החברה ניהלה בארץ ישראל פעילות עסקית נרחבת שכללה הלוואות שניתנו על ידי הבנק המרכזי למוסדות שיתופיים, הבנק להלוואות, בנק משכנתאות, הלוואות לתעשייה והלוואות למשקי עזר, את חברת המים הארץ ישראלית ושותפות בחברת אשלג ארץ-ישראלית. בשנת 1933 החברה הייתה שותפה בהקמת בית היציקה במפרץ חיפה. החברה השתתפה בהקמת כפר ברנדייס ליד חדרה ובסוף שנות ה-20 הקימה את גב-ים שהשתתפה ברכישת אדמות ג'ידרו במפרץ חיפה מידי קהילת ציון אמריקאית שנקלעה לקשיים כלכליים. בשנת 1946 תוארה פעילות החברה: "החברה נוסדה בשנת 1925 ופועלת באמצעות מספר חברות בנות וחברות עזר ארצישראליות בשדה הבנקאות והאשראי, הכשרת הקרקע, שיכון, בנין, השקאה ופיתוח מים, וגם משתתפת בחברות לכימיה, שירותים ציבוריים ומפעלי מלון.
בשנת 1951 הקימה החברה בשיתוף עם האגודה הארץ-ישראלית מלונדון את בנק איגוד אליו הועברה הפעילות הבנקאית של החברה. בשנת 1961 מכרה החברה את מניותיה בבנק איגוד לבנק לאומי. בשנת 1954 רכשה כ-30% ממניות מהדרין. בשנת 1960 רכשה החברה חלק מטמבור.
בנובמבר 1962 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין בנק דיסקונט והחברה הכלכלית.
בשנת 1969 הוקמה אי די בי חברה לאחזקות כשותפות של בנק דיסקונט והחברה הכלכלית ובעקבות חילופי מניות עברה כ-80% מהבעלות החברה הכלכלית לידי אי די בי. בארגון מחדש של החברות של אי די בי, נמכרו חברות הבנייה של החברה הכלכלית, בהם נוה יקים שהקימה את נווה אביבים, וחברת גב ים, לדיסקונט השקעות.
הנהלה.
נשיא החברה מהווסדה עד שנת 1931, היה ברנרד פלקסנר. בשנת 1931 עברה נשיאות החברה לידי יוליוס סימון ופלקסנר נותר יו"ר מועצת המנהלים של החברה עד מותו. נציגי החברה בארץ ישראל עד שנת 1934 היו עמנואל מול והארי ויטלס.
בשנת 1944 מונה רוברט סולד לנשיא החברה, והוא הוחלף בשנת 1957 על ידי יוסף מאירהוף. כסגן הנשיא כיהן י. פורמן.
יחסי הונגריה–קרואטיה
יחסי הונגריה–קרואטיה הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין קרואטיה. אורך גבול המדינה בין המדינות הוא 348 ק"מ.
היסטוריה.
בראשית המאה ה-10 הוקמה ממלכת קרואטיה, אשר מאוחר יותר השתלטו עליה ההונגרים, ובתחילת המאה ה-12 היא הפכה לחלק מממלכת הונגריה. במשך מאות שנים שהייתה נתונה לשלטון הונגרי, שמרה הישות הקרואטית על אוטונומיה. במאה ה-16 כבשה האימפריה העות'מאנית את רוב שטחי קרואטיה, ועל החלק הנותר השתלט בית האבסבורג כממלכת קרואטיה ההבסבורגית. בסוף המאה ה-17 הצליחה האימפריה ההבסבורגית לכבוש את האזורים שהיו קודם לכן בשליטת העות'מאנים. בשנת 1918 הצטרפה קרואטיה לחבלים נוספים באזור מערב הבלקן, ואלו ייסדו יחד את ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, אשר שמה שונה מאוחר יותר לממלכת יוגוסלביה. במהלך מלחמת העולם השנייה לחמו הקרואטים וההונגרים לצד גרמניה הנאצית כחלק ממדינות הציר.
ב-18 בינואר 1992 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים, אחרי שקרואטיה זכתה בעצמאות מיוגוסלביה. בשנת 1992 הכירה הונגריה בעצמאות קרואטיה יחד עם שאר הקהילה הכלכלית האירופית, וצידדה גם בקרואטיה במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה. בשנת 2012 מחזור הסחר בין המדינות הסתכם בכמיליארד דולר, בעיקר מיצוא הונגריה לקרואטיה. תיירים הונגריים תורמים תרומה משמעותית למגזר התיירות הקרואטי: בשנת 2009 ביקרו בקרואטיה 323,000 אזרחים הונגרים, כולל ראש הממשלה ויקטור אורבן. קרואטיה והונגריה חתמו על 96 הסכמים בילטרליים, והן חברות נאט"ו והאיחוד האירופי.
