לקראת סוף שנות ה-90, כאשר בחנו את התהליך לעומק, התברר כי הארגונים משקיעים משאבים רבים בגיוס עובדים, בעוד העובדים המנוסים שלהם עוזבים למתחרים. מתוך הבנה זו, נוצר עבור הארגונים אתגר חדש, אשר עלה מיד לראש הרשימה – פיתוח הכישרונות שבארגון, ניהול כישרונות העובדים הקיימים. שינוי תפיסת התהליך מתבטא בשינוי הגדרת המונח: מפיתוח כישרונות לניהול כישרונות, כפי שהוא מוגדר כיום.
אתגר זה הפך למהותי עבור הארגון כאשר התבססה ההבנה כי מטרת ניהול הכישרונות היא לתמוך בתפקודו של הארגון, אשר מבחינה עסקית מתורגם לרווחיות כלכלית. רווחיות זו מתאפשרת כאשר לוקחים בחשבון את ההוצאות הנדרשות כדי לקיים את פיתוח הכישרונות אל מול הצורך בגיוס עובדים חדשים והכשרתם.
יש לקחת בחשבון, שכיום, בניגוד לעבר, השוק משתנה במהירות ועל-כן נדרש לשנות את התכנים ואת האופן בו מפתחים את הכישרונות בארגון, כך שהכישרונות בארגון יוכלו להיות בעלי חשיבה זמישה (זריזה וגמישה), כפי שנדרש מהארגון.
ניהול כישרונות באופן מיטבי.
ארבעת העקרונות להנחיית ניהול כישרונות באופן נכון.
ניהול כישרונות צריך להיות מונחה על ידי העקרונות הבאים:
מהלכים התומכים בתהליך ניהול כישרונות.
המהלכים הבאים מוכרים כפעולות שארגונים צריכים לעשות על מנת לתמוך בתהליך ניהול כישרונות:
תוצאות לניהול כישרונות.
תוצאות כלכליות.
לפי המחקרים שנעשו, נמצא כי ארגונים המשקיעים בניהול כישרונות, הם בעלי יתרון כלכלי על פני ארגונים אחרים. כלומר, חברות החורטות על דגלן את תחום ניהול הכישרונות משיגות תוצאות עסקיות טובות יותר; שיעורי צמיחה הגבוהים ב 44% מהממוצע, שיעור רווחיות לעובד גבוה ב 26% מהממוצע, יכולת להגיב לשינויי שוק גבוהה ב 92%, גידול של 109% ביכולת הארגון לשמר את אנשיו.
תוצאות ארגוניות.
נמצא במחקרים כי ארגונים המשקיעים בניהול כישרונות הם בעלי תרבות ארגונית חזקה, המעודדת מצוינות ביצועית. למעשה, ניהול כישרונות מביא לתרבות ארגונית ערכית וברורה המביאה לגידול משמעותי במצוינות התפעולית, וגישה טובה יותר לשוק.
תוצאות הקשורות ברווחה של המשאב האנושי.
נמצא שיפור במחויבות העובדים ובביצועיהם בארגונים בהם דואגים לניהול הכישרונות. ניהול כישרונות בארגונים ממצה את עבודת המשאב האנושי בארגון ואת מחויבות העובדים לארגון תוך כך שהארגון עצמו משיג את מטרותיו. עובדים איכותיים מוגדרים כמי שהם קריטיים לארגון, אם בשל כישרונותיהם וניסיונם המקצועי ואם בשל פוטנציאל הקידום שלהם במסלול הניהולי או המקצועי. הרחבה של מושג זה מאפשרת את הגדלת המחויבות והנכונות להשקעה של העובדים והקטנת אחוזי העזיבה למען הצלחת הארגון . חברות המשקיעות באנשים; באיתור, פיתוח ושימור הכישרון שלהם מפגינות ביצועים עסקיים גבוהים יותר, המתבטאים ברווחיות גבוהה ובצמיחה מוגברת.
אתגרים עכשוויים בניהול כישרונות.
ניהול כישרונות צריך להתמודד עם האתגרים הבאים:
חדשנות תוספתית
חדשנות תוספתית או חדשנות אינקרמנטלית (באנגלית: Incremental innovation) היא חדשנות אשר מוסיפה ומשפרת את הקיים, על ידי מציאת פתרונות מתוך הידע שישנו. חדשנות זו מייצרת פתרונות לבעיות על ידי פיתוחים נוספים מעבר למה שכבר הומצא, להבדיל מחדשנות משבשת אשר מחוללת שינוי מהותי ורדיקלי. חדשנות תוספתית תומכת בשוק הקיים בכך שהיא משפרת את הביצועים של המוצרים בשוק, כלומר באמצעותה ניתן לגבש רעיונות ותהליכים כדי להגיע לתוצרים מחודשים.
