על-אף שהידע התאורטי על האפשרות של פריצה לכלי-רכב היה קיים מאז ומתמיד, הרי שרק לאחר הפריצה של צ'רלי מילר וכריס וואלסק לרכבי פיאט קרייזלר, החל הנושא לצבור פופולריות ובהתאם לכך, החלו גם יצרניות הרכב לעלות הילוך בכל הקשור לטיפול באבטחה והגנה על כלי-רכב מפני אירועי סייבר. בשנת 2016 הודיעה חברת פולקסווגן על הקמת חברת CyMotive Technologies שתתמקד במציאת פתרונות לאבחת כלי רכב עתידנים. את החברה הקימה פולקסווגן יחד עם ראש השב"כ לשעבר יובל דיסקין, ראש אגף מחשוב ומידע בשב"כ לשעבר ד"ר תמיר בכור, וראש אגף טכנולוגיה בשב"כ לשעבר צפריר כץ.
נכון לסוף 2019, לשוק הסייבר בכלי-רכב נתח של כ-1% בלבד מהשווי הכולל של שוק הסייבר. עם זאת, על פי דו"ח שפרסמה חברת המחקר Research &amp; Markets, בשנים הקרובות צפוי לצמוח שוק זה בקצב שנתי של 22.6% ושווי השוק שלו צפוי לקפוץ מ-1.09 מיליארד דולר בשנת 2016 לכ-6.81 מיליארד דולר בשנת 2026.
על אף שבישראל קיימת חברה אחת בלבד העוסקת בייצור כלי-רכב, הרי שבתחום אבטחת סייבר לכלי רכב, עוסקות חברות הזנק ישראליות רבות ותעשיית הסטארטאפ הישראלית נחשבת לחלוצה ומובילה עולמית בתחום.
גנטיקה רפואית של יהודים
מחקר גנטי רפואי של יהודים נועד לזהות ולמנוע כמה מחלות גנטיות נדירות בעלות שכיחות גבוהה יותר מהממוצע בקרב אנשים ממוצא יהודי.
ממחקרים שנעשו עד כה עולה כי קיימות מספר הפרעות גנטיות אוטוזומליות-רצסיביות הנפוצות יותר מבחינה אתנית באוכלוסיות יהודיות, ובמיוחד יהודים אשכנזים, בהשוואה לאוכלוסייה כולה.
תופעה זו נובעת ככל הנראה זה מ שהתרחשו יחסית לאחרונה לצד נישואים של קרובי דם. שהיא תופעה שיכולה להיות לה השפעה על היווצרותן של מחלות גנטיות.
שתי התופעות הללו יחד הובילו לגיוון גנטי דל שמעלה את הסבירות ששני הורים יישאו מוטציה באותו גן ויעבירו את שתי המוטציות לצאצאים שלהם.
הגנטיקה של יהודים אשכנזים נחקרה רבות, שכן התופעה משפיעה עליהם למדי. זה הביא לגילוי הפרעות גנטיות רבות הקשורות בקבוצה אתנית זו. לעומת זאת, הגנטיקה הרפואית של יהודים ספרדים ומזרחים מורכבת יותר, מכיוון שהיא מגוונת יותר מבחינה גנטית, וכתוצאה מכך לא קיימות הפרעות גנטיות שעוד נפוצות בקבוצות אלה בכללותן; עם זאת, הם נוטים לסבול מהמחלות הגנטיות הנפוצות במדינות המוצא השונות שלהן.
כמה ארגונים, דוגמת דור ישרים, מציעים בדיקת מחלות גנטיות אשכנזיות, ולתוכניות הסקר הגנטי היו השפעות משמעותיות, בעיקר בצמצום מספר המקרים של מחלת טאי זקס.
הפרעות אשכנזיות.
כ-10 מיליון יהודים אשכנזים כיום מקורם מאוכלוסייה של 350 איש בלבד, שחיה לפני כ-600–800 שנה. מקורה של אוכלוסייה זו הוא הן מאירופה והן מהמזרח התיכון. ישנן עדויות כי צוואר הבקבוק האוכלוסייתי אפשר לאללים מזיקים להיות נפוצים יותר באוכלוסייה בגלל סחף גנטי. כתוצאה מכך, נחקרה קבוצה זו באופן אינטנסיבי, וכן זוהו מוטציות רבות כשכיחות בקרב אשכנזים. מבין מחלות אלה, רבות מהן מתרחשות גם בקבוצות יהודיות אחרות וגם באוכלוסיות לא-יהודיות, אם כי המוטציה הספציפית הגורמת למחלה עשויה להשתנות בין אוכלוסיות. מספר מחלות הן ייחודיות לקבוצה זו; לדוגמה, דיסאוטונומיה משפחתית כמעט ולא ידועה באוכלוסיות אחרות.
