סרט תיעודי על חייו שנקרא Here I Am, על שם השיר שכתב יחד עם הגיטריסט ג'יימס אנתוני, יצא לאקרנים זמן קצר לאחר מכן. דוהרטי נקבר בבית הקברות "שער גן עדן" שבהליפקס.
פריזיה המזרחית
פריזיה המזרחית או מזרח פריזיה (בגרמנית: Ostfriesland) הוא אזור החוף של צפון-מערב מדינת סקסוניה התחתית בגרמניה.
חבל זה מהווה את החלק המרכזי של פריזיה, והוא ממוקם בין פריזיה הצפונית שבמדינת שלזוויג-הולשטיין ובין פריזלנד המערבית (פריזיה המערבית) שבהולנד. נכללת בו גם שרשרת איים, איי פריזיה המזרחית, הסמוכים לחוף.
היסטוריה.
החל במחצית השנייה של המאה ה-16 פרחה הרוזנות של פריזיה מבחינה כלכלית, בשל הגירה המונית של סוחרים קלוויניסטים שנמלטו צפונה מארצות השפלה מאימת מלחמות הדת שהתחוללו בארצות אלו. במהלך המאה ה-17 הפכה הישות המדינית של פריזיה המזרחית מרוזנות לנסיכות, תחת נסיכי בית צירקסנה . עם מות הנסיך האחרון לבית צירקסנה, קרל אדצארד , ב-1744 השתלט פרידריך הגדול על הנסיכות וצירף אותה לפרוסיה. ב-1806 סופחה פריזיה המזרחית לממלכת הולנד, ממלכה קצרת-ימים שהקים נפוליאון בונפרטה, וב-1810 סופחה יחד עם כל ממלכת הולנד לצרפת. בתקופה הקצרה שבה נשלטה בעקיפין או במישרין בידי צרפת הנפוליאונית התחוללה בחברה המזרח-פריזית תמורות מהירות. השליטה המקומית נמסרה לידיהם של ראשי ערים, במקום מועצות זקנים, והתושבים אימצו לראשונה שמות משפחה. הפרוסים השתלטו מחדש על הנסיכות ב-1813. כעבור שנתיים, כחלק מהחלטות קונגרס וינה, מסרה אותה פרוסיה לממלכת האנובר, שהתאחדה בעצמה עם פרוסיה ב-1866.
יהודי פריזיה.
היהודים הראשונים התיישבו בפריזיה המזרחית במאה ה-16, ולקראת מחצית המאה התגבשו בה לראשונה גם קהילות יהודיות, בעיקר באמדן שהקהילה היהודית בה מנתה רשמית 186 איש בסוף המאה ה-17, אך גם בעיר הנמל נורדן , בלר ובבירת הרוזנות, אאוריך .
בתחילת המאה ה-18 היו בפריזיה המזרחית כ-160 משפחות יהודיות, ובתחילת המאה ה-19 נמנו בה כבר 1,384 יהודים. היישובים בפריזיה המזרחית שבהם התקיימה קהילה יהודית, היו: אאוריך, אזנס , אמדן, בונדה , דורנום , ויטמונד , ונר , ימגום , לר, נוישטטגדנס ונורדן.
מזרח פריזיה
אולף קריסטרסון
אולף קריסטרסון (בשוודית: Ulf Kristersson; נולד ב-29 בדצמבר 1963) הוא פוליטיקאי שוודי המהן כמנהיג המפלגה השמרנית וראש האופוזיציה. הוא חבר בית הנבחרים השוודי מטעם מחוז סדרמנלנד.
ביוגרפיה.
קריסטרסון נולד בלונד שבמחוז סקונה בדרום שוודיה. שירת בצבא שוודיה והוא בעל תואר ראשון במנהל עסקים וכלכלה באוניברסיטת אופסלה.
בשנים 1988–1992 כיהן כיו"ר צעירי המפלגה השמרנית. שימש כחבר מועצת העיר סטוקהולם. ב-1994 נבחר לכהן כנציג מחוז סטוקהולם בבית הנבחרים השוודי וב-1998 נבחר לתקופת כהונה שנייה. בשנת 2000 התפטר ופרש מבית הנבחרים. ב-2002 מונה לגזבר בקומין Strängnäs וב-2006 מונה לסגן ראש עיריית סטוקהולם.
