בין הדוגמאות הקלאסיות ישנו ניצול יתר של משאבים. בדוגמה זו, שימור המשאבים ירע את מצבה של האוכלוסייה האקטואלית אך במעט, אך ניצול יתר שלהם ישית סבל רב על הדורות העתידיים. חרף עובדה זו, דומה כי מדיניות המשאבים תשפיע על זהות הדורות שעתידים לבוא, ולכן, לאור הפרופוזיציות הקודמות, קיימת בעיה מובנית בהצבעה על "נזק" שנגרם להן.
דוגמה קלאסית נוספת עניינה "ילד עבד". במסגרת הדוגמה, נחתם חוזה בין הורים לאיש עשיר במסגרתו הם יביאו ילד וימכרוהו לעבדות, בתמורה לסכום כסף נכבד. הילד, על-פי הדוגמה, עתיד להיווצר בשל החוזה, ובהינתן שחייו כעבד הם עדיין חיים ששווה לחיות, הרי שאי המוסריות האופפת את המקרה מטילה צל כבד על הפרופוזיציות המקדימות.
פרפיט מביא דוגמה נוספת שאף היא הפכה קנונית, דוגמת הנערה בת ה-14. פרפיט מבקש לשים לב כי אותה הביצית שפוטנציאלית יכולה להביא לקיומו של ולד אינה אותה הביצית שתהא בעוד 10 שנים, אך הביצית הספציפית קובעת למעשה את זהותו של אותו פרט עתידי. במקביל, פרפיט מבקש שנחשוב על ילדה בת 14 שבוחרת להביא ילד לעולם. אנחנו חושבים שהחלטתה שגויה, וכי עליה לחכות מספר שנים בטרם תחליט להביא ילד לעולם. אנחנו גם חושבים, וזה העיקר, כי סיבה מרכזית לכך שהחלטתה שגויה היא שזה יביא לילד שהנערה תוליד "התחלה רעה לחיים". ברם, עיון מעמיק יותר מגלה שאותו ילד לא היה נולד כלל אלמלא ההחלטה הזו.
הבעיה אף עולה ביתר שאת בדיון הקשור בחיים בעוולה.
צבי פכטהולט
צבי פכטהולט (1 בנובמבר 1874 – 23 במאי 1958) היה מראשוני תושבי תל אביב ובוניה.
קורות חייו.
נולד בדרוהוביץ', מזרח גליציה, י"א בחשוון תרל"ה (1 בנובמבר 1874) לבן-ציון הלוי (ממשפחת האדמו"ר ר' יצחק אייזיק מז'ידאצ'וב ושושלת של רבנים ושוחטים) ולבינה בת צבי הלוי זינגר מדרוהוביץ.
למד בחדרים ובישיבת דרוהוביץ' מפי הרב יוסף זינגר והשתלם בהשכלה ומדעים מפי מורים פרטיים. למד את מלאכת הבנאות בקורס של הפוליטכניון בלבוב וקיבל בשנת 1898 תעודת בנאי-אומן מטעם שלטון המחוז בסמבור.
בשנת 1898 נשא לאשה את שרה בת יהודה איגלר מכפר קלינוף, מחוז סאמביר. התיישב בסאמביר ועסק בקבלנות-בנין. בנה הרבה בנייני מגורים ותעשייה. היה פעיל בעבודה ציבורית וציונית יחד עם הד"ר פ. רוטנשטרייך במשך 25 שנה, השתתף באספה ציונית בסאמבור בה הופיע הד"ר הרצל. היה חבר בהרבה וועדים ציבוריים ובמשך 11 שנה יו"ר אגודת בעלי-המלאכה "יד חרוצים". בזמן מלחמת העולם הראשונה, בימי הכבוש הרוסי השתתף כחבר פעיל בוועד ההצלה ועזרה לפליטים ביחד עם ד"ר פ. רוטנשטרייך, אברהם גולדברג, אברהם שור וב"צ טילמן ושקד בטפול בחולים היהודים באזרחים ובצבא בהגשת עזרה רפואית וגם בבירור זהותם בזמן פטירתם לשם התרת עגונות.
בימי שלטון האוקראינים אחרי התפוררות אוסטריה והמהפכה ברוסיה, השתתף בחבר ועד הקהילה וחבר המועצה הלאומית היהודית לגליציה המזרחית בהנהלתו של ד"ר פ. רוטנשטרייך.
פעילותו בארץ ישראל.
