לאחר תום המלחמה, בסוף שנת 1945 יצא צאנין לסיור בן שנה בפולין ובמהלכו שלח מאמרים ליומון היידי "פארווערטס" בניו יורק. במאמריו דיווח על חורבנן של כמאה קהילות יהודיות בערים ועיירות בפולין. את רשמי המסע פרסם לאחר מכן גם בספר "איבער שטיין און שטאק: א רייזע איבער הונדערט חרוב געווארענע קהילות אין פוילן" שיצא לאור ב-1952 (תורגם לעברית: "תל-עולם: מסע על פני 100 קהילות נחרבות").
פעילותו כעיתונאי ועורך.
מאז הקמת המדינה היה הדמות המרכזית שפעלה למען התערותם והתחברותם של מאות אלפי עולים דוברי יידיש בחיי המדינה. ביולי 1948 החל לפרסם שבועון ביידיש בשם "אילוסטרירטער וואכנבלאט" (ביידיש: "שבועון מאויר"), שיצא לאור עד אוקטובר 1949.
לאחר מכן ייסד, עם שני שותפים, את השבועון "לעצטע נייעס" (ביידיש: "חדשות אחרונות").
צאנין ביקש להפוך את השבועון ליומון אך לא קיבל לכך רישיון מן הרשויות, שניסו למנוע את הפצת השפה והתרבות היידית, "לשון הגולה". לשם השוואה, יומונים בגרמנית, באנגלית, בהונגרית, בצרפתית ובערבית הורשו והופיעו בישראל. כדי לעקוף את ההגבלה, הופיע "לעצטע נייעס" 3 פעמים בשבוע ובשלושת ימי השבוע הנותרים הוציא צאנין עיתון בשם אחר.
אחרי מאבק בן תשע שנים בשלטון, קיבל צאנין ב-1958, רישיון להפיכת השבועון ליומון. בשיאו הופץ העיתון בימי שישי בכ-30.000 עותקים. ב-1960 מכר את העיתון ל"חברה המאוחדת לפרסומים" שהייתה בשליטת מפא"י והשתלטה על מרבית העיתונות הלועזית בישראל. צאנין המשיך לערוך את העיתון עד 1977. כעבור שנים, עם התמעטות קוראיו, הפך העיתון לשבועון, ובמתכונת זו הופיע עד לסגירתו ביולי 2006. בהיותו מייסדו ועורכו הראשי של "לעצטע נייעס", הפך את העיתון למוסד שדאג לקליטתם של מאות אלפי עולים חדשים והשתלבותם בארץ. בגלל מגמת העיתון להדגיש את עליונותה של התרבות היהודית המזרח-אירופית, האשכנזית,
פנו חברי מפא"י יוצאי עדות המזרח בקיץ 1964 למוסדות מפא"י בדרישה להדיח את צאנין מעריכת "לעצטע נייעס". הניסיון לא צלח וצאנין נותר חבר ב"ועדת העורכים" של העיתון.
ב-1968 יסד צאנין את השבועון "צאנינס אילוסטרירטע וועלט" (העולם המאויר של צאנין), וערך אותו במשך שבע שנים.
פעילותו כסופר יידי.
מרדכי צאנין חיבר ופרסם כארבעים כרכים ביידיש: סיפורים, רומנים, נובלות, ביקורות, ביוגרפיות ועוד. שפר מזלו יחסית ליוצרי יידיש אחרים, וחמישה מספריו תורגמו ויצאו לאור בעברית. בשנות פעילותו בתל אביב פרסם למעלה מעשרים ספרים בסגנונות ספרותיים שונים, בהם אפוס היסטורי בשישה כרכים, "ארטאפאנוס חוזר הביתה" אותה כתב במשך 20 שנים (בשנים 1966–1986).
את סיפור בריחתו מפולין לאחר הכיבוש הנאצי פרסם בספר "גרענעצן ביז צום הימל" (גבולות עד השמים), בשנת 1970.
הוא ערך והוציא לאור מילון שלם עברי-יידיש ויידיש-עברי, המשמש עד היום המילון הבסיסי לשפות אלו. בנוסף ליצירתו הספרותית זכתה להערכה רבה פעילותו למען ההכרה בתרבות היידיש כחלק אינטגרלי של היצירה התרבותית הלאומית של עם ישראל ושל מדינת ישראל. הוא נמנה עם פעילי בית שלום עליכם בתל אביב. בזכותו שונה מעמד היידיש בישראל ואף הופקה מדליה רשמית לציון תרבות היידיש והעותק הראשון נמסר לו. כן הונפק בול לציון היידיש ותרבותה.
