הגוביקונודון היה מהגדולים שבכל יונקי המזוזואיקון, אך לא עלה על משקל של 4.5-5 קילוגרם ובאורך 45 עד 50 סנטימטרים. יונק זה היה בעל מבנה שרירי עם ראש גדול ונראה שדמה באורח חייו לגירית. עם זאת היו לו לסתות קשוחות בעלות ניבים בולטים ומלתעות חזקות כמו של צבועים. מבנה זה מתאים בעיקר למינים אוכלי נבלות וייתכן מאוד שהיה אוכל נבלות כמו קרובו הרפנומאמוס, אך אולי גם צייד של חיות קטנות, לרבות צעירי דינוזאורים. המינים הרבים ותפוצתם הרחבה רומזים על כך שהיה יונק מצליח מאוד בתקופתו.
ארמיית קנואה
ארמיית קנואה (באנגלית: Army of the Kanawha) הייתה ארמייה של צבא הקונפדרציה אשר נטלה חלק במלחמת האזרחים האמריקנית.
היסטוריה.
הארמייה הוקמה ב-6 ביוני 1861 במטרה לאחד את כל יחידות הקונפדרציה בעמק הנהר קנואה. המפקד הראשון של הארמייה היה הנרי וייז. ב-11 באוגוסט הועבר הפיקוד לג'ון פלויד - יליד עמק הקנואה בעצמו. עם זאת, וייז המשיך לפקד על יחידות בארמייה, והאיבה האישית בינו לבין פלויד גרמה לתבוסה כואבת של הקונפדרציה בקרב קרנפיקס פרי ב-10 בספטמבר. פלויד האשים את וייז בתבוסה, בציינו שווייז סירב לבוא לעזרתו. חבר בית הנבחרים של וירג'יניה מסון מתיוס, שבנו אלכסנדר פ. מתיוס היה שלישו האישי של וייז, בילה כמה ימים במחנותיהם של וייז ושל פלוייד כדי למצוא פתרון לעימות המסלים שבין שני הקצינים. לאחר מכן הוא כתב לנשיא הקונפדרציה ג'פרסון דייוויס בו הוא האיץ בו שהשניים יודחו מתפקידם, בציינו "אני מאוד מרוצה מכך שכל אחד מהם יגיע לסיפוק מלראות את השני מחוסל". בפועל, שר המלחמה של הקונפדרציה יהודה פיליפ בנימין העביר רק את וייז מהזירה, ופלויד המשיך לפקד על הארמייה עד 26 בדצמבר עת היא אוחדה עם ארמיית מרכז קנטקי שבעצמה אוחדה בהמשך עם ארמיית מיסיסיפי.
חיים ברגר
חיים ברגר (1900–1983) היה חוקר ארץ ישראל, היסטוריון, צלם ומדריך טיולים.
קורות חיים.
ברגר נולד בעיירה סטארי סמביר שבמערב אוקראינה, בצעירותו הצטרף לתנועת "השומר הצעיר", ובשנת 1921 עלה לארץ ישראל. תחילה עבד בבניין ואחר כך בייבוש ביצות כבארה עד שחלה במלריה. לאחר החלמתו עבד בבית-הספר החקלאי מקוה ישראל וניהל פעולות תרבות שונות וטיולים באזור לפועלים ולתלמידים.
בשנת 1928 החל ללמוד באוניברסיטה העברית היסטוריה ולימודי ארץ ישראל. בשנת 1929 החל לפרסם בעיתון "דבר" מאמרים על ידיעות הארץ ורשימות מסע על מפגשיו עם תושבים ומטיילים. בשנת 1934 התחתן עם דבורה לבית בן אריה והתיישב בתל אביב, היה פעיל בהדרכת טיולים ושימש כמדריך היחיד של אגודת המשוטטים בתל אביב.
ברגר עסק בצילום במשך שנים רבות והנציח במצלמתו מקומות ונופים בארץ-ישראל וסביבותיה. חלק מאוסף הצילומים של ברגר, שומר ונסרק על ידי פרויקט ביתמונה.
מיון ספגטי
מיון ספגטי הוא אלגוריתם מיון שרץ בזמן ליניארי, שהוצג על ידי אלכסנדר דודני בטורו בכתב העת "סיינטיפיק אמריקן". האלגוריתם דורש עיבוד מקבילי.
אלגוריתם.
