ככלל, המכתשים בנגב נוצרו בתהליך לא פשוט, שכן דרוש שילוב של מספר תנאים כדי שייווצר מכתש: קמר אסימטרי, שכבות סלע שונות במידת קשיותן (למעלה שכבות סלע קשות, כמו גיר או דולומיט, ומתחת להן שכבות סלע רכות), חתירת נחל הסוחף את תוכנו של המכתש בעל בסיס סחיפה נמוך, ואקלים מדברי (יובש השומר על קירות המכתש מפני בליה).
החי במכתש רמון.
במכתש רמון יש עושר רב של צומח וחי. בתקופה הביזנטית שגשגה החקלאות ליד המכתשים באזורי הערים הביזנטיות אולם מחסור בשטחי מרעה בתוך המכתשים מנע רעיית יתר וכך השתמרה הצמחייה המקורית. לפני 20 שנה שוחררה במכתש קבוצה של פראים (חמורי בר) ומאז הם התרבו והתפשטו למקומות נוספים בנגב.
בעלי החיים במכתש רמון מותאמים למדבר: נחשים, לטאות וכן בעלי חיים גדולים כגון דורסי יום, יעלים שנוטים גם להיכנס לשכונות של העיר עצמה, פראים שהובאו בשנות השישים והתרבו בהצלחה במכתש, תן זהוב, זאב מצוי, צבוע מפוספס, שועל מצוי, שועל הנגב, נמר המדבר וצבי הנגב.
שמורות טבע וגנים לאומיים באזור המכתש.
כיום, חלק ניכר מהמכתש מוגן באמצעות שמורות טבע וגנים לאומיים. אלו הם:
בספטמבר 2017 התאחדות הבינלאומית לחשכת הרקיע הכירה במכתש רמון כשמורת אור כוכבים, הכרה שנותנת תוקף לחשיבות זיהום אור הנמוך בסביבה (לתיירות אסטרונומיית חובבים ולמצפה הכוכבים על שם וייז). זהו האתר הראשון שהוכר ככזה במזרח התיכון.
כמו כן, בסביבת המכתש מספר חניוני יום וחניוני לילה.
אתרים ותופעות במכתש.
ב-2020 נחנך שביל סובב מכתש רמון באורך של כ-130 ק"מ.
כרייה ושימור.
במכתש רמון התבצעה שנים רבות כרייה של מחצבים כגון: חרסית, גבס, בנטוניט (סוג של חרסית) וחול. עד שנת 1994 לא היו נהלים ברורים להסדרת הכרייה והחציבה במכתש רמון ובמכתשים האחרים, ושנים של כרייה בהם הביאו להצטברות של השפעות סביבתיות שליליות: רעש, אבק, שפכים ופגיעה ויזואלית בנוף. ב-1994, ביוזמתו של השר לאיכות הסביבה יוסי שריד, אימצה ממשלת ישראל את המלצותיה של ועדה שקבעה הסדרים לפעילות הכרייה ושימור אזור המכתש.
מיזם החלוץ של שיקום המכתש החל בשנת 1998, כאשר הקרן לשיקום מחצבות ביחד עם רשות הטבע והגנים החליטה לשקם שבע מחצבות נטושות באזור המכתש. המחצבות היו שונות מהותית זו מזו, ולכל אחת נדרשה תוכנית מיוחדת משלה. מיזם ראשוני זה, שתוכנן על ידי אדריכלית הנוף עמית סגל, שימש כמודל תכנוני שבעקבותיו שוקמו מחצבות נוספות באזור על ידי מספר משרדי תכנון שונים. בשנת 2004 הוחלט על מהלך נוסף של שיקום פיזי רחב של שטחים חצובים ומופרים במחצבות הקאולין והחול. מיזם השיקום שם דגש על האיזון בין שימור אקולוגי ונופי מחד ובין גישה לקהל מטיילים מאידך, והוא נחשב כפריצת דרך בתחום שמסקנותיו משמשות כבסיס לעבודות שיקום אחרות.
