נולד בעיר פלונגיאן בפלך קובנה שבליטא, לרב חנוך זונדל בלוך שהיה מצאצאי השל"ה. בילדותו למד אצל הסבא מקלם בישיבת קלם ששכנה בעיירה גרובין. בשנת תרמ"ג עבר ללמוד בישיבת וולוז'ין אצל הרב חיים סולובייצ'יק. הרב סולובייצ'יק והרב אליעזר גורדון סמכו אותו לרבנות. בשנת ה'תרמ״ח נשא את חנה, בתו של הרב אברהם שמיד מטלז. לאחר נישואיו התגורר בעיר הולדתו פלונגיאן ובשנת תרנ״ד ייסד בה ישיבה. לאחר מספר שנים נתמנה לרב העיר והחזיק בפקיד זה עד שנת תרס"ז. לאחר מכן מונה לרבה של הרשמי העיר בויסק כממלא מקומו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק שעלה לארץ ישראל. בשנות מלחמת העולם הראשונה נדד לרוסיה ובשנת ה'תר״פ חזר לבויסק. בשנת תרפ"ב נסע לארצות הברית לבקר את בניו ונעתר לבקשת קהילת ״אגודת שלום״ בג'רזי סיטי שבניו ג'רזי, לכהן כרבם. תפקיד זה נשא עד לפטירתו.
שימש כנשיא כבוד של אגודת הרבנים של אמריקה וקנדה. היה גזבר של קרן עזרת תורה שהגישה סיוע כלכלי לבני ישיבות בארצות הברית ובארץ ישראל.
נפטר בז' באדר ב' תש"ח ונקבר בבית הקברות היהודי ריברסייד בניו ג'רזי .
קאל מק'אנינץ'
קאל מק'אנינץ' (באנגלית: Cal MacAninch; נולד ב-24 בנובמבר 1963) הוא שחקן סקוטי, הידוע בעיקר מהופעתו בתפקיד מפקח בילוש ג'ון קינן בדרמה המשטרתית "הולבי בלו" ששודרה בערוץ BBC One בשנים 2007 ו-2008. בסדרה הדרמה התקופתית של ITV "מר סלפרידג'" גילם מק'אנינץ' את מר ת'אקרי.
ביוגרפיה.
מק'אנינץ' נולד בגובן שבעיר גלאזגו.
הוא שיחק בתפקיד רואן קולינס בעונה הרביעית של סדרת הדרמה "לב פראי" של ITV, וחזר לגלם את הדמות בעונה החמישית כשחקן קבוע בסדרה. בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "מרלין" גילם מק'אנינץ' את המכשף טאורן בפרק "To Kill the King". ב-2001 כיכב במיני-סדרה "The Best of Both Worlds" יחד עם אליס אוונס. ב-2011 השתתף בעונה השנייה של סדרת הדרמה "אחוזת דאונטון" וגילם את המשרת האישי הנרי לאנג.
חיים אישיים.
מק'אנינץ נשוי לשחקנית שונה מקדונלד. לבני הזוג יש שלוש בנות. מק'אנינץ' הוא רץ מרתון נלהב.
קאל מקאנינץ'
צבא האימפריה היפנית
שמעון חנניה ביטון
אוירונוטיקה
יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה
יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה (גרמנית: Johann Georg III, Kurfürst von Sachsen; 20 ביוני 1647 - 12 בספטמבר 1691) היה נסיך בוחר של סקסוניה בין השנים 1680–1691.
ביוגרפיה.
יוהאן גאורג נולד ב-20 ביוני 1647 בדרזדן, ליוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה לבית וטין ולמגדלנה זיבילה מברנדנבורג-ביירוית, בתם של כריסטיאן, מרקיז ברנדנבורג-ביירוית ומריה מפרוסיה, מרקיזת ברנדנבורג-ביירוית. יוהאן גאורג קיבל חינוך מעולה, שכלל תאולוגיה לותרנית, שפות, אמנות, ודרכי הלחימה.
בשנת 1680 מת אביו יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ויוהאן גאורג עלה במקומו לשלטון. עם עלותו לשלטון קיצץ יוהאן גאורג את גודל החצר, והקים צבא קבע של 12,000 חיילים, על פי המודל של צבא ברנדנבורג. במדיניות החוץ היה יוהאן גאורג פחות הפכפך מאביו, הוא ניתק את קשריו עם ממלכת צרפת, וניסה להקים קואליציה של הנסיכים הגרמניים נגדה. בשנת 1683 לחם יוהאן גאורג עם צבאו לצד לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה בקרב וינה, וסייע בהסרת המצור על העיר. בשנת 1686 לחם שוב יוהאן גאורג לצד הקיסר, והשתתף במלחמה הטורקית הגדולה.
