ראש העירייה המכהן, מאיר יצחק-הלוי (סיעת כיוון חדש), התמודד על קדנציה רביעית בראשות העיר. מולו התמודדו 8 מועמדים נוספים: עו"ד לימור להב (עם "רשימת תקווה חדשה לאילת" אשר בראשותה), לימור להב הייתה המתמודדת האישה היחידה אשר רצה לראשות עיריית אילת וחברת המועצה היחידה אשר באופוזיציה, סטס דינקין ראש רשימת "אילת אחת" ויו"ר סניף ישראל ביתנו באילת, דובי כהן (סיעת המהפך), שהתמודד בשנית על התפקיד, חבר המועצה מומו ביטון, יוסי בדש, סיימון בן דוד, טל ליזרוביץ, ורוברט סיבוני. יצחק מויאל, שהכריז על התמודדות באוקטובר 2017, פרש מהמירוץ והצטרף כמספר 2 לרשימתה של לימור להב.
אף לא אחד מן המתמודדים על ראשות העירייה חצה את רף ה-40%, אי-לכך התמודד בסיבוב השני ראש העירייה המכהן, מאיר יצחק-הלוי (קיבל 38.24% מקולות המצביעים בסיבוב הראשון) מול דובי כהן (19.33% בסיבוב הראשון).
בין הרשימות למועצה רשימת "צעירי אילת" בראשות מתן בארי, רשימת מפלגת ש"ס ("אחדות") בראשות משה אלמקייס, "אילת אחת" בראשות סטס דינקין, אליה הצטרף משה בן זיקרי פעיל "עוצמה יהודית" ולהב"ה שהודיע בתחילה על ריצה עצמאית, רשימת כיוון חדש של ראש העירייה המכהן, מאיר יצחק-הלוי, וסיעת המהפך של דובי כהן.
לאחר פרישתו מראש העיר של יצחק הלוי, בעקבות כניסתו לתפקיד חבר כנסת מטעם תקווה חדשה (וזאת לאחר התפטרות השר אלקין במסגרת החוק הנורווגי), נערכו בחירות מיוחדות לראשות עיריית אילת באוגוסט 2021.
בבחירות ניצח אלי לנקרי, ראש העיר בפועל ומועמד תקווה חדשה כשקיבל כ-44.7% מקולות הבוחרים, לעומת 41.2% שקיבל מועמד הליכוד גבי קדוש.
אכסאל.
ראש עיריית אכסאל עבד אלסלאם דראושה התמודד והפסיד מול מוחמד שלבי שנבחר ברוב של 52.24% (4,473 קולות)(3).
אליכין.
ראש המועצה המקומית אליכין, מוטי חי, הודיע כי יתמודד לתקופת כהונה נוספת ויעמוד בראש רשימת "עתידנו בידינו" (נוף). עורך הדין שרוני עזורי הודיע אף הוא כי יתמודד ויעמוד בראש רשימת "יחד לדרך חדשה" ובסיום הבחירות הביס את ראש המועצה המכהן ברוב של 73.19% מהבוחרים.(4)
בבחירות למועצה התמודדו 4 רשימות על 9 המקומות במועצה. רשימת "יחד לדרך חדשה" (ע) בראשות עזורי זכתה ב-5 מתוך 9 המושבים במועצה, הבית היהודי בראשות אבינועם מצובע (טב) זכתה בשני מנדטים ורשימות עתידנו בידינו (נף) וש"ס זכו במנדט אחד כל אחת.(4)
אלעד.
ראש העירייה המכהן מטעם סיעת שלומי אמונים, ישראל פרוש, נבחר לקדנציה שנייה.
סגן ראש העירייה, ברק צברי, יו"ר תנועת יש"י, התמודד על ראשות העיר, אף על פי שהודיע ב-18 באוקטובר על פרישה מהמרוץ. ב-28 באוקטובר הכריזה סייעת ש"ס על תמיכה במועמדותו.
ב-9 באוקטובר הודיע חבר המועצה אבי דיין, יו"ר איחוד הקהילות על התמודדות לראשות העירייה במשותף עם סיעת יחד, לאחר שבבחירות הקודמות התמודד מטעם ש"ס.
בנוסף, התמודד לראשות העירייה המשנה לראש העירייה אלעד שי נתן, מטעם רשימת הבית שלנו. בבוקר הבחירות הודיע על פרישתו מהמירוץ.
