ארכפים אלה התגלו כבר ב-1955, אך נחשבו באותה עת לתת-מין של ארכפי קארו, אך בעקבות מחקרים שנעשו מאוחר יותר במרכז מחקר בדרום אפריקה הם הופרדו למין עצמאי.
ארכפים אלה בולטים בפרוותם הוורדרדה והם מגיעים למשקל 35 גרם. הם קטנים ובעלי פרווה עבה וחרטום מחודד בעל שערות חישה גדולות. כמו שמשתמע משמם הם בעלי אוזניים עגולות וגדולות.
הם חיים במדבריות וערבות חמות בנמיביה וחיים במחסה הקריר יחסית. בדומה לשאר הארכפים הם תמיד פעילים ומחפשים חרקים קטנים למאכל.
ארכף משובץ
ארכף משובץ (שם מדעי: "Rhynchocyon cirnei") הוא מין של יונק קטן ממשפחת הארכפיים.
חדף זה מצוי במזרח אפריקה ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, מלאווי, מוזמביק, טנזניה, אוגנדה, זמביה ואולי גם ברפובליקה המרכז אפריקאית. הוא חי בעיקר ביערות גשם, יערות הרריים או סוואנות לחות. הארכף קרוב לסיכון בגלל הפגיעה ביער.
ארכפים אלה יותר גדולים ממינים אחרים של ארכפים ואורכם הממוצע 43–55 ס"מ ומשקלם 425–450 גרם. הם אוכלי בשר המחפשים ללא הרף חרקים שונים למאכל כמו טרמיטים, נמלים, חיפושיות, רבי-הרגליים, תולעים, רכיכות וביצים וכן דוחיים, עופות או יונקים קטנים אחרים.
הארכפים בעלי חושים מחודדים והם אוכלים ללא הרף. הם מוצאים לעצמם בן זוג קבוע לכל החיים.
ארכף עגול-אוזן קארו
ארכף עגול-אוזן קארו (שם מדעי: Macroscelides proboscideus) הוא מין ממשפחת הארכפיים והוא בעל אוזניים מעוגלות. בעבר מין זה נחשב יחידי בסוגו אך מאז נמצאו עוד 2 מינים ולמין זה נוסף התיאור "קארו" ע"ש הערבות הדרום אפריקאיות בהם הוא חי.
ארכפים אלה הם קטנים יחסית באורך 22–23 ס"מ ובעלי אוזניים מעוגלות ועיניים קטנות. הפרווה ארוכה ואפורה או בצבע חול. הם חיים בסוואנות וערבות יבשות ואף במדבריות בדרומה של אפריקה במדינות: בוצוואנה, דרום אפריקה ונמיביה. הם ניזונים מיצורים קטנים כמו חרקים, שורשים וזרעים.
הם ממליטים במהירת והגורים מסוגלים לרוץ תוך שעות מהלידה והם גם מונוגומיים - תכונה נדירה מאוד אצל יונקים.
פרנצ'יסקה אניס
ארכף עגול-אוזן
ארכף עגול-אוזן (שם מדעי: Macroscelides) הוא סוג של ארכפיים החיים רק בדרומה של אפריקה, בעיקר בדרום אפריקה ובנמיביה.
בני סוג זה הם בעלי אוזניים עגולות ופרווה עבה בדרך כלל בצבע חולי או ורדרד. בעבר היה נחשב למין יחיד, ארכף עגול-אוזן קארו, אך הוא התפצל לעוד שני מינים קטנים יותר. למעשה בני סוג זה הם הקטנים שבמשפחה.
מינים:
ארכף גדול
ארכף גדול (שם מדעי: Rhynchocyon) הוא סוג של יונקים קטנים ממשפחת הארכפיים והם המינים הגדולים ביותר של ארכפים.
הארכפים הם קרובים רחוקים של הפילים והם בעלי חוטם מוארך וכפוף בעל שערות רבות. הרגליים שלהם גדולות ועוזרות להם לקפץ במהירות להתגוננות מטורפים והפרווה שלהם בדרך כלל אדמונית או שחורה עם סימנים ליד העיניים.
אברהם סרפתי
עלי אחמד סעיד אסבר
צ'רווינסק על נהר ויסלה
צ'רווינסק על נהר ויסלה (בפולנית: Czerwińsk nad Wisłą) הוא כפר במחוז פלונסק שבפרובינציית מזוביה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
בכפר מצוי מנזר גדול, הנזכר עוד בשנת 1155. בשל מיקומו של היישוב על נהר ויסלה, שימש לאורך השנים כנקודת מסחר אזורית. זכויות העיר שהוענקו ליישוב בשלבים לאורך השנים ניטלו ממנו בשנת 1870.
