במהלך חודש ינואר 1945 לחם הקורפוס במבצע ויסלה-אודר, וניהל קרבות הגנתיים בצפון פולין, עד שנהדף לבסוף למזרח פרוסיה. במהלך הזמן הזה, ב-26 בינואר הוקמה דיוויזיית הפאנצרגרנדיר קורמארק ("Kurmark") משאריות של יחידות מאולתרות ויחידות מחליפים של הגרוסדויטשלנד. לאחר קרבות הגנתיים קשים בחודש פברואר ומרץ, ומתקפת נגד כושלת, פונו שאריות הדיוויזיה במעבורות - כ-4,000 חיילים - לעבר פילאו ומיד הוכנסו לקרבות באזור. דרומית משם לחמה דיוויזיית ברנדנבורג בקרבות הגנתיים נואשים מפברואר עד אפריל לאורך נהר הנייסה. בימים האחרונים של אפריל 1945 הקורפוס כמעט וחוסל לגמרי בקרבות בפילאו, ושאריות היחידה שהצליחו להגיע לשלזוויג-הולשטיין הסגירו עצמם לידי הבריטים. מרביתו של קורפוס הפאנצר המשיך להילחם בברלין עד לימיה האחרונים של המלחמה, כשלבסוף נאלץ להיכנע לסובייטים. המעטים ששרדו את השבי הסובייטי חזרו לביתם רק לאחר שנים רבות.
קורפוס הפאנצר גרוסדויטשלנד
מוזיאון הטבע ע&quot;ש שטיינהרדט
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט, המרכז הלאומי לחקר המגוון הביולוגי, הוא מוזיאון טבע ישראלי לידיעת הטבע. המוזיאון, שפועל במסגרת אוניברסיטת תל אביב, הוא המוקד הגדול והפעיל ביותר של תיעוד ומדע בתחומי המגוון הביולוגי בישראל.
כ-5.5 מיליון פריטים נכללים באוספים של אוניברסיטת תל אביב. האוספים מתעדים את עולם החי והצומח באזור ישראל והמזרח התיכון לאורך אלפי שנים, כמו גם את ההתפתחות ההיסטורית והתרבותית של המין האנושי.
בניין המוזיאון שוכן במזרח קריית אוניברסיטה תל אביב, מול שער בית התפוצות, צמוד לגנים הבוטניים ולגן למחקר זואולוגי.
המוזיאון נפתח לקהל בקיץ 2018, ופועל בחסותה של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
יו"ר המוזיאון היא פרופסור תמר דיין, מהמחלקה לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב והמנהל הוא אלון ספן.
בניית המוזיאון.
בניית המוזיאון התאפשרה תודות לתמיכתם של מייקל שטיינהרדט , יושב ראש לשעבר של חבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב, ושל אשתו ג'ודי, כמו גם בזכות סיוע ממשלתי (הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד התיירות, משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל ותוכנית מורשת במשרד ראש הממשלה), סיוע של הקרן הקיימת לישראל, סיוע מתורמים פרטיים ובתמיכתה של קרן "יד הנדיב".
אדריכלי המוזיאון הם משרד קימל אשכולות אדריכלים. המוזיאון תוכנן להיראות כ"תיבת אוצרות" או "תיבת נוח" ומשתרע על פני 9,620 מ"ר בחמש קומות. חללי התצוגה מתפרשים על פני כ-1,700 מ"ר.
אוספים ומחקרים.
להקמת המוזיאון חברו המוזיאון הזואולוגי (המחלקה לזואולוגיה, הפקולטה למדעי החיים), העשבייה הלאומית של אצות, פטריות וחזזיות (המחלקה לביולוגיה מולקולרית ואקולוגיה של הצמח, הפקולטה למדעי החיים), האוסף הלאומי של אנתרופולוגיה ביולוגית (החוג לאנטומיה, הפקולטה לרפואה) והאוספים והמעבדות לארכאולוגיה ביולוגית (המכון לארכאולוגיה, הפקולטה למדעי הרוח), ריכוז האוספים שנאצרו במסגרות אלה לאורך עשרות שנים, מאפשר למוזיאון להציג מיליוני פריטי אוסף המתעדים את עולם החי והצומח של האזור במהלך מאה השנים האחרונות, כמו גם את ההתפתחות וההיסטוריה של המין האנושי.