יש דוגמאות רבות לחדשנות תוספתית, למשל מודלים חדשים של כלי רכב מאותן חברות ייצור. תעשיית הסמארטפונים מאופיינת בחדשנות תוספתית מפני שכל היצרניות מוסיפות ומחדשות ללא הפסקה על מנת לעמוד בתחרות. גם פיתוח כמו פייסבוק, אשר על פניו נראה כפורץ דרך, הוא למעשה דוגמה לחדשנות תוספתית, משום שהיו כבר רשתות חברתיות קיימות (למשל, מקושרים).
חדשנות כאסטרטגיה.
ארגונים, מדינות ועסקים החלו לעשות שימוש בחדשנות בכל תחום אפשרי על מנת להוביל בתחרות של הסביבה המשתנה. מוצרים עוברים תהליכי שינוי והשתפרות, כך שהתחרות בשוק היא זו שמכתיבה את קצב השינויים שלהם. שוק תחרותי יותר יוביל לשינויים רבים יותר של המוצרים. מעבר לשוק התחרותי, גם תגובות הלקוחות וטכנולוגיות חדשות יובילו לשינויים ושיפורים. יחד עם החדשנות באה היצירתיות - יכולת מחשבתית אשר מובילה את האדם למחשבה על תוצר מקורי. יצירתיות מקורה בגמישות מחשבתית אשר תוביל לרעיונות חדשים וקידומם של רעיונות קיימים. יצירתיות מהווה בסיס מהותי לקידום החדשנות התוספתית.
חדשנות תוספתית בעולם העסקים.
חדשנות תוספתית בעולם העסקים מתייחסת למוצרים חדשניים ומפותחים יותר, כמו עיצובים מיוחדים שנותנים ללקוח יתרונות בעת השימוש במוצר על פני מוצר אחר/ישן יותר. ואף יכניסו רווח כלכלי לעסק, המהווה תפקיד חשוב ביותר מבחינת ההתפתחות של התעשייה על חברה מסוימת. בעולם העסקים, חדשנות תוספתית הפכה הכרחית, זאת על מנת להיות במקום של חדשנות מתמדת. חדשנות זו מדרבנת את העסק לשגשג בשוק וליצור יתרונות תחרותיים. שימוש בחדשנות תוספתית מאפשר סיכויים גבוהים יותר לשגשוג העסק ושמירת נתח השוק שהושג. חדשנות זו בעולם העסקים נובעת פעמים רבות מבפנים, בזמן שעסקים בוחנים את הסביבה שלהם, את התחרות העומדת בפניהם בשוק. הם מסתכלים על הקיים ומחליטים לתקן ולשפר את עצמם.
חדשנות תוספתית וטכנולוגיה.
חדשנות בעולם הטכנולוגיה יכולה להתייחס למסחר במדיה החברתית ובאינטרנט ברמה הגלובלית. חדשנות תוספתית מגיעה מתוך נקודת מבטו של הצרכן, הביקורות והבקשות שלו על מוצרים קיימים, מכוונת בעיקר לשינויים ולמהירות יציאת המוצר לשוק. חברות כמו גוגל, פייסבוק, אמזון ואפל משתמשות בחדשנות תוספתית העוסקת בחיבור מתמיד ללקוחות. את החדשנות הטכנולוגית ניתן לחלק לרמות שונות ולהשפעה הפוטנציאלית שהיא מגלמת בתוכה. בחדשנות הטכנולוגית נמצא גם את החדשנות התוספתית הטכנולוגית - שיפור בביצועי מוצר או טכנולוגיה באמצעות רכיבים או חומרים משופרי ביצועים. מהצד השני נמצאת החדשנות המשבשת המתייחסת למוצרים או טכנולוגיות השונות במהותם מהקיימים.
שינוי תפיסתי בהקשר של חדשנות תוספתית בעולם.
