נטר החל בתכנון הקמתו של בית-הספר והחל להניח את היסודות לבנייתו. הוחלט כי שמו יהיה: "בית-הספר החקלאי של חברת "כל ישראל חברים". בנוסף, החל לגייס פועלים ובעלי מלאכה יהודים וערבים. נטר, ביטא את השמחה בשילוב הקשר ההדוק שלו לתנ"ך, על ידי כינויין של הגבעות השונות בשטחו של בית-הספר בשמות תנ"כיים: רמת אברהם, רמת יעקב, עמק שרה וכדומה. בית-הספר החקלאי מקוה ישראל הוקם, אפוא, ב-1870 מזרחית ליפו וקרל נטר היה למנהלו הראשון. חנוכת בית- הספר נקבעה לאמצע הקיץ. באותו שבוע, ההפטרה של פרשת השבוע הייתה מתוך ספר ירמיהו ובתוכה הפסוק: "מקוה ישראל ה' עזביך יבושו". ר' גרשון, הגדול בתורה, הציע לקרוא למקום: "מקוה ישראל" ונטר קיבל את הצעתו. להוט לצאת לדרכו החדשה, היה נטר מלא ביטחון באשר לגיוס תלמידים. הוא ציפה להמון רב, שיתדפק על דלתות בית-הספר מרגע שתגיע השמועה לירושלים בדבר פתיחת בית-ספר חקלאי ראשון מסוגו. הדבר לא היה כך:
נטר לא התייאש. הוא החל לפעול בין בני העדה הספרדית, שהיו פחות שמרנים ויותר פתוחים לרעיונותיו. פעולה נוספת שעשה, על מנת למשוך תלמידים, הייתה ההבטחה להורים שבבית-הספר ילמדו גם מקצועות כגון סנדלרות, חייטות ונגרות. נטר נאלץ לקבל לבית-הספר נערים מפוקפקים, שנרשמו למוסד רק מפני שהוא הבטיח להם את כל צורכיהם חינם.
בית הספר החל להניב תוצאות - ניטעו 25 אלף גפנים, בנוסף לנטיעות של אלפי עצים שונים, הייתה תוכנית לגדל פרחים ולייצר מהם בשמים, בית-הספר סייע להילחם במחלת הקדחת, החלה מכירתם של תפוחי אדמה, יוצר יין משובח. חמש שנים לאחר שהוקם מקוה ישראל, קיים בית הספר שנת שמיטה. באותה שנה גדל מספר התלמידים בכעשרה אחוזים.
אף על פי שהיה עסוק בניהול בית הספר, נטר לא הזניח את הטיפול המסור בתלמידיו. נטר הרווק ראה את בית הספר ואת התלמידים כבני משפחתו.
נטר ושנותיו הראשונות של מקוה ישראל.
בית הספר נקלע לקשיים כלכליים וננטש על ידי הממסד. לא היה כסף לרכישת אדמות, עליהן יתיישבו החלוצים ולכן לא היו תלמידים ששאפו להיות חלוצים. נטר האופטימי לא התייאש והחליט לתרום מכספו הפרטי לבית-הספר. מעשה זה הביא אחרים לתרום גם הם, עובדה ששיפרה מעט את המצב הכלכלי הרעוע.
בשנת 1873 נפל נטר מסוס ונחבל בצורה קשה, שדרדרה את בריאותו. בהמלצת רופאיו, הוא נסע לאירופה על מנת לעבור טיפולי שיקום ונאלץ לפרוש מניהול בית הספר.
בשנת 1874 נערכה אספה בלונדון, בה נאם נטר. הוא הדגיש את מטרות העל של בית הספר:
קרל נטר ו"הבונים החופשיים".
קרל נטר היה מבין החברים והמייסדים של לשכת הבונים החופשיים הראשונה שקמה בארץ ישראל בראשותו של רוב מוריס. הוא גם מבין החותמים על הבקשה להקמתה. לשכת "Royal Solomon Mother Lodge N° 293" קיבלה את אישורה מהלשכה הגדולה של קנדה ב-17 בפברואר 1873 ונחנכה בפועל ב-7 במאי במערת צדקיהו בירושלים.
ימיו האחרונים ונסיבות פטירתו.
ב-30 באוגוסט 1882 הגיע נטר בפעם האחרונה למקוה ישראל. יומיים לאחר מכן נפל למשכב עקב מחלת כבד כרונית שממנה סבל.
קרל נטר נפטר בי"ט בתשרי תרמ"ג. הוא נקבר באדמת מקוה ישראל, אותו יסד.
הנצחתו.
