בשנת 1939 מונה לליושנקו למפקד חטיבת הטנקים ה-39, והשתתף עמה בפלישת ברית המועצות לפולין ובמלחמת החורף. עם פלישת הכוחות הגרמניים לברית המועצות לחם לליושנקו עם חטיבתו, ובאוגוסט 1941 מונה למפקד הקורפוס הממוכן ה-21. באוקטובר אותה שנה מונה למפקד קורפוס הרובאים המיוחד של המשמר ה-1, והוטל עליו לבלום את יחידות ארמיית הפאנצר השנייה שהתקדמו לעבר מוסקבה. ב-11 באוקטובר מונה למפקד הארמייה החמישית, אולם כעבור 6 ימים נפצע באחד הקרבות. בנובמבר 1941 מונה למפקד הארמייה ה-30, והשתתף עמה במתקפת הנגד באזור מוסקבה, ושחרר עמה את העיר קלינין. בקיץ 1942 לחם לליושנקו בקרב רז'ב הראשון וספג אבדות כבדות, ובנובמבר 1942 מונה למפקד ארמיית המשמר הראשונה ולחם עמה במבצע אורנוס. לאחר מכן מונה למפקד ארמיית המשמר השלישית, ולחם עמה בקרב דנייפר ובמבצע דנייפר-קרפטי. במרץ 1944 מונה לליושנקו למפקד ארמיית הטנקים הרביעית, אשר שמה שונה במרץ 1945 לארמיית המשמר המשוריינת הרביעית, ולחם עמה במבצע לבוב-סנדומייז' ובמבצע ויסלה-אודר. במהלך הקרב על ברלין לחם לליושנקו עם הארמייה כחלק מהחזית האוקראינית הראשונה, ולאחר מכן השתתף בקרב על פראג.
לאחר המלחמה.
לאחר המלחמה מילא לליושנקו תפקידים בכירים בצבא האדום. בשנת 1956 מונה למפקד המחוז הצבאי טרנס באיקל, ובשנת 1958 מונה למפקד המחוז הצבאי אורל. בשנת 1960 מונה לליושנקו ליו"ר ארגון ДОСААФ, ובשנת 1964 מונה ליועץ המפקח במשרד ההגנה.
ב-20 ביולי 1987 מת לליושנקו בביתו שבמוסקבה, ונקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה.
הברית הסוציאל-רבולוציונרית
חינוך חובה
חינוך חובה הוא מונח המתייחס לתקופת הזמן שבה מחויב כל אדם להקדיש לחינוך והנקבעת בחוק. יש מדינות המחייבות כי התלמיד ישהה בתקופת חינוכו בבית ספר רשום ואחרות המתירות אף חינוך ביתי.
רקע היסטורי.
חינוך חובה היה מקובל בימי קדם, אם כי הוא לא היה מיועד לכלל האוכלוסייה אלא רק לילדים שגדלו במסגרת של בית מלוכה, ארגון צבאי או מוסד דתי.
אפלטון היה הראשון שניסח תפיסה מגובשת של חינוך חובה, בספרו "המדינה". על פי הפוליטיאה של אפלטון, נדרש חינוך אידיאלי לגידול אזרחים אידיאליים, וכך הוא כתב: בתקופת הרנסאנס אומצו רעיונותיו של אפלטון בתרבות המערבית לאחר שכתביו תורגמו ללטינית בידי מרסיליו פיצ'ינו. ז'אן-ז'אק רוסו, בן המאה ה-18 אף הוא מפנה לרעיונותיו של אפלטון בספרו רב-ההשפעה אמיל, או על החינוך.
בספרטה ילדים בני 6–7 עזבו את בית משפחתם ונשלחו לבתי ספר צבאיים בהם קיבלו חינוך קפדני. בהגיעם לגיל 18 עד 20 היה על הגברים הספרטנים לעמוד במבחני כושר, יכולת צבאית וכישורי מנהיגות. כישלון במבחנים אלה מנע מן התלמיד להתקבל כאזרח בספרטה.
בתקופת בית שני בארץ ישראל קבע הכהן הגדול יהושע בן גמלא תקנה לפיה ילדים יחלו חינוך חובה החל מגיל שש או שבע.
בשנת 1616 חוקקה המועצה המלכותית של סקוטלנד את בה נקבע כי יוקמו בתי ספר המיועדים לתושבים בכל אזור של כנסיית רובע. בשנת 1633 נחקק בפרלמנט הסקוטי , בו נקבע כי מימון בתי הספר ימומש באמצעות מס מקרקעין.
