הנציבה העליונה של האו"ם לזכויות אדם מיצ'ל בצ'לט קראה לצדדים למנוע את הידרדרות הסכסוך; היא הביעה דאגה מהפרה של זכויות אדם לאחר שהופיעו דיווחים על הטבח במיי כאדרה ועל מצור על אזור תיגראי. ארצות הברית שבה וגינתה את ה-TPLF לאחר מתקפת הטילים על שדות התעופה באריתריאה ובאתיופיה. בהודעה של פומפאו הואשמה ה-TPLF בניסיון להרחיב את הסכסוך אל מעבר לגבולות אתיופיה ולפגוע ביציבות האזורית.
הנציבות האירופית הודיעה ב-19 בנובמבר על העברת 4 מיליון אירו לצורך סיוע חירום לפליטים אתיופיים בסודאן. בעקבות האולטימטום שהציבה ממשלת אתיופיה לפני התקפתה על מקלה אימץ הפרלמנט האירופי החלטה ש"הביעה דאגה" מהאירועים, הביעה "סולידריות עם הקורבנות", קראה לצדדים להנמיך את הלהבות בעימות, גינתה את היעדר הגישה של ארגוני סיוע הומניטריים ו"ציינה בדאגה" את האולטימטום תוך אזכור "העובדה שהתקפות מכוונות נגד אזרחים הם פשע מלחמה".
מאמצי התיווך בין הצדדים נותרו בחודשים נובמבר ודצמבר חשאיים בעיקרם, והנושא לא נידון בפסגה של האיחוד האפריקאי בדצמבר 2020. ב-20 בדצמבר צייץ יושב ראש האיחוד האפריקאי מוסה פכי ש"באתיופיה, הממשלה הפדרלית עשתה צעדים אמיצים כדי לשמר את האחדות, היציבות והכבוד לסדר החוקתי במדינה; שאלו צעדים לגיטימיים לכל המדינות". הוא הוסיף שעל אף זאת "לא ניתן להכחיש שהצעדים הובילו לעקירה בקנה מידה גדול" ושהוא מעודד את הרשות הבין-ממשלתית לפיתוח לעזור לאתיופיה להתמודד עם הבעיות ההומניטריות.
נציב האו"ם לפליטים פיליפו גרנדי אמר ב-14 בינואר 2021 שבידי האו"ם יש עדויות להפרה בוטה של החוק הבינלאומי במחנות הפליטים בתיגראי. יום לאחר מכן השהה האיחוד האירופי את תקציב התמיכה באתיופיה (88 מיליון יורו) עד שתובטח הגישה של ארגוני סיוע לאזרחים בתיגראי. פרמילה פאטן , נציגת האו"ם לענייני אלימות מינית במהלך קונפליקטים, הביעה ב-22 בינואר דאגה מפני דיווחים על פשעים של שימוש באלימות מינית ובאונס במהלך הלחימה בתיגראי. משרד החוץ של נורווגיה הצטרף להצהרתה.
ידיעות על טבח של אזרחים תיגראים באקסום בידי חיילים אריתריאים הביאו לשטף של תגובות בקהילה הבינלאומית, שהתמקדו בנוכחות האריתריאית בצפון המדינה. ב-22 בינואר פרסם משרד החוץ של פולין הודעת גינוי. ב-28 בפברואר, מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן קרא לנסיגה מלאה של כוחות אריתריאים מאתיופיה. דובר של מחלקת המדינה האמריקאית אמר שארצות הברית מפעילה לחץ "ישיר" על אריתריאה במטרה שהיא תשיג את כוחותיה מתיגראי.
בתחילת מרץ 2021 דווח על ניסיונות להגיע להחלטה במועצת הביטחון של האו"ם הקוראת לסיום הסכסוך בתיגראי, אך לפי הדיווחים הצעת ההחלטה, שנוסחה על ידי אירלנד, לא התקבלה בגלל התנגדות של סין, הודו ורוסיה. ב-24 במרץ הודיעו האו"ם והסוכנות הממשלתית האתיופית לזכויות אדם על חקירה משותפת של פגיעה בזכויות אדם במהלך הלחימה.
איחוד האמירויות הערביות שלח באפריל 2021 מטוס עם סיוע הומניטרי לקורבנות המלחמה. מתחילת המלחמה הופיעו דיווחים על מעורבות של האיחוד ושימוש בכלי טיס לא מאוישים נגד מטרות בתיגראי.
ב-21 במאי אימצו חברי הסנאט של ארצות הברית פה אחד החלטה שקוראת לנסיגה של כוחות אריתריאים מאתיופיה.
