בגישה האובייקטיבית, ההסתברות הפריורית היא אובייקטיבית, כלומר: האמונה שזו ההסתברות הפריורית היא סבירה בהנחה שלאדם או אפילו לתוכנת מחשב יש את אותו מידע. ההסתברות הפריורית במקרה זה מבוססת על שיקולים רציונליים. עקרונות הכימות של הסתברות פריורית אובייקטיבית מבוססים על דרישות לרציונליות ועקביות הבאות לידי ביטוי במשפט קוקס.
הסתברות סובייקטיבית.
בגישה הסובייקטיבית מבוסס החישוב על שיקולים סובייקטיביים. לאנשים שלהם אותו מידע עשויות להיות הערכות סבירות שונות של ההסתברות הפריורית.
חוקרי תורת המשחקים עסקו באופן בו ניתן לייחס הסתברות פריורית סובייקטיבית. הם ניסו למצוא גישה רציונלית בקבלת החלטות. הם הסתמכו על משפט פון נוימן-מורגנשטרן, המסביר את יחס ההעדפות בעזרת פונקציית תועלת ליניארית. בגישה זו נבנתה התפלגות הסתברויות של סוכן רציונלי.
יוהאן פאנזגל (בגרמנית: Johann Pfanzagl) הוסיף לתאוריה של פון ניומן ושל אוסקר מורגנשטרן את האלמנט של ייחוס הסתברויות פריוריות סובייקטיביות שונות לסוכנים שונים.
מורגנשטרן עצמו מייחס לפאנזגל את השלמת החסר בנושא זה בתאוריה של פון ניומן ושלו.
פרנק רמזי ולאונרד סאוואג' הראו שניתן ללמוד על ההסתברות הסובייקטיבית האישית של סוכנים באמצעות ניסויים. ההבדלים בהסתברויות הסובייקטיביות הניתנות לאירועים על ידי סוכנים שונים, עשויות לבטא הבדל בהערכות הנובע ממניעים פסיכולוגיים אבל גם משימוש בתהליכים שונים וכפי שהראה צ'ארלס פירס בעיקר משימוש בשיטות סטיסטיות שונות.
הביטוי המעשי של הטענה שלהם הוא מבחן רמזי, שבו עסקו פסיכולוגים מחקריים במשך יותר מחמישים שנה. מבחן רמזי הראה שטיעונים של הסתברות בייסיאנית ניתנים להפרכה ולכן עומדים בקריטריון המדעי שהציב צ'ארלס פירס. אותה יכולת להפריך תאוריה כמבחן להיותה מדעית הוא נושא שקרל פופר עסק בו בהרחבה בהקשר של פילוסופיה של המדע.
הצדקות לשימוש בהסתברות בייסיאנית.
השימוש בהסתברות בייסיאנית כבסיס להיסקים סטטיסטיים נתמך על ידי נימוקים שונים: האקסיומות של משפט קוקס, הספר ההולנדי (באנגלית: Dutch book) ותאוריית קבלת החלטות.
גישה אקסיומטית על פי משפט קוקס.
ריצ'רד טרקלד קוקס הראה באמצעות אקסיומות, משוואות והנחות את הכללים שבאמצעותם מעדכנים הסתברות פריורית בגישה בייסיאנית. חלק מההנחות שהוא הציג שנויות במחלוקת. חלק מהמשוואות עודכנו באופן עקבי יותר מבחינה מתמטית.
גישת ההימור ההולנדי.
גישת ההימור ההולנדי מתייחסת להימורים. על פי המשפט של ברונו דה-פינטי, מהמר נבון שמאמץ את הגישה יזכה תמיד, אם ורק אם מארגן ההימורים לא ישתמש בחישובים המבוססים על הסתברות בייסיאנית. גישת ההימור ההולנדי מורכבת מאוסף הימורים, שללא קשר לתוצאה יובילו לרווח, בהינתן התנאי שמארגן ההימורים לא אימץ את הגישה הבייסיאנית.
קיימת מחלוקת ביחס לטענתו של דה-פינטי. יש הטוענים שניתן לנצח בהימורים נגד גישת ההימור ההולנדי גם באמצעות חישובים שאינם בייסיאנים. איאן האקינג טוען, שההנמקות המסורתיות של גישת ההימור ההולנדי, אינן מגדירות את אופן עדכון ההסתברויות על בסיס מידע נוסף שנצבר.