לשם הפשטות, נניח שאנחנו ממיינים רשימה של מספרים טבעיים. שיטת המיון מומחשת באמצעות מוטות ספגטי לא מבושלים:
ניתוח זמן ריצה.
הכנת n מוטות הספגטי דורשת זמן ליניארי במספר מוטות הספגטי, ובאורך המוטות. הורדת המוטות על השולחן אורכת זמן התלוי באורך מוט הספגטי הארוך ביותר. (זה אפשרי מכיוון שהיד, מוטות הספגטי והשולחן עובדים כמכשיר מחשוב מקבילי לחלוטין).
יש לאחר מכן n מוטות להסרה כשהמוט הארוך ביותר באורך k כך, בהנחה שכל פעולת מגע והסרה אורכת זמן קבוע, מורכבות הזמן הגרוע ביותר של האלגוריתם היא .
תאלטוזאוריה
תאלטוזאוריה (שם מדעי: Thalattosauria; מילולית: "לטאות אוקיינוס") היא סדרה של זוחלים ימיים דיאפסידים שחיו בתור הטריאס ונכחדו עם סיומו. הם היו קרובים רחוקים של סדרת הכוריסטודרה והאיכתיוזאורים וקרובים רחוקים יותר של הלפידוזאורים, בתוכם הלטאות המודרניות או הספנודון. המדענים עוד חלוקים על הקרבה של בני סדרה זו לזוחלים המודרניים.
מיני סדרה זו חיו בים תטיס הגדול שבין אמריקה הצפונית ואירופה עד סין, בהם התגלו מאובניהם, וממבנה גופם נראה שניזונו בעיקר מדגים. הם הגיעו עד לאורך של 4 מטרים, והיו בעלי זנבות ארוכים, ולחלקם גם צוואר ארוך כמו של הפליוזאורים. היו להם לסתות מחודדות בעלות שורות של שיניים חרוטיות שהותאמו לתפיסת טרף. אף על פי שחיו בים הם היו יכולים לעלות לחוף, תודות לגפיים היעילות שלהם שהתאימו גם לחיים בים וגם ליבשה בדומה ללוטרות.
פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19
פיתוח תרופות וחיסונים למחלת COVID-19 מיועד לפיתוח של חיסונים ותרופות טיפוליות נגד מחלת COVID-19, אותה מחולל הנגיף SARS-CoV-2.
במהלך אפריל 2020, מאות חברות תרופות, חברות ביוטכנולוגיה, קבוצות מחקר באוניברסיטאות וארגוני בריאות, פיתחו 115 חיסונים ו-249 טיפולים פוטנציאליים למחלת COVID-19, שנמצאים בשלבים שונים של מחקר פרה-קליני או קליני. בסוף אפריל נערכו כ-330 מחקרים קליניים ברחבי העולם כדי להעריך טיפולים פוטנציאליים נגד המחלה.
ארגון הבריאות העולמי (WHO), הסוכנות האירופית לתרופות (EMA), מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), וממשלת סין ויצרני התרופות סינים היו מתואמים עם האקדמאים והחוקרים בתעשייה כדי להאיץ את פיתוחם של החיסונים, של תרופות אנטי-ויראליות ושל טיפולים לאחר הידבקות. פלטפורמת רישום הניסויים הקליניים הבינלאומיים של ארגון הבריאות העולמי רשמה 536 מחקרים קליניים לפיתוח טיפולים שלאחר הידבקות בזיהומי מחלת COVID-19, עם מספר רב של תרכובות אנטי-ויראליות שהוכנו לטיפול בזיהומים אחרים במחקרים קליניים שאומצו.
בחודש מרץ 2020 יזם ארגון הבריאות העולמי את "ניסוי SOLIDARITY" בעשר מדינות, אליו נרשמו אלפי אנשים שנדבקו ב-COVID-19, כדי להעריך את ההשפעות הטיפוליות של ארבע התרכובות האנטי-ויראליות הקיימות והמבטיחות ביותר. מנגנון סקירה דינמית ושיטתית הוקם באפריל 2020 במטרה לעקוב אחר התקדמות הניסויים הקליניים הרשומים כחיסונים נגד המחלה ואחר תרופות טיפוליות פוטנציאליות.
