הפרויקט זכה ללעג במהרה והוגדר כ"כפר פוטיומקין" וספג ביקורת על כך שהבנייה אינה מציאותית ויש להקדיש את כל מקורות המימון לפתרון בעיות הערים המצריות הקיימות, ועל כך שהעם המצרי לא קיבל מידע על הפרויקט ולא התקיימה התייעצות או משאל עם להעברת עיר הבירה.
אנטישמיות באיטליה של המאה ה-21
מאז מלחמת העולם השנייה, דעות קדומות ואנטישמיות באיטליה כמעט ולא נצפו באופן אגרסיבי.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני תרם רבות בהתפתחות וביטוי האנטישמיות במאה ה-21 בעולם כולו, וגם באיטליה. האינתיפאדה השנייה, שהחלה בסוף ספטמבר 2000, הפעילה מנגנונים בלתי צפויים, ועוררה דעות קדומות אנטי-יהודיות שהתערבבו בסטראוטיפים פוליטיים. הסכסוך מוצג לרוב כהתגלמות המאבק בין הטובים (הפלסטינים) לרעים (יהודי ישראל).
מספר מקרי אנטישמיות שנרשמו בשנים האחרונות באיטליה.
התפלגות המקרים ב-2018 לפי סוגים.
המספר הגבוה של אירועים אנטישמיים שנרשמו לאורך שנת 2018 משקף את האקלים הפוליטי והכלכלי; מקרים רבים קשורים לאירועים הרואים את היהודים ו/או את מדינת ישראל במרכז תשומת הלב:
התקריות האנטישמיות בשנת 2018 קשורות, לפי סדר החשיבות ל: קונספירציה, אנטי-ציונות, נאו-נאציזם, טריויאליזציה של השואה (לעג לשואה), אנטי-יהדות (אנטישמיות נוצרית ודתית).
תופעת השנאה נגד היהודים הוסיפה להתרחב ונעשתה אף חמורה יותר. ריכוזה הוא בעיקר ברומא ובסביבתה.
לאחר שכמעט ולא הורגשה בשנים שקדמו, האנטישמיות התפרצה באמצעות הטוויטר. היא משפיעה בעיקר על מרכז איטליה וממוקדת על יהודים תוך שימוש בסטראוטיפים ובפייק ניוז.
בבחירת המילים למיפוי, המונחים והעלבונות שחזרו על עצמם הכי הרבה במדיה החברתית, שהודגשו גם במחקר מדעי, שעסק בחקר המנגנונים המעורבים בגישה המפלה, היו:
הכחשת שואה באיטליה.
מסקר משנת 2019 של Eurispes, עולה כי 15.6% מאזרחי איטליה מכחישים את קיומה של השואה, וכי 16.1% סבורים כי ישנו "ניפוח" את מספר הקורבנות. בשנת 2004 מספרם של אלה שחושבים שהשואה מעולם לא קרתה עמד על 2.7% בלבד.
יחס האיטלקים לסטראוטיפ היהודי.
האמירה לפיה היהודים שולטים בכוח הכלכלי והפיננסי, אמנם חלוקה על רוב האיטלקים (76%), אך לא חסר מי שמסכימים עם אמירה זו (23.9%). על פי יותר מחמישית מהאיטלקים שרואיינו,(22.2%), היהודים הם אלה ששולטים בתקשורת. זאת, לעומת 34.1% שחשבו כך ב-2004.
בהשוואה לסקר Eurispes שנערך בשנת 2004 באותם נושאים, שיעור האיטלקים שלדעתם היהודים קובעים בחירות פוליטיות בארצות הברית, הוא נמוך יותר: מ-30.4% ב-2004 ל-26.4% ב-2019.
יחס האיטלקים לדמותו של מוסוליני.
בסקר משנת 2019 של Eurispes, נשאלו אילו אמירות מבטאות בצורה הטובה ביותר את עמדתם הפוליטית של רוב האיטלקים. 19.8% מהנשאלים הצהירו כי "חושבים שבניטו מוסוליני היה מנהיג גדול שרק עשה כמה טעויות".
וולטה אה ולנסיה
וולטה אה לה קומוניטאט ולנסיה (בקטלאנית: Volta a la Comunitat Valenciana) הוא מרוץ אופני כביש בקטעים שנערך בולנסיה מאז 1929. המרוץ הוא ברמה 2.פרו בסבב ה-UCI ProSeries החל מ-2020, שיאן הניצחונות בו הוא אלחנדרו ולוורדה והמנצח האחרון במרוץ במהדורה של 2022 הוא אלכסנדר ולאסוב.
היסטוריה.