יוהאן גאורג לא הצטרף בשנת 1686 לברית הגדולה, אך בשנת 1688 נסע באופן אישי להאג, על מנת להיפגש עם וילם השלישי, נסיך אורנז', פרידריך וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג וגאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג, על מנת לתכנן מהלכים שונים נגד לואי הארבעה עשר, מלך צרפת. עם פרוץ מלחמת תשע השנים הצטרף יוהאן גאורג עם צבאו למלחמה נגד צרפת, ואף השתתף במצור על מיינץ.
בשנת 1690 מונה יוהאן גאורג למפקד צבא האימפריה הרומית הקדושה, אך לא הצליח בתפקידו עקב סכסוכים עם גנרל-פלדמרשל הנס אדם פון שנינג.
ב-12 בספטמבר 1691 מת יוהאן גאורג בטיבינגן כתוצאה מכולרה, ובנו יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה לשלטון במקומו.
משפחתו.
בשנת 1666 התחתן יוהאן גאורג עם אנה סופיה מדנמרק, בתם של פרדריק השלישי, מלך דנמרק וסופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג, ממנה נולדו לו שני ילדים:
אפתאיזם
אַפָּתֵאִיזְם (הלחם בסיסים של אפתיות ותאיזם/אתאיזם) ידוע גם כאתאיזם פרגמטי או אתאיזם מעשי, היא אדישות או חוסר עניין כלפי נושא האמונה או חוסר אמונה באל.
אפתאיסטים רואים בשאלה האם קיים אל שאלה לא משמעותית ולא רלוונטית, ואין להם עניין לקבל או להכחיש את קיומו. הם גם אינם דוחים את האפשרות שקיים אל על הסף, אך קיום האל או אי-קיומו לא ישנה את התנהגותם וארחות חייהם. לפיכך, העיסוק בשאלה מבחינתם חסר תוחלת.
הגדרה.
אפתאיזם יכול לנבוע מסיבות שונות וללבוש צורות שונות:
צורות שונות של אפתאיזם.
הנטורליזם המתודולוגי.
צורה של אפתאיזם מעשי עם השלכות כלפי הקהילה המדעית הוא הנטורליזם המתודולוגי - "אימוץ או הנחה שבשתיקה של הנטורליזם המתודולוגי במסגרת השיטה המדעית עם או בלי לקבל ולהאמין בכך באופן מוחלט."
אפתאיזם אגנוסטיקני.
אפתאיזם אגנוסטיקני אוחז כי אין שום אפשרות להוכיח או להפריך קיומו של אל או אלים, וגם אם הם קיימים אין להם עניין בגורלם של בני האדם. לפיכך, קיומם האפשרי הוא בעל השלכה מועטת על חייהם האישיים של בני האדם, ומשכך העניין התאולוגי בהם אמור להיות מועט.
היסטוריה.
היסטורית, אתאיזם פרקטי נחשב בדרך כלל ככשל מוסרי, בורות מכוונת וחילול הקודש. הטענה נגדה הייתה כי זו גישה הדוגלת שאלוהים, אתיקה ואחריות חברתית לא קיימים; שחבריה זנחו את החובה וחיבקו את הנהנתנות.
לדברי הפילוסוף הצרפתי אטיין בורן, "אתאיזם פרקטי הוא לא הכחשה של קיים האל, אלא התעלמות מוחלטת ממנו; זו גישה לא מוסרית שאינה באה לשלול את תוקפו של החוק המוסרי, אלא פשוט מורדת נגד עצם קיומו". בתגובה לוולטיר, כתב הפילוסוף הצרפתי דני דידרו: "זה מאוד חשוב לא לבלבל בין רוש לפטרוזיליה; אבל ההבדל בין להאמין באל או לא משמעותי קצת פחות."
טיעונים אפתאיסטים נפוצים.
אפתאיסטים מצדיקים את גישתם באחת או כמה מהגישות הבאות:
היעדר מוטיבציה דתית.
על פי טיעון זה, מוסר הוא חלק מהווייתה של החברה האנושית ולא נסמך על דת דווקא. אפתאיסטים מכירים בכך שדת יכולה לספק נחמה עבור אנשים רבים ברחבי העולם, אך היא אינה חלק הכרחי בגיבוש המוסר האנושי.
