בילדותו התחנך בעיר חלב אצל הרב יהודה (אצלאן) עטייה והרב שאול מטלוב עבאדי. כבר בגיל צעיר ייעדו הרב אצלאן לגדולות והחל ללמדו מסכתות קשות בש"ס. המשפחה עלתה לארץ כאשר היה בגיל 16. על אף המצב הכלכלי הקשה ביותר של המשפחה, לא נשלח לעבוד לפרנסת הבית, בשל הבטחת אמו להקדיש אותו לתורה. הרבנים עזרא הררי רפול, שלום הדאיה ואברהם חיים עדס התחייבו לתמוך בו כלכלית בעזרת עשירי הקהילה החלאבית, על מנת שימשיך לעסוק בתורה.
בחרותו.
בשנת 1907 החל ללמוד בישיבת אוהל מועד, לימים ישיבת פורת יוסף, כאשר ראשי הישיבה היו הרב רפאל שלמה לניאדו והרב יוסף ידיד הלוי. בישיבה היה נחשב לעילוי ולמד בחברותא עם הרב יוסף ידיד הלוי. הרב עטייה נודע בהתמדתו בתורה. הרב יצחק נסים, הרב הראשי לישראל לשעבר, סיפר, כי הרב עזרא עטייה שימש לו כמקור השראה ללימוד בהתמדה. בשנת 1908 הוא התחתן עם בוליסה סאלם, בתו של הרב אברהם סאלם.
כראש ישיבה.
בתחילת מלחמת העולם הראשונה התבקש על ידי הרב אברהם חיים עדס לעבור למצרים על-מנת לחמוק מגיוס לצבא העות'מאני, כך שיוכל להמשיך ללמוד תורה. במצרים לימד תורה במשך שמונה שנים בישיבת "כתר תורה" ובישיבת "אהבה ואחווה". כשחזר לארץ החל ללמד בישיבת פורת יוסף, שנוסדה ב-1923, כמשגיח (בין תפקידי המשגיח בתקופה הזו היה גם מסירת שיעורים). בשנת 1925, לאחר מותו של ראש הישיבה הרב רפאל שלמה לניאדו, נתמנה לראש הישיבה. הוא כיהן במשרה זו במשך 45 שנה, עד לשנת 1970.
בישיבה זו העמיד תלמידים הרבה, ורבים מהם הפכו לאחר מכן להיות ראשי קהילות בישראל, בארצות הברית ובדרום אמריקה. המפורסם מבין תלמידיו הוא הרב עובדיה יוסף, אשר הרב עטייה שימש עבורו כאב רוחני. תלמידים מפורסמים נוספים הם: הרב יהודה צדקה, הרב בן ציון אבא שאול, הרב מרדכי אליהו, הרב חיים דוד הלוי, הרב דוד שלוש רבה של העיר נתניה, הרב ציון לוי (הרב הראשי של פנמה), והרב ברוך בן-חיים רבה של קהילת החלבים בניו יורק.
הרב מונה להיות חבר בבית הדין הספרדי, תפקיד אותו מילא 20 שנה. הרב היה מקובל מאוד על הרבנים צבי פסח פרנק והחזון איש. החזון איש אמר עליו שסברתו כשל אחד מן הראשונים. בשנות ה-40 הוזמן להיות חבר במועצת גדולי התורה, אך לא הרגיש בנוח בתוך המועצה כיוון שדיברו שם ביידיש, שפה שהוא לא הבין, ואף על פי שהרב עובדיה שהגיע עמו למועצה ביקש מהם שידברו בעברית הם סירבו.
נפטר במוצאי ל"ג בעומר, י"ט באייר תש"ל (1970). הוא נטמן בהר המנוחות בגבעת שאול בירושלים. השאיר אחריו שישה בנים ובת אחת. אחד מבניו, הרב דוד עטייה, היה חבר בבית הדין בירושלים והקים בית מדרש לזכרו בשם "היכל עזרא".
כתביו.
ספרי החידושים והשו"ת שלו היו בספרייה בישיבת פורת יוסף, והם אבדו בנפול הישיבה בשנת 1948 במלחמת העצמאות. בשנת תשכ"ח קיבל פרס כבוד מטעם פרס הרב קוק.