מחקר שנעשה באוניברסיטה של טורונטו מצביע על כך שמדינות הנחשבות למדינות של שכר עבודה נמוך, כמו סין והודו, מעורבות בחדשנות תוספתית בכך שהן אחראיות על מציאת פתרון לתקלות בפס ייצור והצעת שיפורים למוצרים. השינוי התפיסתי המוצע הוא מעבר מסחר ישן של מחזור-מוצר, שבו רוב החדשנות מגיעה ממדינות עשירות ורק הייצור נמצא במדינות שכר-נמוך, לסחר אשר מערב חדשנות תוספתית המגיעה ממדינות שכר-נמוך. החדשנות מגיעה ממדינות השכר-נמוך אשר משתמשות במידע ממקור ראשון, היישר מפס הייצור. משום שלכלכלה יש מקום מרכזי בכל הקשור ליצירתיות וחדשנות, חדשנות משגשגת בזמנים כלכליים טובים, כלומר כאשר הכלכלה מספקת לאזרחים חיים עשירים. השגשוג והפריחה אשר התפשטו בקרב מדינות עם כלכלה דינמית הולידו חדשנות פורצת דרך. במדינות בהן הכלכלה נמצאת בשפל, הצמיחה פסקה, הפעילות היצירתית נעלמה כמעט לחלוטין והפחיתה איתה את החדשנות.
סיבות לשינוי התפיסתי.
(א) חדשנות תוספתית העצימה ביותר בזמן השלבים הראשונים של ייצור מוצרים חדשים, כאשר יש צורך בתיקון התקלות במוצרים ובתהליכי ייצור אופטימליים. לכן, עקומת הלמידה התלולה ביותר היא בשלבים הראשונים של הייצור. כדי לזהות חדשנות זו, יש לזהות היכן מוצרים חדשים מיוצרים.
(ב) כאשר חדשנות תוספתית מתוכננת ליצירת שיפורים למוצרים ותהליכים, היא לעיתים גם תוביל להמצאת פטנטים. לכן, מעקב אחר פטנטים המפותחים על ידי תושבים במדינות שכר-נמוך עבור תאגידים של מדינות עשירות, מהווה דרך נוספת לאתר חדשנות זו.
GBU-43/B מואב
בית הסוהר האמריקאי טרה הוט
בית הסוהר טרה הוט
טרה הוט (בית כלא אמריקאי)
טרה הוט (בית סוהר אמריקאי)
טרה הוט (בית סוהר פדרלי)
כלא טרה הוט
בית הסוהר הפדרלי של ארצות הברית טרה הוט
התקוממות העבדים בניו יורק
משטרת גשר
משטרת גשר היא מבנה משטרה שנבנה על ידי הבריטים, בתקופת המנדט, לפי מודל מצודות טגארט. המשטרה נמצאת ליד קיבוץ גשר ונועדה לשמור על תחנת הרכבת של גשר (שהייתה חלק מרכבת העמק) ועל הגשרים שעל הירדן בג'יסר אל מג'מעה. בתקופת מלחמת העצמאות נערכו במקום קרבות קשים נגד הלגיון הערבי וחיל המשלוח העיראקי.
ההיסטוריה של האתר.
הקמת האתר.
בעקבות מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (1936-1939) החליטה ההנהגה הבריטית בארץ לחזק את ביטחון התושבים. לשם כך הוזמן צ'ארלס טגארט לייעוץ והוא הציע להקים מבני משטרה, מדגמים שונים, ברחבי הארץ. אחד המקומות בהם הוחלט להקים משטרה היה ליד גשר הישנה וזאת על מנת לשמור על נקודות אסטרטגיות באזור שכללו 2 גשרים שחצו את הירדן (לרכבת ולרכב), תחנת רכבת וקרנטינה. המשטרה נבנתה בין השנים 1940–1943 והוחזקה על ידי כח בריטי.
הקרב על המשטרה.
ב-27 באפריל 1948 ראו מגיני הקיבוץ שהבריטים מפנים את המשטרה ומייד נשלח כח שתפס את המשטרה. מספר שעות לאחר מכן החלו כוחות הלגיון הירדני לתקוף את הקיבוץ ואת המשטרה. למרות המאמצים נהדפו התוקפים. בהמשך הצטרף חיל המשלוח העיראקי למאמץ הערבי ותקף גם הוא את הקיבוץ והמשטרה. בסיוע כוחות שריון הצליחו העיראקים לפרוץ לחצר המשטרה אולם לבסוף נהדפו. הקרבות באזור הסתיימו ב-22 במאי 1948.
מעורבות גח"ל בקרבות.