קובע שהצעה ומכירה לציבור של ניירות ערך תיעשה רק על פי תשקיף שאישרה הרשות. קובע כי "תשקיף יכלול כל פרט העשוי להיות חשוב למשקיע סביר, השוקל רכישת ניירות הערך המוצעים על פיו". עוסק בהגשת הזמנות לניירות הערך המוצעים בתשקיף ובהכנסת תיקונים לתשקיף. עוסק באחריות לתוכנו של התשקיף. קודם לחקיקת חוק זה הוסדר נושא התשקיף בפקודת החברות.
ארבעה פרקים עוסקים בסוגים מיוחדים של ניירות ערך:
עוסק בחובה של תאגיד, שניירות ערך שלו הוצעו לציבור על פי תשקיף, להגיש דו"חות והודעות לרשות ניירות ערך ולבורסה לניירות ערך שבה רשומים ניירות ערך אלה. ו מסדירים מסירת תשקיף, דו"חות והודעות בדיווח אלקטרוני.
מסדיר את פעילותה של בורסה לניירות ערך (הוא אינו מוגבל רק לבורסה לניירות ערך בתל אביב, אף שמאז חקיקת החוק ועד היום זו הבורסה לניירות ערך היחידה בישראל).
עוסק בהגבלת השימוש במידע פנים.
מקנה לרשות ניירות ערך סמכות להטיל עיצום כספי על מי שהפר הוראה של חוק ניירות ערך שחלה עליו. עוסק בהטלת אמצעי אכיפה מנהליים בידי ועדת אכיפה מנהלית. עוסק בעונשים על הפרת הוראות שונות של חוק זה. בעבירות שמונה החוק:
היסטוריה חקיקתית.
ב-14 במרץ 1962 הוקמה "ועדת ידין", בראשותו של ד"ר אורי ידין, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, לשם הסדרת הפעילות בשוק ניירות הערך בישראל. הוועדה הגישה המלצותיה ב-25 ביוני 1963.
באוקטובר 1964 הגיש שר האוצר, פנחס ספיר, את הצעת החוק לכנסת. החוק אושר בכנסת ב-14 באוגוסט 1968, ונקבע שייכנס לתוקף ב-1 באפריל 1969. בתיקון מס' 1 לחוק נקבע שרק חלק ב' שלו, העוסק בהקמת רשות ניירות ערך, ייכנס לתוקף ב-1 באפריל 1969, וכל יתר החוק ייכנס לתוקף שלושה חודשים מאוחר יותר, ב-1 ביולי 1969.
הצורך בהתאמת החוק לסביבה כלכלית משתנה הפך חוק זה לדינמי למדי, שמאז חקיקתו תוקן 70 פעמים. להלן תיקונים עיקריים:
מנחם הופנונג
מנחם הופנונג (נולד ב-12 ביולי 1950) הוא חוקר מדע המדינה, משפטן ישראלי ופרופסור באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה.
הוריו ניצולי השואה מפולין, עלו לישראל ב-1950; בתחילה שוכנו במעברה, אחר-כך התיישבו בקיבוץ רמת השופט, אותו עזבו בשלהי 1950 לבאר שבע, שם כיהן אביו כמזכיר מועצת הפועלים. כשמנחם היה בן שנתיים וחצי אביו נפטר, אמו חזרה לרמת השופט ונישאה בשנית לחבר הקיבוץ נתן זולטי.
מנחם הופנונג גדל ברמת השופט, שירת בשירות החובה בצה"ל בשנים 1969–1972 והשתחרר משירות המילואים בדרגת רב-סרן. לאחר שיחרורו מהצבא עבד בתפקידים ביטחוניים שונים, ביניהם שנה כקצין ביטחון בצי הסוחר.
הופנונג עשה את מרבית לימודיו האקדמיים במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית: תואר ראשון (1978-1976) ושני (1983-1978). הוא בוגר תואר ראשון במשפטים (1980–1984) ובעל רישיון לעריכת דין. עבודת הדוקטור במדע המדינה בנושא "ישראל – דרישות ביטחון המדינה מול דרישות שלטון החוק", נעשתה בהדרכת הפרופסורים דן הורוביץ ושמעון שטרית (1990-1984) באוניברסיטה העברית ועובדה לספר בעברית "ישראל – דרישות ביטחון המדינה מול דרישות שלטון החוק 1948 – 1991" בהוצאת נבו בשנת 1991.
