לקראת סוף שנות התשעים, ארגונים נוספים, מהם עמותות רשומות ומהם ארגונים שהתרומה אליהם אינה מעניקה זיכוי ממס, החלו להשתמש אף הם בשיטת ההידפקות על הדלת. רבים מתוכם הם ארגונים שקמו מתוך דאגה קהילתית לשכבות החלשות אשר לא מצאו סעד מספיק במסגרת המדינה. חלק אחר של בקשות תרומה אלו היו בקשות תרומה לצורך מימון ניתוחים יקרים בחוץ לארץ לאנשים ללא ביטוח רפואי מספיק.
השלכה נוספת של עומס ההתרמות היה חוסר במתנדבים לצורך ביצוע ההתרמה. כאשר מדובר היה בהתרמה שנתית אחת או שתיים בסך הכל, שמחו בתי הספר לחייב את תלמידיהם לאחר צהריים אחד של התרמה בשנה. כאשר התרבו ההתרמות, אזל מאגר כח האדם המנודב מבין תלמידי בית הספר. התרמות מדלת לדלת הפכו לתלויות במתרימים מבוגרים, בשכר. הידיעה שחלק מן התרומה משלמת את שכר המתרים הפחיתה את היענות הציבור להתרמות. מצד שני, כלכליות ההתרמות פחתה.
ארגוני ההתרמה החלו להתמקד בהתרמה במרכזים מסחריים, במקום בפקידה מסודרת של דירות. במקביל, עברו הארגונים המתרימים המתוחכמים יותר לשיטות התרמה שמצריכות פחות כח אדם. האגודה למלחמה בסרטן הייתה הראשונה לשלוח לוח שנה בדיוור ישיר עם פרוס השנה החדשה. לוח השנה לווה בבקשת תרומה. מקבל לוח השנה לא היה מחויב לתרום, אך התבקש בנימוס לכסות את עלות לוח השנה ולהוסיף לכך. הוצע למקבל לוח השנה לתרום בהוראת קבע או בתשלום חד פעמי בכרטיס אשראי.
שיטה נוספת להתמודדות עם עומס ההתרמות היא איגום משאבים של מספר ארגונים מתרימים. בשיטה זו, מכריזים מספר ארגונים על יום התרמה משותף, משקיעים יחד את עלות הפרסום של יום ההתרמה, ומתחלקים בתנובת התרומות. יתרון השיטה בכך שעומס ההתרמות קטן, לכן יש יותר סיכוי להוציא תרומה מן המותרם. חסרון השיטה הוא בכך שההתרמה נראית למותרם כהתרמה יחידה, וגובה התרומה עשוי להיות בהתאם.
התרמה טלפונית.
השלב הבא באבולוציית ההתרמות, אשר לא עלה לארגון המתרים בהדפסת שי פרסומי, הוא שלב הטלפון. טלפנים מתקשרים לבית המותרם, בהסתמך על מאגר מידע המכיל היסטוריית תרומות של אותו אדם ואולי גם מידע נוסף. הטלפן מבקש תרומה. לבקשת התרומה מספר גרסאות:
התרמה בלתי ממוסדת לצדקה.
לקראת סוף שנות התשעים של המאה העשרים, הפכה העמידה ברמזורים לזמן בו ניתן למשוך את תשומת לב הנהג. מצב זה מנוצל בישראל לצורך התרמה. בנוסף לקבצנים, לרוב, לנהג מוצע ספרון, ספר תהילים זעיר או עלון. בתמורה, מתבקש הנהג להרים תרומה נדיבה. אם מסרב הנהג לתרום, עשוי המתרים להותיר בידיו את הפרסום, או לבקשו חזרה.
תרומה זו אינה מתבצעת כנגד קבלה ואינה מוכרת לצורכי מס. יעד התרומה לא תמיד ברור, ומוגדר בדרך כלל "לצדקה", כאשר צדקה מוגדרת על ידי זה שיחזיק בכסף. גישה זו תואמת את הגישה של מתן בסתר.
הגבלת עובדי מדינה.
קובע: "לא יתרים עובד המדינה כל כספים, ולא יגבה ולא יקבל כספים שנתרמו לאיזו מטרה שהיא זולת לאוצר המדינה ובתור תפקידו". הממשלה רשאית להתיר התרמה כזו למטרה ציבורית, ובהתאם לסמכותה זו התירה ממשלה לנציגויות ישראל בחו"ל לגייס ולקבל תרומות לצורך עריכת אירועי יום העצמאות ואירועים לציון מועדים מכוננים ביחסי החוץ של ישראל.
