הטיפול ב-EMDR בנוי משמונה שלבים כדי להתייחס לאספקטים של העבר, ההווה, והעתיד של זיכרון טראומטי או שמעורר מצוקה, שאוחסן בזיכרון בצורה דיספונקציונלית.
במהלך שלבי העיבוד של EMDR, המטופל מתמקד בזיכרון במהלך חזרות של עיבוד דו-צדדי שיכולות להמשך בין 15 ל-75 שניות. בעקבות כל חזרה של גירוי דו-צדדי, המטופל נשאל על האסוציאציות והמידע שעלו במחשבותיו במהלך התהליך. בדרך כלל חומר זה הופך להיות מוקד העיבוד הבא. תהליך זה של גירוי דו-צדדי ואסוציאציות הנובעות מתוך הזיכרון עליו עובדים, נמשך פעמים רבות במהלך הפגישה.
כאשר רשתות הזיכרון הטראומתיות מופעלות, למשל בשל טריגר בחיי היום יום, המטופל עשוי לחוות מחדש אספקטים של האירוע המקורי, באופן שגורם לתגובות קשות ולא מותאמות להווה. זה מסביר מדוע אנשים שחוו או היו עדים לאירוע טראומתי, סובלים מפלשבקים חוזרים, ואמונות, מחשבות או חלומות חוזרים. זיכרון לא מעובד של אירוע טראומתי יכול להיות מלווה ברגשות עוצמתיים ואף בתחושות גופניות חזקות, גם אם חלפו שנים רבות מאוד. התאוריה היא ש-EMDR עובד ישירות על רשתות הזיכרון הללו, ומגביר את עיבוד האינפורמציה על ידי יצירת קשרים בין הזיכרון מעורר המצוקה לבין אינפורמציה אדפטיבית יותר המאוחסנת ברשתות זיכרון אחרות. הזיכרון עובר שינוי כאשר קשרים חדשים נוצרים עם מידע יותר חיובי ומציאותי. קשרים אלו יוצרים שינוי במרכיבים רגשיים, סנסוריים וקוגניטיביים של הזיכרון. כאשר ניגשים מחדש לזיכרון, המטופל כבר לא מרגיש מצוקה, במקום זאת הוא זוכר את האירוע בפרספקטיבה חדשה, עם תובנה חדשה, פתרון לעיוותי החשיבה, העדר מצוקה רגשית והעדר גירוי פיזי נלווה, יחד עם תחושת הקלה גדולה.
כאשר האירוע הטראומתי או מעורר המצוקה הוא אירוע יחיד בודד, למשל תאונת דרכים, יש צורך בכשלושה מפגשים של שעה וחצי עבור השלמת הטיפול. כאשר מדובר בריבוי אירועים טראומתיים שתורמים לבעיה, כהתעללות פיזית, מינית או רגשית, הזנחה הורית, מחלה קשה, תאונה, פציעה, או טראומה הקשורה לבריאות שמובילה לבעיה בריאותית כרונית, לחימה וכדומה, זמן ההחלמה עשוי להיות ארוך יותר. טראומה מרובה ומורכבת עשויה לדרוש מפגשים רבים יותר כדי שהטיפול יושלם.
לגבי המנגנון עליו מבוסס השינוי אצל המטופל, בעקבות טיפול ב-EMDR, ישנן כיום שתי פרספקטיבות עיקריות. ד"ר שפירו הציעה כי אף על פי שיש מספר תהליכים שונים בבסיס האפקט הטיפולי של השיטה, הגירוי הדו-צדדי תורם במיוחד ליעילות הטיפול באמצעות עוררות של שינויים פיזיולוגים ונוירולוגים שעשויים לסייע לתהליך של עיבוד הזיכרונות הטראומתיים. פרספקטיבה אחרת, סוברת שהיעילות של EMDR קיימת גם ללא הגירוי הדו-צדדי, ושהטיפול למעשה עובד כצורה של דה-סנסיטיזציה.
מחקר.
