טייטלבאום נשארה במכון ויצמן והמשיכה לעבוד על הקופקסון כעמיתת מחקר במחלקה לאימונולוגיה. כשהחלה חברת טבע לפתח את הקופקסון כתרופה, שימשה יועצת לחברה, וסייעה לה בתכנון וביצוע המחקרים והניסויים.
טייטלבוים יצאה ב-1980 להשתלמות של שנה באוניברסיטת טאפטס בארצות הברית.
נפטרה מסרטן ב-2008. לאחר מותה הקימו ילדיה, לזכרה ולזכר אביהם, קרן מחקרים במכון ויצמן, התומכת בשיתופי פעולה בין המכון לבתי חולים.
את'ל ברימור
פריים (משפחה)
פרד הויברג
פרדריק כריסטיאן "פרד" הויברג (באנגלית: Fredrick Kristian "Fred" Hoiberg; נולד ב-15 באוקטובר 1972) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל אמריקאי. שיחק בליגת ה-NBA בין העונות –, ורשם במהלכן ממוצעים כוללים של 5.4 נקודות, 2.7 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים למשחק.
בין העונות – שימש כמאמן קבוצת שיקגו בולס.
קריירת תיכונים מכללות.
הויברג נולד בעיר לינקולן שבנברסקה, וגדל באיימס הסמוכה לדה מוין באיווה. בנעוריו הצטיין הן כשחקן פוטבול והן כשחקן כדורסל, ובשנת 1991 הוביל את קבוצת הכדורסל של "תיכון איימס" לזכייה באליפות ליגת התיכונים של איווה. בסיום אותה עונה זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של המדינה ("Iowa Mr. Basketball").
בין השנים 1991–1995 למד באוניברסיטת המדינה של איווה, וב-4 עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה קלע כ-15.8 נקודות בממוצע למשחק. בעונתו האחרונה נבחר לחמישיית העונה של "מחוז ה-Big Eight" לאחר שקלע 19.9 נקודות למשחק והוביל את קבוצתו לשלב "32 הגדולות" של טורניר אליפות המכללות, בפעם השלישית בלבד בתולדותיה.
קריירת משחק.
הויברג נלקח בבחירה ה-52 של דראפט ה-NBA‏ 1995, על ידי אינדיאנה פייסרס. ב-4 עונותיו באינדיאנה סבל מפציעות רבות והשתתף ב-139 משחקים בלבד מתוך 328 משחקי קבוצתו. בתקופה זו שימש כשחקן ספסל וקלע 3.9 נקודות בממוצע למשחק, תחת המאמנים לארי בראון ולארי בירד.
לקראת עונת חתם על חוזה בשיקגו בולס, במדיה שיחק ב-4 העונות הבאות. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה הציג יכולת טובה ורשם ממוצעים של 9.1 נקודות, 4.0 ריבאונדים ו-3.3 אסיסטים למשחק, אך את שתי העונות סיימה שיקגו עם מאזן הניצחונות הנמוך ביותר באזור המזרחי (עם 20.7% ו-18.3%, בהתאמה). ב-3 במרץ 2001 קבע שיאי קריירה הן בנקודות (28) והן באסיסטים (13) במשחק קבוצתו מול מילווקי באקס.
בקיץ 2003 חתם הויברג על חזה לשנתיים במינסוטה טימברוולבס. בעונת העפיל עם מינסוטה לשלב גמר המערב, בו הפסידה ללוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4. לאורך אותו הפלייאוף השתתף בכל 18 משחקי קבוצתו, וקלע 6.4 נקודות בממוצע למשחק. במהלך העונה העוקבת הוביל הויברג את כל שחקני ה-NBA באחוזי קליעה לשלוש, עם 48.3%. ביוני 2005 עבר ניתוח באבי העורקים, ובאפריל 2006, לאחר שלא הצליח לחזור לשחק כדורסל, הודיע על פרישה.
קריירת אימון.
אוניברסיטת המדינה של איווה.
לקראת עונת 2010/2011 מונה הויברג לאמן את קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של איווה, בה שיחק בעבר כסטודנט. בסיום עונת 2011/2012 זכה בתואר מאמן העונה במחוז ה-Big 12, לאחר שקבוצתו רשמה מאזן ניצחונות חיובי 23–11 והעפילה לטורניר אליפות המכללות. באפריל 2013 חתם על הארכת חוזה בקבוצה ל-10 עונות נוספות עבור כ-20 מיליון דולר, עם אופציית יציאה ל-NBA בסך 500,000 דולר. בעונת 2013/2014 העפילה הקבוצה לשלב שמינית הגמר של טורניר אליפות המכללות ("NCAA Sweet Sixteen"), בפעם הרביעית בלבד בתולדותיה והראשונה מאז 2000, בהובלת דיאנדרה קיין.
