ההסדר הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של יוסף סידר, שיצא לאקרנים בשנת 2000.
הסרט זכה להצלחה בישראל ובחו"ל, הן על ידי הקהל והן על ידי מבקרי הקולנוע, וגרף שישה פרסי אופיר בתחום התסריט, הצילום, העריכה, השחקן והשחקנית הראשיים (עבור אקי אבני וטינקרבל) ועבור הסרט הטוב ביותר. לאחר מכן השתתף בפסטיבל הקולנוע הפוליטי בארצות הברית, וזכה בפרס מיוחד בפסטיבל הקולנוע בוושינגטון. סידר עצמו התגורר שנתיים בהתנחלות דולב לצורך כתיבת התסריט, וכמו כן השחקנים שהו בהתנחלויות, לצורך העבודה על התפקידים השונים.
עלילה.
העלילה מתמקדת בדמותו של מנחם (אקי אבני), קצין צבא דתי בסיירת צנחנים שזוכה לאהדת מפקדי הצבא, אהדת סובביו ואהדת ראש ישיבת ההסדר בה למד. הרב צבי מלצר (אסי דיין), מעודד אותו להקים פלוגה תורנית, המורכבת מבני ישיבות. לאחר שמנחם מקים פלוגה תורנית מופתית, הוא מופתע לגלות שרצונותיו ושאיפותיו נעלמים בפרץ האידאולוגיה הסובבת אותו. כאשר הוא מתאהב בבתו של הרב, מיכל (טינקרבל), הוא מתאכזב לגלות שהרב ייעד אותה לפיני, תלמיד ישיבה נוסף וחברו הטוב של מנחם עצמו. הרב מלצר טוען כי אהבתו של מנחם, כלפי מיכל, היא בגדר שפיכות דמים כלפי פיני, אך מיכל עצמה אינה מעוניינת בפיני כלל ומאיצה במנחם להגיע להחלטה. עליו לבחור בין אהבתו אליה לבין ציותו לאביה. במהלך התהליך אותו עובר מנחם, עולה חשד במשרדי השב"כ, כי מנחם שייך להתארגנות מחתרתית שיצאה מתוך כותלי הישיבה, והוא נעצר על סמך חשד זה. מנחם מנסה להוכיח את חפותו ולתפוס את האשמים האמיתיים במזימה.
פסקול הסרט.
המוזיקה המקורית לסרט נכתבה על ידי יונתן בר גיורא. היא זכתה לשבחים בניו יורק טיימס וב"וראייטי", וזיכתה את המלחין במועמדות לפרס המוזיקה הטובה ביותר של האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה לשנת 2000.
בפסקול הסרט משתתפים אלי לוזון ששר את שיר הנושא ("תהא השעה הזאת") וקטעים נוספים בפסקול, וכן הזמרת רינת גבאי.
נעימת הנושא יצאה בשנת 2018 באלבום-אוסף של מוזיקה לסרטים שכתב בר גיורא ב"הליקון (חברה)".
בתחילת 2020 ביצעה התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד את היצירה "הר הבית", מתוך פסקול הסרט, במסגרת המופע "פסקול הלב".
רישיון Apache
קרן התוכנה Apache
תיכון הנדסאים הרצליה
בית הספר להנדסאים, בשמו הרשמי תיכון הנדסאים הרצליה ליד אוניברסיטת ת"א, הוא בית ספר תיכון השוכן בהרצליה, סמוך לקניון שבעת הכוכבים.
בבית הספר לומדים תלמידים מכארבעים ערים בישראל. המנהלת הנוכחית של בית הספר היא אורית רוזן.
במשך שנים בית הספר להנדסאים הוא בית ספר מוביל בישראל מבחינה מדעית וטכנולוגית שתלמידיו מגיעים להישגים רבים בתחרויות. בית הספר ידוע גם בכך שמספר המתגייסים למסלול העתודה האקדמית שיוצאים ממנו מדי שנה הוא בין הגבוהים בארץ.
היסטוריה.
בתל אביב.
"תיכון הנדסאים" הוקם בשנת 1962, בעזרת תרומה של בני משפחת מיירהוף מברזיל, בחסות ובסמוך לאוניברסיטת תל אביב.
במבנה בית הספר הישן התקיימה גם מסגרת של כיתות מקצועיות י"ג וי"ד לתואר הנדסאי, אך זו בוטלה לאחר המעבר להרצליה.
בשנים 1977–1997 מנהל בית הספר היה אלחנן אילת. במהלך כהונתו עלה מספר התלמידים בבית הספר מ-300 עד ל-6,000 - צעירים ומבוגרים, אנשי צבא, עולים חדשים ומשתלמים מהארץ ומחו"ל, וכן כ-450 אנשי סגל.
