הכביש שימש כדרך הראשית לאילת מעל לעשור, עד השלמת סלילת כביש הערבה. בסקירה על מצבם של כבישי הנגב בינואר 1966 נכתב: "משדה בוקר עד מצפה רמון הכביש טוב למדי סלול היטב ורחב. גם המשכו ממצפה רמון הוא טוב, פרט לסיבובים של מעלה העצמאות, שבמרוצת השנים הפכו גליים ומסוכנים למדי". אולם הקטע הדרומי יותר תואר: "מצומת צחור עד אילת הכביש צר ביותר והשוליים בלתי יציבים, לא מאפשרים לסטות מן הכביש בנסיעה מהירה".
העבודות לסלילתו של קטע הכביש מצומת קמה לבאר שבע הושלמו ב-1974 והוא החליף את כביש 264 כדרך הראשית לבאר שבע, תוך קיצור הדרך לעיר בעשרה קילומטרים נוספים. הקטע בין צומת מלאכי לצומת פלוגות הורחב לארבעה נתיבים בשנת 1984, על פי הנטען היה זה לכבודו של דוד מגן כשהוא נבחר לכנסת.
בסוף שנות ה-70 נסלל כביש עוקף לוד שנפתח לתנועה באפריל 1980. בראשית דרכו היה כביש עוקף לוד בעל נתיב אחד לכל כיוון, ובהמשך הוא הורחב לדו נתיבי. הקטע בין צומת קסטינה לצומת מסמיה שודרג לשני נתיבים לכיוון בראשית שנות ה-80. על פי הדיווחים בעיתונות, הקטע הורחב לכבודו של משה קצב כשנבחר לכנסת.
החל משנות התשעים.
הקטע הצפוני ביותר שבין נווה ירק לצומת כפר סבא הוא קטע חדש יחסית שנקרא בעבר כביש 55 והוא נסלל רק בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 ונחנך ב-23 במאי 2002. התוואי המקורי של חלקו הצפוני של כביש 40 המשיך דרך רמתיים עד צומת רעננה משם נפגש עם כביש 4. קטע זה הוא חלק מדרך היסטורית שבין פתח תקווה לחיפה (עד סלילת כביש 4 וכביש 2), וכיום הוא מכונה כביש 402.
באוגוסט 2002 נחנך קטע מעוקף באר שבע העובר ממזרח לעיר. הוא החליף את תוואי הכביש שעבר בין שכונות צפון-מזרח העיר. הקטע שנחנך מתחיל בצומת גורל ומסתיים במחלף חטיבת הנגב, במפגש עם כביש 60. קטע דרומי יותר בעוקף באר שבע, בין חטיבת הנגב למחלף שרה, נחנך ב-1977.
בשנים 2008 עד 2010 שודרג קטע עוקף באר שבע. במסגרת פרויקט השדרוג הוקמו שני מחלפים חדשים שהפכו את הנסיעה בקטע לרציפה ללא צמתים מרומזרים.
בשנת 2015, עם פתיחתו של כביש 6 באזור, נסלל קטע של כביש 6 בשיתוף עם כביש 40 בין מחלף רהט למחלף מאחז. השלמת הקטע ממחלף רהט למחלף קמה הסתיימה בתחילת 2016 ובקטע זה הכביש הוא כביש מהיר. הקטע בין מחלף קמה למחלף מאחז טרם שודרג למעמד זה.
תוכניות עתידיות.
החברה הלאומית לדרכים מתכננת להרחיב את הכביש ולשפרו. בחלקו הצפוני מתוכנן תוואי חדש שיעקוף את פתח תקווה ממזרח. תוואי המעקף אמור להתחיל דרומית למחלף ירקון, ולהתחבר לתוואי הקיים מדרום לצומת סירקין.
בסמוך לתעשייה האווירית מתוכנן ביטול קטע בין צומת אל על לצומת בדק (הקטע יהפוך לכביש פנימי פרטי של התעשייה האווירית), הכביש 40 מתוכנן לעקוף את התעשייה האווירית ממזרח, כאשר כביש 46 יהפוך לכביש 40, יורחב לכביש דו נתיבי ודו מסלולי ויתחבר לכביש 40 המקורי דרומית למחלף הטייסים העתידי. צומת בדק של כביש 40 וצומת ברקת של כביש 46 מתוכננים להתבטל. צומת אל על וצומת הטייסים ימוחלפו.
באזור רמלה ולוד מתוכננים מחלפים במקום צמתים קיימים..
על פי פרסומי מפות תחומי אחריות גם מתכונן כביש תוואי שיעקוף את גדרה ממערב.