עשה פוסט-דוקטורט במחלקה למדע המדינה באוניברסיטת קליפורניה באירוויין בהדרכת פרופ' הארי אקשטיין (1990-1989). מינוייו האקדמיים היו במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית: התמנה למרצה ב-1990, למרצה בכיר ב-1995 ולפרופסור חבר ב-2006.
היה עמית מחקר במכון הישראלי לדמוקרטיה (1994-1992), שהה כחוקר אורח בבית הספר למשפטים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1998-1997), כפרופסור אורח באוניברסיטת פריז בנאנטר (2007) ובאוניברסיטת סידני, אוסטרליה (2010). לימד באוניברסיטת סן פרנסיסקו סטייט (1998), באוניברסיטת פלורידה (2003-2002) באוניברסיטת מוסקבה (2009 ו-2013), באוניברסיטת קליפורניה באירוויין (2010 – 2011) ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (2011).
עמד בראש האגודה הישראלית למשפט וחברה (ILSA) (2001-1999 ,2010-2007).
עמד בראש ועדת מחקר בינלאומית בנושא מימון פוליטי ושחיתות פוליטית במסגרת International Political Science Association (IPSA) (2009-2006).
פרופ' הופנונג כיהן כיושב ראש הנהלת "בצלם" (1997-1996).
כיהן בוועדה לחקר מימון פעילות פוליטית בישראל בראשות השופט דב לוין, שהוקמה לאחר התפוצצות פרשת עמותות ברק בשנת 2000. היה חבר בוועדת מגידור, ועדת נשיא המדינה לבחינת שיטת הממשל בישראל (2006-2005).
ב-2013 התמנה מנחם הופנונג לנשיא האגודה ללימודי ישראל וכיהן בתפקיד זה עד 2015.
בשנים 2015-2017 כיהן כראש המחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים. נכון ל-2019, הוא פרופסור חבר באוניברסיטה זו.
נשוי לרחל, מחנכת ומורה, ולהם ארבעה ילדים.
מחקריו.
מנחם הופנונג עוסק במחקריו בשלושה נושאים עיקריים: המתח שבין מערכות החקיקה והשפיטה לבין שיקולי מדיניות המעוגנים בנימוקי ביטחון המדינה; שאלת הביקורת השיפוטית מצד שופטים נבחרים על פעולות חקיקה וביצוע של פוליטיקאים נבחרים; ומימון מפלגות ומערכות בחירות; מחקרו הנוכחי עוסק בשאלת המחיר שמשלמת מדינת ישראל עבור שימוש נרחב ב"סייענים" - משתפי פעולה ערבים במדינות ערב ובפרט בשטחים שנכבשו לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967. הסייענים שנחשפו משוקמים עם בני משפחותיהם ביישובים בתוך מדינת ישראל.
הופנונג ערך מחקר בו בדק מהו המחיר שמשלמת החברה הישראלית עבור שיקומם של משתפי הפעולה. המחקר מבוסס על מידע גלוי שנאסף מכאלף ושלוש מאות תיקים משפטיים, מתוכן כ-750 עתירות לבג"ץ, בהם פלסטינים הגישו עתירות בדרישה להעניק להם מעמד של סייענים או מאוימים (אנשים שנמלטו לישראל ומבקשים היתר שהיה בשל המצאם בסכנת חיים שמקורה בחשד או בשמועה אודות היותם משתפי פעולה עם ישראל). בישראל יושבו מאז הסכם אוסלו בין 4000 ל-6000 בתי אב של סייענים. חבילת הסיוע לכל סייען נעה בין 2 ל-5 מיליון שקל וכוללת סיוע בדיור, שיקום, חינוך לילדים והוצאות המנגנון. הם נקלטו בעיקר ביישובים חלשים, בערים מעורבות או בישובי פריפריה.
