בשנה זו לא התקיים קדם אירוויזיון "קלאסי" בשל חוסר תקציב לכך ברשות השידור. במקום זאת הוקמה ועדה לבחירת האומן המייצג שישלח לפינלנד. הוועדה כללה מספר אנשי תקשורת ומוזיקה כגון ירדנה ארזי, קובי אושרת, חיים אוליאל ודפנה דקל. בראשה עמד יואב גינאי והיא החלה לפעול ב־14 בדצמבר 2006.
קודם לבחירה הרשמית, הוזכרו כמועמדים לייצוג מספר זמרים שהיו בשנים קודם לכן בראש מצעדי הפזמונים בישראל, ביניהם: הראל סקעת, קרן פלס, נינט טייב, מירי מסיקה, רוני דואני, מאיה בוסקילה וכן הצמד הנרי וניקה. ב־7 בינואר 2007 התכנסה הוועדה ובחרה בלהקת טיפקס לייצוג ישראל באירוויזיון 2007. בנוסף הוכרז כי ליאל קולט ומישל גוריאלשווילי נבחרו למקומות השני והשלישי (בהתאמה) וישמשו כמחליפים פוטנציאליים במידת הצורך.
ב־27 בפברואר נערך בקיבוץ דורות שבדרום הארץ המיני־קדם של להקת טיפקס. את התחרות הנחו כתבת הערוץ הראשון נועה ברק ומנחת הטלוויזיה והדוגמנית נטלי עטיה. במהלך התחרות הוצגו 4 קליפים שהוקלטו מבעוד מועד. אלה הועמדו לבחירת הקהל בבית ולבחירתם של חברי הוועדה המקצועית. ההצבעה על השיר הזוכה חולקה ל־4: הצבעה מוקדמת באינטרנט, הצבעה במיסרונים, הצבעה בחיוג למספר טלפון והצבעה של הוועדה המקצועית. עם פרסום התוצאות התברר כי השיר "כפתור אדום" (או בשמו הלועזי "Push the Button"), זכה במירב הקולות בקרב כל אחת מהקבוצות הבוחרות, ועל כן זכה במלוא 100 הנקודות שהן העניקו.
כפתור אדום - השיר הזוכה בקדם.
השיר הזוכה, אשר נכתב והולחן על ידי קובי אוז, מורכב ממספר סגנונות מוזיקליים ומבוצע ב־3 שפות: צרפתית, אנגלית ועברית. השיר מתייחס ברובו למצב הביטחוני בישראל ומחוצה לה, עם רמיזות שעשויות להשתמע כתיאור האיום הגרעיני האיראני על מדינת ישראל.
מיד לאחר זכייתו של השיר התעוררה סערה תקשורתית ברחבי אירופה ובבריטניה בפרט על מסריו בכל הנוגע לאיומים גרעיניים וטרור, למרות טענות "טיפקס" כי השיר כלל לא נכתב כמסר סמוי או גלוי לעימות עם איראן. במהלך הסערה הועלה אף חשש שהשיר עלול להיפסל כיוון שהוא מכיל מסרים פוליטיים אשר על פי תקנון איגוד השידור האירופי אסורים להשמעה במהלך תחרות האירוויזיון. דיון בנושא נערך בעת מפגש נציגי המשלחות לאירוויזיון בחודש מרץ, ובו אושרה השתתפותו של השיר הישראלי בתחרות בלא דרישה לעשיית שינוי כלשהו בו.
ישראל במהלך התחרות עצמה.
שידור השיר הישראלי בחצי הגמר לווה בתקלה: מסך אדום הופיע במהלך השידור ולאחריו, בהודעה על תקלה ומיד לאחר מכן, החשכה של המסך 0 תקלה שארכה היה שבע שניות. אי לכך, אחראי המשלחת הישראלית, יואב גינאי טען כי התקלה היא זאת שעשויה לגרום לשיר לא להעלות לגמר ודרש להעלות את טיפקס פעם נוספת לבמה על מנת לבצע את השיר שוב, דרישה שנדחתה על הסף.
בתום חלוקת הנקודות בחצי הגמר, הגיע השיר הישראלי למקום ה־24 עם 17 נקודות. כיוון שלא סיים בין 10 המדינות בעלות הניקוד הגבוה ביותר, לא זכה להעפיל לגמר תחרות האירוויזיון.
דרך בחירת נציגי המדינות והשירים לתחרות.