בשנת 2021 יצא לאור ספר "משנת רבינו" בהוצאת טקסט רץ, ובו פסיקות הלכתיות וכן הגות ממשנתו.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ראשי ישיבה ספרדיים]]
[[קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים]]
[[קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל]]
[[קטגוריה:רבני ישיבת פורת יוסף]]
[[קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים]]
[[קטגוריה:רבנים סורים]]
[[קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק]]
[[קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות]]
[[קטגוריה:ישראלים ילידי סוריה]]
[[קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה]]
[[קטגוריה:רבנים ספרדיים]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1881]]
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970]]
[[קטגוריה:רבני ארם צובא]]
עזרא עטיה
עזרא עטיא
עזרא עטייא
איציק ידיד
כתונת פסים (שיר)
כתונת פסים הוא פזמון שנכתב על ידי מאיר אריאל והולחן על ידי ארקדי דוכין, והופק בשנת 1995 על ידי גלי צה"ל, כחלק ממסע הסברה של משרד הקליטה. הפזמון מתאר את החברה הישראלית ככותנת פסים צבעונית, כאשר כל פס מייצג מוצא תרבותי אחר. בהתאמה, גם מבצעי הפזמון מסמלים ז'אנרים שונים וקבוצות שונות בחברה הישראלית (עדות ומיעוטים אחרים). למרות המסר הפלורליסטי החיובי, הפזמון אינו מהסס למתוח ביקורת על תופעות של גזענות בין-עדתית בישראל, וכדגש לכך, הוא אף מסתיים בקולה של ילדה ממוצא אתיופי.
הפזמון נכתב בהשראת שירי צדקה אחרים, כמו השיר הבריטי "Do They Know It's Christmas?", השיר האמריקאי "We Are the World" והשיר הישראלי עם אחד שיר אחד.
האמנים המשתתפים.
את השיר מבצעים 40 אמנים מסגנונות מוזיקה שונים: זמר עברי, רוק, פופ, ג'אז, מוזיקת נשמה ומוזיקה מזרחית. בין הזמרים, מופיעות שתי זמרות המייצגות מיעוטים שעד אז לא השתתפו בשיר מרובה אמנים בישראל: טרנסקסואלית (דנה אינטרנשיונל) וערביה (חיה סמיר).
נחום גולן
נחום גולן (שפיגל; 11 בינואר 1915 – 17 במאי 1991) היה תת-אלוף בצה"ל ומפקדה של חטיבת גולני במלחמת העצמאות.
ביוגרפיה.
נחום שפיגל נולד בעיר גרה בגרמניה. גדל בבית מסורתי וחונך לאהוב את ארץ ישראל. כבר בגיל צעיר רצה לעלות ארצה, ופעל בתנועות נוער ציוניות. בשנת 1935 עלה ארצה והצטרף לפלוגת הקיבוץ המאוחד בגדרה (לימים קיבוץ כפר סאלד). בפרוץ מאורעות 1936 התגייס לנוטרות ועבר קורסים צבאיים אצל הבריטים. במלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי, למרות נסיונותיו של יצחק שדה לגייסו לפלמ"ח. שירת בחי"ל וצוין לשבח פעמיים על פעילות יוצאת מגדר הרגיל. שהה חמש שנים באירופה, מהן שנה אחת עם פליטי שואה. בתום המלחמה חזר ארצה והתיישב בכפר סאלד. הוא סירב שנית להתגייס להגנה כי רצה לבנות את הגליל וליישב אותו.
לפני פרוץ מלחמת העצמאות, היה גולן מפקד הגזרה שכללה את קיבוצו ואת הקיבוצים שמיר ודן. בתחילת ינואר 1948 הוא נקרא לשמש קצין מבצעים של חטיבת גבעתי. אולם בעקבות המתקפה על כפר סאלד ב-9 בינואר 1948, הוא הושאר בגליל והתגייס לכוחות חטיבת גולני שזה עתה הוקמה. לאות הזדהות עם החטיבה אף שינה את שם משפחתו לגולן. גולן שימש כקצין המבצעים של החטיבה מפברואר 1948 וביולי מונה למפקדה. הוא השתתף במספר מבצעים חשובים במלחמה. במרץ 1949, במסגרת מבצע עובדה, הגיע עם כוחות חטיבתו לאום רשרש, ושלח משם, יחד עם נחום שריג מפקד חטיבת הנגב, את המברק שציין את סוף מלחמת העצמאות. הוא המשיך לפקד על החטיבה עד מרץ 1950, אז פרש מהשירות בצה"ל למרות בקשות של אישים שונים, ביניהם דוד בן-גוריון, שישאר בצבא. לאחר פרישתו משירות הקבע גולן כיהן בתפקיד בכיר בכוחות המילואים של צה"ל וכן מילא תפקידים בתנועת הקיבוץ המאוחד. בסוף שנות ה-50 היה גולן מזכיר הקיבוץ המאוחד.