קישורים חיצוניים.
ריאיון רדיו
הרצאות מצולמות
כתבות מהעיתונות
פרגטת אי חג המולד
פרגטת אי חג המולד (שם מדעי: "Fregata andrewsi") היא מין של עוף ימי ממשפחת הפרגטיים.
עוף זה מגיע לאורך 89–100 ס"מ ולמוטת כנפיים של 205–230 ס"מ כשמשקלה 1.5 ק"ג. היא מזכירה במראה את המין פרגטה קטנה. למין כנפיים וזנב ארוכים העוזרים לו לדאות ומקור לבן ומעוקל.
הפרגטה אנדמית לאי חג המולד שבאוקיינוס ההודי ונמצא בסכנת הכחדה חמורה. מספרם הולך ופוחת כל שנה.
פריגט קטן
פריגט קטן (שם מדעי: "Fregata ariel") הוא מין של עוף ימי ממשפחת הפרגטיים.
מאפיינים.
פריגט זה הוא הקטן שבמשפחה ואורכו 66-8 ס"מ כשמשקלו עד 1 ק"ג ומוטת הכנפיים שלו באורך 193-155 ס"מ. הוא בעל גוף שחור אבל חזה לבן בולט ומקור ארוך אדום ומעוקל. מתחת למקור שק גלדני אדום העוזר להרשים את הנקבות.
הפריגט נודד בדאייה בכל האוקיינוסים כשהוא ישן בתעופה. המזון העיקרי שלו הוא דגים שונים ודיונונים אך הוא גם יחטוף עופות ים קטנים יותר ויטפל לעופות ים אחרים.
פרגטת אסנשן
פרגטת אסנשן (שם מדעי: "Fregata aquila") היא מין של עוף ימי ממשפחת הפרגטיים שבסדרת השקנאים.
אורך הפרגטה 80-96 ס"מ ומוטת הכנפיים 196-201 ס"מ. הפרגטה בעלת כנפיים ארוכות העוזרות לה לדאות באוויר למשך ימים רבים בחיפוש יבשה. היא בעלת גוף שחור לגמרי עם מקור לבן מעוקל ושק גלדני אדום תחתיו.
הפרגטה של אסנשן נפוצה בעיקר באוקיינוס האטלנטי ומתרבה באי אסנשן בלהקות. היא נמצאת בסכנת הכחדה בטבע והאוכלוסייה באי נמצאת בירידה כל שנה.
פרגטה גדולה
פרגטה גדולה (שם מדעי: Fregata minor) היא מין של עוף ימי ממשפחת הפרגטיים. זו הגדולה שבעופות הפרגטה ומגיעה לאורך 105 סנטימטרים ומוטת הכנפיים מגיעה ל-205–230 ס"מ והמשקל עד ל-1.5 קילוגרם.
הפרגטה היא מעופפת חזקה היכולה לדאות באוויר במשך ימים בחיפוש אחר יבשה או אחר טרף. היא בעלת גוף שחור, כנפיים ארוכות, מקור ארוך שתחתיו שק אדום מנופח העוזר לזכרים להרשים את הנקבות וזנב ארוך.
הפרגטות נודדות ברחבי האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי וכן באוקיינוס האטלנטי הדרומי ומגיעים בלהקות לאיים מרוחקים כמו איי גלאפגוס בשביל להתרבות.
הן טורפות הניזונות בעיקר מדגים, סרטנים ודיונונים שהן חוטפות משפת המים וגם מעופות ים קטנות. הן גם מציקות לעופות אחרות, כמו סולות או פתונים כדי שיפילו את טרפם.
עונת 1980/1981 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1980/1981 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-27 של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו אליצור תל אביב ומכבי חיפה. העונה הסדירה החלה ב-22 בספטמבר 1980 הסתיימה ב-1 במרץ 1981 בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-12 ברציפות.
עקב החלטת איגוד הכדורסל להקפיא את העליות והירידות בליגה למשך שתי עונות, למטרת גידור תקציבי הקבוצות שתפחו לטענתם, לא היו ירידות בעונה זו ובעונה הבאה.
פרגטת איי הכריסמס