רובנוביץ' מתגוררת ביקנעם עילית. שירתה בבה"ד 8 כספורטאית מצטיינת, בתפקיד העברת השתלמויות בהרמות כוח. סיימה קורס מאמני חד"כ במכון וינגייט.
נשואה לסטניסלב מזניצין.
מנחם חיים ברייר
מנחם חיים ברייר (נולד ב-1947) הוא רופא חרדי ישראלי, מכהן כסגן מנהל רפואי במרכז הרפואי מעיני הישועה בבני ברק ואחראי על תחום האתיקה וקדושת החיים, בשנים האחרונות משמש כיועץ לרבנים בענייני רפואה ומהווה גורם מפתח מרכזי המקשר בין האוכלוסייה החרדית ועולם הרפואה.
קורות חייו.
ברייר נולד בתל אביב בשנת 1947, לבן ציון ולחיה ברייר. למד במדרשית נעם (מנפ"ח) בפרדס חנה בראשות הרב יהושע יגל, שם התקרב לרב יהושע זליג דיסקין רבה של פרדס חנה והיה למקורבו.
בעודו נער (בשנת 1959) נהרג אחיו הגדול, רב"ט , בעודו משרת כחייל צה"ל בחיל השריון בתאונת אימונים. בעקבות המאורע סירבו הוריו להתיר למנחם חיים להתגייס לשירות קרבי, והוא הופנה לשרת בתפקיד עורפי בחיל הרפואה.
החל משנת 1966 הדריך בחוליית הדרכה ארצית בחיל הרפואה במפקדת קצין רפואה ראשי, לימים יאמר ברייר בהרצאותיו כי במהלך תפקידו זה נפלה בליבו ההחלטה לפנות ללימודי רפואה ולהקדיש את חייו לעזרה לזולת ולחסרי ישע.
את לימודי הרפואה החל באוניברסיטת לאיק בריסל בלגיה, המשך וסיום לימודים באוניברסיטת בולוניה איטליה. את התמחותו ברפואה פנימית וגריאטריה עשה במרכז הרפואי ת"א – איכילוב, עבד במחלקה הפנימית כ-6 שנים ובמחלקה הגריאטרית בבניין השיקום כ-5 שנים.
קריירה.
בין השנים 1983–1999 עבד במחלקה לטיפולי בית וגריאטריה קהילתית של המרכז הרפואי ת"א – איכילוב.
בשנת 1983 הביא להפסקת שביתת הרופאים הגדולה שנמשכה 117 יום על ידי יוזמתו להפגשת צמרת בכירי איכילוב עם ראשי המפד"ל, ברייר דרש במפגיע כי סיעת המפד"ל תודיע מפורשת על פרישה מיידית מהממשלה אם לא יוחלט על "בוררות חובה" באופן מיידי (כפי שדרשו בנושא "סברה ושתילה"), ואכן סיעת המפד"ל הודיעה בתקשורת על כוונתה לפרוש מהממשלה, דבר שהביא להחלטת ממשלה ל"בוררות חובה" ולהפסקת השביתה באופן מיידי, יומיים אחרי הפגישה.
בשנת 1989 קיבל את פרס רוטרי לרפואה בתל אביב על עבודתו בטיפול בית וגריאטריה קהילתית איכילוב בהמלצת הנהלת המרכז הרפואי תל אביב וראש אגף הבריאות בעיריית תל אביב.
במשך 10 שנים שימש כרופא אחראי ב"מרכז גריאטרי גבעת השלושה" בפתח תקווה המשויך לעיריית תל אביב, המכיל כ-200 מיטות, תחת אחריותו התפתח המקום וגדל ונפתח גם לבריאות הנפש, הפרעות אישיות והתנהגות.
בשנת 1990 ייסד לזכר הוריו ואחיו כנס להרצאות תורניות בליל הושענה רבה בעיר מגוריו רעננה, דבר שמשך אלפים מתושבי העיר להאזין לשיעורי תורה, במשך השנים עבר מוקד הכינוס לעיר בני ברק, ועד היום מדי שנה מתאספים אלפים מתושבי העיר בליל הושענה רבה לכנס שיעורי תורה הנמסרים על ידי רבנים ידועים מהמגזר החרדי הנמשך כ-8 שעות ברציפות כאשר ברייר מרצה ומשמש במקביל כמנחה הכנס, השיעורים מועברים גם בשידור ישיר ברדיו החרדי קול חי ובאתרי האינטרנט כאשר מספר הצופים והמאזינים מוערך במאות אלפים מהארץ ומהעולם.