42 המדינות המשתתפות בתחרות בחרו כך את האומן והשיר שייצג אותן:
מנמוניקה
מְנֶמוֹנִיקָה (מיוונית עתיקה: μνημονικός "מְנֶמוֹנִיקוֹס", "קשור לזיכרון") או עזר זיכרון היא אמצעי או שיטה חזותיים או מילוליים העוזרים לזכור דברים.
היסטוריית השימוש.
לשיטה הייתה חשיבות רבה כבר בתקופה שלפני הופעת הכתב. היא שימשה אז כנראה בעיקר עורכי טקסים דתיים. גם עם הופעתו של הכתב עד תקופת הייצור התעשייתי של ספרים הייתה שיטה זו נחוצה כדי לזכור פרטים מן הכתבים וספרים שהיו נדירים.
שיטה בה לכל אות עברית משויך מספר סידורי (א=1; ב=2; ג=3 וכך הלאה - גימטריה) אף היא סוג של מנמוניקה עתיקת יומין בה המושגים של מספר ואות כבר היו מופרדים אך נשמרו ביחד בכתב. שיטה מנמונית הפוכה הופיעה עם הופעת טלפונים עם לחצנים שאותיות היו רשומות על כל לחצן: חברות מסחריות החלו להשתמש בכך בבחירת מספרים הכוללים את אותיות שמה של החברה.
הטקסטים הראשונים בתורת המנמוניקה יוצרו בידי היוונים העתיקים.
שיטות מנמוניות בתחומים שונים.
אסטרונומיה.
Mercury (כוכב חמה), Venus (נוגה), Earth (כדור הארץ), Mars (מאדים),
Jupiter (צדק), Saturn (שבתאי), Uranus (אורנוס), Neptun (נפטון).
בהקשר של כוכבי הלכת ידועים גם ראשי התיבות הקדומים שצ"מ חנכ"ל, דהיינו: שבתאי, צדק, מאדים, חמה, נוגה, כוכב, לבנה.
או בעברית: "חנה ניסתה אתמול מאפה צרפתי שגרם אי נעימות".
חמה, נוגה, ארץ, מאדים, צדק, שבתאי, אורנוס, נפטון
אנטומיה.
לזכירת סדר העצמות הקרפליות בכף היד באנגלית קיימים מספר משפטים:
Some Lovers Try Positions That They Cannot Handle
Sally Left The Party To Take Cathy Home
S,L,T,P,T,T,C,H - scaphoid, lunate, triquetrum, pisiform, trapezium, trapezoid, capitate, hamate
מתמטיקה.
עזרים מילוליים רבים משמשים לזכירת קבועים מתמטיים.
תקשורת.
בשנת 1922 המציא זלמן כהן, מראשוני שירות הקשר בהגנה, שיטה לזכירת קידוד המורס של האותיות העבריות. השיטה מתבססת על מילים או משפטים קצרים המתחילים באות אותה רוצים לקודד, שהיגויים מזכיר את קידוד המורס − חיריק מזכיר נקודה וקמץ או פתח מזכירים קו. להלן טבלה עבור המורס העברי:
מולאטים
המולאטים, או ביחיד מולאט/מולאטו/מולאטה (בפורטוגזית ובספרדית: Mulatto) הם מונחים המציינים באמריקה הלטינית צאצאים מעורבים של אירופאים ואפריקאים. כיום, חלק ניכר מאוכלוסיית אמריקה מזהים עצמם כמולאטים. המונח היה בשימוש גם בסביבות קולוניאליות נוספות.
בתקופה הקולוניאלית שימש המונח במקורו לצאצא של הורה אירופי והורה אפריקאי, או לצאצא של שני הורים מולאטים בעצמם. זיווגים אלו היו לרוב תוצאה של שימוש בשפחות אפריקאיות כאובייקט מיני בידי אדוניהן האירופאיים. במהלך אותה התקופה נעשה שימוש במספר מונחים נוספים שציינו יחסים שונים של "דם אירופאי" ו"דם שחור", כגון quadroon, שציין אדם שרבע ממוצאו הוא אפריקאי, ו- octoroon, שציין אדם ששמינית ממוצאו היא אפריקאית. כיום משמש המושג בעיקר באמריקה הלטינית לכל מי שניתן להבחין בו שהוא ממוצא מעורב של אירופאים ואפריקאים.
מקור המונח בספרדית ומשמעותו "פרד קטן" (פרד = mulo), מקור הכינוי נובע מהיותו של הפרד בן-כלאיים (צאצא של סוס וחמור). תחילה שימש המושג לציון כל סוג שהוא של היברידיות בין שני מינים ומכיוון שכך יש הרואים במונח זה כיום כמזלזל, בעוד שאחרים מעדיפים את שימור תחושת ההמשכיות ההיסטורית של המושג. אטימולוגיה חילופית מזהה את מקור המונח בשפה הערבית, בה משמשת המילה مُوَلَّد muwallad לציון אדם ממוצא מעורב. השערה זו איננה מבוססת והיא צופנת בחובה בעיות תיארוך קשות המערערות על תקפותה.