המרוץ נוסד ב-1929, אז ניצח בו סלבדור קארדונה המקומי. המנצח הלא ספרדי הראשון במרוץ היה הילאיירה קוורוור הבלגי ב-1958.
המרוץ לא התקיים בשנת 2009–2015 בשל בעיות מימון. ב-2018, ניצח במרוץ אלחנדרו ולוורדה בפעם השלישית ובכך הפך לשיאן הניצחונות במרוץ. משנת 2020, המרוץ הוא חלק מסבב ה-UCI ProSeries. המרוץ כאמור מתאים למטפסים, אך כולל לעיתים גם לפחות שני קטעים שמתאימים למאיצים. הוא מתקיים בתחילת העונה ונחשב למרוץ הקטעים הבכיר הראשון בעונת המרוצים בספרד.
אח&quot;י רומח (סער 4.5)
אח"י רומח היא ספינת סער שנבנתה במספנות ישראל כראשונה בסדרת סער 4.5 נושב ומשרתת בשייטת ספינות הטילים של חיל הים הישראלי מ-1.12.1981 .
הספינה השתתפה במלחמת לבנון הראשונה, במלחמת לבנון השנייה ובמבצעים שנערכו לפניהן ואחריהן.
היסטוריה.
בהמשך לבניית שתי ספינות ה'חוחית' נושאות המסוק נבנו שתי ספינות ה'נושב' וכולן נכללות בסדרת סער 4.5.
בסדרה זו גוף הספינה הוארך ב-3.7 מטרים יחסית לגוף ספינות סער 4.
כבר בשלב התכנון ובהמשך בניסויי הים התברר כי הארכת הגוף ללא שינוי רוחבו יצרה תנאים הידרודינמיים משופרים, זאת מאחר שיחס אורך הגוף לרוחב הגוף גדל.
ואכן מהירותה המרבית של הספינה פחתה בשני קשרים בלבד למרות שמערכת ההנעה לא שודרגה.
טווח ההפלגה גדל בעיקר בגלל הגדלת קיבולת מכלי הדלק.
זוג ספינות הנושב נבנו בכספי מכירת אח"י רומח ואח"י קשת הראשונות (ספינות סער 4) לצ'ילה. הכספים הועברו למספנות ישראל ובתמורה הן נדרשו לתכנן ולבנות שתי ספינות מושלמות על גוף ספינות החוחית,ללא האנגר, כולל התקנת ושילוב מערכות הלחימה.
בהמשך לדגם ה'נושב' נבנו גם ספינות ה'נירית' באורך המוגדל וגם הן קיבלו את שם הסדרה סער 4.5 .
תכנון ובניית הספינה.
פרויקט הבנייה שהוטל על מספנות ישראל כלל את התקנת ושילוב מערכות הלחימה בספינה בנוסף לבניית גוף הספינה ומערכות ההנעה והחשמל שלה.
הספינה הושקה במספנות ישראל באמצע 1981.
לאחר השקת הספינה ביקש מפקד הספינה רון גינזבורג מהמש"ט, אל"ם אריה רונה, להצטרף לליווי ספינה מסדרת סער 3 שנמכרה לצי זר.
בקשתו אושרה וכך, במקביל לשילוב מערכות הלחימה, תכנן קצין הגוף בצוות נדרן, רס"ן רוני אילון, התקנות קבועות של מרכיבי ערכת הפלגה ארוכה כחלק מגוף הספינה.
תחילת הדרך.
הצוות הראשון.
צוות הספינה הראשוני מנה 18 איש מצוות אח"י כידון (סער 4) שנכנסה קודם לכן לשיפוץ חמש שנתי בזירת ים סוף.
גיוס שאר אנשי הצוות נעשה במאמץ משותף של סגן מפקד הספינה עופר דובנוב עם גורמי השלישות בבסיס חיפה (ב"ח) כך שבסופו של התהליך נוצר שילוב של סטי"לנים מנוסים יחסית, שהגיעו מזירת ים סוף, עם חיילים צעירים שהיו חדורי מוטיבציה לשירות על ספינת אבטיפוס חדשה. עופר דובנוב עצמו פיקד על אח"י רומח 5 שנים לאחר מכן.
לטובת ההפלגה הארוכה לליווי ספינת סער 3 ערך מפקד אח"י רומח אימוני היבנות מוגברים כולל מטווחים שבוצעו במקביל ותוך כדי ניסויי הקבלה של מספנות ישראל.
מיד במסירת הספינה לחיל הים בוצעה הפלגה מסכמת לאימון ההיבנות מערבית לקפריסין, ביציאה לים גילה צוות הגשר פריסקופ קרוב למפרץ חיפה, התברר שהייתה זו צוללת רוסית שעקבה אחר נושאת המטוסים נימיץ שעגנה במפרץ.