באוקטובר 2010 מונה לשר לענייני ביטחון סוציאלי בממשלתו של פרדריק ריינפלט. בבחירות הכלליות בשוודיה 2014 נבחר לנציג בית הנבחרים מטעם מחוז סטוקהולם, בעקבות מפלת המפלגה השמרנית, התפטר ריינפלט וממשלתו פוזרה. קריסטרסון מונה על ידי מנהיגת המפלגה החדשה אנה קינברג בטרה לשר האוצר בממשלת הצללים שלה.
באוקטובר 2017 נבחר פה אחד באספת המפלגה, למנהיג המפלגה השמרנית ולראש האופוזיציה בעקבות התפטרותה של בטרה. בבחירות הכלליות ב-2018 זכתה המפלגה בראשותו ב-70 מושבים, ירידה מ-84 המושבים במושב הקודם, בבחירות לא זכה אף גוש במספר מושבים מספק להקמה ממשלה שאינה ממשלת מיעוט. לאחר הצלחת הצבעת אי-אמון בראש הממשלה המכהן סטפן לוון, הוטלה בתחילת אוקטובר מלאכת הרכבת הממשלה החדשה על קריסטרסון, אך הוא לא צלח במשימה.
קריסטרסון נשוי לבירגיטה והם הורים לשלושה ילדים מאומצים מסין.
ברווז ארלקינו
מעל גובה פני הים
המונח מעל גובה פני הים הממוצע (באנגלית: Metres above mean sea level, בראשי תיבות: AMSL: above mean sea level) מתאר שיטת מדידה על בסיס מטרי, המשמשת לקביעת גובה או קו גובה של כל אובייקט, ביחס לקביעה היסטורית של גובה פני הים הממוצע באותו אזור. מבחינה טכנית, גובהם הממשי של פני הים מושפע מתופעות שונות כמו שינויי אקלים, כך שמדידת גובה של עצם נתון בשיטת ה-AMSL, עשויה לעיתים להיות שונה מהמרחק הממשי של אותו העצם מפני הים באותו הרגע.
הגדרה.
"גובה פני הים הממוצע" הוא ערך דמיוני. בעבר האמינו שגובה פני הים קבוע בכל מקום בכדור הארץ, אך לאחר שהשתפרו טכנולוגיות המדידה, התברר שגובה פני הים אינו אחיד, ואף עשוי להשתנות באזור מסוים באופן משמעותי תחת בנסיבות שונות, כמו שינויים בלחץ האטמוספירי, תופעות הקשורות לגאות, ותנאים סביבתיים נוספים. כתוצאה מכך, מדידה באותו מקום אך בזמנים שונים, עשויה להניב ערכי גובה שונים.
מכיוון שגובה פני הים הממשי משתנה, כדי להגיע למידה שתהווה סטנדרט קבוע, יש להשתמש בשיטות מדידה מקצועיות. גובה פני הים הממוצע היה בעבר מחושב בדרך כלל על ידי הממוצע האריתמטי של נתוני גאות שנאספו אחת לשעה במשך מחזור מסוים של 19 שנים. מדידה זו מנטרלת נקודות קיצון של הגובה כתוצאה מתופעות שונות, ומניבה תוצאה מספקת מספיק, בה משתמשים לאחר המדידה כנתון קבוע. מאחר שפני הים של כדור הארץ מגיבים לכוחות הכבידה השונים שמופעלים עליהם, במפת גובה פני הים הממוצע יש גבעות קלות ועמקים, המזכירים את המבנה הגאוגרפי הממשי של האזור, אך עם הבדלים מינוריים יותר, היוצרים מעבר 'חלק' יותר בין אזורי הגובה השונים. מצב זה יוצר מצב בו גובה פני הים הממוצע בספרד, למשל, שונה מזה של קנדה.
דוגמה להבדל בגובה פני הים הממוצע בין אזורים סמוכים, היא סקר מדידה של חיל החימוש הבריטי, המשתמש בנתון המבוסס על מדידות של גובה פני הים הממוצע באמצעות מד בניוליין, קורנוול משנת 1915 עד שנת 1921 עבור מפותיהם של בריטניה. נתון זה שונה ב-80 ס"מ מן הקריאה של גובה פני הים בצד השני של המדינה.