מרדכי צאנין היה מיוזמי ומקימי בית לייוויק, ביתה של אגודת סופרי ועיתונאי יידיש בישראל. הבית נחנך בשנת 1970 ובמשך השנים שמרדכי צאנין עמד בראש אגודת סופרי ועיתונאי יידיש בישראל, התנהלה בבית פעילות תרבותית מקיפה: ערבי קריאה וספרות, מופעי מוזיקה ותיאטרון, פעילות אשר ממנה נהנה ציבור רחב של תושבי העיר. במשך כל שנותיו בישראל היה מקום מושבו של מרדכי צאנין בתל אביב, ותושבים רבים בעיר נהנו מפרי פועלו. שמו של צאנין היה מוכר בארץ ובעולם כלוחם עיקש למען שפת היידיש ותרבותה, וכאחד מגדולי סופרי היידיש.
מרדכי צאנין נפטר בי"א בשבט תשס"ט 4 בפברואר 2009 ונטמן בבית הקברות נחלת יצחק ליד רעייתו דבורה דורה לבית אלטר (1909–1996). הוא הותיר אחריו את בנו זאב ונכדים.
אחותו, פלה, נישאה לאדריכל יצחק בונה (בלקס).
משוואת היזן ויליאמס
משוואת היזן ויליאמס (באנגלית: Hazen Williams equation), היא משוואה בהידראוליקה המשמשת לחישוב מפל לחץ או מפל עומד בזרימת מים בצינור עקב החיכוך בזרימה.
משתמשים במשוואת היזן ויליאמס לחישוב מערכות צנרת לכיבוי אש, מערכות צנרת להספקת מים, ומערכות צנרת מים בחקלאות. תוצאת החישוב הן ביחידות פאונד לאינץ' מרובע (psi) ליחידת אורך של הצינור ברגל (foot). שימוש ביחידות מידה שונות ישנה את המקדם של המשוואה.
מקדמי חיכוך C.
להלן מספר ערכים למקדם החיכוך C לצנרת מחומרים נפוצים:
ארצות השפלה (פירושונים)
סטאר טורס
סטאר טורס (באנגלית: Star Tours - "תיורי כוכבים") הוא מתקן סימולטור הממוקם בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני דיסנילנד שבקליפורניה, אולפני הוליווד של דיסני בדיסניוורלד שבפלורידה, דיסנילנד שבפריז ודיסנילנד שבטוקיו.
המתקן מתבסס על סדרת סרטיו של ג'ורג' לוקאס - "מלחמת הכוכבים", והיה המתקן הראשון שבפארק דיסני שלא התבסס על סרט של אולפני וולט דיסני (טרם המותג נקנה במלואו על ידי האולפנים בשנת 2012).
המתקן הראשון מסוג זה הופיע בארץ המחר שבדיסנילנד בשנת 1987 והחליף את המסע דרך החלל הפנימי שהיה באותו מבנה.
מ-2010 המתקן נסגר על מנת לפנות מקום למתקן המשך בשם "סטאר טורס - ההרפתקאות נמשכות" מ-2011.
תיאור המתקן.
מתקן זה הוא "מסע תיירותי" שהוא מעבורות "אנדור אקספרס" אשר לוקחים את המבקרים לטיול בכוכב היערות אנדור באמצעות סוכנות התיירות החללית סטאר טורס (Star Tours travel agency).
כבר במהלך מוצגים לממתינים חלקים מהמופע - והמבנה בו נמצא התור בנוי כאולם המתנה לפני עלייה למעבורות חלל "Starspeeder 3000". סביב אודיו אנימטרוניקס הנראות כמו דמויות מהסרט ובהם C-3PO ו-R2-D2, המתווכחים ביניהם. על פי הספר "בלש דיסנילנד" (Disneyland Detective) מאת קנדרה טראהאן שתי הדמויות שבדיסנילנד בקליפורניה הן הדמויות המקוריות מהסרט הראשון שהותאמו כרובוטי אודיו אנימטרוניקס.