בשנת 1993 עקר מהעיר רעננה ועבר להתגורר בבני ברק בשכונת אור החיים.
מרצה בפורומים שונים בנושאי אתיקה, רפואה והלכה וגריאטריה, במסגרת עיסוקו בנושאי הלכה זכה לקרבתם של רבנים ידועים, בהם שמואל הלוי וואזנר, יצחק זילברשטיין ומשה שאול קליין והיה לאיש אמונם.
בשנת 1999 התבקש על ידי ועד הרבנים האחראי על ניהול המרכז הרפואי מעיני הישועה בבני ברק ועל ידי מייסד ביה"ח ד"ר משה רוטשילד לכהן כמנכ"ל בית החולים מאז שימש גם בתפקיד מנהל רפואי וכיום משמש כסגן מנהל רפואי.
במסגרת תפקידו הוא אחראי גם על תחום האתיקה וקדושת החיים בבית החולים מטעם רבני "ועד ההלכה", כאשר כל ספק בעניינים אלו מובא להכרעתו בהתאם להוראות הרבנים.
בשנת 2005 שימש כחבר בוועדת שטינברג, וועדה ממשלתית לחקיקת חוק החולה הנוטה למות.
בעשורים האחרונים הוביל ברייר שינויים מפליגים בתוככי המגזר החרדי ביחס הרבנים לעולם הרפואה המתפתח, כשהוא מחתים רבנים מרכזיים על פסקי הלכה המורים על חובה הלכתית לטפל בחולים סופניים ובחולים קשישים ודמנטיים כדרך שמטפלים בחולים צעירים ובעלי פרוגנוזה ללא כל שינוי, וכן על פסקי הלכה המורים על חובה ללכת ולהיבדק בבדיקות סקר מקדימות לאיתור גידולים סרטניים, כקולונוסקופיה וממוגרפיה, פסקי ההלכה עוררו הדים רבים בקרב הציבור הדתי והחרדי ופורסמו בעיתונות הכתובה והמקוונת, הפסקים אף הוצגו על ידו בכנס SAS הבינלאומי שהתקיים בירושלים בשנת 2015.
כמו כן פעל לשרש תופעה פסולה שרווחה בקרב המגזר החרדי של צריכת ביצים שאינם בפקוח ואינן מוחתמות, מחשש להדבקות בחיידקי מעיים כגון חיידק הסלמונלה.
בין הרבנים החתומים על מכתביו ניתן למנות את הרבנים יוסף שלום אלישיב, שלמה זלמן אויערבך, שמואל הלוי וואזנר, חיים קניבסקי, אהרן יהודה לייב שטיינמן, ניסים קרליץ, ועוד רבים אחרים, וכן הרבנים יצחק טוביה וייס ומשה שטרנבוך מהעדה החרדית בירושלים.
באוקטובר 2018 עקב התפרצות חריגה של מחלת החצבת בישראל, החתים רבנים על פסק הלכה המורה על חיוב להתחסן מפני המחלה, ועל הקביעה כי הנמנע מלהתחסן או לחסן את ילדיו דינו כשופך דמים, המכתב פורסם בהבלטה בעיתונות החרדית.
בשנת 2016 הוציא לאור ספר ראשון מתוך סדרת ספרים בשם "מפנקסו של רופא", הספר זכה להסכמות נלהבות מרבני המגזר ומיו"ר לשכת האתיקה של הר"י ד"ר תמי קרני וכן מקודמה בתפקיד וקרפ"ר לשעבר פרופ' ערן דולב, בספר נידונים בהרחבה סוגיות ודילמות באתיקה רפואה והלכה, תוך ניסיונותיו של המחבר לשזור בין המסורת וההלכה היהודית לבין תפיסות רפואיות עכשוויות ולהתאים ביניהם, בספר ישנם מאמרים בנושאים פסיכונוירואימונולוגיה (Psychoneuroimmunology), קדושת החיים, יציאת נשמה, חולים דמנטיים ועוד.
בשנת 2017 קיבל את פרס שר הבריאות לחיבורי איכות בנושאי בריאות רפואה והלכה, על ספרו מפנקסו של רופא.
בשנת 2019 החל לכתוב מדור קבוע בשם 'מפנקסו של רופא' במגזין התורני עונג שבת של העיתון יום ליום. במרץ 2019, לקראת חג הפורים החתים רבנים על פסק הלכה המורה למעט בשתייה משכרת.
חיים אישיים.
