לאחר האינתיפדה הראשונה, הורחבה פריסת צה"ל והוקמה אוגדת אזור יהודה ושומרון (במקום חטיבת יהודה ושומרון) "מרחב בנימין" הפך ל"חטיבת בנימין" בראשות אלוף-משנה. באותה עת פוצלה גם חטיבת אפרים מחטיבת בנימין. חטיבת אפרים קיבלה את האחריות על אזור קלקיליה.
בינואר 2018, חטיבת בנימין קיבלה את האחריות לכל אזור עוטף ירושלים, לרבות שכונות ירושלים שמעבר לגדר וכן אבו דיס, עזריה וכפרים פלסטיניים נוספים שנמצאו באחריות חטיבת עציון. חטיבת אפרים קיבלה את האחריות לצפון ומערב האזור שלו הייתה אחראית חטיבת בנימין, אזור גוש טלמונים, כדי לאפשר לה לבצע את משימותיה החדשות.
מבנה וייעוד.
חטיבת מגיני ירושלים אחראית על שטח המשתרע מירושלים בדרום ועד לאזור אריאל בצפון, וברוחב של כעשרים קילומטר. בתחום החטיבה נמצאת העיר רמאללה וכן כתשעים כפרים ערבים (ביניהם סילואד, ביר זית, כפר עקב ואל בירה) וארבעה מחנות פליטים. הגזרה כוללת גם למעלה משלושים יישובים יהודיים (ובהם בית אל, עלי, עפרה, שילה והגבעות, כוכב השחר, כוכב יעקב וענתות)
ב־2004, במהלך האינתיפאדה השנייה הוקמה חטיבה מרחבית שביעית באוגדת איו"ש, חטיבת מכבים, לצורך אחזקת קו התפר באזור מודיעין. כעבור מספר שנים מוזגה חטיבת מכבים עם חטיבת בנימין.
החטיבה מתאפיינת בכבישים משותפים רבים ליהודים וערבים - הבולטים בהם הם כביש 60 וכביש 465 - העשויים לשמש כזירת חיכוך של טרור עממי (יידויי אבנים ובקבוקי תבערה) וכן פיגועי דריסה ודקירה. במהלך השנים נאלצה הגזרה גם להתמודד עם פיגועים קשים יותר, ובמרחב ירושלים היא מתמודדת עם פלילים.
מבנה החטיבה.
מפקדת החטיבה שוכנת ביישוב בית אל, סמוך לאוגדת איו"ש. המפקדה כוללת כמאה וחמישים חיילים סדירים, המשרתים במחלקות שונות: מחלקת האג"ם (אגף המבצעים), מחלקת מודיעין, פלוגת התקשוב (פלחי"ק), רפואה, שלישות, לוגיסטיקה, הנדסה וחימוש, וכן פלוגות נהגים וגששים.
לחטיבה יש 4 גדודי מילואים תחת פיקודה. 3 גדודי חי"ר קל האחראים בחירום על הגזרות השונות בחטיבה - 7114, 7035, 43 וגדוד ההגמ"ר האחראי על הגנת היישובים. בנוסף ישנן 3 פלוגות מג"ב קבועות האחראיות על הביטחון השוטף בגזרת החטיבה. כמו כן מנהלת החטיבה את ההגנה-המרחבית במסגרת גדוד ההגמ"ר שתחת פיקודה, וכוח ההגנה האזרחית (רכזי ביטחון שוטף וסיירים יישוביים) הקיים בכל יישוב.
סמל החטיבה.
בסמל חטיבת בנימין מצויר האריה, סמל פיקוד מרכז, וברקע נמצאים הרי בנימין, ופסים כחולים-לבנים כצבע דגל ישראל. בסמל מופיע הסולם מחלום יעקב, שהתרחש בבית אל, בה שוכנת מפקדת החטיבה. בנוסף ישנם שמש וירח כזכר לסיפור על יהושע בן נון על "שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון".
כדורגלן השנה בשבדיה
תיק (פירושונים)
טיק טק (פירושונים)
פרמקולוג
הידרודינמיקה (ספר)
הידרודינמיקה הוא ספר שנכתב על ידי דניאל ברנולי ב-1738. הכותרת של הספר הזה היא זו שהעניקה את השם לענף של מכניקת הזורמים הידוע כהידרודינמיקה.