בסקירה שנערכה בשנת 2007 של 33 מחקרים מבוקרים על טיפולים שונים בהפרעת חרדה פוסט טראומטית, EMDR דורגה כשיטה יעילה, שאיננה שונה באופן מובהק מטיפולים קוגניטיביים-התנהגותיים. למרות זאת, שורת מחקרים שהשוו בין שתי שיטות הטיפול EMDR וטיפולים קוגניטיביים התנהגותיים מצאו הבדל בזמן השגת התוצאות, כך שטיפול EMDR מניב תוצאות תוך מספר פגישות קטן יותר בהשוואה לטיפול קוגניטיבי-התנהגותי. להלן מספר מחקרים התומכים בממצאים אלו:
מחקר משנת 2004 מצא, כי אף על פי ששתי השיטות מביאות להפחתה ניכרת בסימפטומים של PTSD ושל הפרעות התנהגותיות, EMDR יעילה יותר בצורה מובהקת, שכן היא דורשת כמחצית מכמות הפגישות שדורשת השיטה הקוגניטיבית-התנהגותית על מנת להגיע לאותן התוצאות כמו כן, טיפול ב-EMDR הראה תוצאות טובות יותר משיטות אחרות, על פי הדיווח העצמי של המטופלים.
במחקר אחר, אשר נערך על עשרים ושישה ילדים עם הפרעות התנהגותיות, אשר קיבלו ארבעה מפגשים של טיפול EMDR או לחלופין טיפול CBT. אף על פי שהילדים משתי הקבוצות הראו שינוי חיובי ושיפור בבעיות התנהגותיות ובדימוי עצמי, הילדים בקבוצת ה־EMDR הראו שיפור גדול יותר בהתנהגויות מטרה בהשוואה לילדים בקבוצת ה־CBT
במחקר multi-site, השיטה EMDR סייעה להפחתת סימפטומים יותר מאשר טיפול קוגניטיבי-התנהגותי בשיטות התנהגותיות, בחמישה מדדים פסיכולוגיים. EMDR הייתה יעילה יותר, חוללה שינוי בשלב מוקדם יותר ודרשה פחות פגישות טיפוליות. כמו כן, הייתה הפחתה משמעותית יותר בסימפטומים הפוסט-טראומטיים אצל הקבוצה שקיבלה טיפול ב־EMDR
במחקר אחר, אשר נערך על ילדים בגילאים 4-18, אשר הוקצו לקבוצת טיפול ב־EMDR ולקבוצת טיפול בטיפול קוגניטיבי-התנהגותי במרכז טיפול לנפגעי אסון לאחר פיצוץ במפעל לזיקוקים, נמצא כי שני הטיפולים הראו שיפורים משמעותיים בכל המדדים, והתוצאות נשמרו בבדיקת פולואו-אפ. עם זאת, במחקר נמצא כי הטיפול ב־EMDR דרש פחות מפגשים טיפוליים
מחקר נוסף נערך בקרב ילדים עם בעיות התנהגות, אשר חולקו לקבוצות בצורה רנדומאלית וקיבלו ארבעה טיפולים של EMDR או של טיפול קוגניטיבי-התנהגותי. נמצא כי שתי הקבוצות הראו שיפור משמעותי בבעיות התנהגות ובבעיות של הערכה עצמית, אך קבוצת הילדים שקיבלה טיפול EMDR הראה שיפור משמעותי יותר בהתנהגויות המטרה
מעבר לכך, החברה הבינלאומית לחקר הלחץ קיטלגה את EMDR כטיפול בדרגה הגבוהה ביותר של טיפולים נתמכי ראיות עבור הפרעת חרדה פוסט טראומטית במבוגרים. מספר ארגוני טיפול בינלאומיים נוספים כוללים את EMDR כטיפול מומלץ להפרעות מסוג זה.
EMDR נמצאה במספר מחקרים כמהירה יותר (דורשת פחות פגישות) מטיפול קוגניטיבי-התנהגותי, וכן כבעלת אחוזי נשירה פחותים, בהשוואה לטיפול התנהגותי בשיטת PE.
כמו כן, EMDR נמצאה יעילה יותר מתרופות, לטיפול במקרים של דיכאון וחרדה הנובעים מטראומה (ראה "לקריאה נוספת").
המחקר על יישום השיטה ממשיך ומספר מטא-אנליזות בוצעו כדי להמשיך להעריך את יעילותו בטיפול בהפרעת חרדה פוסט טראומטית. במחקר אחד מסוג זה, EMDR דווח כיעיל באותה מידה כמו טיפול בחשיפה וכמו תרופות נוגדות חרדה ודיכאון. מחקרים נוספים מצאו ש-EMDR מראה את יעילותה גם מיד בתום הטיפול, וגם במעקב מאוחר יותר, כמו שיטות של טיפול בחשיפה. מטא-אנליזה של 38 מחקרים מצאה שהטיפול הפסיכולוגי המומלץ ביותר לטיפול בהפרעת חרדה פוסט טראומטית, צריך להיות טיפול קוגניטיבי או EMDR.
יישומים נוספים.