גודלה של קבוצה חברתית זו באמריקה הלטינית מושפע באופן ישיר מגודל אוכלוסיית העבדים האפריקאים שהובאו לכל אזור ואזור במרוצת התקופה הקולוניאלית ושנות קיומה של העבדות. משום כך, המולאטים מהווים רוב ברבות מהחברות הקריביות, ומספרם ניכר משמעותית בוונצואלה ובברזיל.
מחלוקות על גילוי ברזיל
גילוי ברזיל על ידי האירופאיים מיוחס לרוב לנווט הפורטוגזי פדרו אלוורש קברל, אשר גילה אותה ב-22 באפריל 1500, אך טענה זו שנויה במחלוקת.
בנוסף, יש המאמינים כי משלחת בראשות דוּאָרטֶה פָשֶקוֹ פרֶיירָה (Duarte Pacheco Pereira) שיצאה בפקודת מנואל הראשון, מלך פורטוגל, הגיעה כבר ב-1498 (שנתיים לפני קברל) למרניאו, בחוף הצפון-מזרחי של ברזיל.
לבסוף, לא ברור אם הגעתו של קברל לברזיל הייתה מקרית או מכוונת. יש הסוברים כי קברל הגיע לברזיל בשגגה כאשר ניסה לנווט סביב כף התקווה הטובה אולם נסחף מערבה על ידי הרוחות. משטר הרוחות בדרום האוקיינוס האטלנטי מתיישב עם השערה זו. סברה חלופית טוענת כי קברל הפליג עם משימה סודית לגלות אדמות חדשות במערב, כתגובה לטענות ספרדיות שמשלחות מטעמם ביקרו בחופי ברזיל ביולי ובנובמבר של שנת 1499, וחשש שהספרדים יבקשו לפתוח מחדש את חוזה טורדסיאס וידרושו ריבונות על כל אזורי דרום אמריקה.
מחלף קסם
מחלף קֶסֶם הוא אחד המחלפים הגדולים בישראל. הוא נמצא מצפון-מערב לראש העין. המחלף הוא מפגשם של כביש 5 (חוצה שומרון), כביש 6 (חוצה ישראל) וכביש 444. נקרא על שם היישוב הסמוך כפר קַאסֵם.
היסטוריה.
מיקום המחלף נקבע בתמ"א 3 (תוכנית מתאר ארצית לדרכים), שנערכה ב-1976, כחלק מתכנון כביש 6 וכביש 5. התכנון המפורט של המחלף בוצע על ידי חברת כביש חוצה ישראל בתחילת שנות ה-90. החברה גם ניהלה את הפקעת הקרקעות להקמת המחלף. עד הקמת המחלף היה במקום צומת, בשם "צומת קסם", בין כביש 444 לכביש 5. הצומת נחנך ב-6 באוגוסט 1987, עם השלמת סלילת קטע כביש 5 ממחלף מורשה עד לצומת זה.
הקמת המחלף החלה על ידי חברת סולל בונה בשנת 1996, כהכנה לסלילת כביש 6. קטע קטן של המחלף נפתח לתנועה באוגוסט 1998. ב-22 בדצמבר 1998 נפתח שלב א' של המחלף שכלל העברת כביש 5 ב-5 גשרים, באורך כולל של כ-1,500 מטרים, ובהם הגשר הארוך ביותר במדינה, שאורכו כ-740 מטר. זאת לטובת פינוי התוואי מתחת לכביש 5 לטובת סלילת כביש 6. הקמת הגשר ערכה כשנה והוא נבנה בשיטת המקטעים, המוכנים מראש, המודבקים אחד לשני באמצעות מנוף מיוחד המתקדם על פני הגשר עם הקמתו. הגשר נחנך תחילה חלקית כשהתנועה לשני הכיוונים התנהלה על נתיבי תנועה באותו מסלול. חלקו השני של הגשר נחנך במרץ 2001.
ביולי 2002, נפתח גשר נוסף במחלף שהעתיק את התנועה של כביש 444 אל מעל כביש 6, וכן תוואי חדש של כביש 444 באורך 1 ק"מ.
באוקטובר 2002 הושלם מבנהו הנוכחי של המחלף עם פתיחתו לתנועה של כביש 6.
מבנה.