ראש ממשלת אתיופיה אבי אחמד ביקר באוגוסט בטורקיה ונפגש עם נשיא טורקיה ארדואן. ארדואן אמר שארצו תומכת בסיום הסכסוך בדרכי שלום. שני המנהיגים חתמו על הסכם צבאי שפרטיו אינם ידועים.
ב-17 בספטמבר חתם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על צו נשיאותי שמסמיך את מחלקת האוצר לנקוט בסנקציות בהקשר של הסכסוך באתיופיה. בצו הצהיר ביידן שההחלטה באה מתוך הכרה שהאיומים על הביטחון והשלום באתיופיה, ובמיוחד "האלימות, הזוועות, והפרות חמורות של זכויות אדם, כולל אלה שבהם מעורבת אלימות על בסיס אתני, אונס וצורות אחרות של אלימות מבוססת-מגדר והחבלה בפעולות הומינטריות", עולים לכדי "איום בלתי-רגיל ולביטחון ולמדיניות החוץ של ארצות הברית".
דובר של משרד החוץ של סין אמר בתגובה לפעולה של ביידן שארצו מתנגדת להפעלת סנקציות בהקשר של הסכסוך. הדובר אמר שסין מתנגדת ל"הפעלת לחץ גחמנית על דרך סנקציות או האיום של שימוש בסנקציות כדרך להתערבות בענייניהן הפנימיים של מדינות אחרות". במהלך המלחמה טענו אנליסטים שצבא אתיופיה עושה שימוש בטילים מתוצרת סינית ובכלי טיס בלתי מאוישים, שייתכן שמקורם הוא בסין, איראן וטורקיה.
בתגובה להידרדרות המצב הביטחוני וההומניטרי באתיופיה, הכריזה ארצות הברית ב-2 בנובמבר 2021, שהיא מבטלת את המעמד המיוחד של אתיופיה כשותפת סחר של ארצות הברית. ב-5 בנובמבר קראה מחלקת המדינה של ארצות הברית לכל האזרחים האמריקאים לעזוב את אתיופיה באופן מיידי בגלל "המצב הביטחוני הנזיל" במדינה. באותו היום פרסמה מועצת הביטחון של האו"ם הצהרה, לפיה המדינות החברות במועצה מודאגות מהמצב בצפון אתיופיה וקוראות לצדדים להכריז על הפסקת אש ולהימנע מדברי הסתה.
ב-6 בנובמבר, בעקבות פרסום הדו"ח המשותף של משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם וסוכנות זכויות האדם האתיופית, פרסמו ארצות הברית, אוסטרליה, בלגיה, קנדה, דנמרק, פינלנד, צרפת, גרמניה, איסלנד, אירלנד, לוקסמבורג, הולנד, ניו זילנד, נורווגיה, שוודיה והממלכה המאוחדת הצהרה משותפת שקוראת לזני הצדדים לכבד את החוק הבינלאומי, לקחת אחריות על פשעי מלחמה ולהגיע לשלום. בהצהרה נכתב גם "אנו תומכים ביציבות, אחדות, ושלמות הטריטוריה של אתיופיה.
ב-12 בנובמבר הכריז מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן על סנקציות חדשות נגד שש מטרות הקשורות בממשלה והמפלגת השלטון באריתריאה, שלדברי ארצות הברית "נוכוחותה באתיופיה מערערת את היציבות וגורמת להתמשכות העימות". באותו היום הודיעה מחלקת האוצר של ארצות הברית על הטלת סנקציות נוספות על ארבעה ארגונים ושני בני אדם באריתריאה, בהקשר של המלחמה באתיופיה, ביניהם צבא אריתריאה, מפלגת השלטון ושני מוסדות כלכליים שקשורים במפלגת השלטון.
האיחוד האפריקאי ניסה לתווך בין הצדדים במטרה להגיע למשא ומתן ולהסכם. מאמציו של האיחוד זכו לגיבוי של ארצות הברית, ובמסגרתם ביקר נשיא קניה אוהורו קניאטה באדיס אבבה ב-14 בנובמבר. קניאטה קרא עוד בתחילת החודש לשני הצדדים להניח את נשקם.
בריטניה הזהירה את אזרחיה שעליהם לעזוב מייד את אתיופיה והציעה הלוואות ללא ריבית לאזרחים שמתקשים לצאת מהמדינה.