אין זה משנה (Indifference).
על פי טיעון זה, כל הדתות שוות ערך. השימוש במושג זה בהקשר זה מופיע אצל קאנט בביקורת התבונה הטהורה. קאנט טוען כי indifferentism מייצג צורה קיצונית של ספקנות הטוענת כי אין קרקע רציונלית לקבלת כל עמדה פילוסופית שהיא. טענה זו נקשרת לעיתים קרובות עם מוסר רלטיבי.
האנציקלופדיה הקתולית מייחסת indifferentism לאתאיזם, מטריאליזם, פנתאיזם ואגנוסטיציזם, כמו גם לפלורליזם דתי, כמו בזה בו דגל רוסו.
חוסר ראיות.
טיעון זה מגישה יותר מדעית ויש בו ביקורת על אמונה עיוורת - אמונה שאינה נסמכת על ראיות לוגיות. לפי טיעון זה, אם האל או האלים היו רוצים שאנשים יאמינו בהם, הם היו מוכיחים את קיומם על ידי ניסים, ומסבירים את תוכניותיהם או, לחלופין, היעדרן. הרי הם כל יכולים, לפיכך, אם באמת היו רוצים שבני האדם יאמינו בהם הם היו שולחים סימן אלוהי, ולא משאירים את הנושא לפרשנות. זהו טיעון פופולרי באנטי-תאיזם; הפילוסוף מאט דלחאנתי עושה בו שימוש רב.
כיוון שלא נראה להם שאכפת לאל (ים) אם יאמינו בהם או אם לאו, אפתאיסטים לא רואים סיבה להאמין בהם כל עוד אירוע מסוים לא הוכיח להם אחרת, וייתכן שאף אם אירוע מסוג זה יתרחש.
איימי מרקהאם
איימי מרקהאם היא דוגמנית אמריקאית ואושייה טלוויזיונית. היא מתגוררת בלוס אנג'לס, קליפורניה.
נערותה.
מרקהאם היא ביתו של איש צבא אמריקאי ואמא קוריאנית. היא נולד בסיאול, קוריאה הדרומית. את ילדותה בילתה ב-Babenhausen, גרמניה. את רוב זמנה בילתה בקילין, טקסס, אשר היא רואה בה את עיר מולדתה.
קריירת הדוגמנות.
מרקהם החל לדגמן לראשונה בשנת 2010, בזירת ייבוא הרכבים היפניים. היא דגמנה עבור מספר חברות, מגזינים, באירועים, כמו גם בתחרות דריפטים מקומית, ב"מגזין אוטו וקול" ועוד. מגזין המיינסטרים הראשון שלה היה "Rukus "בארצות הברית. בעקבות הפרסום שלה, היא הופיעה במספר פרסומים בינלאומיים, כולל "ווג", "מקסים", "FHM", "GQ", "אסקווייר" ו"ג'נטלמן". ב-2013, היא הייתה דוגמנית FHM המבוקשת ביותר.
קריירת שידור.
ב-2011, מרקהאם הפכה למנחה ב-Bite Me TV. היא המשיכה בסדרה "בנות הפרומו" בטלמונדו. היא גם הופיעה בטלוויזיה ב"Anything That Rolls", סדרה בנושא מכוניות בערוץ 39 ביוסטון, טקסס.
קישורים חיצוניים.
בארכיון האינטרנט
אמי מרקהאם
איימי מרקהם
אמי מרקהם
אוקלי
זכאי (סדרת טלוויזיה)
זכאי (בנורווגית: Frikjent) היא סדרת דרמה נורווגית שמשודרת בערוץ TV2 בנורווגיה. הפרק הראשון של הסדרה שודר במרץ 2015, והסדרה כוללת 10 פרקים בעונה הראשונה ו-8 פרקים בעונה השנייה. בסדרה משחקים ניקולאי קליב ברוץ', לנדה אנדרה ואינגר הלגה גימל.
הסדרה הייתה מועמדת לארבעה פרסים ב-Gullruten 2015: סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר, השחקן הטוב ביותר (ניקולאי קליב ברוץ'), הפסקול הטוב ביותר (פיטר קלאוזן, ארלינג יד), הבמאי הטוב ביותר - דרמה (גאיר הנינג הופלנד).
העונה הראשונה של הסדרה שודרה בישראל במסגרת HOT VOD.
עלילה.