בשנת 2012 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז דרום תוכנית המסדירה את שינוי ייעוד הקרקע שבה שכנה בעבר המחצבה. נקבע כי השטח יחולק לשניים כך שחלק אחד יהיה מתחם קמפינג בבעלות יזמים פרטיים והחלק השני יהיה שטח ציבורי פתוח שישמש לקיום פסטיבלים ומופעים בהיקף של עד 3,000 משתתפים. בתוכנית נקבע כי אין לאפשר הקמת מבני קבע בחלק הציבורי של השטח, ואין בה אזכור לאפשרות להקים שם אמפיתיאטרון. למרות זאת, ב-2020 החלה מועצה מקומית מצפה רמון בשיתוף עם משרד התיירות והחברה הממשלתית להגנות ים המלח (חל"י) לקדם בניית אמפיתיאטרון בנוי, פרויקט האמפיסטאר. בעקבות מחאה של ארגוני סביבה, תנועת שומרי המכתש ועמותת קשת, בסוף 2021 הורה שר התיירות יואל רזבוזוב להשהות את בניית האמפיתיאטרון עד לבחינת אלטרנטיבות. בפברואר 2022 הודיע שר התיירות שהתכנית תצא סופית מתחומי המכתש.
בתרבות.
הרומן "המנהרה" מאת א.ב יהושע עוסק במנהרה שאמורה להיכרות בגבעה במכתש רמון, בחלק מכביש סודי שיעבור במכתש.
רינה שליין
רינה שליין (2 באפריל 1945 - 5 בנובמבר 2012) הייתה סופרת ילדים ישראלית.
ביוגרפיה.
שליין נולדה בתל אביב. היא התגוררה בנוה מונוסון. בשנותיה האחרונות כתבה עשרות סיפורים קצרים בהשראת נכדיה והוציאה לאור ספרונים רבים ואהובים על ידי ילדים רבים.
רבים משיריה וסיפוריה של שליין הופיעו בעיתוני הילדים "דבר לילדים" ו"כולנו".
בשנת 1997 זכתה שליין בפרס "ע"ש עליזה ברקאי לספרות לילדים" על ספרה "עניין אישי".
מספריה.
להלן רשימה של כמה מספריה:
Xfce היא סביבת שולחן עבודה בממשק משתמש גרפי בקוד פתוח עבור מערכות הפעלה דמויות-יוניקס כגון לינוקס וסולאריס. Xfce נודעת בשל שימושה הנמוך במשאבי מערכת וכתוצאה מכך מהירות העבודה הגבוהה שלה, גם על מערכות מיושנות.
שמה של סביבה זו היה במקור XFce, קיצור של "XForms Common Environment". מאז שוכתב הקוד שלה פעמיים והיא כבר איננה משתמשת בערכת הכלים XForms, אך השם (שנכתב כעת עם F קטנה) נשאר ללא משמעות ממשית.
כמו סביבות עבודה אחרות, גם Xfce מבוססות על מספר ספריות בסיסיות ואסופת תוכנות המשתמשות בהן. Xfce מתורגמת ברובה לעברית, ותומכת באופן מלא בעברית.
למרות שאיננה פופולרית כברירת מחדל כמו סביבות העבודה GNOME ו־KDE, ניתן בכל זאת למצוא אותה במספר הפצות לינוקס, דוגמת זובונטו, דביאן, פדורה וכן Arch Linux.
תוכנה.
ישנן מספר תוכנות המגיעות עם סביבת שולחן עבודה זו. העיקריות שבהן הן:
מיג 25
חוקי אשנונה
חוקי אשנונה הם קובץ חוקים שנוסחו בין המאות ה-20 וה-19 לפנה"ס. הקובץ התגלה בחפירות בעיראק בשני העתקים נפרדים הכתובים על לוחות חרס בכתב יתדות. הלוחות נמצאו על ידי הארכאולוג העיראקי טהא באקר בשנים 1945 ו-1947 בשדופום (תל רחמל) – אחת מערי הממלכה של אשנונה, צפונית לבגדאד בעיראק של ימינו, קודם שנכבשה בידי חמורבי.
חוקים אלה הם מהקדומים ביותר שנמצאו בעולם התרבות השמית. ההבדל בין חוקים אלה לחוקי חמורבי תורם להבנת ההתפתחות של החוקים בעולם הקדום של מסופוטמיה. אשנונה הפכה לממלכה חשובה מבחינה פוליטית לאחר נפילת השושלת השלישית של אור.
המחקר.