אף על פי שמחקרים מבוקרים התרכזו בעיקר בטיפול של EMDR בסימפטומים טראומטיים, מספר מחקרים חקרו את יעילות השיטה לטיפול בהפרעות חרדה אחרות, וכן ישנם גם מספר דיווחים על יישומים קליניים נוספים.
ביקורת.
המנגנונים הנוירולוגים הפועלים ב-EMDR והשאלה הנוגעת למידת התרומה של הגירוי הדו-צדדי, עדיין נמצאים תחת מחקר, אך מספר מחקרים מצביעים על תרומה ייחודית של הגירוי הדו-צדדי לתהליך השינוי.
EMDR הובילה למחלוקת רבה מאז תחילת הטמעתה בשנת 1989. מבקרים של EMDR טוענים שהגירוי הדו-צדדי לא ממלא תפקיד מרכזי, שהמנגנונים בבסיס הגירוי הדו-צדדי הם ספקולטיביים, ושהתאוריה העומדת בבסיס הפרקטיקה לא ניתנת להפרכה. בעוד שמחקר אחד מצא ש-EMDR לא יעילה באותה מידה כשיטות טיפול בחשיפה, במטא-אנליזה של מחקרים רבים אחרים, נמצא ש-EMDR יעילה לפחות באותה מידה כמו שיטות טיפול אחרות.
חשיפה.
אף על פי שפרוצדורות הטיפול שונות למדי בין EMDR לבין טיפול מסורתי בחשיפה, חוקרים מסוימים עדיין טוענים כי המרכיב הפעיל המרכזי ב-EMDR הוא החשיפה.
החשיפה שמתרחשת ב-EMDR, אמורה, על פי ההנחות של תאוריית העיבוד הרגשי, להגביר במקום להקהות את הפחד והמצוקה הקשורים לזיכרונות הטראומתיים. אולם, יעילותה של השיטה מוכחת, ועל כן תהליכים שונים מאלה המתרחשים במהלך חשיפה בדמיון, חייבים לקחת חלק ביעילות EMDR בטיפול בתסמינים פוסט טראומטיים.
תנועות עיניים.
סקירה מוקדמת ומחקרי מטא-אנליזה שבחנו את תרומת תנועת העיניים לטיפול, סברו שהיא לא הכרחית, אך מחקרים מאוחרים יותר מצאו תרומה ייחודית לתנועות העיניים (Salkovsis, 2002).
אף על פי שטווח רחב של חוקרים הציעו מגוון מודלים ותאוריות להסבר השפעת תנועות העיניים, או גירוי דו-צדדי אחר בתהליך EMDR, כיום אין מודל יחיד שיכול להסביר את כל הממצאים המחקריים, ואי לכך נדרש מחקר נוסף בנושא.
קרים (להקה)
קרים (Cream, "קצפת") היא להקת רוק פסיכדלי ובלוז בריטית שהייתה פעילה במחצית השנייה של שנות השישים. הלהקה הוקמה על ידי הגיטריסט אריק קלפטון, נגן הבס ג'ק ברוס והמתופף ג'ינג'ר בייקר.
היסטוריה.
הלהקה הוקמה בשנת 1966 בבריטניה ונחשבת לאחת מחלוצות הבלוז-רוק. מקור שם הלהקה הוא הביטוי באנגלית Cream Something Off, שפירושו לקחת את הטוב ביותר ממשהו למטרה מסוימת.
אלבומה הראשון של הלהקה, "Fresh Cream", ראה אור כמה חודשים לאחר הקמתה.
האלבום שהיה רובו אלבום בלוז, כלל גרסאות כיסוי לגדולי הבלוז רוברט ג'ונסון ווילי דיקסון, וכן גרסה מקורית של הלהקה ללחן העממי Cat's Squirrel. הלהיט הגדול מאלבום זה הוא "I Feel Free", למרות שהאלבום לא זכה להצלחה מרובה.
Disraeli Gears.
ההצלחה הגדולה הגיעה עם צאת האלבום השני "Disraeli Gears", בשנת 1967,
ששילב מוזיקת פופ, רוק פסיכדלי ובלוז רוק.
האלבום זכה להצלחה ענקית, והכיל בתוכו את להיטה הגדול ביותר של הלהקה, "Sunshine of Your Love", שמילותיו נכתבו על ידי המשורר פיט בראון, שכתב את מילותיהם של רבים משיריה של הלהקה. האלבום קיבל ביקורות חיוביות מכל עבר, ונחשב לאלבום חלוץ בתחום הבלוז רוק עד היום.