בשנת 2000 הוחלט לסגור את חטיבת הביניים של בית הספר, ובסוף שנת 2004 החליטה האוניברסיטה לסגור את בית הספר, בנימוק שפעילות בית הספר אינה חלק אורגני מפעילות האוניברסיטה וגורמת לה להפסדים רבים. בתגובה להכרזה זו התלמידים יצאו למאבק נגד סגירת בית הספר, וגם בוועדת החינוך של הכנסת הובעה התנגדות לסגירתו.
בהרצליה.
המאבק הסתיים במכירתו של בית הספר לעיריית הרצליה, שהעבירה אותו למתחם בהרצליה בסמוך לתיכון "חדש" ולחטיבת הביניים יד-גיורא. בית הספר עבר לתחומי הרצליה בשנת הלימודים 2007–2008, דבר שעורר התנגדות בקרב חלק ממוסדות החינוך בהרצליה, משום שעיריית הרצליה פעלה להעברת תלמידים בעלי יכולות גבוהות לתיכון זה.
בשנת 2007 הוקמה בתיכון קבוצת הרובוטיקה "General Angles" (מספר 2230) המתחרה בתחרות ה-FRC של ארגון FIRST. כבר בשנת 2009 זכתה הקבוצה במקום הראשון בתחרות הארצית וטסה לייצג את ישראל באליפות העולם בארצות הברית. הקבוצה ממשיכה לפעול בימים אלו ונחשבת לאחת מהקבוצות הוותיקות והמוכרות בישראל. בנוסף, באותה שנה זכתה קבוצת רובוטיקה נוספת - "Spirit #52" בקטגוריית ה-FLL בתחרות הארצית וטסה אף היא לייצג את ישראל באליפות העולם.
בסמוך לבית הספר נבנה מרכז מדעים בעלות של כ-12 מיליון ש"ח, המרכז הוא מרכז המדעים הגדול ביותר בישראל הנמצא בתוך מתחם בית-ספר תיכוני, והוא משמש בעיקר את תיכון הנדסאים, אך גם את חטיבת הביניים יד גיורא ואת תיכון חדש הרצליה.
ביוני 2014 הושלמה במרכז המדעים בנייתו של לוויין הקיובסאט דוכיפת 1 על ידי תלמידי בית הספר, והוא שוגר לחלל.
בשנים 2015–2016 זכתה קבוצת הרובוטיקה של תיכון הנדסאים "Nyan Cats #966" בתחרות הרובוטיקה הארצית של ארגון FIRST וכן טסה לסנט לואיס, ארצות הברית להתמודד על אליפות העולם. בשנת 2016 טסה קבוצת רובוטיקה "Spirit #52" להתמודד בתחרות העולמית בסנט לואיס.
בשנת 2019 הודיעה הנהלת תיכון הנדסאים כי תרחיב את פעילות בית הספר גם ללימודי חטיבה, וכי תפתח בתחילה שכבת לימוד אחת לכיתות ז'.
בתחילת שנת הלימודים תש"ף נפתחה בבית הספר שכבת ז' ובה שתי כיתות.
בשנת תשפ"א השלים בית ספר את המעבר מתיכון רגיל לתיכון שש שנתי, וכלל בתוכו שש שכבות.
הנדסאים
ליד&quot;ה
פורה
קולומבו
קולומבו (בסינהלית: කොළඹ; בטמילית: கொழும்பு) היא העיר הגדולה ביותר ומרכז העסקים של סרי לנקה. היא סמוכה לעיר הבירה סרי ג'ייוורדנפורה-קוטה. בעיר, השוכנת בחוף הדרומי-מערבי של האי, מתגוררים כ-650,000 תושבים, והיא גם מהווה עיר נמל ראשית.
מקור השם קולומבו הוא מהמילים הסינהליות Kola-amba-thota (කොල-අඹ-තොට) שמשמעותם הנמל עם עצי המנגו מלאי העלווה. הסייר אבן בטוטה מכנה את העיר במאה ה-14 "קאלנפו".
היסטוריה.
קולומבו הייתה ידועה לסוחרים רומאים, ערבים וסינים כבר יותר מ-2,000 שנה. מוסלמים התיישבו בקולמבו במאה ה-8 בעיקר בשל הנמל שאפשר קשרי מסחר בין האי לבין העולם החיצון.
התקופה הפורטוגזית.