הספר דן במכניקה של זורמים והוא מאורגן סביב הרעיון של שימור האנרגיה כפי שנוסח על ידי כריסטיאן הויגנס. הספר מתאר את התאוריה הפיזיקלית והמתמטית של מים הזורמים דרך צינור ושל מים הזורמים דרך חור במיכל. בעשותו כך, ברנולי הסביר את הטבע של הלחץ ההידרודינמי וגילה את הכלל של אובדן ה-vis viva ("הכוח החי") של המים, או האנרגיה הקינטית של המים, במהלך זרימה, כלל שניסוחו המתמטי נודע מאוחר יותר כמשוואת ברנולי. הספר דן גם במכונות הידראוליות ומציג את המושגים של עבודה ונצילות של מכונה. בפרק העשירי, ברנולי דן במודל הראשון של התאוריה הקינטית של הגזים. כשהוא מניח שחום מגדיל את המהירות של חלקיקי הגז, הוא קבע שהלחץ של גז פרופורציונלי לאנרגיה הקינטית הממוצעת של חלקיקי הגז, ובכך טען למעשה שהטמפרטורה של גז יחסית לאנרגיה הקינטית הזאת גם כן.
תוכן הספר.
הספר מכיל 13 פרקים, שעוסקים בנושאים הבאים:
החיבור פותח בסקירה היסטורית של הידראוליקה, ולאחר מכן הצגה קצרה של הידרוסטטיקה. שלושת הפרקים הבאים מכילים נוסחאות למהירות, משך, וכמות הזורם הזורמת מפתחו של כלי קיבול. המחבר מטפל גם במקרה של מפלס נופל של הזורם וזה של מפלס קבוע במאגר המים, ולוקח בחשבון את התהליך הראשוני של זרימה לא-יציבה (משוואת ברנולי לזרימה פוטנציאלית בלתי יציבה) ושל ההצטמצמות הרדיאלית של הזרם. ברנולי מבסס את המסקנות שלו על העקרון של הכוח החי. בפרקים אלו ברנולי גם נעזר בעקרון הרציפות.
פרק 7 דן בתנודות של מים בצינור המשוקע במאגר מים ועוסק בעיקר באובדן האנרגיה שלהם. שנים רבות מאוחר יותר, Borda חידש את החקירות האלה, אך הגיע לנוסחה שונה לאובדן האנרגיה.
פרק 9 מכיל תאוריה של מכונות, אמצעי הרמה, משאבות והביצועים שלהם, כמו גם תאוריה מקיפה על הבורג של ארכימדס.
פרק 10 מוקדש לתכונות ולתנועות של "זורמים אלסטיים" (גזים), וחשיבותו המרכזית נחה במתווה של "המודל הקינטי של הגז" שנמצא בו, אשר אפשר לברנולי להסביר את חוקי הגז הבסיסיים ולחזות - בצורה לא שלמה - את משוואת ואן דר ואלס, שנוסחה כמאה שנה מאוחר יותר. בהמשך, ברנולי בחן את מאפייני השתנות הלחץ עם הגובה באטמוספירה, וגזר נוסחה המקשרת בין לחץ לגובה. הוא גם סיפק נוסחה לשבירה הכוללת של קרני אור מגבהים שמימיים שונים, והיה הראשון שגזר נוסחה למהירות הזרימה של אוויר הפורץ מחור קטן (משוואת ברנולי לזרימה דחיסה).
פרק 12 מכיל גזירה נוספת של משוואת ברנולי.
פרק 13 עוסק בכוח התגובה של משטח נטוי על סילון מים שפוגע בו. הוא גם מיישם את התוצאות להנעת ספינות ומציע שינויים במדחפים של ספינות בהתאם להם.
הספר אמנם דן בעיקר בבעיות של זרימת זורמים למינרית, אך הוא גם נוגע במישרין בתופעות שונות הקשורות בנושא כמו הלם מים, האופי הטורבולנטי של זרימת מים, וקביטציה (היווצרות חללים בזרימה). במישור המתמטי ההידרודינמיקה מכיל בעיות מתמטיות רבות הקשורות בפתרון משוואת דיפרנציאליות, אינטגרציות וטורים.
אי-שוויון קאנטלי
בתורת ההסתברות, אי-שוויון קאנטלי, קרוי על שם פרנסיסקו פאולו קאנטלי, מאפשר לחסום הסתברויות זנב של התפלגויות. אי השוויון הוא גרסה חד-צדדית לאי-שוויון צ'בישב.
אי-שוויון קאנטלי קובע כי למשתנה מקרי formula_1 בעל תוחלת formula_2 ושונות formula_3 מתקיים:
הוכחה.
נוכיח עבור formula_5, המקרה הכללי מוכח בצורה דומה.