ברייר נשוי לרבקה בתו של הרב יהודה הלוי (ממייסדי התלמוד תורה של קהילת חוג חת"ם סופר בבני ברק) ואב לשמונה ילדים. גיסו הוא הרב אהרן פפויפר.
יחסי בוסניה והרצגובינה–מלזיה
יחסי בוסניה והרצגובינה–מלזיה הם היחסים הדו-צדדיים בין בוסניה והרצגובינה לבין פדרציית מלזיה.
סקירה כללית.
באוקטובר 1993, במהלך מלחמת בוסניה, ראש ממשלת מלזיה, מחתיר מוחמד, שלח קבוצה של חיילים מלזיים על מנת להשתתף בפעולות השלום של האו"ם עקב חשש להפרת זכויות האדם בבוסניה ובהרצגובינה. בנוסף, מוחמד קרא לארגון לשיתוף פעולה אסלאמי על מנת למצוא פתרון מתאים. לאחר הכרזת העצמאות של המדינה, שתי המדינות כוננו יחסים ומלזיה הכירה בבוסניה ובהרצגובניה כמדינה עצמאית.
יחסים כלכליים.
בוסניה והרצגובינה ומלזיה מקיימות שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי:
ספריית מסגד אל-אקצא
ספריית מסגד אל-אקצא (בערבית: مكتبة المسجد الاقصى) היא ספרייה ציבורית הנמצאת במסגד אל-אקצא. אוסף הספרייה כולל ספרים, כתבי יד, תצלומים ועוד.
תולדות הספרייה.
ספריית מסגד אל-אקצא נמצאת במתחם מסגד אל-אקצא, בין המסגד אלקבלי והמוזיאון האסלאמי (ממערב למסגד אלקבלי). המבנה היה מוכר גם בשם מסגד אלנסאא. הספרייה נפתחה בשנת 1922, והייתה מוכרת בשם "דאר כותב אלמסגד אל-אלקצא" (בית הספרים של מסגד אל-אקצא). אוסף הספרייה החל באיסוף וריכוז כתבי יד מארון בית התפילה של כיפת הסלע ומארונות תפילה נוספים בירושלים.
אוסף הספרייה.
בספריית מסגד אל-אקצא ישנם חומרים מסוגים שונים:
מחלקות הספרייה.
לספרייה שלוש מחלקות:
ספריית אלח'תניה.
ספרייה זו היא הספרייה הוותיקה ביותר, והיא קרויה על שמו של השיח' אלח'ותני מהמאה השמינית אשר התגורר בחדר בו שוכנת הספרייה כעת.
ספרייה זו כוללת ספרי לימוד שרעים בנוסף לספרי לימוד לשפה וספרות ערבית. אוסף ספריית אלח'תניה כולל : פיקה (משפט אסלאמי), אוסף חדית', מדע ופרשנות הקוראן, הנסים והתאג'וויד, ביוגרפיה של הנביא וקורות חייהם של חבריו, הלכה, המחשבה האסלאמית, סופיות, התרבות האסלאמית וחלקיה, שפה, שירה וספרות ערבית, חומר הקשור לעניין הפלסטיני, ביבליוגרפיה של חכמי האסלאם, כתבי עת אסלאמיים וכלכלה אסלאמית.
מחלקת ילדים ונוער.
מחלקת הילדים והנוער נפתחה בתחילת שנת 2016 במטרה לעודד את הקריאה והלימוד הלא פורמלי. הספרייה מיועדת לילדים ובני נוער מגיל שנה עד 15. הספרייה נמצאת בצד הדרומי במסגד אל-אקצא, מקום מסגד אלנסאא' לשעבר.
האוסף כולל 9,000 פריטים: סדרות מדעיות, אטלסים, ספרי תרבות וספרות ילדים בשפה הערבית והאנגלית, ספרי תמונות לפעוטות, משחקי מדע ותרבות.
פעילויות מחלקת הילדים והנוער כוללות:
שירותי הספרייה.
מחלקת כתבי יד מאפשרת לחוקרים שירותים שונים:
שירותי מחלקת הילדים:
אסון נחל צפית
אסון נחל צָפִית אירע ב-26 באפריל 2018, ובו נספו תשע נערות ונער אחד, תלמידי המכינה הקדם-צבאית בני ציון שלוחת תל אביב ומועמדים ללימודים במכינה. הנערים והנערות שיצאו לטיול גיבוש בנחל צפית נקלעו בדרכם לשיטפון בזק עז, בעיצומו של פרק גשם חריג בעוצמתו לעונה.
מכינה קדם-צבאית בני ציון.