בכניסה למתקן, לאחר תום העמידה בתור, נכנסים המבקרים לתוך אחד מכמה תיאטראות, והנווט של הספינה - רובוט דרואיד טייס המעבורת "אנדור אקספרס" טיסת 45 בשם RX-24 ובכינוי "רקס" (מדובב על ידי פול רובנס) מדבר עם המבקרים, ואז פונה המעבורת בטעות למגרש גרוטאות בחלל, ומשם לאחר שעוקפים ברגע האחרון את המכשולים, רקס מעביר את המעבורת למהירות האור, אולם מפספס את היעד של הספינה ועוצר אותה בתוך שדה שביטים, ומשם מגיעים לקרב בין ספינות מורדים לבין 3 משמידות כוכבים, והמבקרים נקלעים לקרב עם כוכב המוות III. אחד מטייסת X-Wing פוצץ אותו, והמעבורת טסה חזרה לתחנה שממנה טסו, ובנחיתה כמעט התנגשו במכל הדלק ורקס מתנצל על התקלות.
הקמת המתקן.
הרעיון למתקן זה מקורו בהצעה להקמת מתקן שהתבססה על הסרט של חברת וולט דיסני "החור השחור" משנת 1979. הצעה זו לא יושמה בשל העלויות הגבוהות שלה שהוערכו ב-50 מיליון דולרים, והעובדה שהסרט נכשל.
חברת וולט דיסני החליט במקום זאת להגיע לשותפות עסקית עם ג'ורג' לוקאס - שותפות שהפיקה את הסרט התלת ממדי קפטן איו בשנת 1986, וכן את המתקן.
עם קבלת הסכמתו של לוקאס, חברת וולט דיסני רכשה ארבעה סימולטורי טיסה בעלות של $500,000 לכל אחד ואחד מהם, ולוקאס יצר את הסרט שיוקרן בסימולטורים. לאחר השלמת הסרט הותאמה תנועת הסימולטור לסרט.
המתקן, שעלותו הגיעה ל-32 מיליון דולרים (פעמיים מעלות בניית כל הפארק בשנת 1955) נפתח לקהל ב-9 בינואר 1987.
תומס הארדי
צ'רלטון אתלטיק
מין פולש
מין פולש הוא מין אשר הופץ בעקבות פעילות האדם לאזור שמחוץ לתחום תפוצתו הטבעית, והצליח לייסד במקום זה אוכלוסייה המתרבה ללא התערבות נוספת בידי האדם, ואף מצליחה להתפשט. ההגדרה של מין בתור "פולש" בדרך-כלל מתייחסת לאזור הספציפי הנמצא מחוץ לתחום התפוצה הטבעי של המין, ולא אל כל מרחב התפוצה של המין.
על-פי הגדרה אחרת, מצומצמת יותר, המונח "מין פולש" מתייחס רק למינים שהפצתם לאזור חדש גורמת באזור זה נזק משמעותי לאדם או לסביבה. המונח האנגלי "invasive species" (מין מהגר) משמש לעיתים גם לתיאור מינים שהתפשטו בעקבות פעילות האדם, בתוך תחום תפוצתם הטבעי וגם לא תמיד הם גורמי מזיקים. חלקם נחשבים למתאזרחים , המסתגלים לסביבה הטבעית מבלי לפגוע בה, אם כי מצב זה רגיש ביותר.
התפשטות זו יכולה לבוא לידי ביטוי בעלייה בצפיפות היחסית של המין, בייסוד אוכלוסיות חדשות, ובפלישה לבתי-גידול חדשים. בעברית קיים מונח נפרד לתיאור מינים מסוג זה - מין מתפרץ.
המינים הפולשים הפכו לתופעה נפוצה ביותר במאה העשרים, בעקבות העלייה הדרמטית בניידות האוכלוסייה האנושית, וכיום הם מהווים בעיה חמורה בקנה מידה כלל-עולמי. בעיית המינים הפולשים היא אחת הסוגיות המרכזיות כיום בנושאי איכות הסביבה ושמירת הטבע ברחבי העולם, ואחת הסיבות העיקריות לפגיעה במגוון הביולוגי. הנזקים שמסבים המינים הפולשים לאדם, נאמדים בסכומי עתק, והם בעלי השפעה כלכלית אדירה.
הפצה.
אורגניזמים רבים הפכו למינים פולשים בעקבות פעילותו של האדם. מבחינים בין הפצה מכוונת והפצה לא-מכוונת של מינים פולשים:
התבססות.