ב-17 בספטמבר הודיעה סיעת דגל התורה כי יצחק פינדרוס הוא מועמדה לראשות העירייה. במפלגתו טענו על הפרת הסכם מול אגודת ישראל לפיו בבחירות אלו תתמוך המפלגה במועמד מטעמם. ב-10 באוקטובר הודיעה ש"ס על תמיכתה בפינדרוס זאת לאחר שאריה דרעי איים בתחילה כי יציב מועמד מטעמו. לצורך התמודדותו של פינדרוס לראשות עיריית אלעד, הגיש ב-5 באוקטובר 2018 את התפטרותו ממועצת העיר ירושלים ומתפקידו כסגן ראש העירייה. ב-17 באוקטובר, כשבועיים לפני הבחירות, פסל בית המשפט המחוזי בלוד את מועמדותו, בשל עתירה שהגיש עורך הדין יורם אברהמי, ובה נטען כי אלעד היא מקום מגוריו הארעי, ולא מקום מגוריו הקבוע. ב-22 באוקטובר דחה בג"ץ את עתירתו של פינדרוס נגד החלטת בית המשפט המחוזי בלוד, והותיר את פסילתו על כנה. באותו ערב, תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה פנו לשר הפנים - ויו"ר ש"ס - אריה דרעי בבקשה לדחות את הבחירות כדי למצוא דרך לאשר את מועמדותו של פינדרוס. ב-23 באוקטובר אישרה מליאת הכנסת את העברת סמכויותיו של שר הפנים ויו"ר ש"ס אריה דרעי לדחיית הבחירות באלעד לשר צחי הנגבי מהליכוד. זאת משום שדרעי, שמפלגתו ביקשה לדחות את הבחירות בעיר אלעד, מצוי בניגוד עניינים ולא היה יכול לעסוק בנושא. ב-25 באוקטובר דחה הנגבי את בקשת הדחייה. תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה עתרו לבג"ץ נגד החלטה זו, אך עתירתן נדחתה.
בבחירות אלו התמודדו לעיריית אלעד 10 רשימות על 15 נציגים במועצת העיר: רשימת הליכוד בראשות נצח כהן, רשימת בני תורה בראשות יצחק שמואלי, הבית שלנו בראשות שי נתן, אלעד שלנו בראשות יצחק חלה, יש"י בראשות ברק צברי, אגודת ישראל בראשות ישראל פרוש, ש"ס בראשות ראש העירייה לשעבר, צוריאל ויקטור קריספל, המכהן כסגן ראש העירייה, איחוד הקהילות בראשות אברהם דיין, דגל התורה בראשות אברהם פנחס שטרן וגשר בראשות רפאל פולק.
אלפי מנשה.
ראש המועצה המכהן, שלמה קטן, התמודד מול חבר המועצה שי רוזנצוויג ראש סיעת עשייה, אורית מלכה שגיא ראש רשימת "אנחנו" שכיהנה קודם לכן כחברת מועצה מטעם סיעת עשייה ושלומית ארצי.
למועצה התמודדו 4 רשימות בראשות ארבעת המתמודדים על ראשות המועצה: "אלפי מנשה 2000" (יש) בראשות שלמה קטן זכתה במנדט יחיד, "אנחנו" (חנ) בראשות אורית שגיא זכתה ב-2 מנדטים, "דרך חדשה" (כן) בראשות שלומית ארצי זכתה ב-2 מנדטים ו"עשייה" (עמ) בראשות שי רוזנצויג זכתה ב-4 מנדטים.
אלקנה.
ראש מועצת אלקנה המכהן אסף מינצר התמודד על קדנציה שנייה בתפקיד בראש רשימת "אלקנה יותר" וניצח ברוב של 87.38% (1,579 קולות) את ראובן חזי שקיבל 228 קולות.
על תשעת המקומות במליאת המועצה התמודדו 4 רשימות: רשימת "אלקנה יותר" (אי) שזכתה ב-5 מנדטים לעומת מנדט אחד בבחירות 2013, רשימת "אלקנה צעירה" (אץ) שזכתה בשני מנדטים, רשימת "אלקנה שלנו" (אש) בראשות אפרת רוזנבלט חברת המועצה היוצאת שזכתה בשני מנדטים ורשימת "איחוד אלקנה" (זך) בראשות ראובן חזי שהתמודד גם לראשות המועצה שלא זכתה באף מנדט.
אעבלין.
ראש מועצה מקומית אעבלין המכהן מאמון שיח', שנבחר לראשונה ב-2010, התמודד לתקופת כהונה נוספת וניצח כאשר גרף 40.9% מקולות הבוחרים.
15 רשימות התמודדו על 11 המקומות במליאת המועצה. רשימת אופק חדש זכתה ב-3 מנדטים, רשימת אלוחדה ב-2 מנדטים ו-6 רשימות נוספות (אלאתחאד אל קווי, אעבלין בלדי, אעבלין לכולם, חזית אעבלין הדמוקרטית, סיעת ההתחדשות ועבלין אוולן) זכו במנדט אחד כל אחת.