יישום לקחים טכניים בעת בניית הספינה.
בשנת 1980 בשלבי תכנון ובניית הספינה יישמו מהנדסי צוות נדרן סא"ל מאיר לוין ורס"ן רוני אילון את הלקחים הטכניים מספינות סער 4 שנבנו במספנות ישראל כולל סדקים שנבעו באח"י רומח הראשונה ובאח"י רשף (הפלגת לינול בסיום מלחמת יום הכיפורים). הם ידעו שהארכת הספינה (יחסית לסער 4) תגרום למאמצי כפיפה גדולים יותר מאשר בספינות סער 4. לכן הם פעלו מול מספנות ישראל להתקנת מדי מעוות שבאמצעותם נמדדו המאמצים במרכז הספינה.
בנוסף הותקנו מחוונים להצגת מאמצי הכפיפה בגשר הספינה. על ידי קריאת הנתונים למדו קציני הספינה באופן מושכל את מגבלות הגוף המוארך של הספינה. בהנחיית מהנדסי צוות נדרן יצרו קציני הספינה דיאגרמה שהייתה למעשה מעטפת ביצועים. ביוזמת מהנדסי צוות נדרן נוספו בדיקות המעוות לניסויי הים במסגרת בדיקות הקבלה של הספינה. כל זה היקנה לספינות הנושב יכולת משופרת להפלגה בים קשה תוך מניעת מאמצים חריגים. בהמשך ביקש מפקד הספינה להשאיר את המערכת הזו עד חזרת הספינה לתיקוני אחריות במספנות ישראל, בקשתו נענתה בחיוב וסייעה לתפקוד הספינה במבצע שלום הגליל.
מרכז ידיעות הקרב של הספינה (מי"ק) נבנה מתוך ציפייה שספינות סער 4.5 יקבלו עדיפות להיות ספינות פיקוד: זה כלל התקנה ושילוב צג טקטי, עמדה קבועה לגדוד קשר ארצי, והתקנות נוספות במי"ק שאיפשרו תפקוד נוח ל מפקד השייטת, במקביל לעבודת צוות הספינה. גישה זו הוכיחה את עצמה כבר במבצע שלום הגליל וגם אחריה.
השתתפות במלחמות ומבצעים.
במהלך שנות ה-80 ועד אמצע שנות ה-90 שימשו ספינות הנושב ספינות פיקוד של שייטת ספינות הטילים והובילו מבצעים משולבים.
הספינות השתתפו בפעילות שוטפת של חיל הים בגזרות הפעילות המסורתיות ובנוסף קבלו עדיפות לפעילות בגזרות רחוקות.
מבצע שלום הגליל.
אח"י רומח הוזנקה לים כבר בליל יום שישי 4 ביוני 1982 יחד עם אח"י עצמאות, היא ירתה למקורות האש שכוונו לקיבוץ ראש הנקרה והעיר נהריה.
בהמשך השתתפה אח"י רומח יחד עם אחותה אח"י קשת במבצע שלום הגליל.
במשך כל המבצע נכנסה הספינה לנמל פעמיים בלבד, וזו הייתה הוכחה נוספת ליכולת השהייה ממושכת בים.
סמוך לסיום המבצע שלום הגליל לכדה הספינה סד"ג אמל"ח של הפת"ח שניסה להיכנס לביירות, על סיפון הסד"ג היה קצין בכיר של הזרוע הימית של הפת"ח.
מלחמת לבנון השנייה.
במלחמה זו נמצאה אח"י רומח בפיקודו של רועי סלע, בקו הירי של הטיל שפגע באח"י חנית.
מורשת.
בשנת 2014, לאחר מבצע צוק איתן יזם מפקד הספינה זיו רושקין פגישה של צוות הספינה מתקופת צוק איתן עם החיילים והקצינים שהפעילו את הספינה במלחמת לבנון הראשונה. המפגש נערך במוזיאון ההעפלה וחיל הים ונערך באופן שנתן ביטוי הולם לחיילים ולקציני הספינה בשתי התקופות. הצליח במיוחד פאנל של שלושה חיילים ושלושה קצינים מהצוות הראשון של הספינה מול אנשי הצוות בצוק איתן.
נעמי דליות
נעמי דליות (נולדה בשנת 1936) היא קריינית ושדרנית רדיו ישראלית. שימשה במשך עשרות שנים בתפקיד קריינית ועורכת ב"קול ישראל". בשירותה בצה"ל הייתה קריינית בגלי צה"ל.
ביוגרפיה.