הגבלת תרומות למפלגות.
חוק מימון מפלגות#מגבלות על תרומות מסדיר את התרומות למפלגות, ובין השאר קובע תקרה (2,300 ש"ח בשנת 2019) לתרומה של אדם למפלגה. הגבלה זו נועדה למנוע תרומות גדולות, שעלולות ליצור מחויבות של המפלגה לתורם.
תרבות ה"שנור".
שְׁנוֹר הוא איסוף תרומות. מקור המילה בשפת יידיש. אוסף הכסף מכוּנה שְׁנוֹרֶר (שנורער). למילה זו קונוטציה שלילית.
המושג תרבות השנור מתייחס בחברה היהודית לגופים המעדיפים להתקיים על תרומות אף שבאפשרותם להתבסס, אולי במעט מאמץ, גם על הכנסות עסקיות.
בן-אביגדור כותב בסיפורו "במליצה ובחיים": "המידה הזאת היא מידה מגונה מאוד, היא מראה באופן בולט את מידת השנוררות אשר דבקה בעמנו במשך ימי הגלות".
אישור המתרים כמוסד ציבורי מזכה.
מדינות שונות מעודדות את משלמי המיסים לתרום כספים למוסדות ציבוריים שאושרו לכך, על ידי מתן הטבות במס הכנסה בהתאם לגובה התרומה. בישראל מוסדר הנושא ב, לפיו מי שתורם למוסדות אלה יהנה מזיכוי ממס בשיעור 35% מתרומתו.
על מנת שארגון ייכלל ברשימת הארגונים שתרומה אליהם מעניקה זיכוי במס, עליו להגיש בקשה לרשות המיסים, ובה אישורים כמו: פרטים על פעילות המוסד, מסמכי התאגדות, דו"חות כספיים ואישור ניהול תקין. מוסד ציבורי הרשום כאגודה עות'מאנית יכול להיכלל ברשימת הארגונים שתרומה אליהם מעניקה זיכוי במס, למרות שאינו מציג אישור ניהול תקין ואין ביקורת חיצונית משמעותית על התנהלותו הכספית. סעיף 46 מסמיך את שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת להחליט האם הארגון שהגיש את הבקשה עומד בקריטריונים הנדרשים.
גם לאחר קבלת האישור, ארגונים המוכרים לעניין סעיף 46 נמצאים תחת פיקוח של רשות המיסים ונדרש מהם לשלוח לרשות מסמכים רלוונטיים על מנת לקבל המשך זכאות לאישור. מדיניות שר האוצר למתן אישור נבחנה לראשונה על ידי בית המשפט הגבוה לצדק בבג"ץ 637/89 חוקה למדינת ישראל נ' שר האוצר, אולם בית המשפט לא מצא טעם משפטי לבטלה או להתערב בה. לאחר כשני עשורים בג"ץ נדרש שוב לסוגיה בבג"ץ עמותה לוויפאסנה בישראל נ' שר האוצר, שבו המליץ בית המשפט לשר האוצר לגבש מדיניות יותר ברורה בנוגע למתן אישור לפי סעיף 46. לשם כך מינה שר האוצר ועדה ציבורית בראשות השופטת בדימוס שרה פריש, והמלצות הוועדה הניבו מסמך קוים מנחים של רשות המיסים.
יונדב קפלון
יונדב קפלון (נולד ב־1963) הוא משורר ישראלי.
ביוגרפיה.
קפלון נולד בשנת 1963 במלבורן, אוסטרליה לעליגל (בת הרב משה צבי סגל) ואורי קפלון. עלה לישראל ב-1970. למד בישיבות חב"ד שונות באוסטרליה ובישראל, ובישיבת ירושלים לצעירים שליד ישיבת מרכז הרב. רבותיו הם הרבנים עדין אבן ישראל ויצחק גינזבורג (שהוא גם קרוב משפחתו) המזוהים עם חסידות חב"ד.
קפלון החל לכתוב שירה מגיל צעיר, וכנער נתקל בשירתה של זלדה שהייתה בעיניו מופת ודוגמה אישית: שניהם חסידי חב"ד שלא נטשו את אמונתם וכותבים שירה. ביום הולדתו השש-עשרה טלפן קפלון לזלדה והזמין את עצמו אליה. השניים שמרו על קשר עמוק שהגיע לשיאו בבקשתה של זלדה לאחר נישואיו של קפלון לרעייתו יונה שישכור דירה מול ביתה, כדי שיוכל לערוך בעבורה קידוש בלילי שבתות.