ב-17 באוקטובר 2015 סגרה הונגריה את הגבול עם קרואטיה על מנת למנוע ממהגרים מסוריה, אפגניסטן וכדומה לעבור במדינה כדי להגיע למערב אירופה.
צימוד תרמי
צימוד תרמי (באנגלית: Thermal contact) הוא מושג בתרמודינמיקה ופיזיקה תרמית המתאר אינטראקציה בין שתי מערכות תרמודינמיות (או יותר), בה מתאפשר חילוף אנרגיה תרמית בין המערכות על ידי הולכת חום.
כאשר שתי מערכות תרמודינמיות נמצאות בצימוד תרמי, חום יזרום מהמערכת בעלת הטמפרטורה הגבוהה יותר (המערכת החמה) למערכת בעלת הטמפרטורה הנמוכה יותר (המערכת הקרה). כתוצאה מכך תרד טמפרטורת המערכת החמה, המאבדת אנרגיה תרמית בתהליך, ותעלה טמפרטורת המערכת הקרה בהתאם. זרימת החום תיפסק בהגעה לשיווי משקל תרמודינמי, שיתקיים כאשר תגענה המערכות לשוויון טמפרטורות.
התנאי לשיווי משקל תרמודינמי.
מערכת A נמצאת בצימוד תרמי עם מערכת B. שתי המערכות יחד מהוות מערכת סגורה, כלומר אינן מחליפות אנרגיה עם הסביבה או עם מערכת אחרת. הנפח ומספר החלקיקים של כל מערכת נשארים קבועים. משימור אנרגיה כוללת של שתי המערכות יחד מתקיים: formula_1.
נראה כי התנאי לשיווי משקל תרמודינמי הוא שוויון טמפרטורות בין המערכות בשתי דרכים, תוך שימוש בשיקולים שונים:
שיווי משקל משיקולי פונקציות תרמודינמיות.
נסתכל על האנטרופיה הכוללת של שתי המערכות: formula_2. התנאי לשיווי משקל הוא מקסימום של האנטרופיה הכוללת: formula_3.
מהחוק הראשון של התרמודינמיקה, תוך שמירת הנפח ומספר החלקיקים של כל מערכת קבועים, נקבל: formula_4
נשתמש בהגדרת הטמפרטורה: formula_5, ונקבל: formula_6
משימור אנרגיה כוללת מתקיים: formula_7, לכן: formula_8
מכאן ניתן לראות שהדרישה formula_3 שקולה לדרישה: formula_10 שיווי משקל תרמודינמי יתקיים עבור formula_11.
שיווי משקל משיקולי פיזיקה סטטיסטית.
נסתכל על פונקציית הריבוי formula_12 של המערכת הסגורה, המתארת את מספר המצבים המיקרוסקופיים הזמינים המתאימים למצב מקרוסקופי מסוים;
המערכות בלתי תלויות (מלבד האילוץ של שימור אנרגיה כוללת), לכן משיקולי קומבינטוריקה ניתן לכתוב את פונקציית הריבוי הכוללת כמכפלת פונקציות הריבוי של כל אחת מהמערכות, תוך סכימה על אנרגיות formula_13 אפשריות שונות:
formula_14
משימור אנרגיה כוללת במערכת הסגורה מתקיים:
formula_15
מצב שיווי המשקל הוא המצב המקרוסקופי עבורו קיים מספר מקסימלי של מצבים מיקרוסקופיים זמינים: formula_16. מקסימום זה מאופיין בשיא צר, כך שניתן להזניח את תרומת המצבים המקרוסקופיים האחרים לפונקציית הריבוי הכוללת. הנפח ומספר החלקיקים של כל מערכת נותרים קבועים, לכן (תוך שימוש בנגזרת מכפלה) נקבל: formula_17
משימור אנרגיה כוללת מתקיים: formula_7, לכן:
formula_19
מכאן ניתן לראות שהדרישה formula_16 שקולה לדרישה:formula_21
formula_22 מתכונות נגזרת לוגריתם, שיווי משקל תרמודינמי יתקיים עבור: formula_23
נגדיר את האנטרופיה חסרת הממדים: formula_24, המקיימת formula_25 כאשר formula_26 הוא קבוע בולצמן,
ונקבל כי בשיווי משקל: formula_27
בנוסף, נגדיר את הטמפרטורה: formula_28 ונקבל: formula_10 שיווי משקל תרמודינמי יתקיים עבור formula_11.