ב-1920 עלה ארצה והשתקע בתל אביב. המשיך בעבודתו כקבלן-בנין והקים במשך הזמן למעלה ממאתיים בניינים (בניני מגורים וחרושת ובניינים ציבוריים וממשלתיים). בין הבניינים שהקים: בית-ההסגר (קרנטין) בעג'מי שביפו, מועדון הציונים הכלליים, בית הסוכנים, פסז' פינסקר, בית הכנסת ברחוב בוגרשוב, בית היתומים ע"ש בלובשטיין ברמת גן על מגרשה של משפחת דבורקין שנדבה למוסד (אותו בנה בהתנדבות), חלק מבית מושב זקנים ברחוב אלנבי (בהתנדבות), בית תלמוד תורה ברחוב המליץ, ועוד.
השתתף ביסוד שכונת נורדיה ("מחוסרי דירות"), נבחר למועצה הראשונה והשנייה של עירית תל אביב מטעם מפלגה שכונתית בשם "הסתדרות השכנים", היה שופט עירוני בתל אביב החל מ-1932 שופט בבית משפט השלום העברי, חבר מועצת מושב זקנים ברחוב אלנבי למעלה מ-15 שנה, חבר הנהלת בית היתומים ע"ש א. ל. בלובשטיין ויו"ר ועדת הבניין, יו"ר מועצת בנק למלאכה החל משנת 1928, פעיל בהנהגת מרכז בעלי מלאכה במשך כל הזמן, נשיא הכבוד של ארגון קבלני הבניין בת"א, נשיא הכבוד של אגודת גמילות חסדים ע"ש ר' יצחק אוסטרובסקי ליד בית הכנסת שברחוב בוגרשוב, היה יו"ר הנהלת בית אינוולידים בת"א במשך 3 שנים, חבר בוועד העזרה ליד אגודת העיוורים "ששת", ביחד עם השופט אליהו מני והעו"ד מ. גורודיסקי, והיה חבר וועד הקהילה העברית של ת"א-יפו במשך 8 שנים עד מיזוגה עם עירית תל אביב.
בשנות מלחמת העולם השנייה היה פעיל במשמר האזרחי. היה במשך 12 שנה חבר הנהלת האגודה לעזרת חולי-רוח ובית-המרפא שלה בבני-ברק. חבר פעיל בלשכת הכוכב מס' 13 של הבונים החופשיים ובלשכת "שמעון רוקח" של בני ברית.
נפטר ביום ד' סיון תשי"ח נקבר בבית העלמין טרומפלדור בתל אביב.
לקריאה נוספת.
בית האינוולידים, תל אביב 100, האנציקלופדיה העירונית, דני רכט.
Break My Heart
Break My Heart (בעברית: לשבור את ליבי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית דואה ליפה, מתוך אלבומה השני Future Nostalgia. השיר יצא לאור ב-25 במרץ 2020 כסינגל השלישי מתוך האלבום על ידי חברת תקליטים וורנר רקורדס.
רקע וכתיבה.
השיר "Break My Heart" הודלף בינואר 2020, יחד עם "Physical" ו-"If It Ain't Me", שיתוף פעולה שלא פורסם עם הזמרת נורמני. ליפה חשפה לראשונה כי השיר ישמש כסינגל השלישי מתוך האלבום Future Nostalgia בריאיון לתוכנית הטלוויזיה האוסטרלית "Sunrise". ליפה חשפה את עטיפת הסינגל והכריזה כי יופץ ב-27 במרץ 2020. לבסוף, בעקבות שינוי תאריך צאתו של האלבום עצמו, היא הקדימה את צאתו של הסינגל.
בין כותבי השיר ניתן למנות את אלי טמפוסי ואת דואה ליפה עצמה.
מאחר שבמסגרת השיר סומפל קטע מתוך לחן הלהיט "Need You Tonight" של INXS, נרשמו חברי הלהקה בקרדיטים של השיר גם כן.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של דואה ליפה ב-25 במרץ 2020. בקליפ ניתן לראות את ליפה כשהיא רוקדת בכל מיני מקומות שונים.
אלברטו משען
אלברטו משען הלבינגר (בספרדית: Alberto Michán Halbinger; נולד ב-2 בדצמבר 1978) הוא רוכב סוסים תחרותי ממוצא יהודי-מקסיקני, ייצג את מקסיקו במשחקים האולימפיים וסיים במקום חמישי בתחרות הקפיצות האישית (לונדון 2012). משנת 2018 הוא מייצג את ישראל בתחרויות רכיבה.