יהודי צ'רווינסק.
בין מלחמות העולם נמנו בכפר 358 יהודים, מתוך 1,608 תושבים, ופרנסתם הייתה על המסחר והמלאכה.
עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, חויבו יהודיו בביצוע עבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה. עם הגעת פליטים יהודים רבים לכפר, מונה בו יודנרט, ובסתיו 1941 רוכזו כל יהודי היישוב בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בו, אליו הובאו עוד כ-600 יהודים מווישוגרוד.
בחורף 1942-1941 מתו מאות מיושבי הגטו שבכפר כתוצאה מתנאי המחיה הקשים בו. בתקופת פעילות הגטו התארגנה בו קבוצת מחתרת יהודית, אשר יצרה קשר עם יחידות פרטיזנים באזור.
ב-28 באוקטובר 1942 נערכה בגטו שבכפר אקציית חיסול. כ-2,000 יושבי הגטו, וכן נשים, ילדים וחולים יהודים שהובאו למקום לא מכבר מצ'חנוב, גורשו לגטו נובידבור מזובייצקי, ומשם שולחו לאושוויץ.
צ'רווינסק
קלי לינק
קלי לינק (באנגלית: Kelly Link; נולדה ב-1969) היא סופרת ועורכת אמריקאית.
לינק נולדה במיאמי והיא בוגרת אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת גרינסבורו שבקרוליינה הצפונית. כיום היא מתגוררת בנורת'המפטון, מסצ'וסטס.
לינק כותבת בעיקר סיפורים קצרים, ובעיקר בסגנון ריאליזם מאגי. חלק גדול מסיפוריה נחשבים בעיני הקהל לסיפורי פנטזיה, מדע בדיוני, או אימה. בנוסף לפעילותה כסופרת, היא ובעלה מנהלים הוצאה לאור בשם סמול ביר פרס, וכן היא לימדה במוסדות אקדמיים שונים ברחבי ארצות הברית.
ספריה זיכו אותה בפרס הוגו ובשלושה פרסי נבולה. ב-2013 זכתה בפרס או. הנרי על סיפורה הקצר "The Summer People". ב-2018 זכתה במענק עמיתי מקארתור.
תאוריית פער-ידע לקבלת החלטות
תאוריית פער-ידע לקבלת החלטות היא מודל קבלת החלטות בתנאי אי-ודאות חמורה. התאוריה פותחה על ידי פרופסור יעקב בן-חיים מהטכניון.
התאוריה היא מתודולוגיה התומכת בקבלת החלטות המבוססות על מודלים השרויים באי-ודאות חמורה. פער-ידע הוא הפער בין מה שידוע ומה שצריך להיות ידוע על מנת לקבל החלטה באופו מקיף ואמין. פערי-ידע מתעוררים בכל תחום פעילות, והם נפתרים רק כאשר מתרחשת הפתעה, או כאשר עובדה חדשה נחשפת, או כאשר הידע וההבנה משתכללים. ידוע מעט מאוד על המהות של פער-ידע. לדוגמה, לעיתים נדירות ידוע איזה אירוע מפתיע יעכב את סיום הפרויקט. אף יתרה מכך, לא ניתן לדעת מה שטרם התגלה, כמו מה יהיו החדשות של מחר, אלו תאוריות מדעיות יופיעו בעתיד, או מה יהיו החידושים הטכנולוגיים. כל אלה הם פערי הידע. פער-ידע הוא מכיוון שהוא לא מאופיין על ידי התפלגות הסתברותית.
פונקציות החלטות פערי-ידע.
שלושת אלמנטים אלו – מודל אי-ודאות, מודל מערכות, ודרישות התוצאות – משולבים ומגבשים שתי פונקציות החלטות אשר תומכות בבחירת מסלול הפעולה:
פונקציית החסינות מעריכה את האופק אי הוודאות הגדול ביותר שעדיין מבטיח השגת דרישת התוצאות. פונקציית החסינות היא תשובה כמותית לשאלה: עד כמה הנתונים הידועים עלולים להתברר כשגויים, ועדיין הפעולות שנשקל לבצען יובילו לתוצאות הנדרשות. פונקציית החסינות מבוססת על דרישות ביצועים משביעי רצון. כאשר פועלים בתנאי אי-ודאות חמורה, החלטה המשיגה תוצאה נסבלת על פני טווח גדול של מימושים אפשריים היא עדיפה על פני החלטה הנכשלת בהשגת תוצאה נסבלת גם אם הטעות קטנה. בדרך זו, פונקציית החסינות מייצרת העדפות בין החלטות זמינות.