קובץ החוקים תורגם ופורסם ב-1948 על ידי אלברכט גצה מאוניברסיטת ייל. חלק ההקדמה של החוקים בו מצוין שם המלך נמצא שבור. גצה שיער, שהחוקים נכתבו בימי המלך דָדוּשה, שהיה המלך האחרון של ממלכת אשנונה. קובץ החוקים כולל כ-60 סעיפים ואינו קובץ מקיף. החוקים נכתבו במבנה של משפטים אשר מקל לזכור אותם. רובם נכתבו במבנה של משפטי תנאי. ראובן ירון מהאוניברסיטה העברית בירושלים, אשר חקר את החוקים, חילק אותם ל-5 קבוצות של עבירות. הקבוצה הראשונה לוקטה מכל הקובץ ויתר הקבוצות מופיעות בו לפי הסדר, אחת לאחר השנייה.
העונש על רוב העבירות היה קנס כספי, אשר שולם במתכת כסף. בגין עבירות חמורות כרצח, שוד ועבירות מין, העונש היה מוות.
החוקים.
החוקים מצביעים על ריבוד חברתי (חברה מעמדית). החוקים הראשונים קובעים מחירים מקסימליים למצרכי מזון, לשכר הפועלים החקלאיים ולשירותי תחבורה. קיים דמיון בין חוקי אשנונה לחוק העברי בחוקים שבין אדם לחברו. למשל, בחוק אשנונה (סעיף 53) כתוב: . בדומה למה שכתוב בספר שמות בתורה: .
לפי חוקים אלה, כמו אצל עמים אחרים בעולם השמי, נישואין נכנסו לתוקף כאשר החתן או אביו הביאו מוהר, אשר ניתן במצרכי מזון או במזומן. כמו במשפט העברי, רק הבעל הורשה לגרש את אשתו, אבל בניגוד למשפט העברי, אם לזוג יש ילדים, הבעל מאבד את כל רכושו. העבד בחוקי אשנונה לא הורשה לעזוב את העיר ללא רשות בעליו. אזרח אשר נתן מקלט לעבד צפוי היה לעמוד לדין בגין גנבה. לעומת זאת, חוקי המשפט העברי אינם אוסרים על כך (), אדרבה, חל איסור להסגיר את העבד לבעליו, ויש חובה לדאוג לו.
דוגמה לקנס כספי בחוקי אשנונה:
חוקי אשנונה, סעיף 42:
בחוקי חמורבי בחלק מהמקרים העונש לעובר העבירה היה להיענש באותו מעשה שהוא עשה (מידה כנגד מידה), וזאת בדומה ללשון המופיעה בתורה "עין תחת עין":
בתורה שבעל פה מפורשת כוונת התורה בדבריה "עין תחת עין" כדרישה לתשלום פיצויים, וזאת בדומה לחוקי אשנונה.
ההרפתקה הקליפורנית של דיסני
פארק ההרפתקה הקליפורנית של דיסני (באנגלית: Disney California Adventure Park) הוא פארק שעשועים של חברת וולט דיסני המצוי באתר הנופש דיסנילנד באנהיים שבקליפורניה בקרבת פארק השעשועים דיסנילנד. האתר נפתח ב-8 בפברואר 2001.
התמה של הפארק היא ההיסטוריה והגאוגרפיה של מדינת קליפורניה שבארצות הברית. הכוונה המקורית של מתכנני הפארק הייתה לבנות פארק שעשועים שיגרום למבקרים לחשוב שהם מבקרים בגלויות של קליפורניה. חלקים שונים בפארק תוכננו כהעתק של אתרים במדינת קליפורניה, כך למשל, בכניסה לפארק חולף המונורייל מעל העתק מוקטן של גשר שער הזהב.
הפארק משלב בתוכו את התוכניות לבניין וסטקוט - גרסה של פארק השעשועים אפקוט, ומנצל את השטחים שיועדו לבניית פארק זה.
פתיחת הפארק.
בעת פתיחת הפארק, ב-8 בפברואר 2001, בטקס הפתיחה, הקדיש מנכ"ל חברת וולט דיסני מייקל אייזנר את הפארק "לחולמים מהעבר, לתושבים המקומיים, למגלים, למהגרים, לטייסים, ליזמים ולבדרנים אשר בנו את מדינת הזהב." והוסיף ואמר: "אנו מצדיעים לדור חדש של חולמים היוצרים את פלאי העתיד - ממסך הכסף למסך המחשב, ומהאדמות הפוריות ועד קצווי החלל. ההרפתקה הקליפורנית של דיסני חוגגת את העושר והשונות של קליפורניה - אדמתה, אנשיה, הרוח שלה, ומעל לכל החלומות שהיא השראתם".
מבנה הפארק.
רחוב בואנה ויסטה.