חינוך חובה במדינות העולם.
הרשימה הבאה מדגימה את ההבדלים בין החקיקה במדינות שונות ביחס לחינוך חובה.
מפקד נוער
אלדו
אלדו (Aldo) הוא שם שמקורו במילה הלטינית altus שפירושה "הגבוה".
בובי ווד
בובי שו ווד (באנגלית: Bobby Shou Wood, נולד ב-15 בנובמבר 1992 בהונולולו, הוואי) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ריאל סולט לייק ובנבחרת ארצות הברית.
קריירת מועדונים.
ווד, יליד הואי, החל לשחק כילד בקבוצת Powder Edge בהונולולו. בשנת 2005 בקבוצת ארווין סטרייקרס מקליפורניה. שנתיים לאחר מכן, בגיל 15, עבר לשחק בקבוצת מינכן 1860 הגרמנית. ב-29 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הוגרת, כששותף כמחליף בתיקו 1-1 מול דיסבורג במסגרת הבונדסליגה השנייה. ב-30 בנובמבר הבקיע את שערו הראשון במשחק מול ו.פ.ר. אאלן.
בפברואר 2015 חתם על חוזה השאלה לקבוצת ארצגבירגה אווה מהבונדסליגה השנייה עד לעונת 2017. ווד הספיק לשחק בתשעה משחקים, בהם הבקיע שלושה שערים, אך בסיום העונה המועדון ירד לליגה השלישית. ביולי אותה שנה חתם על חוזה לשלוש עונות בקבוצת אוניון ברלין. במהלך העונה הבקיע 17 שערים.
לקראת עונת 2016/2017 חתם בקבוצת המבורג מהבונדסליגה לארבע עונות. במשחק הבכורה בקבוצה הבקיע את שערו הראשו, שער שנבחר כשער השבוע.
ב-9 ביולי 2018 הושאל להנובר 96 לעונה אחת. בתום עונה זו, בה הבקיע ווד שלושה שערים, נשרה האנובר לבונדסליגה השנייה. בתום עונת ההשאלה, חזר ווד להמבורג.
נבחרת לאומית.
במאי 2013 זומן לראשונה לסגל הרחב של נבחרת ארצות הברית לקראת משחקי גביע הזהב, שהתקיימו ביולי אותה השנה. את הופעת הבכורה רשם במשחק ידידות מול נבחרת בוסניה והרצגובינה באוגוסט 2013. שער הבכורה בנבחרת הובקע ביוני 2015 מול נבחרת הולנד.
רומן ראדב
רוּמֶן גֶאוֹרְגִיֶיב רָאדֶב (; נולד ב-18 ביוני 1963 בדימיטרובגראד, הרפובליקה העממית הבולגרית) הוא פוליטיקאי בולגרי, המכהן כנשיאה החמישי של בולגריה.
קורות חייו.
רומן ראדב נולד בדימיטרובגראד ב-1963. ב-1987 התגייס לשורות חיל האוויר הבולגרי כטייס קרב ומילא שורה ארוכה של תפקידים. בין 2014 ל-2016 כיהן כמפקד חיל האוויר בדרגת גנרל מאיור.
לאחר תום שירותו, התמודד ראדב בבחירות לנשיאות כמועמד עצמאי, בתמיכת המפלגה הסוציאליסטית וגבר בסיבוב השני על צֶצְקָה צָצֶ'בָה אשר התמודדה מטעם מפלגת השלטון: אזרחים למען פיתוח אירופי של בולגריה בראשות בויקו בוריסוב. הוא החל את כהונתו ב-22 בינואר 2017 והחליף את הנשיא היוצא רוסן פלבנלייב. ראדב ידוע בעמדותיו הפרו-רוסיות המובהקות ובקשריו עם חוגי משטרו של ולדימיר פוטין.
בעקבות תוצאות הבחירות התפטרה ממשלת בולגריה ובראשה בויקו בוריסוב ובמרץ 2017 נערכו בחירות כלליות במדינה, ובעקבותיהן חזר בויקו בוריסוב לכהן כראש הממשלה בכהונתו השלישית. הוא דובר בולגרית, רוסית ואנגלית.
בנובמבר 2021 נערכו בבולגריה בחירות לפרלמנט ולנשיאות. רומן ראדב הביס את יריבו אטאנאס גרג'יקוב וזכה לכ-67 אחוזים מקולות הבוחרים ונבחר לתקופת כהונה נוספת.