בדרום כביש 40 מוחלף לאורך כ-6 קילומטר בין מחלף נאות חובב המתוכנן עם תחילתו של כביש 6, עד צומת הנגב שיהפוך למחלף לכיוון מצפה רמון וכביש 224 לכיוון ירוחם. כמו כן ישמש המחלף את עיר הבה"דים הסמוכה. כמו כן מתוכננת הפיכתם של צומת להבים וצומת פלוגות למחלפים.
פיצול הכביש לכבישים שונים.
על-פי תוכנית משרד התחבורה שעליה פורסם בסוף שנת 2018 לעדכון המספור של רבים מכבישי ישראל – כביש 40 צפוי להיות מפוצל למספר קטעים בעלי מספר שונה:
טקס האוסקר הישראלי
עמק ספיטי
עמק ספיטי הוא עמק שנמצא במדינת הימאצ'ל פרדש בצפון הודו. העמק נקרא על שם נהר הספיטי הזורם במרכזו, ומנקז את מי הפשרת השלגים של שרשרת ההרים המקיפים את העמק.
ספיטי הוא אזור מדברי השוכן ממזרח לטיבט. עיר הבירה של המחוז היא קאזה, הנמצאת בגובה של 3640 מטר מעל פני הים. רוב תושבי האזור הם ממוצא טיבטי ומכאן שדתם היא בודהיסטית. הדרך לספיטי מהעיירה מנאלי עוברת דרך שני מעברי הרים: מעבר רוטאנג, המוביל ללהול שהוא אזור בעל אקלים חצי מדברי; ומעבר קונזום פאס שגובהו 4551 מטר מעל פני הים.
בעמק אגמים (כולל צ'אנדרה טאל), גומפות, ומנזרים עתיקים עם ציורי קיר מרהיבים ששרדו הודות למזג האוויר היבש והקר (וגם בזכות העובדה שהאזור הנדיח לא היה נתון לכיבושים). מהגומפות העתיקות החשובות הן "גומפת טאבו" אליה יפרוש הדלאי למה כשתסתיים כהונתו, "גומפת דנקאר" (Dhankar) ו"גומפת קי" (Ki) הנמצאת מעל קאזה.
כביש 3
כביש 3 הוא כביש רוחב בישראל, המחבר בין אשקלון בדרום-מערב, דרך קריית מלאכי עד צומת הכניסה ליישוב מבוא חורון, דרומית-מזרחית למודיעין-מכבים-רעות. בין צומת מלאכי לצומת ראם חופף הכביש לאורך כ-4 קילומטרים לתוואי של כביש 40.
כביש 3 הוא כביש מרכזי המחבר את דרום הארץ לירושלים, דרך מחלף לטרון וכביש 1. החברה הלאומית לדרכים בישראל שדרגה את הכביש והפכה אותו לדו-נתיבי ורב-מסלולי. כמו כן בוצעה הפרדה מפלסית בין הכביש לבין מסילות הרכבת החוצות אותו על ידי רכבת ישראל.
למרות זאת, הכביש אינו כביש מהיר כיוון שהוא משמש ככביש הגישה היחיד לרבים מהיישובים שבצידו.
היסטוריה.
בעבר הגיע כביש 3 לרמאללה ומשם ליריחו ולגשר אלנבי. קטע הכביש מלטרון לרמאללה נסלל על ידי הבריטים בשנות ה-30, במסגרת ההיערכות למלחמת העולם השנייה. קטע הכביש מצומת מלאכי לאשקלון נסלל בשנים 1936–1937 במסגרת סלילת כביש יפו-עזה.
בעקבות הסכמי אוסלו משנת 1993 נמסר תוואי הכביש באזור רמאללה ויריחו לרשות הפלסטינית (בדומה לקטעים בכביש 60) וקטעי כביש מפוצלים שנשארו בשליטת ישראל הפכו לכבישים מקומיים הממוספרים ב-3 או 4 ספרות. מאז 1995 ועד שנת 2004, הכביש היה מסתיים בצומת עם כביש 443. בשנת 2004 נבנתה גדר ההפרדה בין הכפר בית סירא לבין היישוב מכבים והכביש נחסם לתנועה בקטע זה; לכן כיום מסתיים הכביש בצומת מבוא חורון, כשבעה ק"מ בלבד מדרום לצומת עם כביש 443.
בשנים 2002–2003 נסלל מחדש קטע הכביש שבין צומת נחשון ועד צומת חטיבה שבע. במקטע זה היה קיים כביש צר ומפותל והוחלט לשדרגו לכביש רחב ודו-מסלולי. זהו הקטע היחיד בכביש 3 שנבנה בסטנדרטים של כביש מהיר ולא קיימים רמזורים לאורכו. במסגרת ניסוי של מע"צ שמטרתו הייתה לאתר טכנולוגיות נוספות לסלילת כבישים, נבנה קטע הכביש מבטון, ומאז זהו קטע הכביש היחיד בישראל שסלול מבטון ולא מתערובות אספלט. בעבר נפוצה שמועה כי בניית הכביש מבטון נועדה לאפשר נחיתת מטוסים במקרי חירום, אלא שהמטרה הייתה מציאת טכנולוגיות חלופיות לאספלט כדי לחסוך בעלויות אחזקה וייבוא חומרי גלם, ראיה לכך שהכביש אינו מתאים לנחיתת מטוסים הם עיקוליו של הכביש, וכן הימצאותם של עמודי תאורה בצדדיו וגדר הפרדה במרכזו.
בשנים 2003–2006 שודרגו באופן משמעותי קטעי הכביש שבין צומת מסמיה ועד צומת נחשון. הכביש הורחב ונוספו בו נתיבים נוספים.
בשנת 2011 הוחלט להרחיב ולשדרג גם את הקטע שבין אשקלון לקריית מלאכי, אך בהיעדר תקציב, בוצע רק שיפור של הצמתים המסוכנים בקטע, במסגרתו הוצבו רמזורים ושופר מערך הנתיבים. עם זאת, קטע הכביש שבין צומת קסטינה לכפר ורבורג הורחב כבר בשנות ה-80, בעת שיגאל הורביץ, שהיה תושב כפר ורבורג, היה שר אוצר.
החל מאוקטובר 2015 ועד לסוף 2018, הורחב קטע הכביש בין צומת אבא הלל לצומת משואות יצחק, לכביש דו-נתיבי, דו-מסלולי. החל באוקטובר 2017 ועד לאפריל 2019 הורחב גם קטע הכביש שבין צומת משואות יצחק וצומת כפר ורבורג לכביש דו-נתיבי, דו-מסלולי. במהלך החודשים יולי ואוגוסט 2019 נבנה מעבר תת-קרקעי להולכי רגל מתחת לכביש בסמוך למחנה עמנואל, בעקבות מקרים רבים בהם נפגעו חיילים שחצו את הצומת בכניסה למחנה.
תוכניות עתידיות.
לפי תוכנית המתאר הארצית לדרכים, קטע כביש 3 שבין מחלף שורק ומחלף לטרון, יוסב בעתיד לכביש מהיר כהמשכו של כביש 7 הקיים כיום. במסגרת שינוי זה צפויה העתקת מחלף לטרון כקילומטר צפונה, וכן צפוי מיחלוף הצמתים לאורכו. בתחילה תוכנן שקטע כביש זה, לאחר שדרוגו, ישנה את מספרו ל-7; אולם על-פי תוכנית משרד התחבורה לעדכון המספור של רבים מכבישי ישראל שעליה פורסם בסוף שנת 2018 – כביש 7 הקיים כיום, יחד עם כביש 41 שצפוי לעבור שדרוג, הם אלו שצפויים להיות ממוספרים כהמשכו של כביש 3 הקיים והמתוכנן, בין מחלף שורק לכביש 443. קטע כביש 3 בין צומת אבא הלל למחלף שורק צפוי להתפצל מכביש 3 ולקבל מספר אחר (כנראה 37).
בעתיד מתוכנן לסלול מחדש את קטע הכביש שסלול מבטון, ולהחליפו בכביש אספלט. כמו כן, צפוי להיסלל מחדש קטע כביש 3 בין מבוא חורון לכביש 443.
אבא הלל
חסה תרבותית
חסה, או חסה תרבותית (שם מדעי: "Lactuca sativa") היא מין צמח חד שנתי רב זנים, הרווח כירק מאכל. בארצות מערביות, עלי החסה נאכלים קרים ולא מבושלים בסלטים, בהמבורגרים ובמנות אחרות. בסין ובמקומות נוספים במזרח, נהוג לבשל את הירק ולצרוך אותו בשלמותו.
לחסה גבעול קצר ונסתר, המתארך בעת הפריחה, ומצמיח ענפים עליהם פרחים רבים, המזכירים בצורתם גרסה זעירה יותר של פרחי שן הארי. פריחת החסה נמשכת כיום אחד בלבד ובמהלכה מתבצעת האבקה עצמית. אם החסה מגודלת למאכל, היא נקטפת לפני הפריחה.
שימושים.