מאפריל 1969 ועד מרץ 1972 הוא כיהן כשליח עלייה ראשי בארצות הברית.
נחום גולן נפטר בישראל בשנת 1991 והובא למנוחות בכפר סאלד.
הג'וב האיטלקי (1969)
סינמסקופ
סינמסקופ (מאנגלית: CinemaScope) היה פורמט להצגת סרטים במסך רחב, שהיה בשימוש רב בין 1953 ל-1967. מאז מצולמים רק מעטים מהסרטים בפורמט זה. פורמט אנאמורפי מאפשר לעבד את הסרט עד ליחס של 1:2.66, יחס כפול מזה שהיה נהוג עד אז, של 1:1.33. אף על פי שפורמט הסינמסקופ בוטל לאחר מספר שנים לטובת שיטות טכנולוגיות חדשות יותר, השיטה האנאמורפית להצגת סרטים, שהתחילה עם הסינמסקופ בשנות ה-50 ממשיכה עד היום.
סינמסקופ היא שיטת צילום והקרנה של סרטים כך שתמונות הסרט מנצלות טוב יותר הן את שטח הפילם והן את שטח מסך הקולנוע. בפילם של סינמסקופ אין קטע של רווח שחור בין התמונות ובעת ההקרנה הסרט תופס שטח רחב יותר על מסך בית הקולנוע. כדי להקרין סרט בסינמסקופ, בית הקולנוע צריך להצטייד במסך רחב ובעדשות סינמסקופ למקרנה. אם סרט סינמסקופ מוקרן בעזרת עדשה רגילה, התמונות נראות מעוותות על המסך – השחקנים נראים כאילו הם גבוהים ורזים מאוד.
צילום סרט בסינמסקופ דורש גם הוא ציוד מיוחד ויקר. על כן מרבית הסרטים אינם מצולמים בסינמסקופ.
הסרט הראשון בסינמסקופ היה "איך להינשא למיליונר"  של הבמאי ג'ין נגולסקו, אולם הוא היה השני שהוקרן בבית הקולנוע, שכן הסרט "הגלימה" בבימויו של הנרי קוסטר ובכיכובו של ריצ'רד ברטון היה הראשון בסינמסקופ שהוקרן בהקרנה מסחרית.
היכחדות שפה
היכחדות שפה הוא מושג בבלשנות, אשר מתאר תהליך שבו מצטמצמת ונעלמת הכשירות הלשונית (השליטה בשפה) בקרב קהילת דובריה.
מוות מוחלט של שפה מתרחש כאשר לא נותרו עוד דוברים חיים של השפה ברמת שפת אם. מוות מוחלט של שפה יכול להתרחש בכל סיווגי השפות, כולל ניבים (דיאלקטים) ושפות.
ברמת הפרט מתמקדים מחקרים בתחום איבוד השפה בסוג השפה שנעלמת (שפת אם - L1, או שפה שנייה, L2); ובסביבה שבה מתרחש איבוד השפה.
דוגמאות לשפות שמצויות בימינו על סף היכחדות הן הלאדינו - שפה שהייתה נפוצה אצל יהודי ספרד, וכן שפות הערבית יהודית, דהיינו הניבים של הערבית שהיו שגורים בפי הקהילות היהודיות, כגון הערבית יהודית העיראקית יהודית והיונצוקית והערבית יהודית המרוקאית.
אנלוגיה בין ביולוגיה להיכחדות שפות.
אנלוגיה בין האבולוציה של הביולוגיה לבין התפתחות שפות הדיבור (והסימנים) של האדם המודרני היא אנלוגיה נפוצה מאוד. שפות דיבור שונות מתפתחות ונכחדות כל העת. בזמנים בהם יש שיפורי תחבורה ותקשורת, או כיבושים נרחבים והגירה נרחבת, ישנה הכחדות המונית של שפות, בדומה להיכחדות של מינים. דהיינו, המאורע שבו הדובר האחרון של שפה מסוימת נפטר הופכים לשכיחים ביותר.
קישורים חיצוניים.
[[קטגוריה:סוציו-לינגוויסטיקה]]
[[קטגוריה:שפות נכחדות|*]]
[[קטגוריה:שפות בסכנת הכחדה]]
Sphodromantis viridis
Iris grant-duffii
יומולדת
ויקטור גרן