פיתוח חיסונים ותרופות הוא תהליך רב-שלבי, האורך בדרך-כלל מעל חמש שנים על-מנת להבטיח את הבטיחות והיעילות של תרכובת חדשה. בפברואר 2020 אמר ארגון הבריאות העולמי כי אין ציפייה שחיסון נגד הנגיף יהיה זמין בתוך פחות משנה. מספר סוכנויות רגולטוריות לאומיות, כמו ה-EMA וה-FDA, אישרו נהלים במטרה לזרז בדיקות קליניות. בדצמבר 2020 אושרו החיסונים הראשונים לשימוש חירום - החיסון של "פייזר" ו-"BioNTech" וכן החיסון של "מודרנה".
גורמים שסייעו בפיתוח החיסונים היו בין היתר התקדמות טכנולוגית והשקעת משאבים רבים. המגפה גם איפשרה להגיע למספר הנדבקים מהר מאוד, כך שאובחנה האפקטיביות במהירות יחסית. גורמים אחרים היו ייצור במקביל לשלב האחרון בניסוי (הימור שעלותו יכולה להיות מיליונים רבים) ולעיתים גם קיום טכנלוגיה קיימת.
מדינות כמו סין ורוסיה חיסנו אזרחים לפני סוף הניסוי הקליני. ב-1 בדצמבר 2020 הייתה בריטניה המדינה הראשונה במערב שאישרה שימוש בחיסון, לאחר שהושלם הניסוי.
עד אפריל 2020, היו ארבעה טיפולים פוטנציאליים לאחר הידבקות - פביפירביר, רמדסיביר, לופינאביר והידרוקסיכלורוקווין (או כלורוקין) – בשלב האחרון של הבדיקה על בני אדם – ניסויים קליניים בשלבים III-IV; וחמישה חיסונים פוטנציאליים נכנסו לשלב II של הבטיחות, הערכת המינון והיעילות על בני אדם.
בדצמבר 2021, קיבל השילוב של תרופת פייזר Nirmatrelvir באריזה משותפת עם ritonavir אישור שימוש חירום על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לטיפול במחלת הקורונה COVID-19. התרופות באריזה משותפת נמכרות תחת שם המותג Paxlovid.
בדצמבר 2021 ניתן אישור חרום גם לתרופה מולנופיראוויר של חברת מרק.
רשימת טיפולים פוטנציאליים בשלבים המתקדמים ביותר.
מספר תרופות הפוטנציאליות הנבדקות כטיפול "תומך" להקלה על סימפטומים במהלך מחלה, כמו NSAIDs או מרחיבי סימפונות, אינן כלולות בטבלה שלהלן. טיפולים פוטנציאליים בשלבי הניסוי II ו-I אינם נכללים אף הם. לתרופות בשלבי הניסוי I ו-II יש אחוזי הצלחה נמוכים (מתחת ל-12%) לעבור את כל שלבי הניסוי עד לקבלת אישור סופי. לאחר שהגיעו לניסויים בשלב III, טיפוליים פוטנציאליים למחלות הקשורות לזיהום של COVID-19 – מחלות זיהומיות ונשימתיות – הם בעלי אחוזי הצלחה של כ-72%. בפברואר 2021 דווח על תרופה ישראלית חדשה בעלת 96% אחוזי יעלות שנוסתה על 30 מטופלים במרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי, 29 מהם נרפאו.
רשימת חיסונים פוטנציאליים.
כפי שדיווחו מדעני CEPI באפריל 2020, כ-115 חיסונים פוטנציאליים נמצאים בשלבי פיתוח מוקדמים כפרויקטים פעילים שאושרו או שנמצאים בתהליך פיתוח מחקרי או פרה-קליני.
ניסויי שלב I נבדקים בעיקר לבטיחות ולמינון מקדים בכמה עשרות נבדקים בריאים, ואילו ניסויים בשלב II – בעקבות ההצלחה בשלב I – אומדים את האימונוגניות, את רמות המינון (יעילות על סמך סמנים ביולוגיים) ואת ההשפעות השליליות של החיסון הפוטנציאלי, בדרך-כלל בקרב מאות אנשים. ניסויים בשלב III כוללים בדרך-כלל יותר משתתפים, כולל קבוצת ביקורת, ובודקים את יעילות החיסון במניעת המחלה, תוך פיקוח על תופעות לוואי במינון האופטימלי. לפי המועצה האמריקאית למדע ובריאות סיכויי ההצלחה של חיסון שהגיע לשלב III עומדים על 85%.
בישראל.