אוספי המוזיאון משרתים מדי שנה מאות מדענים ואנשי מקצוע מן הארץ ומן העולם למחקר בסיסי ויישומי ולפיתוח ידע וכלים לניהול המערכת האקולוגית ושימורה בד בבד עם ניצול משאבים בר-קיימא. יותר מ-100 תלמידי מחקר משתמשים באוספי הטבע בעבודות המחקר שלהם לתוארי מוסמך ודוקטור מדי שנה.
אלפי פריטים מתוך האוסף, המשמש בעיקרו למחקר, מוצגים לקהל הרחב במסגרת תערוכות בחלקו הציבורי של המוזיאון. בשבע תערוכות נושא: נדידת ציפורים, בתי גידול של המגוון הישראלי, חרקים ופרוקי-רגליים; בעלי חיים בחושך; צורה, מבנה ותפקוד של בעלי חיים; השפעות האדם על הסביבה; קשרים והשפעות בין יצורים שונים; והצצה אל אוצר אוספי הטבע.
המוזיאון מוכר כמפעל לאומי על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, כתשתית מחקר לאומית על ידי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי וכמרכז ידע תשתיתי בתחומי החקלאות והסביבה על ידי משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל.
תערוכות מתחלפות.
קומה 3 מוקדשת לתערוכות מתחלפות. בין התערוכות שהוצגו בה:
היוזמה לטקסונומיה בישראל.
היוזמה לטקסונומיה בישראל, אשר נוסדה ופועלת בהובלת מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדרט, היא מפעל משותף של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, משרדי הממשלה ומכוני מחקר. היא הוקמה כדי לקדם את הכשרתו של דור חדש של טקסונומים ולהעשיר את הידע הבסיסי על המגוון הביולוגי של ישראל. מטרת היוזמה היא להחיות את הטקסונומיה בישראל ולהרחיב את ההבנה של המגוון הביולוגי, ובכך להעמיק את תרומת המדע למחקר, להגנה ולניצול בר-קיימא של המערכות האקולוגיות של ישראל.
פעילות חינוכית.
המוזיאון קלט ומשלב את הפעילות החינוכית שהתבצעה במסגרת אוניברסיטת תל אביב, קמפוס טבע,
החינוך בתחום הביולוגיה הסביבתית
ובתחום החקלאות האקולוגית.
בנוסף, שיתוף פעולה עם הפורום הישראלי לתזונה בת קיימא נועד לסייע בארגון כנסים ומפגשים בתחומי הסביבה, המזון והקיימות. במסגרת שיתוף הפעולה נערך כנס השקת דו"ח EAT-Lancet בישראל, בו מתוארת דיאטה פלנטרית שתאפשר להזין את אוכלוסיית העולם בשנת 2050 בצורה בריאה ומקיימת.
בשנת 2022 יזם והפיק המוזיאון אלבום מוזיקה בשם "אגדה חיה" אותו כתב, הלחין וביצע שחר אבן צור. כל שיר באלבום מוקדש לבעל חיים אחר בארץ ישראל (כחל, עטלף נשפון פגום-אוזן, קרקל, מלפפון ים, קוצן זהוב, בריום, נוטריה, אילנית מצויה, שממית חרמונית).