לימים, בשנת 1939, ייסדו בוגרי מקוה ישראל ובוגרות משקי פועלות כגון בית חנה, מושב בשרון וקראוהו על שמו, כפר נטר. על שמו נקראו רחובות בירושלים, בחיפה ובערים נוספות במדינה. בשנת 1970, לכבוד מאה שנים להקמת מקוה ישראל, הנפיק דואר ישראל בול ועליו דיוקנו של נטר.
בשנות ה-20 של המאה ה-20 קמה במרוקו "תנועת הנוער שרל נטר" שנתנה ביטוי למאווייהם הדתיים - לאומיים של אלפי בני הנוער היהודי במרוקו. נשיא התנועה היה אלפונסו צבע.
אור מקוטב
קיטוב אור
Led Zeppelin III
Led Zeppelin III הוא אלבומה השלישי של להקת ההארד רוק לד זפלין, שיצא לאור בחמישי באוקטובר, 1970 בידי חברת התקליטים "אטלנטיק רקורדס".
האלבום.
בניגוד לשני האלבומים שקדמו לו, האלבום הזה הציג בפני המעריצים צד אחר של הלהקה, שכלל בתוכו מוזיקת פולק בריטית וגיטרות אקוסטיות, שהציגו את עיקר האלבום לצד מוזיקת הרוק והבלוז.
אולם, האלבום סבל מביקורות קשות. מצד אחד העבירו ביקורת על השירים ה"כבדים" שבאלבום בטענה שמדובר ברעש טפל, בעוד שהשירים האקוסטיים נקטלו בטענה שהם חיקוי של המוזיקה של קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג. על אף שהביקורות השליליות השפיעו על המכירות של האלבום באותה עת, האלבום עדיין הפך להצלחה בינלאומית, ועם הזמן, המוניטין שלו שוקם למכביר.
השירים.
האלבום כולל שניים מהשירים המפורסמים של לד זפלין: "Immigrant Song" (שיר המהגרים) ו־"Since I've Been Loving You" (מאז שאהבתיך). הראשון נכתב בידי ג'ימי פייג' ורוברט פלאנט על הפלישה הנורדית של האנגלים (פירוש אירוני למילה "הגירה"), והושפע מהופעה של הלהקה באיסלנד.
השיר השני הפך לקלאסיקת רוק שכוללת נגינה אמוציונלית מצד חברי הלהקה יחד עם השירה של פלאנט שמנצלת את המנעד הקולי שלו באופן מקסימלי. השיר עצמו הפך לשיר חובה בהופעות של הלהקה.
שירים פופולריים נוספים באלבום הם: "Celebration Day", "Friends", "ו־Bron Yr Aur Stomp", שנכתב על כלבו של פלאנט "סטריידר" ונקרא על שם בית כפרי בו הקליטו חברי הלהקה מספר שירים ושימש להם השראה באלבום.
השיר "Gallows Pole" הוא במקור שיר עם בריטי מוכר שנושא את אותו השם, שהוקלט ב-1939 על ידי זמר הפולק לדבלי. ג'ימי פייג' שמע אותו לראשונה בתקליט של Folkways מאת פרד גרלאך, נגן גיטרת 12 מיתרים. פייג' השתמש בגרסה שלו כבסיס ושינה לחלוטין את העיבוד. בשיר הזה ניגן גם לראשונה על בנג'ו.
את השיר "Tangerine" כתב פייג' כמה שנים לפני כן וה-Yardbirds ניסו להקליט אותו יותר מפעם אחת. פייג' מנגן בו בגיטרת פדל סטיל, לראשונה מאז האלבום הראשון.
העטיפה.
התקליט המקורי היה מורכב באופן חדשני: אריזת התקליט הייתה נפתחת, כך שעל העטיפה הקדמית ומבפנים הוצגו תמונות סוריאליסטיות של עצמים ודימויים שונים, רובם קשורים לתעופה. בתוך העטיפה הקדמית של התקליט היה מונח נייר עם תמונות נוספות של חברי הלהקה ודימויים פסיכדליים, שהיה אפשר לסובב מבפנים ולראות את הדימויים דרך פתחי חורים בעטיפה החיצונית. כאשר תמונה הוזזה אל תוך פתח אחד כך שאפשר היה לראות אותה, בדרך כלל עוד תמונה או שתיים היו מוצגות בפתחים אחרים.
מחמת המורכבות של העטיפה אין להשיג בדיסקים את האלבום עם אותו הקונספט, פרט להדפסות מיוחדות.