אפרת.
עודד רביבי, ראש מועצת אפרת מאז 2008 וראש רשימת "אפרת מתחדשת", הודיע על התמודדות נוספת. מולו התמודד חבר המועצה אבי חדידה, ששימש כחבר סיעת "יחד" לפני הבחירות ועומד בבחירות אלו בראש רשימת "יותר לאפרת". רביבי ניצח בבחירות ברוב של 56.04% (2,310 קולות) מול 43.19% (1,885 קולות) לחדידה.
סיעת "יחד" בראשות דובי שפלר הצטרפה בבחירות אלו למפלגת הבית היהודי ותרוץ מטעמה למועצה כשהיא נשארת בשמה המקורי. בנוסף, התמודדו רשימות תושבים חדשות בשם "שומרי הסף אפרת - Efrat Watch" בראשות אברהם בן-צבי, אפרת שלי בראשות צורי דותן ו"עתיד" בראשות מיכאל דהן.
בבחירות עצמן קיבלה "אפרת מתחדשת" (ל) 4 מנדטים, אפרת שלי (אפ), יחד (י) ושומרי הסף אפרת (ף) קיבלו 2 מנדטים כל אחד, יותר לאפרת (כן) קיבלו מנדט אחד ורשימת עתיד לא זכתה באף מנדט.
אריאל.
ראש עיריית אריאל המכהן אליהו שבירו התמודד על לכהונה נוספת, כשמולו התמודדו 4 מועמדים: חיים סגל, רבש"ץ העיר אלי נובוסלסקי שיצא לחופשה ללא תשלום לצורך ההתמודדות, חבר המועצה יוסי חן ("דרך חדשה לאריאל"), ופבל פולב ראש רשימת אריאל ביתנו.
בספירת הקולות הראשונה ניצח שבירו ברוב של 40.63% אך בעקבות ערעור נפסלו 3 מהקלפיות וב-15 בינואר 2019 נערכו בחירות חוזרות בקלפיות אלו בעקבות הוראת בית המשפט המחוזי, כיוון שהתוצאה בהן הייתה מכריעה אם שבירו עבר את סף 40% מקולות הבוחרים או שהיה מתקיים סיבוב שני בינו לפבל פולב. בבחירות המיוחדות ניצח שבירו ברוב גדול ונבחר סופית לראשות העיר עם 42.48% מהקולות.
8 רשימות התמודדו על 13 המקומות במועצת העיר. רשימת "אריאלי" (א) ורשימת "אריאל ביתנו" (ל) זכו ב-4 מנדטים כל אחד, רשימת הבית היהודי האיחוד הלאומי (טב) זכתה בשני מנדטים, רשימות לב (לב), "כולנו הליכוד" (מחל) ו"בשביל אריאל" (קן) בראשות קרן קופלר זכו במנדט אחד כל אחד, ורשימות תקוה לאריאל (ח) ו"אריאל בטוחה" (נ) לא עברו את אחוז החסימה, כש'אריאל בטוחה' בפער של 10 קולות בלבד.
אשדוד.
ד"ר יחיאל לסרי - המכהן כראש עיריית אשדוד מאז שנת 2008, נבחר לתקופת כהונה נוספת כראש עיר לאחר שזכה ברוב של 41 אחוז מהקולות. לסרי קיבל את תמיכתם של מפלגת הליכוד ומפלגת ש"ס. הבחירות באשדוד היו מלוות במהלומות בין החילונים והחרדים בעיר, כאשר מחאת השבת באשדוד נגד סגירת החנויות בעיר עמדה על הפרק. הקמפיין של המועמד אלי נכט, גרם להתפרצות השיח על הכפייה הדתית בכל הארץ, בסרטון שהופק על ידי סיעתו "עתיד אשדוד" יחד עם סניה ולדברג, בו נראה חרדי יושב בסלון של משפחה חילונית ומחלק להם הוראות. הבחירות היו מלוות בהמון האשמות ואף עתירה על אי סדרים בקלפיות לאחר תום הבחירות, על ידי המועמד לראשות העירייה, אלי לחמני, ומפלגתו.
על ראשות העירייה התמודדו בנוסף:
למועצה, שמספר חבריה עלה בבחירות אלו מ-27 ל-29, התמודדו הרשימות הבאות:
אנשי מחאת השבת בעיר, המכנים עצמם "מחזירים את אשדוד", החליטו שלא להתמודד כרשימה עצמאית אלא יחברו לרשימת "אשדוד ביחד" בראשות שמעון כצנלסון.
אשקלון.