לכל formula_6 מתקיים:
לכן, לכל formula_8, מאי-שוויון קושי-שוורץ נובע ש
ולכן,
באופן דומה ניתן להוכיח את המקרה שבו formula_11.
קופה ליברטדורס
קופה ליברטאדורס
מנזר וכנסיית אחיות נצרת
מנזר וכנסיית אחיות נצרת ממוקם במרכז העיר שפרעם. המנזר נבנה על שרידיה של כנסייה קדומה מהמאה ה-4 שהוקדשה ליעקב בן זבדי, המכונה "יעקב הקדוש", שהיה אחד מתלמידי ישו. כנסייה זו מוזכרת ברישומיהם של היסטוריונים נוצרים. במקום שבו עמדה הכנסייה ניצבת כיום כנסיית המנזר, ובה נראים חלק מעמודי השיש שנשאו את תקרת הכנסייה הקדומה.
היסטוריה.
"מסדר האחיות בנצרת" עזר רבות לתושבי שפרעם במהלך המאה ה-19. אי לכך, בשנת 1857 הציעו תושבי העיר לתרום למסדר חלקת קרקע במרכז העיר, שהיו בה שרידים של כנסייה מהמאה ה-4, ולבנות שם מנזר חדש. לאחר שנבנה המנזר, נחנך בשנת 1860 בית ספר קתולי בסמוך אליו. בית הספר פעיל עד היום ואף הורחב, ולומדים בו כ-1,000 תלמידים.
באותה תקופה לא היו בעיר מערכות בריאות. אחיות המנזר בנו בו מרפאה ונתנו שירותי בריאות לתושבי העיר, ללא קשר לדתם.
בשנת 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הורו שלטונות המשטר העות'מאני לאחיות לעזוב את המנזר, אולם תושבי שפרעם הפצירו בהן להישאר. רוב האחיות אכן היגרו לאירופה, אך מיעוטן נשאר ושמר על המשכיות מפעלו של המנזר.
ירים-לים מלך אללח'
ירים-לים (מלך בין 1735 לפנה"ס לערך ועד אחרי 1700 לפנה"ס, על פי הכרונולוגיה התיכונה) היה מלך אללח' ובנו של חמורבי הראשון מלך ימחד. המלוכה על אללח' ניתנה לו על ידי אחיו, המלך אבא-אן הראשון מימחד. ירים-לים הקים באללח' ענף משני לשושלת בית ימחד, שהתקיימה עד לכיבושה של אללח' על ידי המלך החתי חתושיליש הראשון בשנת מלכותו השנייה, במחצית השנייה של המאה ה-17 לפנה"ס.
תקופת מלוכתו.
חמורבי הראשון, אביו של ירים-לים, מינה אותו להיות המושל של אזור בצפון סוריה, שהעיר המרכזית בה הייתה אירידו, עיר ששכנה בין חרן וכרכמיש. הוא המשיך להיות המושל של האזור גם בתקופת מלכותו של אחיו, אבא-אן הראשון, שעלה למלוכה בימחד ב-1750 לפנה"ס. זיתרדו, המושל של העיר אירידו, מרד כנגד ימחד והמריד ערי מדינה נוספות במסופוטמיה העליונה. בעקבות כך נלחם אבא-אן הראשון, בסיועו של ירים-לים, במורדים. דיכוי המרד בכוח הביא להריסת העיר. כפיצוי על איבוד תפקידו וגם על עזרתו בדיכוי המרד, הוא נתן לו את המלוכה על אללח'. אבא-אן הראשון חתם על הסכם עם אחיו שבו הוא קיבל את המלוכה על אללח' תחת הריבונות של ימחד. מאורע זה אירע 15 שנים לאחר שאבא-אן הראשון עלה לשלטון בימחד. המלוכה באללח' הותנתה בכך שירים-לים ויורשיו לא יבגדו בימחד. הוא נשבע שבועת נאמנות לאחיו, תוך שהוא מציין שאם הוא או מישהו מיורשיו יחתור תחת ימחד, או יגלה את סודותיו של אבא-אן הראשון למלך אחר, השלטון על אללח' יופקע מידיהם. במקביל, נשבע אבא-אן הראשון שהוא לא יפקיע את המלוכה באללח' מידי אחיו, ואם יעשה זאת הוא יהיה מקולל. חלק מהקללה כולל נוסח למפר הברית: . המשמעות של ברכיו הוא אברי מינו, והכוונה היא אולי שאישתר תהפוך את מפר הברית לאישה ממש, כלומר סריס.