ערן זרחוביץ'
ערן זרחוביץ' (נולד ב-15 בנובמבר 1974) הוא קומיקאי, תסריטאי, שחקן טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי, זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה.
ביוגרפיה.
זרחוביץ נולד וגדל בפתח תקווה. אביו היה מנהל חברת בת למשאיות של קוקה-קולה. את שירותו הצבאי עשה כשקמיסט בבסיס סיירת מטכ"ל. לאחר השחרור מהצבא, למד תקשורת במכללה למינהל.
את דרכו התקשורתית החל כשהגיש לצד שרון טייכר את תוכנית הרדיו הלילית "ציפורי לילה מנקרות" בגלי צה"ל, במקום חיים אתגר. ב-2007 עבר עם טייכר לרדיו תל אביב והשניים שידרו את "תוכנית הערב" בתחנה במקום שי ודרור שעזבו לרדיו ללא הפסקה. באמצע יוני 2010 הם חזרו לשדר בגלי צה"ל את "חותרים למגע", תוכנית בידור שבועית בצהרי ימי חמישי, עד סוף 2014. ביולי 2015 החלו לשדר ברדיו תל אביב את התוכנית "טייכר זרחוביץ'", שמשודרת בימים ראשון עד חמישי בשעות 16:00 עד 18:00.
בשנת 2003 ו-2004 כתב ביחד עם אריק שגב את התוכן של טקס מסך הזהב.
כשחקן, זרחוביץ' פרץ לראשונה בתפקידו כארז קליינר בסדרה הקומית "מסודרים", ששודרה בערוץ 2. זרחוביץ' היה שותף גם לכתיבת התסריט לסדרה וזכה עם שותפיו בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2007 בקטגוריית "התסריט הטוב ביותר בסדרה קומית".
בשנת 2009 שודרה בערוץ 10 תוכנית הלייט נייט הסאטירית של זרחוביץ' וטייכר, "שינויים בלוח השידורים", שהתבססה על קודמותיה ברדיו. התוכנית שודרה בימים בהם התנהל מבצע עופרת יצוקה.
ב-2010 הנחה לצד שרון טייכר את השעשועון "היכל התהילה" בערוץ ביפ, לרגל ציון 10 שנים לקיום הערוץ, וכן השתתף בתוכנית "מעצר בית" של איל קיציס וטל פרידמן.
באותה שנה הצטרף לקאסט השחקנים של "ארץ נהדרת". בעונה השמינית כשחקן אורח ובעונה התשיעית כבר הפך לחבר מן המניין, וחיקה דמויות רבות כמו נפתלי בנט, איתן כבל, סמיון גרפמן, ברהנו טגניה, גילה אלמגור, מוריס קאהן, ולדימיר פוטין ועוד.
לאורך העונות בארץ נהדרת, כתב זרחוביץ' עם שרון טייכר ואסי כהן את סדרות המערכונים: עיריית רמת הוד, שאולי חולה סרטן והטורטלים.
בשנת 2012 עלתה בערוץ 2 הסדרה הקומית "הפרלמנט", סדרת בת של "ארץ נהדרת", בה שימש זרחוביץ' הן כתסריטאי ראשי והן כשחקן. לצורך כתיבת העונה השנייה של התוכנית פרש מהעונה העשירית של "ארץ נהדרת", אך חזר אליה בעונה ה-11.
בין השנים 2013 ל-2019 השתתף זרחוביץ' במופע בידור עם שי שטרן ומאור כהן בשם "כמעט מושלמים".
בפברואר 2015 זכתה "הפרלמנט" בחמישה פרסים בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה: פרס הסדרה, התסריט, הבמאי, השחקן והשחקנית.
בשנת 2015 שיחק זרחוביץ' בסדרה "התסריטאי" של סייד קשוע ששודרה בערוץ 1 ובערוץ 33.
בשנת 2019 שיחק זרחוביץ' את דמותו של אריק, מנכ"ל חברת הייטק, בסדרה "נחמה" שיצרו רשף לוי ותומר שני ושודרה ב-HOT.
באוקטובר 2019 תוכנית הרדיו "טייכר וזרחוביץ'" המשודרת ברדיו ת"א 102 FM זכתה בפרס הרדיו בקטגוריית תוכנית המלל הטובה ביותר שאינה אקטואליה. כמו כן, הצמד נבחר על ידי תאגיד השידור הישראלי לפרשן את אירוע האירוויזיון 2019 שהתקיים בישראל, במטרה להוסיף לשידור זווית קומית ומעניינת. השניים ליוו את שלושת השידורים של התחרות - שני חצאי הגמר והגמר.