מחלת טאי זקס.
מחלת טאי זקס היא מחלה קטלנית, הגורמת להרס של מערכת העצבים אצל ילדים בגיל הרך. התינוק נראה בריא לחלוטין ומתפתח היטב עד להגיעו לגיל שישה חודשים בערך, אז פורצת המחלה שמתבטאת בהידרדרות כללית ומהירה, כשבסופה הילד החולה מת בדרך כלל לפני הגיעו לגיל 4. היא הייתה שכיחה ביותר מבחינה היסטורית בקרב יהודים אשכנזים, עם שיעורים נמוכים יותר של המחלה במספר מוצאים גרמניים פנסילבניים, איטלקיים, אירים קתוליים, וקנדים צרפתיים. אולם מאז שנות ה-70, בדיקות גנטיות למניעה היו יעילות למדי לחיסול טאי זקס מהאוכלוסייה היהודית האשכנזית.
מחלת SLO.
בשנת 2017 נוספה לסל הבדיקות עבור יהודים אשכנזים, בדיקת נשאות ל SLO.
המחלה נדירה, אך יחסית שכיחה יותר בקרב יהודים אשכנזים. שכיחות הנשאים עומדת על סביב 1:40-45.
יש לציין כי לפי זה שכיחות החולים בקרב יהודים אשכנזים הייתה אמורה לעמוד על סביב 1:8000 ילודים. כאמור נראה, שבחלק מהמקרים (ייתכן שבקרוב ל-50% מהמקרים) עוברים אלו לא שורדים ובחלק עקב העדר סימנים נלווים (זולת פיגור שכלי) האבחנה לא נעשית.
מוטציה אחת c964-1G&gt;C היא השכיחה בקרב המוצא האשכנזי (מאתרת את רוב הנשאים - 95%).
מחלות והפרעות אשכנזיות אחרות.
מחלות שעברו בתורשה אוטוזומלית-רצסיבית מופיעות לרוב באוכלוסיות אנדוגמיות (שמקיימות נישואים תוך-קבוצתיים). בקרב יהודי אשכנז אומתה שכיחות גבוהה יותר של הפרעות גנטיות ספציפיות ומחלות תורשתיות, כולל:
הפרעות לא-אשכנזיות.
בניגוד לאוכלוסייה האשכנזית, יהודים ספרדים ומזרחים הם קבוצות מסועפות הרבה יותר, עם אבות קדמונים מספרד, מפורטוגל, ממרוקו, מתוניסיה, מאלג'יריה, מאיטליה, מלוב, מהבלקן, מאיראן, מעיראק, מהודו ומתימן, עם הפרעות גנטיות ספציפיות המצויות בכל קבוצה אזורית, או אפילו בתת-אוכלוסיות משנה ספציפיות באזורים אלה.
מבצע ברגל ימין
פינחס משה טאוב
חסידות קוז'מיר
אורלי לובין
אורלי לוּבּין היא חוקרת מגדר, ספרות וקולנוע ישראלית. ממייסדות תחום לימודי המגדר בישראל וממקימות החוג למגדר באוניברסיטת תל אביב. כיהנה כיושבת ראש מכון פורטר לפואטיקה וסמיוטיקה באוניברסיטת תל אביב, וכראש החוג לספרות כללית בין השנים 2009–2011. מחקרה של לובין עוסק במגדר, פמיניזם, ספרות ותיאוריה ביקורתית, לצד חקר התרבות הוויזואלית.
ביוגרפיה.
נולדה וגדלה בתל אביב, בתם של הכלכלן ד"ר חיים לובין, ממייסדי בית הספר לכלכלה באוניברסיטת תל אביב והמורה המחנכת ואשת הטלוויזיה החינוכית אילה לובין (בתו של הפילולוג, חוקר היהדות והמחנך אברהם צפרוני).
התחנכה בבית החינוך ע"ש א"ד גורדון ולאחר מכן בתיכון חדש. הייתה פעילה בתנועת הנוער של השומר הצעיר, ולאחר תום לימודיה התיכוניים הצטרפה לגרעין התנדבותי בעיר שדרות.
שירתה בגלי צה"ל. לאחר סיום שירותה הצבאי נסעה לשהות של כשנה וחצי בלונדון ופריז.
למדה לתואר ראשון בתורת הספרות ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב והשלימה את לימודי הדוקטורט בספרות השוואתית באוניברסיטת ניו יורק בשנת 1990.