גישת קבלת החלטות.
אברהם ולד הצדיק את ההיסק הבייסיאני, וכתוצאה מכך גם את ההסתברות הבייסיאנית, באמצעות תאוריה של קבלת החלטות. ולד הוכיח שכל תהליך סטטיסטי קביל הוא תהליך בייסיאני או מקרה קיצון של תהליך בייסיאני. הוא הסיק מכך שכל תהליך בייסיאני הוא קביל.
בית מדורג
ביצת עשב
ביצת עשב או ביצת מארש (באנגלית: Marsh) היא מין ביצה של מים מתוקים והמכוסה בצמחים עשבוניים נמוכים ולא עציים. חלק מביצות המארש הם בעלי מים מלוחים או מליחים וצמחים ובעלי חיים המתאימים להם.
אזורים אלה מהווים את מרבית שטחי הביצות בעולם. הם נוצרים כאשר שטח גדול ומישורי מוצף, לרוב, עקב יציאתו של נהר מאפיקו (נהר, הזורם באפיק עמוק, יכול להגיע לשטח בו הוא יתפרש ויתפצל לזרם מאוד רדוד, אטי ורחב). במקומות אלה, לרוב, יש זרימה, אך היא מאוד אטית ובלתי מורגשת. סביבת חיות כזו מאופיינת בצמחייה עשבונית צפופה וגבוהה, המכסה את רוב שטח הביצה, ולא רק את גדותיה. שפכי נהרות (במיוחד שפכי דלתא ) הם מקומות ההמצאות העיקריים של אזור זה. ביצת עשב יכולה להתפרש כמה קילומטרים מכל צד של הדלתא ובתוך הדלתא עצמה. לפנים, בזמן קיומו של אגם החולה, עד ייבושו בשנות החמישים, היה בצדו הצפוני אזור ביצות כזה. ביצות כאלה, של קנים וסוף, מצויות באזורים רבים מאוד של העולם. האוורגליידס בצפון אמריקה, הקאמארג באירופה, דלתת האוקוונגו באפריקה והפנטנל בדרום אמריקה הם מביצות העשב הגדולות והמפורסמות בעולם.
מיני חיות הנמצאות בביצות העשב: צבי ביצות, עופות מים כמו ברווזיים, חסידות, אנפות, שלדגים ועגורים, צפרדעים וקרפדות, תנינאים (כגון תנינים, אליגטורים וקיימנים), הנוטריה, הקפיבארה, הלוטרה, ההיפופוטם, קודו הביצות ותאו המים. בנוסף עליהם ישנם מינים דגים שונים כמו השפמנון, חרקי מים ורכיכות שונות.
חוז'לה
חוז'לה (בפולנית: Chorzele) היא עיירה במחוז פשאסניש שבפרובינציית מזוביה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
חוז'לה נזכרת לראשונה בשנת 1472, ובשנת 1542 הוענקו לה זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 נהרסה העיירה כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית. בחלוקת פולין בשנת 1795 נכללה העיירה בשטח פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.
חיבור העיירה למסילת הברזל בסוף המאה ה-19 האיץ את התפתחותה. עם זאת, בשנת 1898 פגעה בה שרפה גדולה, שבלמה התפתחות זאת.
יהודי חוז'לה.
תחילת התיישבות היהודים בעיירה הייתה במאה ה-18, ובמחצית השנייה של המאה ה-19 התקיימה במקום קהילה עצמאית, עם נציגות בולטת לחסידים. בשנת 1900 הוקם בעיירה חוג ציוני ראשון. במהלך הכיבוש הגרמני של העיירה במהלך מלחמת העולם הראשונה, נערכו ביהודיה פרעות בידי איכרים מהסביבה. עם כניסת החיילים הפולנים לעיירה, ביצעו אלו מעשי התעללות, ביזה ורצח ביהודיה.
בין מלחמות העולם התגברה הפעילות הציונית בעיירה, לצד פעילות של אגודת ישראל, ונוסד בה בית ספר עברי. בתקופה זו נמנו בעיירה 928 יהודים, קרוב למחצית מתושביה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, תוך חרם על עסקי היהודים בעיירה.