את מחזור השירים הראשון שלו 'עיר ימים ספורים' פרסם קפלון בחדרים (בעריכת הלית ישורון, אותה פגש אצל זלדה) והוא נכתב בעקבות שהותו בעיר ימית בשבועות שלפני פינויה. מאז הפך חדרים לביתו הספרותי המרכזי.
קפלון נחשב אחד ממובילי הפריחה התרבותית בציבור הדתי-לאומי, וכאחד ממבשרי הרנסאנס הלירי-רליגיוזי.
יצירתו המוכרת ביותר היא סדרת "ממך אליך" בהוצאת "ידיעות ספרים" (לראש השנה וליום הכיפורים, ספר השבת וספר האהבה).
שימש כמנחה סדנאות כתיבה יוצרת במוסדות חינוכיים רבים ומגוונים, פעילות בה החל בישיבה תיכונית חיספין ברמת הגולן.
כיום, יוצר תרגילי כתיבה מגוונים בהשראת טקסטים ייחודיים, ומנחה סדנאות ייעודיות לצוותי הוראה, רבנים, רופאים, פסיכולוגים ולציבור הרחב.
בשנת 2005 כתב פרופ' דן מירון:
על גב ספר השירים "רעד העיפרון" כתב פרופ' אריאל הירשפלד:
ניתוח מערכות
ניתוח מערכות הוא תחום הנדסי העוסק בניתוח אופן פעולתן של מערכות גדולות ומורכבות ובאינטראקציה בין מרכיביהן. ענף זה קשור קשר הדוק לחקר ביצועים ולניהול סיכונים.
המערכות שבהן עוסק ניתוח מערכות עשויות להיות מכל תחומי החיים: תהליכים תעשייתיים, תהליכים מנהליים, תהליכי קבלת החלטות וכדומה.
בתהליך ניתוח המערכות נבנה לעיתים מודל של המערכת הנבחנת, שבו שלושה מאפיינים של המערכת: רכיבים, תהליכים ומבנה. מודל זה מאפשר בדרך כלל ביצוע סימולציה, לשם הבנה טובה יותר של המערכת ושל חלופות אפשריות.
מארי פרדריקסון
מארי פרדריקסון (בשוודית: Marie Fredriksson; 30 במאי 1958 – 9 בדצמבר 2019) הייתה סולנית להקת רוקסט, הרכב פופ/רוק שוודי שהצליח ברחבי העולם בעיקר בשנות ה-90 של המאה ה-20. פרדריקסון הייתה אחראית גם ליציאתם של אלבומים שוודים רבים בקולה, אך אלבום באנגלית הוציאה רק בשנת 2004, לאחר שרוקסט החליטו לקחת פסק-זמן מפעילות.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
מגיל צעיר רצתה פרדריקסון להיות זמרת. במהלך קונצרט ב-1978 פגשה בחור בשם סטפן ועברה להאלמסטד כדי לחיות עמו. היא הצטרפה ללהקתו, "Strul" (שוודית: "ברדק"), שבהמשך נהייתה ל-"Mamas Barn" ("ילד של אמא"), אך לא הצליחה עם אף אחת מהן. לפרדריקסון היה חבר בשם פר גסלה שעימו חלקה סטודיו. גסלה סידר עבורה מבחן בד עם המפיק השוודי הידוע לאסה לינדבום. מהר מאוד החתים לינדבום את פרדריקסון על חוזה תקליטים, והיא פצחה בקריירת סולו עם האלבומים "Het Vind" ("רוח חמה") ו-"Den Sjunde Vågen" ("הגל השביעי").
בשנת 1984 ביקש לאסה לינדבום, שהיה גם המפיק של יילנה טידר, מפרדריקסון להקליט איתו דואט - "Så Nära Nu" ("כה קרובה עכשיו"). לינדבום התרשם מקולה, ולכן דחפו אותה הוא וגסלה לפנות לקריירת סולו. לאחר כמה דחיות, התקבלה פרדריקסון, והחלה את ההקלטות של אלבום הבכורה - "Het Vind", כשהמפיק הוא לינדבום בכבודו ובעצמו. הסינגל הראשון, "Ännu Doftar Kärlek" ("עדיין מריח כמו אהבה") הצליח מאוד. האלבום נחל הצלחה, אך משנתבקשה פרדריקסון לצאת לסיבוב הופעות, היא העדיפה לצאת עם לינדבום ולהקתו, משום שלא היה לה די ביטחון להופיע לבדה.