בתחקיר של אל-ג'זירה, אשר התבסס על תצלומי לוויין, נטען שאיחוד האמירויות הערביות מספק סיוע נרחב לצבא אתיופיה, שכולל "גשר אווירי" ואספקה של ציוד צבאי.
ב-1 בדצמבר ביקר שר החוץ של סין, וואנג יי באדיס אבבה ונפגש עם סגן ראש הממשלה דמקה מכונן. ביקורו התפרש כהבעת תמיכה באבי אחמד. בהודעה של משרד החוץ הסיני נאמר ש"סין נאמנה לעיקרון של אי-התערבות בעניינים הפנימיים של מדינות. אנו לא עוסקים בעניינים הפנימיים של אתיופיה, ואנו מתנגדים ללכל ניסיון של גורמים חיצוניים להתערב בעניינים של אתיופיה".
ב-17 בדצמבר הצביעה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם בעד הקמת פאנל שיחקור האשמות לגבי פשעי מלחמה ופגיעה בזכויות אדם. ההצעה להקים את הפאנל הובאה למועצה על ידי סלובניה בשם האיחוד האירופי. 21 מתוך 47 המדינות החברות במועצה הצביעו בעד ההחלטה, בכללן מדינות האיחוד האירופי, ארגנטינה, ברזיל, הממלכה המאוחדת ויפן תמכו בהחלטה. אתיופיה, שאינה חברת המועצה, התנגדה להחלטה, והצטרפו לעמדתה 15 מדינות חברות, ביניהן סין, הודו, אריתריאה, סומליה, ונצואלה, בוליביה וקובה. 11 מדינות נמנעו, ביניהן סודאן, סנגל וטוגו. סין הבהירה שהיא רואה בהחלטה ניסיון להתערב בעניינים הפנימיים של אתיופיה.
קבוצת מקסימה
קבוצת מקסימה (בליטאית: Maxima Grupė UAB) היא חברה ליטאית, המפעילה רשת מרכולים בליטא, לטביה, אסטוניה, פולין ובולגריה תחת המותג "Maxima" (מקסימה) ורשת שיווק קמעונאות בתחום שיפוץ ואחזקת הבית תחת המותג "Ermitažas" (ארמיטז'). נכון ל-2020, לחברה יש למעלה מ-1,200 חנויות הפזורות על גבי חמש המדינות וכ-40,000 עובדים. מטה החברה ממוקם בוילנה, ליטא.
היסטוריה.
ב-1992, נפתחו שלושה סניפים של מקסימה ברחבי העיר וילנה ומאז נהפכה לאחת מרשתות המרכולים המצליחות ביותר במדינות הבלטיות.
ב-2001, סניפים של מקסימה נפתחו בריגה, לטביה. כיום, חברת מקסימה לטביה מחזיקה בכ-24% מנתח השוק של המרכולים. כמו כן, סניפים של החברה נפתחו גם בפרנו, אסטוניה. ב-2007, הסניף הראשון של מקסימה XX נפתח במדינה וב-2008, הסניף הראשון של מקסימה XXX נפתח.
בסוף 2011, קבוצת מקסימה רכשה את רשת המרכולים אלדיק הפולנית והחלה לפעול תחת המותג המקומי בפולין, עם 24 סניפים.
נכון למרץ 2020, לקבוצת מקסימה יש בסך הכל 1240 סניפים.
פורמט חנויות.
סניפי מקסימה פועלים תחת מספר שמות: מקסימה X, מקסימה XX, מקסימה XXX, מקסימה XXXX (לשעבר הייפר מקסימה), ברבורה, סטוקרוטקה וארמיטז'. חלק מהשטח של סניפי XX ו-XXX מושכר לבעלי עסק אחרים, כך שהלקוחות יכולים לקבל שירותים נוספים והסניף מתפקד כקניון קטן.
ורדה שושן-ברמץ
ורדה שושן-ברמץ (נולדה ב-17 בדצמבר 1949) היא פרופסורית, ביוכימאית, וחוקרת סרטן. כיהנה כראש המחלקה למדעי החיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2000–2004), לקחה חלק פעיל בהקמת המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב וניהלה אותו בין השנים 2006–2015.
ביוגרפיה.
שושן-ברמץ נולדה בשנת 1951 במרוקו. בשנת 1954 עלו בני משפחתה למדינת ישראל בעקבות חשש שאחיה ייעצר בעקבות פעילות ציונית. התיישבו במושב רנן בנגב, ולאחר שנתיים עברו לבאר שבע. בשנות ה-60 של המאה ה-20 עברה המשפחה לאופקים.