בשואה.
עוד טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה עברו רבים מיהודי העיירה לוורשה ולערי הסביבה, בעקבות המתיחות בגבול עם גרמניה, ששכן במרחק של קילומטר וחצי מהעיירה.
ב-1 בספטמבר 1939, היום הראשון למלחמת העולם השנייה, נכנסו הגרמנים לעיירה, ומצאו אותה כמעט ריקה מיהודים. בזמן זה בזזו הפולנים המקומיים את בתי היהודים ביישוב. ב-8 בספטמבר רצחו הגרמנים בין 41 ל-85 יהודים מהעיירה בבית הכנסת המקומי. מאות יהודים נוספים מהעיירה נרצחו בפשאסניש.
כ-130 יהודים שנותרו בעיירה הועסקו בידי הגרמנים בעבודות כפייה, ואולצו להרוס בידיהם את בית הכנסת ובית המדרש בעיירה. כמו כן, אולצו יהודי העיירה לענוד טלאי צהוב. יהודים אלו גורשו בהמשך לגטו מקוב מזובייצקי, וגורלם שם היה כגורל יתר יהודי המקום.
בניין מדורג
מרסל בוצ'ל
חולויוב
חולויוב (באוקראינית: Вузлове ,Узловое, ווזלובה או אוזלובה; בפולנית: Chołojów; ביידיש: כאָליעוו) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
חולויוב נזכרת לראשונה בשנת 1462, ובאמצע המאה ה-17 הוענקו לה זכויות עיר. בעקבות חלוקת פולין האזור נכלל בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית. בשנת 1921 נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי חולויוב.
יהודים ישבו בעיירה מראשית המאה ה-18. במהלך מלחמת העולם הראשונה פרעו ביהודי העיירה הקוזקים, ולאחר המלחמה עזבו את היישוב רבים מיהודיו.
בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית, ופעל בה בית ספר עברי. בשנים אלה נמנו בעיירה 793 יהודים, כחמישית מתושביה. עם הכיבוש הסובייטי של האזור בספטמבר 1939, נאסרה הפעילות הציבורית היהודית בעיירה.
העיירה נכבשה בידי הגרמנים במהלך מבצע ברברוסה, לאחר שהופצצה מהאוויר, ואלו החלו מיד לחטוף את יהודיה לעבודות כפייה שונות.
ב-15 בספטמבר 1941 פשטו שוטרים גרמנים ואוקראינים על בתי היהודים בעיירה, וריכזו את כל יושביהם בכיכר השוק בעיירה, תוך ירי בנמלטים. משם נלקחו יהודי העיירה וכפרי הסביבה אל מחוץ לעיירה, ונרצחו בבור ירי. כעבור שישה שבועות נרצחו יתר יהודי העיירה וסביבתה.
חמלניק
ז'לכוב
ז'ליחוב
זליחוב
ז'ליכוב
שמעון מזליכוב
בנייה מדורגת
ז'מיגרוד
ז'מיגרד
חרשניצה
חרשניצה (בפולנית: Charsznica) הוא כפר במחוז מייחוב שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-15 ככפר בבעלות אצולה. עם חיבור עיר הנפה מייחוב למסילת הברזל בסוף המאה ה-19, והקמת תחנת רכבת ביישוב, התפתחה כלכלת הכפר.
יהודי חרשניצה.
יהודים התיישבו בכפר עם בניית תחנת הרכבת בו, ועסקו בעיקר במסחר. במהלך מלחמת העולם הראשונה התעללו ביהודי היישוב חיילי הצבא הרוסי, ועם נסיגתם, התעללו ביהודי הכפר חיילי הצבא הכחול. ב-3 במאי 1919 נערך בכפר פוגרום בידי פועלי רכבת ואיכרים מהסביבה, אשר בעקבותיו, עזבו את היישוב חלק מיהודיו.
בין מלחמות העולם חיו בכפר כ-120 משפחות יהודיות, שהחזיקו במקום מספר מפעלי תעשייה. בכפר פעל בית מדרש, והתקיימה בו פעילות ציונית ופעילות של הבונד.
בשואה.