בריאיון לעיתון הארץ סיפרה לובין כי תודעתה הפמיניסטית התפתחה כבר בגיל צעיר, במהלך שיחה עם סבתה אסתר צפרוני, שהייתה פעילה פמיניסטית וחברת הסתדרות הנשים ויצו וההתאחדות לשוויון זכויות בישראל.
בן-זוגה הוא חוקר הספרות פרופ' חנן חבר.
מגפת הקורונה בגאורגיה
מגפת הקורונה, בה חלו רבים במחלת נגיף הקורונה בגאורגיה, התפשטה אל המדינה בסוף פברואר 2020.
רקע.
ב-12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי כי נגיף הקורונה החדש הוא הגורם למחלת נשימה בקרב אנשים בעיר ווהאן, מחוז חוביי, סין, אשר דווח בפני ארגון הבריאות העולמי ב-31 בדצמבר 2019.
יחס המתים במקרה של מגפת הקורונה היה נמוך בהרבה מנגיף הסארס שהתפרץ בשנת 2003 בסין, אך ההדבקה מאדם לאדם היא גדולה ומשמעותית המשפיע בצורה מכרעת על מספר מקרי מוות באופן משמעותי.
התפשטות המגפה.
לפני אבחון מקרה הראשון.
ב-22 בינואר אמירן גמקרלידזה, ראש המרכז הלאומי לבקרת מחלות בגאורגיה הזהיר את המטיילים הגאורגיים מביקור בווהאן, בה התפרץ לראשונה נגיף הקורונה. הוא טוען כי קיים סיכוי "קטן אך תאורטי" שהנגיף יכול להגיע לגאורגיה.
ב-26 בינואר רופאים גאורגים החלו לבחון נוסעים המגיעים למדינה מסין בשדות התעופה ברחבי המדינה כדי לגלות אם הם נושאים תסמינים של נגיף הקורונה.
ב-27 בינואר הודיעה גאורגיה על ביטול כל הטיסות מסין ומהעיר ווהאן, בה התפרץ לראשונה נגיף הקורונה לנמל התעופה הבינלאומי של טביליסי. המרכז הלאומי לבקרת מחלות החל לעקוב אחר עובדים סיניים הפועלים בבניית כביש מהיר בגאורגיה.
ב-28 בינואר הודיעה גאורגיה כי היא תפנה את אזרחיה ממחוז חוביי שבסין בעקבות התפרצות הנגיף. בנוסף על כך, גאורגיה אסרה על יבוא של חיות, כולל צבים ודגי נוי, מסין. טביליסי טענה כי האיסור יישאר בתוקף עד שארגון הבריאות הבינלאומי יכריז על סין כחופשית מנגיף הקורונה.
ב-29 בינואר הודיעה ממשלת גאורגיה כי משעה את הטיסות לסין וממנה עקב התפשטות נגיף הקורונה למשך חודשיים. בנוסף על כך, דווח במדינה כי שני מלחים סיניים אשר הוצבו בבאטומי והראו סימני חום גבוה הושמו תחת מעקב של המרכז הלאומי לבקרת מחלות בגאורגיה.
ב-30 בינואר ראש ממשלת גאורגיה, גיאורגי גאחאריה טען כי מערכת הבריאות במדינה מוכנה להגיב לנגיף הקורונה החדש אם תתפשט לגאורגיה.
ב-2 בפברואר דווח כי טורקיה וצרפת פינו 5 אזרחים גרוזינים ממחוז חוביי בסין, שבה התפרץ לראשונה נגיף הקורונה.
ב-3 בפברואר הודיע משרד החוץ של גאורגיה כי גאורגיה עומדת לצד סין ותומכת במאבקה בהתפרצות הנרחבת בשטחה, והודתה לטורקיה על שהציעה לפנות אזרחים גרוזינים מווהאן.
ב-4 בפברואר דווח כי מרכז לוגאר של המרכז הלאומי לבקרת מחלות החל לבדוק את הבדיקות שביצע לאבחון נגיף הקורונה, וזאת לאחר קבלת ריאגנטים מגרמניה. בעבר היה עליו לשלוח דגימות בדיקה לגרמניה או להולנד לאישור.
ב-23 בפברואר הודיעה ממשלת גאורגיה על השעיית הטיסות לאיראן עקב התפרצות הנגיף ברפובליקה האסלאמית.
ב-24 בפברואר גאורגיה הזהירה את אזרחיה המבקרים באיטליה, בפרט באזורים הצפוניים במדינה, להימנע ממקומות ציבוריים ולשטוף את ידיהם באופן קבוע כאשר איטליה הופכת למוקד החדש של התפרצות הנגיף בעולם.
אחרי אבחון המקרה הראשון.