עם התפתחות הGPS, ומערכות לוויין אחרות, החלו לתפוס את מקומן שיטות מדידה חדישות, המתבססות על מדידת גבהים על פי צורתו של כדור הארץ או אליפסואידי ייחוס שונים.
חשוב להבחין בין גובה פני הים הממוצע, לבין גובה מעל פני הקרקע (AGL). למשל, כאשר מטוס ממריא משדה תעופה הנמצא בגובה 1300 מטרים מעל לגובה פני הים הממוצע, כבר כעבור זמן קצר כשהמטוס המריא 200 מטרים בלבד מעל פני הקרקע (AGL), הוא נמצא בגובה 1500 מטרים AMSL.
שימושים.
AMSL משמש בתקשורת רדיו (הן בשידור והן בשימושי תקשורת אחרים) על ידי מהנדסים כדי לקבוע את אזור הכיסוי של השידור בתדר מסוים. הוא משמש גם לקביעה רשמית של גובהם של מבנים ונקודות ציון נוספות.
השימוש בתעופה.
בתעופה יש צורך בסטנדרטיזציה שתיצור מצב בו כל הגורמים, לרבות הטייסים ומגדלי הפיקוח, מתייחסים במדויק לאותם היחסים והמידות בתיאור הסביבה, ולשם כך החל משנות ה-80 משתמשים לרוב ב־WGS84.
מטוסים משתמשים בכיול המבטא את לחץ האוויר על פי מדד ה-AMSL המקובל, כאשר מדידת הלחץ לוקחת בחשבון גם מרווח ביטחון מסוים. לפיכך, כאשר נוחת כלי הטיס, ייתכן שמד הגובה של המטוס יראה גובה קצת גבוה מגובהו של שדה התעופה כפי שהוא מופיע במפה.
בהוראות תדרוך לטייסים משתמשים לעיתים במדידה זו לקביעת נוהלי בטיחות, כך למשל, נכון ל-2016, בטיסת פנים בתוך ישראל, אופק הראות התקנית שעל הטייס להקפיד עליה, נקבע על פי גובה הטיסה ב-AMSL.
שיטות מדידה מקבילות.
ישנם מקומות בהם מקובל השימוש ברגל לחישוב מידת הגובה הקבועה.
מסחה (שומרון)
מסחה (ערבית: مسحة) הוא כפר פלסטיני, הממוקם במחוז סלפית, שבצפון הגדה המערבית, כ-24 ק"מ מדרום-מערב לשכם וכ-24 ק"מ ממזרח לתל אביב. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה 2,430 תושבים בשנת 2016. מסחה ממוקם 12.5 ק"מ צפונית מערבית לסלפית. הוא גובל בבידיה ממזרח, בזאוויה מדרום, באלקנה ממערב, ובעץ אפריים וסניריא מצפון.
היסטוריה.
לפי עדויות ארכאולוגיות הכפר היה מיושב ברציפות החל מתקופת הברזל בארץ ישראל.
ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר בסנג'ק שכם (מחוז שכם). תושבי הכפר שילמו מס על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, גפנים, כוורות לגידול דבורים ועצי פרי.
בתקופת המנדט הבריטי.
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט, במסחה הייתה אוכלוסייה של 80 נפש, כולם מוסלמים. במפקד 1931 היו בכפר 20 בתים מאוכלסים, בהם התגוררו 87 תושבים, כולם מוסלמים. בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 110 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 8,263 דונם. אשר מתוכם הוקצו 1,612 לחקלאות שלחין, ו-2,482 לגידולי דגנים.
בשנות ה-30 נסלל תוואי כביש 505 (כביש "חוצה שומרון") שעבר דרך הכפר וחיבר את מישור החוף עם אזור שכם.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, עבר משליטה בריטית לירדנית.
בתקופת שלטון ירדן הוקמה תחנת משטרה בגבעה שמעל הכפר. בשנת 1961, אוכלוסיית הכפר הייתה 478 נפש.
לאחר 1967.
בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, מסחה עברה משליטה ירדנית לישראלית.