סיקריקים
דיכאון קדם-לידתי
דיכאון קדם לידתי (באנגלית: Prenatal depression או Antenatal Depression) הוא צורה של דיכאון אשר פוקד נשים במהלך תקופת ההריון. למרות משקלו החשוב יחסית, אין ריבוי של מחקרים גדולים בנושא, בניגוד לצורות אחרות של דיכאון כגון דיכאון שלאחר לידה. נכון לשנת 2016, קיימת מגמת עלייה במודעות למשקל הרב של צורה זו של דיכאון, מה שדוחף את העיסוק במציאת דרכים חדשות לטיפול ומניעת דיכאון קדם לידתי. דיכאון בצורתו המוכרת שכיח יותר אצל נשים פי שניים יותר מאשר אצל גברים, מה שהופך את הסיכוי ללקות באפיזודה דיכאונית בשלב כלשהו במהלך הריון גדול משמעותית. על פי מחקרים, כ־20% מהנשים בהריון מדווחות על תסמינים של דיכאון ובין 4% ל-7% מפתחות אפיזודה חמורה. לדיכאון במהלך ההריון יש השלכות חמורות הן על האם והן על הילד, כאשר ניתן לציין בין היתר לידה מוקדמת, משקל עוברי נמוך ופגיעה במערכת היחסים בין האם לילד בעתיד. נשים אשר חוו דיכאון בעבר נמצאות בסיכון גבוה יותר להתפרצות של דיכאון קדם לידתי. הסיכון הניכר לאם ולילד נותן משנה תוקף לחשיבות למציאת טיפול אפקטיבי.
תסמינים.
תהליך ההריון מאופיין בשינויים פיזיולוגיים ופסיכולוגיים כאחד אצל האישה, דבר שמצריך מתן תשומת לב גדולה יותר לאירועים שונים בפרק זמן זה. בעקבות תפיסות רווחות מוטעות יש סכנה לפספס מקרים רבים של דיכאון קדם לידתי, דבר המשפיע הן על הספרות הרפואית בנושא (מיעוט של מחקרים בנושא ביחס לדיכאון אחרי לידה) והן על סיכויי הזיהוי והטיפול. דוגמה לדבר באה לידי ביטוי בהנחה כי האישה "חסינה הורמונלית" מפגיעות פסיכולוגיות במהלך ההריון. מה עוד, שנשים רבות רוצות לראות בהריון חוויה חיובית לחלוטין ומייחסות בכוונה תחילה לביטויי כעס ועצב חשיבות מועטה.
בנוסף, תסמינים לדיכאון קדם לידתי הם קשים לזיהוי כיוון שלעיתים מופיעים סימפטומים שבדרך כלל לא מאפיינים אפיזודות דיכאוניות או חרדתיות, כמו ביטויים סומטים (גופניים) שונים: עייפות, חוסר אנרגיה ושינויים בהרגלי שינה ואכילה ולאו דווקא מצב רוח דיכאוני.
באופן עקרוני, ניתן לומר כי התנהגות אשר פוגעת במהלך חיים נורמטיבי יכולה להיחשב כתסמינים למחלה:
מאידך, עלול להיווצר מצב של דיאגנוזה מוטעית, כאשר שינויים נורמטיביים הנובעים מההריון עצמו עלולים להתפרש כהתפרצות של דיכאון או חרדה. לכן, יש חשיבות רבה לביצוע אבחונים רפואיים כמו מבחן EPDS לזיהוי דיכאון בשלבים שונים לאורך ההריון, כאשר מבחן זה לא מתייחס להיבטים גופניים שונים אשר עלולים להתפרש בצורה לא נכונה, אלא מביא להבנת המצב הפסיכולוגי של האישה לאשורו.
גורמי סיכון.
למעשה קיים מגוון רחב של גורמים אפשריים העלולים להשפיע על התפרצות הדיכאון במהלך ההריון, מהם כמה שהוגדרו על ידי רוב המחקרים כעיקריים יותר וכאלו שפחות. בין הגורמים העיקריים ניתן למנות:
ניתן למנות גם משתנים אחרים, למרות תוצאות סותרות בין מחקרים שונים שנעשו, כמו:
הקשר בין תפיסות רווחות על הורות ואימהות בפרט לביטויים של דיכאון קדם לידתי.
לעמדות אימהיות (matternal attitudes) השפעה חזקה על הסיכון להתפתחות דיכאון במהלך ההריון, במיוחד כאשר מדובר בהריון ראשון. עמדות אימהיות ניתן לתאר כמערכת אמונות של האישה בהקשר ליחסה עם העובר בהווה ולילד בעתיד, אשר ניתן לחלק לשלוש קבוצות: