יעקב נמנה עם חוג תלמידיו של פרופסור בנימין מזר. מבחינה מדעית גישתו הייתה סינתטית: מחקר המקרא הקלאסי המשולב בגישה היסטורית שקולה, וידע של התקופה העתיקה והריאליה. מחקריו המרכזיים היו בתקופת שיבת ציון וראשית ימי הבית השני, בהם גלש גם לתקופות מאוחרות יותר. מבחינה זו חרש ליוור בקרקע לא זרועה במחקר הישראלי, שהזניח תקופה לא זוהרת זו, החשובה כל כך להתפתחות יהדות הבית השני. מכאן, גלש גם לפרשות בחקר מגילות מדבר יהודה. ולא משך ידו גם מתחומים אחרים בחקר המקרא, כעולה מרשימת פרסומיו.
ספר יובל לכבודו.
בשנת תשל"ב (1971) יצא לזכרו ספר יובל, ובו מחקרים במקרא ובספרות ימי בית שני. הספר נערך בידי בנימין אופנהיימר ויצא לאור על ידי הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב.
בהקדמה לספר נכתב:
כתביו.
ערכים באנציקלופדיה יודאיקה (1971).
David, House of [David], Genealogies (Biblical), Hiram, Hosea (King), Jehoiachin, Jehoiakim, Kingship (Biblical), Korah, Manasseh (King), Menahem, Priestly and Levitical Courses, Sheshbazzar.
האגף לתכנון ולבניין כוח רב-זרועי
אריק ברגן
אריק ברגן (באנגלית: Erich Bergen; נולד ב-31 בדצמבר 1985) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה, זמר ומגיש אמריקאי, שנודע בעיקר בזכות תפקידו בסרט דרמה מוזיקלית ביוגרפית "ג'רזי בויז" ועל תפקידו בסדרת הטלוויזיה של רשת CBS "מזכירת המדינה".
הוא למד במרכז אומנויות הבמה "סטייג' דור" בלוך שלדרייק, ניו יורק במשך שבע שנים.
קריירה.
בין היתר שיחק בסדרות "אחת שיודעת", "עקרות בית נואשות", "מבוקש" וב"פרנקלין ובאש". ברגן הופיע בסדרת הטלוויזיה של רשת CBS "מזכירת המדינה" בתפקיד בלייק מורן, מזכירה האישי של מזכירת המדינה הבדיונית אליזבת מקקורד (בגילומה של טיאה ליאוני).
בשנת 2013 אובחן ברגן כחולה סרטן האשכים ועבר טיפולי כימותרפיה.
לאחרונה פורסם כי הוא מצטרף לצוות השחקנים של "המלצרית", בתפקיד של ד"ר פומטר.
הנרי גולדינג
הנרי יואן גולדינג (באנגלית: Henry Ewan Golding; נולד ב-5 בפברואר 1987) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה, דוגמן ומגיש טלוויזיה בריטי-מלזי המגיש את התוכנית "The Travel Show" ברשת BBC מאז 2014.
ראשית חייו.
גולדינג נולד בסראוואק, באי בורנאו במזרח מלזיה. אמו, מרגרט ליקאן גולדינג, היא מלזית ילידית מבורנאו, ואביו, קלייב גולדינג, הוא אנגלי. המשפחה התגוררה כמעט חמש שנים בטרנגנו, בחוף המזרחי של חצי האי המלאי לפני שעברה לסארי, אנגליה, כשהנרי היה בן שמונה. שם הוא למד בבית הספר "וורוויק", בעיירה רדהיל. הוא עבר לקואלה לומפור כשהיה בן 21 כדי לשחק בסרטים לאחר שעבד במספרה ברחוב סלואן בלונדון במשך כמה שנים.
קריירה.
במרץ 2017, פורסם כי גולדינג ישתתף בסרט "עשיר בהפתעה" לצד קונסטנס וו. לראשונה הוא הובא לידיעת הבמאי ג'ון מ. צ'ו על ידי רואת החשבון ליסה-קים לינג קואן, וקסמו ואישיותו של גולדינג זיכו אותו במהירות בתפקיד המשחק הראשון שלו. הסרט "עשיר בהפתעה" שוחרר לצפייה בארצות הברית ובקנדה ב-15 באוגוסט 2018 על ידי אולפני האחים וורנר. וזכה לשבחי הביקורת. כעבור חודש הופיע גולדינג במותחן של פול פייג "בקשה מסתורית", בכיכובם של בלייק לייבלי ואנה קנדריק. הוא גילם את שון, בעלה של הדמות שמגלמת לייבלי. בעקבות הצלחתו של הסרט של "עשיר בהפתעה" ובמידה פחותה, לוהק גולדינג מול אמיליה קלארק לתפקיד בקומדיה הרומנטית "חיים שלי", בבימויו של פייג' (שיתוף הפעולה השני שלהם). הצילומים החלו ב-26 בנובמבר 2018 ונמשכו עד פברואר 2019. הסרט יצא לאקרנים ב-8 בנובמבר 2019.
בשנת 2019, גולדינג כיכב בסרט "Monson", סרטו של הונג קאו, כקיט, אדם שנוסע מלונדון לארץ הולדתו וייטנאם כדי לפזר את אפר הוריו. בנוסף, גולדינג כיכב לצד מתיו מקונוהיי, יו גרנט ומישל דוקרי בסרט "הג'נטלמנים", סרט פשע משנת 2019 בבימויו של גאי ריצ'י.
באוגוסט 2019 פורסם כי גולדינג ישחק בתפקיד הראשי בסרט גיבור העל ", שצפוי להיות מוקרן בשנת 2021. הצילומים של " החלו באוקטובר 2019 בוונקובר ובפברואר 2020 בטוקיו. הסרט יצא לאקרנים ב-22 ביולי 2021 ברחבי ארצות הברית.
בשנת 2022 שיחק בסרט השפעה לצד דקוטה ג'ונסון. על משחקו בסרט קיבל גולדינג ביקורות מצוינות.
פרויקטים עתידיים.
ב-29 באפריל 2019 דיווחה רשת CNBC כי גולדינג אמור לשחזר את תפקידו כניק יאנג בסרט המשך ל"עשיר בהפתעה". צילומי הסרט נערכו בשנת 2020 ונמצאים כעת בהפקה מוקדמת.
חיים אישיים.
גולדינג פגש את ליב לו, מגישת טלוויזיה ומדריכת יוגה טאיוואנית, בראש השנה האזרחית 2011. הם התארסו בשנת 2015 ונישאו בסראוואק שבמלזיה באוגוסט 2016. בנובמבר 2020, בני הזוג הודיעו כי לו בהריון עם ילדם הראשון. בתם, נולדה ב-31 במרץ 2021.
לפני נישואיו השלים גולדינג את "הבג'לאי" שלו - טקס המעבר של מילדות לגבריות - במדבר בורניאו, וצילם את החוויה במשך חודשיים (ונשא את ציוד המצלמה בעצמו) לתוכנית הטלוויזיה "הישרדות בורניאו" בערוץ דיסקברי אסיה. המסע שלו הסתיים בכך שקיבל קעקוע מסורתי של "בג'לאי" שנעשה ביד על ידי ארנסטו קלום מקעקע בורנהוהדאנטרים בקוצ'ינג, סראוואק, מלזיה. הקעקוע בירכו הימנית הוא עץ תאנה העוטף עצים אחרים ולובש את צורתם כדי להפוך לעץ עצמו.
כאשר התראיין למישל מאנליס מהניו זילנד הראלד אמר גולדינג על שם משפחתו, "גולדינג הוא באמת יהודי כל כך לא, לא? סבי בזמן המלחמה היה בלונדון וכפי שהסיפור הולך, ייתכן שהוא אומץ על ידי משפחה יהודית בשם זה. מתוך כבוד הוא קיבל את שמם והוא עבר במשפחתי."
שיגור רקטות וטילים מלבנון לעבר ישראל
שיגור רקטות וטילים מלבנון לעבר ישראל הוא אחד מסוגי פעולות האיבה נגד ישראל של ארגוני הטרור ששכנו בלבנון בעבר ובהווה, בתחילה אש"ף ולאחר מכן חזבאללה. הוא מופנה בעיקר כלפי האוכלוסייה האזרחית בישראל. לאחר תחילת המאה ה-21 התפתח ירי הרקטות לכלל איום אסטרטגי על ישראל. לאחר מלחמת לבנון השנייה נרשמה ירידה במספר השיגורים.
ירי רקטות על ידי אש"ף.
ראשיתו של ירי הרקטות מלבנון לעבר ישראל היה בשיגור רקטות קטיושה על ידי אנשי אש"ף. בלבנון שכנו מאז מלחמת העצמאות מחנות פליטים פלסטינים, ואנשי אש"ף החלו להתבסס בדרום לבנון בשנת 1968 וביתר שאת לאחר גירושם מירדן באירועי ספטמבר השחור. האזור שבו התבססו, ממערב להר דב ובקרבת אצבע הגליל, זכה לכינוי פתחלנד. ירי הקטיושות היה רק סוג אחד של פעולות איבה שניהלו הפלסטינים משטח זה, שכללו גם ירי אש מנשק קל ונשק נגד טנקים וניסיונות חדירה לשטח ישראל.
המועצה המקומית קריית שמונה הותקפה לראשונה ברקטות קטיושה בשנת 1968. בשנים הבאות שימשו קריית שמונה והעיר נהריה מטרה עיקרית לרקטות שנורו מלבנון והן גרמו להפרעה רבה בחיי האזרחים שם. בשנים 1968–1982 נהרגו מפגיעות רקטות קטיושה 12 אזרחים בקריית שמונה וחמישה בנהריה (תשעה נוספים נהרגו בקריית שמונה בשנים 1992–2000 ובנהריה נהרגו שלושה במלחמת לבנון השנייה).
רקטות נורו לעבר יישובים בישראל בין היתר במהלך מלחמת יום הכיפורים, במסגרת פעולות הטרדה שיזמו ארגוני המחבלים בלבנון. הקטיושות גם שימשו כאיום על ישראל כל אימת שצה"ל הגיב על פעולות טרור של אש"ף.
בעקבות פעולות האיבה מלבנון לרבות ירי הרקטות יצא צה"ל במהלך שנות ה-70 למספר רב של פעולות, שנועדו לפגוע בבסיסי המחבלים בדרום לבנון ולשבש את פעילותם שם. שיאן היה במבצע ליטני ב-1978.
בקיץ 1981 הותקפו יישובי הצפון בקטיושות במשך כשבוע. לאחריו הושג הסכם בין ישראל לאש"ף על פיו אש"ף יחדל מפעולות טרור מלבנון וישראל לא תפציץ את לבנון.
הפסקת האש קרסה לאחר קצת פחות משנה, ביוני 1982, לאחר ניסיון ההתנקשות בשגריר ישראל בלונדון, שלמה ארגוב. ישראל הפגיזה את בסיסי אש"ף בלבנון ואש"ף הגיב בירי מסיבי של קטיושות אל יישובי צפון ישראל. לאחר מכן נכנס צה"ל ללבנון במסגרת מבצע שלום הגליל. כניסתו נומקה בתחילה בצורך להוציא את יישובי הצפון מחוץ לטווח הרקטות של ארגוני המחבלים בלבנון, שתואר כ-40 קילומטר. המלחמה התרחבה והביאה להרחקת אנשי אש"ף ומפקדותיהם מלבנון.
בעקבות המבצע פסק ירי הרקטות אל שטח ישראל מלבנון לשנים אחדות, אך לאחר המבצע ובעקבותיו גברה בהדרגה הלחימה בין צה"ל לבין ארגוני חזבאללה ואמל. רקטות נורו על ידם (יחד עם פעולות איבה אחרות) לעבר כוחות צה"ל, שהחזיקו מ-1985 ברצועת הביטחון בדרום לבנון.
ירי רקטות וטילים על ידי חזבאללה.
במהלך שנות ה-90, במסגרת מלחמתו בישראל, החל ארגון חזבאללה לירות רקטות קטיושה ורקטות מסוגים אחרים גם לעבר שטח ישראל. בנוסף ללחימה היומיומית נגד חזבאללה ברצועת הביטחון ערך צה"ל מספר מבצעים גדולים יותר לתקיפת אנשי הארגון ומוצביו. שניים מהם, מבצע דין וחשבון ב-1993 ומבצע ענבי זעם ב-1996, נערכו בין היתר בעקבות ירי רקטות מסיבי של חזבאללה לעבר יישובים בישראל. הסכם בין ישראל לבין חזבאללה לסיום מבצע דין וחשבון כלל התחייבות של חזבאללה שלא לירות קטיושות לצפון ישראל והתחייבות של ישראל לא לירות לתוך כפרים לבנונים. הפרת ההסכם הביאה לקיומו של מבצע ענבי זעם. במהלך מבצע זה ירה חזבאללה לשטח ישראל 777 רקטות, ירי שהביא לפגיעה בכ-60 אזרחים וחיילים ישראלים. גם ב-1999 נורו רקטות מלבנון לעבר ישראל.