שיקגו בולס.
ביוני 2015 מונה הויברג למאמן קבוצת שיקגו בולס, כמחליפו של טום ת'יבודו. בעונתו הראשונה בשיקגו רשמה הקבוצה מאזן ניצחונות 42–40, ולא העפילה לשלב הפלייאוף לראשונה מזה 8 עונות. בעונה העוקבת חתמו בקבוצה שני השחקנים הוותיקים דוויין וייד וראז'ון רונדו, אשר סייעו לבולס להעפיל לפלייאוף מהמקום השמיני במזרח. בפלייאוף עצמו הפסידה הקבוצה לבוסטון סלטיקס בסיבוב הראשון, על אף שניצחה את שני המשחקים הראשונים של סדרה בבוסטון. בעונת עזב את הקבוצה שחקן האולסטאר ג'ימי באטלר, והבולס רשמו את מאזן הניצחונות הנמוך ביותר של הקבוצה מזה 14 שנים, 27–55 (32.9%).
לאחר שפתחה את עונת עם מאזן שלילי 5–19 פיטרה שיקגו את הויברג מתפקידו, ומינתה במקומו את עוזר המאמן ג'ים בוילן.
עוולת מניעת תמיכה
בדיני נזיקין, עוולת מניעת תמיכה היא עוולת מטרד המגינה על זכותו של בעל מקרקעין לתמיכה בקרקעו מבעל מקרקעין שכנים, תמיכה הנדרשת לשם ייצוב הקרקע. בניגוד להפרעות אחרות להנאת אדם מזכויותיו במקרקעין אשר חוסות תחת הסעיף הכללי של מטרד ליחיד, בפקודת הנזיקין הוגדרה מניעת תמיכה כעוולה עצמאית בפרק המטרדים שבפקודה.
בדין הישראלי.
עוולת מניעת תמיכה מופיעה בסעיף 48א לפקודת הנזיקין הקובע:
בפרשת שאה התקבלה גישת קרצ'מר לפיה יש לחלק את העוולה לשלושה יסודות ולבחון כל אחד מהם בנפרד:
1. היסוד העובדתי: במקרקעין היה משום תמיכה למקרקעין שכנים.
מהגדרת המושג מקרקעין בפקודת הנזיקין יוצא שהזכות לתמיכה אינה חלה רק על הקרקע אלא גם על מה שבנוי עליה וכי התמיכה יכול שתינתן לא מהקרקע השכנה עצמה אלא מהבנוי על קרקע זו. לפי הדין האנגלי הזכות היא לתמיכה בקרקע במצבה הטבעי בלבד (ראו ספרם של Clerk and Lindsell) אלא אם כן יוכח שגם הקרקע עצמה הייתה ניזוקה מהפגיעה ולא רק הבניין שעליה (ראו ספרו שלGale).
2. יסוד ההתנהגות: עשיית דבר
במניעת תמיכה דרושה פעולה אקטיבית של הנתבע או של מישהו מטעמו כתנאי לאחריותו. פעולה של הזולת תחייב את הנתבע לאור האחריות האישית שלו בכפוף להתקיימותו של מבחן צפיות אובייקטיבי הנגזר ממשטר האחריות המוגברת.
גישה זו שבה יש צורך ביסוד של צפיות שפעילות הנתבע תביא להפרעה לתובע, דומה לגישת המשפט האנגלי, הרואה אף היא בעוולת מניעת תמיכה ענף של מטרד ליחיד.
יש לציין כי במשפט העברי האחריות האישית של הנתבע חלה רק על פעולות ההיזק שביצע בעצמו והוא אינו מחויב לנזקים שנגרמו בידי אחרים אף מתוקף אחריות שילוחית.
אף כי הנושא טרם נדון בפסיקה, נראה כי לא תיתכן אחריות על מניעת תמיכה במחדל שאיננו קשור לפעולות הנתבע. כך למשל אם קיים בחלקתו של פלוני קיר הנותן תמיכה למקרקעין שכנים אין זו מחובתו לדאוג לכך שהקיר יישמר במצב טוב. כזו היא גם גישת המשפט העברי. יחד עם זאת, ייתכן שתוטל אחריות בשל מחדל על בעלי המקרקעין השכנים במסגרת עוולה אחרת כגון עוולת הרשלנות.
