשית בשטחים פתוחים בהיקף גדול, ומתאפיינת בצורך להשארת רכוש יקר בשטח לעיתים, כדוגמת יבולים שנקצרו, עדרי בעלי חיים, ומזון לבעלי חיים. מאפיינים אלו מקשים על הגנה מפני עבריינים, בניגוד לבתי מגורים, משרדים ומפעלים, שהם על פי רוב מתחמים ומבנים סגורים.
היסטוריה ומאפיינים.
עוד בתקופת הקמת המושבות הראשונות בשלהי המאה ה-19 עלה הצורך בשמירה על השדות החקלאיים, מפני התנכלויות תושבי כפרים ערבים סמוכים, ושבטים בדואים, על רקע נוכחות שלטונית עות'מאנית דלילה מאוד באזורים הכפריים. השמירה בתקופה זו נעשתה על ידי שומרים ערבים וצ'רקסים מקומיים, כאשר בחלק מהמקרים היה התשלום למעשה דמי חסות ששולם ל'שומרים', שהיו למעשה ראשי כנופיות שודדים מקומיות. החל מ־1908 עברה השמירה בהדרגה לידי שומרים יהודים, כדוגמת ארגון השומר, וקבוצות שמירה קטנות שפעלו במקביל לו, כדוגמת ארגון המגן וקבוצת שמירה בפתח תקווה.
לצד הסכסוכים המקומיים על אדמות ועל זכויות שונות בין אנשי המושבות היהודים ותושבי הכפרים הערבים הסמוכים, שהיו אחד הגורמים למקרי הפשיעה החקלאית בתקופה זו, עמדה גם עוינות אידאולוגית על רקע הסכסוך הישראלי-ערבי והאיבה הערבית לציונות. דוגמה בולטת לכך היא פגיעות טרור רבות במשאבים חקלאיים בתקופת המרד הערבי הגדול, כדוגמת עקירת עצים במטעים והצתת שדות.
עם הקמת המדינה ותופעת הפדאיון הפך הנושא למשמעותי יותר, כאשר רבות מפגיעות הפדאיון היו ביישובים חקלאיים ובמשאבים חקלאיים שונים, כדוגמת השחתה וגנבה של ציוד חקלאי על ידי המסתננים. בעקבות מבצע קדש פחתו מאוד פעולות הפדאיון, וגם כאשר התחדשו פעולות הטרור באמצע שנות השישים, הן לרוב לא היו קשורות לציוד החקלאי.
כתוצאה מהאינתיפאדה הראשונה התגברו שוב הגנבות החקלאיות על ידי פלסטינים (בין השאר משום שעובדי החקלאות הפלסטינים פוטרו). תופעה זו החמירה עם הסכמי אוסלו והקמת הרשות הפלסטינית והיווה את הגורם להקמת המתמיד - יחידה משטרתית עם מתנדבים חקלאים שנועדה לטפל בנושא זה. לאחר שיפור מסוים בשלהי שנות התשעים חלה החמרה נוספת במצב עם פרוץ האינתיפאדה השנייה. מצב זה הביא את מועצה אזורית הגלבוע אף ליזום הקמת גדר הפרדה פרטית שנועדה לחסום (בעיקר) את הגנבות החקלאיות של תושבי הרשות.
הקמת גדר ההפרדה במהלך העשור הראשון של המאה ה־21 הקשתה מאוד על פשיעה חקלאית על ידי פלסטינים, באזורי מרחב התפר. בחקירה שעבר ערבי-ישראלי שהצטרף לארגון הטרור המדינה האסלאמית וחזר לישראל, עלה שמפקדיו הורו להתארגן לביצוע פעולות טרור, ולחלופין עבירות שונות של פשיעה חקלאית וגרימת נזק לרכוש, כדרך התנגדות למדינת ישראל.
בשל דרישה גבוהה לבשר לקראת חג הקורבן, ישנה עליה בגנבות כבשים ובקר בסמוך למועד זה.
לעיתים מניעיה של פשיעה חקלאית היא מאבק בין חקלאים על משאבים, כדוגמת מאבק על שטחי מרעה בין בוקרים.
גוף נוסף שפועל בנושא ומסייע לחקלאים בצפון הארץ ובדרומה הוא השומר החדש.
בתחקיר אשתון שפורסם בהארץ עלה כי במהלך שנת 2018 נעשה שימוש פסול בדיווחים על פשיעה חקלאית בכלי התקשורת הישראליים, וגם בשל כך נדרש השר לביטחון פנים לתקצוב הטיפול בסוגיה מעבר לסדר הגדול הממשי שלה.
בעקבות העימותים בגבול עם רצועת עזה ב-2018 רווחה התופעה של שימוש בעפיפוני תבערה ונפץ להצתת שדות חקלאיים באזור עוטף עזה.
פעילות מחאה.
בעקבות גל הפשיעה החקלאית ממנו סובלים יישובי מועצה אזורית דרום השרון, החלה תנועת מחאה של תושבים מהמושבים אלישמע, עדנים, נווה ירק, ירקונה וגני עם. ובחודש פברואר 2017 נערך כנס חירום בו השתתפו מאות תושבים. במקביל החלו וועדי היישובים בפעילות להגדלת המודעות הציבורית להיקף הפשיעה החקלאית ואוזלת היד של המדינה, תוך זעקה לעזרה ומיגור התופעה.
יוליה סוארה
יוליה סוארה (ברומנית: Iulia Soare; (5 ביולי 1920 – 24 ביולי 1971), סופרת ומתרגמת יהודיה רומניה.
יוליה סוארה נולדה בשם לילי זוננפלד (Lilly Sonnenfeld) בגאלאץ, רומניה ונפטרה בבוקרשט.
בשנת 1946 היא סיימה את לימודי ספרות באוניברסיטת בוקרשט. בין היצירות המרכזיות שלה טרילוגיה על חיי משפחה יהודית שפורסמה במהלך סוף שנות ה-50 - תחילת שנות ה-60 של המאה ה-20. בנוסף לכתיבה היא עסקה בתרגום מגרמנית.
לילי זוננפלד
שריר חלק
שריר חָלָק הוא רקמת שריר המצטיינת במבנה האחיד בציטופלזמה, בניגוד לשריר שלד או שריר לב בעלי המרקם הסיבי המפוספס. תאי השריר החלק קטנים (קוטרם 2–10 מיקרון) ובעלי גרעין אחד בלבד. התאים מתכווצים לאט יותר משריר סיבי.
השרירים החלקים אינם נתונים לשליטה רצונית כמו שרירי השלד, אלא מופעלים על ידי מערכת העצבים האוטונומית, באופן בלתי מודע. השרירים החלקים מהווים את המרכיב העיקרי בדפנות איברים פנימיים כגון הקיבה, כיס המרה, הלימפה, כלי הדם והרחם.
שריר חלק, בדומה לשריר שלד, משתמש בתנועות החלקה וצילוב (crossbridge) בין אקטין ומיוזין כדי ליצור כוח, ויוני הסידן עוזרים לשלוט בפעילות זו. עם זאת, התהליך עצמו שונה מאוד בין שני סוגי השרירים.
מבנה.
מבנה התא של שריר חלק הוא דמוי-ציר, בקוטר של 2–10 מיקרון (בהשוואה ל-10–100 מיקרון בשריר השלד). תאי השריר החלק הם בעלי גרעין אחד בלבד, וכך גם יכולים להמשיך ולהתחלק לאורך כל מחזור החיים של האדם. ניתן אף לגרות את תאי השריר החלק להתחלק על ידי paracrine – קורה בעיקר כתגובה לפגיעה ברקמות.