כיוון זרימת החום.
נראה כי חום יזרום מהמערכת החמה למערכת הקרה עד ההגעה לשיווי משקל:
נניח שרירותית כי חום זרם ממערכת A למערכת B formula_31. נסתכל על השינוי באנטרופיה הכוללת:
formula_32
בשיווי משקל תרמודינמי האנטרופיה מקסימלית (וכן אינה יכולה לקטון בתהליך ספונטני) formula_33, בפרט כיוון שההנחה היא שזרם חום בין המערכות אזי formula_34,
אבל הנחנו כי formula_35, לכן בהכרח מתקיים formula_36.
קיבלנו כי חום אכן זורם מהמערכת החמה למערכת הקרה, עד אשר מתקיים שוויון טמפרטורות.
מועדון ספורט גונש
מועדון ספורט גונש (בטורקית: Güneş SK) היה מועדון ספורט טורקי שבסיסו באיסטנבול, טורקיה. נוסד באוקטובר 1933 מתוך גלאטסראיי והיו להם אותם צבעים: צהובים ואדומים. שמו של המועדון היה "אטס-גונש" (מטורקית: "להבת שמש") בתחילה, שהפכה במהרה לגונש. הם היו אחת הקבוצות החזקות בשנות השלושים, לאחר שזכו את ליגת הכדורגל של איסטנבול בעונת 1937–1938 ובליגה הלאומית בעונת 1938.
היסטוריה.
סכסוכים בתוך המועדון של גלאטסראיי, שהחלו תחילה בשנים 1929–1930, הגיעו לשיאם בשנת 1933. לאחר שנאסר על גורם רשמי אחד מהמועדון, הוחמר מצב הדברים וכמה פקידים ואנשי מועדון נוספים התפטרו כתוצאה מכך. בסופו של דבר התפטר יוסוף זייה אוניש, שכיהן כיו"ר המועדון, גם הוא באותה שנה מאותן סיבות. 25 החברים שעזבו את המועדון תכננו להקים מועדון חדש. התוכנית יצאה לפועל באוקטובר 1935 עם מינוי סבת עבאס כנשיא הראשון. השם "גונש" ("שמש") הוצע על ידי מוסטפא כמאל אטאטורק.
לאחר תקופה קצרה בלבד, מועדון גונש זכה להצלחה ניכרת והפך ליריב של המועדונים הגדולים באיסטנבול. מכיוון שגונש כלל כמה מחברי גלאטסראיי לשעבר, התפתחה יריבות מיוחדת בין שתי הקבוצות. הם חוו את תור הזהב שלהם בעונת 1937–1938, כשזכו גם באליפות איסטנבול ובאליפות הליגה הלאומית. באותה שנה, רק חמש שנים לאחר הקמתו, המועדון התפרק באופן בלתי צפוי.
ב-20 במרץ 1938 השיגה גונש את הניצחון הגבוה ביותר של המועדון נגד גלאטסראיי כשהביסה אותם 7–0 באצטדיון טקסים. זהו הפרש השערים הגבוה ביותר במשחק כדורגל בין שני המועדונים והתבוסה הגבוהה ביותר בתולדות גלאטסראיי בתחרויות ביתיות.
לאס מדולס
לאס מדולס (בספרדית: Las Médulas) הוא אזור נופי שנוצר כתוצאה מפעילויות כריית זהב קדומות של הרומאים. האזור שוכן סמוך לכפריר באותו שם במחוז בקהילה האוטונומית קסטיליה ולאון בספרד. האתר נחשב כמכרה הזהב הגדול ביותר בכל האימפריה הרומית בשיטת הכרייה בשטח פתוח.
עבודות ההנדסה שבוצעו לצורך מיצוי המינרל אמורות היו לשנות את הסביבה הטבעית, אך הביאו לנוף של חולות אדמדמים, שכיום מכוסים בחלקם בצמחייה של ואלונים. לכן הוא נחשב ל"נוף תרבותי" (Cultural Landscape), והוא מכונה "פארק תרבותי" (Cultural Park).