ביוגרפיה.
משען נולד וגדל במקסיקו סיטי, בן למשפחה יהודית ממקסיקו. הוא החל לרכב על סוסים בגיל 5 ובגיל 11 החל להשתתף בתחרויות.
באליפות העולם ברכיבת סוסים שנערכה באאכן, גרמניה בשנת 2006 סיים משען עם הסוסה לוויטה במקום 67 בתחרות הקפיצות האישית ובמקום 19 בתחרות הקפיצות הקבוצתית.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) ביחד עם הסוסה לוויטה הוא סיים במקום 28 בתחרות הקפיצות האישית ובמקום תשיעי בתחרות הקפיצות הקבוצתית.
במשחקים הפאן-אמריקאים שנערכה בגוודלחרה, מקסיקו בשנת 2011 ביחד עם הסוסה רוזליה לה סילה זכה משען במדליית ארד בתחרות הקפיצות הקבוצתית וסיים במקום חמישי בתחרות הקפיצות האישית.
באולימפיאדת לונדון (2012) ביחד עם רוזליה לה סילה סיים משען במקום חמישי בתחרות הקפיצות האישית ובמקום תשיעי בתחרות הקפיצות הקבוצתית.
במכביה השמונה עשרה שנערכה בשנת 2013 השתתף משען ביחד עם אחיו בתחרות קפיצות סוסים.
באליפות העולם ברכיבת סוסים שנערכה בקן, צרפת בשנת 2014 ביחד עם הסוסה קרוסו לה סילה הוא סיים במקום 63 בתחרות הקפיצות האישית ובמקום 22 בתחרות הקפיצות הקבוצתית.
בשנת 2016 עלה לישראל וחיכה כשנתיים עד שיוכל לייצג את ישראל בתחרות קפיצות סוסים. בתחרות שנערכה ברוסיה סיימה נבחרת ישראל במקום שמיני ובכך קבעה כי ישראל תיוצג בפעם הראשונה באולימפיאדה (טוקיו 2020) בענף זה.
משען ייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020), אך הודח מהתחרות לאחר שנפל מסוסו.
מולומדיקינה כירוניס
המולומדיקינה כירוניס (Mulomedicina Chironis; מילולית: "רפואה לפרדות של כירון") היא מסה רפואית שנכתבה בלטינית במאה ה-4, בנושא תרופה לטיפול בסוסים.
שמו של המחבר מצוין כאדם בשם כירון קנטאורוס, שלבטח לא היה שמו האמיתי של הסופר, אלא ככל הנראה שם בדוי שנון.
החיבור הוא אוסף המשקף כתבים מתקופות שונות.
הוא מפרט מספר מקורות: קולומלה, גרגיליוס מרטיאליס (המחצית ה-1 של המאה ה-3 לספירה), קאטו הזקן, אפסירטוס, וגם כמה כתבים אנונימיים ואבודים. הספר אינו תרגום לטקסטים הווטרינריים היווניים, מה שמכונה היפיאטריקה , אף כי אין להכחיש שהטקסטים מועילים להבנת ה"מולומדיקינה".
"מולומדיקינה כירוניס" הוא המקור העיקרי עבור החיבור "Mulomedicina" של וגטיוס. אותו וגטיוס אומר במקום מסוים בחיבורו (ספר 1, פרולוג 3–4): "על אף הטיפול שלהם, כירון ואפסירטוס לא נשמעים טוב בשל הבעתם הגרועה ושיבוש הסגנון שלהם".
נותרו שני כתבי יד המכילים את ה-"Mulomedicina Chironis". כתב היד הראשון, CLM 243 מהמאה ה-15, נמצא בשנת 1885 בספריית מדינת בוואריה במינכן על ידי וילהלם מאייר . כתב היד השני, D III 34, המתוארך לשנת 1495, התגלה בשנת 1988 בספריית אוניברסיטת בזל על ידי ורנר זאקמן.
בחיבור ישנה עדות לחשיבות המתמשכת המקושרת ליתרונות הרפואיים של "הביטומן של (ארץ) יהודה", כמו גם של צמח "האפרסמון של יהודה".
אגנס קובאץ'
אליאכסנדר בראנקואו
כשל נשימתי
טראומה פיזית
קינז'אל
פראטיטיה-סמוטפאדה
מכונת הרדמה
מכונת הרדמה היא מכשיר רפואי המספק זרם תערובת גזים רפואיים וחומרי הרדמה לצורך הרדמה, לרוב בעת פעולה ניתוחית.