נס בדלונה
לשבור את הקרח 2
לשבור את הקרח 2 (באנגלית: Frozen II) הוא שמו של הסרט ה-58 בסדרת סרטי ההנפשה הקלאסיים של אולפני וולט דיסני, שמהווה המשך לסרט "לשבור את הקרח" משנת 2013. את הסרט ביימו כריס באק וג'ניפר לי, שביימו גם את הסרט הראשון. בדומה לקודמו, הסרט הוא קומדיה מוזיקלית, מוקרן בסרט תלת-ממד ומופק בהנפשה ממוחשבת. הסרט הוא השני באורך מלא בזיכיון (שני סרטים קצרים בשם "קדחת הקרח" ו"ההרפתקה של אולף" יצאו לפניו), וסרט ההמשך השישי בהפקת אולפני וולט דיסני שנחשב כחלק מסדרת סרטי ההנפשה הקלאסיים (אחרי "שלושת הקבלרוס", "ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה", "פנטסיה 2000", "פו הדב" ו"". סרטי המשך רבים הופקו דרך אולפני דיסניטון, אך הם אינם נחשבים כחלק מהקאנון של דיסני).
בינואר 2020 הפך הסרט לסרט האנימציה השני המכניס ביותר בכל הזמנים, אחרי החידוש ל"מלך האריות" משנת 2019.
עלילה.
המלך אגנאר מארנדל מספר לבנותיו הקטנות אלזה ואנה, כי סבא שלהם המלך רונארד, כרת ברית עם שבט נורתולדרה, ובמסגרתה בנה אצלם ביער הקסום סכר. ואולם בקרב שפרץ בין שני השבטים, נהרג המלך רונארד. הקרב מעורר את רוחות היסוד של האדמה, המים, האוויר והאש של היער. לאחר מכן הרוחות מכתרות את היער בקיר ערפל שאי אפשר לעבור דרכו. בנו של המלך רונארד, הנסיך אגנאר (אבא של אלזה ואנה) מצליח להימלט משם בעזרת מושיע לא ידוע.
שלוש שנים לאחר הכתרתה, המלכה אלזה מארנדל חוגגת את הסתיו בממלכה עם אחותה הצעירה הנסיכה אנה, אולף איש השלג, קריסטוף, והאייל סוון. כאשר אלזה שומעת קול מסתורי קורא לה, היא עוקבת אחריו ומעירה בלי כוונה את רוחות היסוד, מה שמאלץ את כל הממלכה להתפנות, כי כל העיר מזדעזעת. גרנד פאבי ומושבת הטרולים, מודעים למצב, הם מגיעים לארנדל ופאבי מודיע להם שעליהם לתקן את הדברים על ידי גילוי האמת על עברה של הממלכה.
אלזה, אנה, אולף, קריסטוף וסוון יוצאים למסע ליער הקסום, בעקבות הקול המסתורי. לאחר המפגש הראשון עם חלקי הערפל במגע של אלזה, מופיעה רוח האוויר, בצורת טורנדו, וסוחפת את כולם במערבולת שלה. אלזה עוצרת את זה על ידי ירי נחלי שלג ויוצרת פסלי-קרח. הפסלים הם תמונות מעברו של אביהם. אז מתברר שאמם, המלכה אידונה, הייתה משבט נורתולדרה, והיא זו שהצילה את אגנאר. הם נתקלים בצפון נורתולדרה בשתי כיתות חיילים משבט ארנדל ומשבט נורתולדרה, שעדיין נמצאים בסכסוך זה עם זה. כשרוח האש מופיעה, אלזה מגלה שהיא סלמנדרה קסומה נסערת והיא מרגיעה אותה. אלזה ואנה יוצרות הפסקת אש בין החיילים משני השבטים. מאחר שהם מסבירים כי אמם הייתה בת שבט נורתולדרה, ואביהם בא מארנדל, כי זה החיבור באהבה בין היריבים. לימים אלזה לומדת את קיומה של רוח חמישית והיא זו שתאחד בין האנשים לבין הקסם שבטבע.
אלזה ממשיכה לנסוע צפונה עם אנה ואולף. הם מוצאים את הספינה הטרופה של הוריהם ומפה עם מסלול לאתהאלן, נהר מיתולוגי שאמור להכיל את כל הסברי העבר של אמם ואביהם. אלזה מרגישה אשמה בכך שהוריה אבדו בים בחיפוש אחר תשובות לכוחותיה הקסומים. אלזה מחליטה לנסוע לבד ושולחת את אנה ואולף למקום מבטחים. אלזה נתקלת בנוק, רוח המים, הלובשת צורה של סוס.