הפורטוגזים שהגיעו לקולומבו במאה ה-16 הגלו ממנה את התושבים המוסלמים ובנו בה מצודה כדי להגן על סחר התבלינים. האזור בין המצודה לפנים הארץ היה בלתי מיושב ומיוער בעיקרו. הפורטוגזים נאלצו להגדיל את חיל המשמר עקב התקפות של מנהיגים מקומיים על המבצר. עד היום אזור זה מכונה ״המבצר״ והוא מאוכלס בארמון הנשיאותי ובמלונות חמישה כוכבים.
התקופה ההולנדית.
ההולנדים כבשו את המבצר הפורטוגזי בשנת 1656 לאחר מצור ארוך שבסופו נותרו לא יותר מ-93 פורטוגזים ניצולים, אשר קיבלו מעבר בטוח אל מחוץ למבצר. המקום שימש כבירה תחת השליטה של חברת הודו המזרחית ההולנדית עד שנת 1796 (הכיבוש הבריטי).
התקופה הבריטית.
הבריטים הפכו את קולומבו לבירת ציילון בשנת 1802 והם האחראים למרבית המבנה של העיר הנוכחית. בחלק מהמקומות בעיר עדיין ניתן למצוא שרידים לאותה תקופה.
לאחר העצמאות.
השליטה המערבית הסתיימה עם קבלת העצמאות בשנת 1948 מבריטניה. לשליטה המערבית הייתה השפעה רבה על סרי לנקה בכלל ועל קולומבו בפרט. עד היום ההשפעות של הפורטוגזים, ההולנדים והאנגלים ניכרות בארכיטקטורה, הלבוש, השמות והאוכל, והבניינים מאותן תקופות עדיין עומדים על תילם. העיר מודרנית יותר ומתקדמת יותר מערים רבות במדינות שבסביבתה. עם זאת, מעיבה על התפתחות קולומבו המלחמה הנמשכת בין הטמילים לבין ממשלת סרי לנקה.
קולמבו איבדה את תואר הבירה לעיר השכנה קוטה בשנות ה-80, אך העיר נותרה העיר המרכזית בסרי לנקה הן מבחינת מספר תושבים והן מבחינת החשיבות הכלכלית שלה. אכן, מרבית המדינות לא העבירו את השגרירויות שלהן מקולומבו עם העברת הבירה.
ערים תאומות.
הערים התאומות של קולומבו הן:
קרבן פסח
יהדות מקסיקו
יהדות מקסיקו היא הקהילה היהודית השלישית בגודלה באמריקה הלטינית (אחרי יהדות ארגנטינה ויהדות ברזיל), ותחילתה במאה ה-16 באזור מדינת מקסיקו של היום.
היסטוריה.
היהודים הראשונים הגיעו למקסיקו מספרד יחד עם הקונקיסטאדור הרנן קורטס ב-1519, ויהודים נוספים המשיכו להגר למלכות המשנה של ספרד החדשה במאה ה-16 כאנוסים. עוד לפני יסוד האינקוויזיציה בספרד החדשה נרדפו בה האנוסים, כמו למשל שניים מקבוצת קורטס (ארננדו אלונסו וגונסאלס דה מורלס) שנאשמו כתומכי היהדות ("Judaizantes") ונשרפו חיים באוטו דה פה ב-1528. האינקוויזיציה, שנוסדה ב-4 בנובמבר 1571, רדפה את האנוסים עד לביטולה עם הכרזת עצמאותה של מקסיקו ב-1821. אחרי מלחמת העצמאות קבעה הממשלה החדשה את הנצרות הקתולית כדת הרשמית והיחידה של המדינה.
לאחר 300 שנות רדיפות ומגבלות, במחצית המאה ה-19 היו רוב תושבי מקסיקו שמוצאם אנוסי בשלבים מתקדמים של התבוללות, כאשר מעטים מהם ממשיכים לקיים מנהגים יהודיים מסוימים כגון הדלקת נרות בערב שבת, מנוחה בשבת, תפילה לאל והימנעות מאכילת חזיר. בשנים 1825–1860 הגיעו למקסיקו, במספרים קטנים, יהודים מגרמניה ומארצות ממזרח אירופה. ב-4 בדצמבר 1860 חתם נשיא המדינה הליברלי בניטו חוארס על חוק "חופש הדת", ולראשונה היו כל הדתות לחוקיות במדינה. רק שנה אחת לאחר מכן שכרו היהודים מאירופה לראשונה אולם במקסיקו סיטי לתפילה ציבורית לימים הנוראים.
בין השנים 1864 ו-1867 שלטה צרפת במקסיקו, ובתקופה זו היגרו למקסיקו יהודים מצרפת, בלגיה ואוסטריה.