3. יסוד תוצאתי: הדבר מונע או שולל תמיכה
על התובע להוכיח קשר סיבתי בין הדבר שנעשה לבין התוצאה של מניעת התמיכה במקרקעין או שלילתה.
מלשון הסעיף עולה כי עצם מניעת התמיכה מקימה אחריות לביצוע העוולה, ללא תלות בשאלת קיום הנזק. אמנם, זכאות לתרופת הפיצויים מחייבת הוכחת נזק, אולם אפשר שיהיה מדובר בנזק ממוני בשל ירידת ערך הקרקע כתוצאה מהיחלשותה ולא בהכרח בנזק למחוברים שעליה.
במשפט העברי נחלקו הראשונים בשאלה זו: יש טוענים שעצם מעשה שראוי שיהיה ממנו נזק לאלתר, גם אם אין כרגע ברשות שכנו דבר שיינזק ממנו, הוא היזק; ויש שחלקו על כך.
השאלה האם הזכות לתמיכה חלה גם על מה שמתחת לקרקע, ובפרט על זרמי מים התומכים בה, טרם נדונה בפסיקה. במשפט האנגלי אין זכות תמיכה במים שכאלה (פס"ד Popplewell v. Hodkinson). נראה כי הגישות לשאלה זו תלויות במידת הזיקה בין הזכות לתמיכה לבין זכות הבעלות – אם הזכות הראשונה נתפסת כנגזרת של השנייה הרי שהיא תחול גם על מה שמתחת לקרקע. לעומת זאת, אם מדובר בזכות עצמאית הרי שלפי הגדרת המקרקעין בפקודת הנזיקין הזכות היא לתמיכה בקרקע ובמחוברים בלבד.
הזכות לתמיכה נובעת ישירות מהבעלות על המקרקעין.
מניעת תמיכה בפסיקה.
בפסק דין למפרט שהוא התקדים היחידי בנושא קודם לתיקון, נקבע כי הזכאות לפיצוי קמה אמנם רק אם נגרם נזק בפועל, אך ניתן לזכות בצו מניעה כבר כשקיים חשש סביר לכך שנזק אכן ייגרם.
להוציא את פרשת שאה, לא התווספו עד כה הלכות פסוקות בעניין מניעת תמיכה. בערכאות הנמוכות נשמר הניתוח של העוולה לשלושת יסודותיה והן עוקבות בדרך כלל אחרי הלכת שאה. יחד עם זאת, מבחן הצפיות אינו מיושם באופן מפורש ואחריות הנתבע אשר נמצא חייב בנזק בגין מניעת תמיכה משתמעת מהאופן בו מפרש בית המשפט את הראיות העומדות בפניו (למשל, פס"ד יששכר - חברה לבניין ופיתוח בע"מ נ' מינהל מקרקעי ישראל; פס"ד פרוספר בלחסן נ' פנחס ביטון; פס"ד ארפה אנואר אבוספר נ' אחמד עלי קרעין).
מבחינה ראייתית נראה כי עיקר ההתרשמות של בית המשפט היt מחוו"ד של מומחים – אם מטעם הצדדים ואם במינוי מטעם בית המשפט (פס"ד פרג' חאיק נ' ראיק סלימאן).
הצורך בהכנסתו של עוולת מניעת תמיכה לפקודת הנזיקין באופן עצמאי נדונה בין המלומדים לאור היותו כלול כבר בעוולת המטרד ליחיד והעובדה שהדין לא השתנה בעקבות הכנסתו המפורשת לקודת הנזיקין.
נראה כי ההצדקה האפשרית המשמעותית ביותר להגדרת עוולות מטרד כעוולה עצמאית היא רצונו של המחוקק להעניק לאינטרסים או לזכויות המגולמות בהן הגנה מיוחדת וליצור וודאות ויציבות משפטית. עוולת המטרד הכללית קמה כאשר נוצרת הפרעה של ממש לשימוש סביר במקרקעין או להנאה סבירה מהם. מושג הסבירות בהגדרת העוולה עשוי לשמש כמושג שסתום וכצינור להזרמת שיקולי מדיניות. לאור זאת, שינוי של ערכים בחברה שיימצאו את ביטויים במגמות חדשות בפסיקה (למשל, עליית הערכים שקשורים לאיכות סביבה ביחס לאינטרס של קידום התעשייה והכלכלה) יכול להוביל לשינוי בסוגי המטרדים שיקבלו הכרה במסגרת הסעיף הכללי של מטרד ליחיד.
בסיס האחריות של כל עוולות המטרד הוא מעורב קנייני-נזיקי.