פונקציית ההזדמנותיות מעריכה את האופק הנמוך ביותר של אי ודאות שמאפשר (אבל לא בהכרח מבטיח) תוצאות העולות על הצפויות. פונקציית ההזדמנותיות היא תשובה לשאלה: בכמה יש לטעות על מנת שתוצאות טובות מהצפוי יהיו אפשריות? פונקציית ההזדמנותיות מבוססת על שאיפה להפתעה טובה (windfalling) ולא על שביעות רצון. כאשר פועלים בתנאי אי-ודאות חמורה, ייתכן שאומדן המודלים הקיימים פסימיסטים יתר על המידה. מקבל ההחלטות השואף לתוצאות טובות מן החיזוי שואף לנצל את מאפייני אי-הוודאות של הסביבה. החלטה שתוביל לתוצאה טובה אם נטעה עדיפה רק במעט על פני החלטה שדורשת חריגה גדולה על מנת לאפשר את אותה התוצאה. פונקציית ההזדמנותיות מייצרת בכך העדפות על גבי ההחלטות הזמינות. העדפות אלו עלולות לא לעלות בקנה אחד עם ההעדפות המיוצרות על ידי פונקציית החסינות.
פרה-רפאליטים
ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה
ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה (בגרמנית: Ernest II August Karl Johann Leopold Alexander Eduard Herzog von Sachsen-Coburg und Gotha; 21 ביוני 1818 – 22 באוגוסט 1893) היה דוכס סקסוניה-קובורג-גותה בין השנים 1844–1893.
ביוגרפיה.
ילדותו.
ארנסט נולד ב-21 ביוני 1818 בקובורג שהשתייכה לדוכסות סקסוניה-קובורג-זאלפלד, לארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה וללואיזה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג, בתו של אוגוסט, דוכס סקסוניה-גותה-אלטנבורג. ארנסט היה הבן הבכור, ואחיו של אלברט, נסיך סקסוניה-קובורג-גותה.
ארנסט ואחיו הצעיר, אלברט, בילו את ילדותם זה בחברת זה בצל חיי הנישואים המעורערים של הוריהם ובסופו של דבר בצל הגירושין שלהם. לאחר שהוגלתה אמם מחצר הדוכסות ב-1824, היא נישאה למאהב שלה, אלכסנדר פון הנשטיין. לאחר מכן היא לא הוסיפה לראות עוד את ילדיה ומתה מסרטן בגיל 30 בשנת 1831. בשנה שלאחר מכן נישא אביהם לאחייניתו הדוכסית אנטואנט מארי מווירטמברג. בני הזוג לא היו מקורבים זה לזו ולאנטואנט מארי הייתה השפעה מוגבלת אם בכלל על חייהם של בניה החורגים.
האחים חונכו על ידי מורה פרטי בביתם ובהמשך למדו בבריסל. כמו נסיכים גרמנים רבים למד ארנסט באוניברסיטת בון. הוא למד משפטים, מדיניות כלכלית, פילוסופיה ותולדות האומנות.
שלטונו.
ב-29 בינואר 1844 מת ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה, וארנסט עלה לשלטון במקומו.
בינואר 1848 ביקר ארנסט את אחיו אלברט בבריטניה, ובשובו קידמו אותו הפגנות ודרישה לרפורמות פוליטיות. בנוסף עלו דרישות להלאים את רכושו של ארנסט עקב חובותיו הרבים, ואלברט אחיו נחלץ לעזרתו.
במלחמת שלזוויג הראשונה, שלח ארנסט כוח של 8,000 חיילים לסייע לקונפדרציה הגרמנית נגד דנמרק, ואף פיקד על כוח בקרב אקנפורדה.
ארנסט התנגד בחריפות לנישואי אחיינו הנסיך אלברט אדוארד לאלכסנדרה, נסיכת דנמרק, וניסה בכל יכולתו לטרפד את הנישואים, אך ללא הצלחה.