כאשר המשיך לחקור תיילים בוואקום וסביבות גזיות שונות, החל לבחון את הפליטה של חלקיקים טעונים מתיילים חמים (פליטה תרמיונית). הוא היה אחד המדענים הראשונים שעבדו עם פלזמה, והיה זה שנתן לה את שמה, כיוון שהזכירה לו פלזמת דם.
במהלך מלחמת העולם הראשונה מעבדת המחקר של ג'נראל אלקטריק שבה עבד הצטרפה לוועד המייעץ לצי שהקים מזכיר הצי האמריקאי ג'וזפוס דניאלס על מנת להכין את הכוחות הימיים האמריקניים לקראת כניסה אפשרית לעימות שהתרחש באירופה, ובעקבות איום הצוללות הגרמניות. המהנדסים של ג'נרל אלקטריק, בהובלת לאנגמיור, הצליחו לפתח שיטה לאיתור צוללות בהתבסס על מתקן בריטי קיים המכונה הידרופון. המתקן הזה השתמש בעיקרון של הקלטת קול משני כיוונים (binaural principle), שמאפשר לאתר קול בצורה החזקה ביותר כאשר נמצאים ישירות מולו. המהנדסים של לאנגמיור החליפו את ציפוי המנגנון הבריטי ממתכת לגומי, וכך הגדילו את טווח המכשיר בכשלושה מייל.
לאנגמיור הציג לראשונה את רעיון הטמפרטורה האלקטרונית, וב-1924 המציא את השיטה הדיאגנוסטית למדידת טמפרטורה וצפיפות בעזרת חיישן אלקטרוסטטי, הקרוי כיום "חיישן לאנגמיור", ונפוץ בשימוש בפיזיקת פלזמה. הזרם החשמלי של קצה החיישן, המוחזק במתח חשמלי, נמדד כפונקציה של המתח לקביעת טמפרטורת וצפיפות הפלזמה בסביבות החישן. לנגמויר גילה גם מימן אטומי (בניגוד לצורה הנפוצה בטבע, מימן מולקולרי - דו אטומי), אותו ניצל בתהליך ריתוך שהמציא - ריתוך הפלזמה הראשון אי פעם. טכניקת הריתוך בפלזמה פותחה מאז לריתוך בקשת בעזרת גז וטונגסטן.
שנותיו המאוחרות.
לאחר מלחמת העולם הראשונה תרם לאנגמיור לתאוריה האטומית ולהבנה של המבנה האטומי בעזרת הגדרת המושגים המודרניים קליפת ערכיות ואיזוטופים.
הוא חבר לקתרין בלודגט לחקור שכבות דקות וספיחה על משטח. הוא הציג לראשונה את רעיון הרובד החד-מולקולרי (מונולייר - שכבת חומר בעובי מולקולה אחת), ואת הפיזיקה הדו ממדית לתיאור משטח כזה. ב-1932 קיבל פרס נובל לכימיה "על תגליותיו ומחקריו בכימיה של פני שטח".
ב-1938 פנתה התעניינותו המדעית של לאנגמיור לכיוון מדעי האטמוספירה ומטאורולוגיה. אחד ממחקריו הראשונים, על אף שאינו קשור ממש לעיקר, היה הפרכה של טענותיו של האנטומולוג צ'ארלס טאונסנד, לפיה זבוב הצבאים טס במהירות העולה על 1280 קמ"ש. לאנגמיור העריך את מהירות הטיסה בכ-40 קמ"ש.
במהלך מלחמת העולם השנייה עבד לאנגמיור על שיפור הסונאר הימי לגילוי צוללות, ומאוחר יותר על פיתוח מסכי עשן הגנתיים ושיטות להסיר קרח מכנפי מטוסים. מחקר זה הוביל אותו להשערה, כי החדרת קרח יבש ויודיד לענן לח מספיק בטמפרטורות נמוכות עשויה לגרום להורדת גשם (זריעת עננים); שיטה זו נמצאת בשימוש נרחב כיום, במיוחד באוסטרליה ובסין, אף כי יעילותה מוטלת בספק.
ב-1953 טבע את המונח "מדע פתולוגי", לתיאור מחקר המבוצע בהתאם לשיטה המדעית, אך מוכתם על ידי הטיה לא מודעת, או השפעות סובייקטיביות. זאת בניגוד לפסבדו-מדע, לו אין יומרה לפעול לפי השיטה המדעית. בנאומו המקורי הציג את תחומי התפיסה העל-חושית ועב"מים כדוגמאות למדע פתולוגי; מאז שימש המושג לתחומים כמו פולי-מים, והיתוך קר.
לאחר מחלה קצרה, נפטר לאנגמיור מהתקף לב ב-1957. הודעת הפטירה שלו הופיעה בעמוד הראשון של הניו יורק טיימס.
אמבר בנסון
אמבר ניקול בנסון (באנגלית: Amber Nicole Benson; נולדה ב-8 בינואר 1977) היא שחקנית, סופרת, במאית ומפיקת קולנוע אמריקאית ממוצא יהודי. ידועה בזכות תפקידה כטארה מקליי בסדרת הקאלט "באפי ציידת הערפדים".
קורות חיים.
בנסון נולדה בברמינגהאם, אלבמה שבארצות הברית לאב יהודי ולאם נוצרית-בפטיסטית. הוריה הם אדוארד בנסון פסיכיאטר, ודיאן. לה אחות קטנה בשם דניאל והיא אמנית. בילדותה נהגה ללכת עם משפחתה לבית כנסת רפורמי באלבמה.
כילדה, בנסון למדה ריקוד ומוזיקה. היא הייתה מופיעה עם חוג הבלט שהייתה בו, וגם בתיאטרון המקומי. כשלמדה בבית ספר תיכון היא גרה באורלנדו, לאחר שמשפחתה עברה לשם כדי לעזור לאמבר להשיג תפקידי משחק שונים. הבולט בתפקידים בהם זכתה היה תפקידה בסדרת הטלוויזיה "חדשות הילדים", שבה אמבר הייתה אחת משני השחקנים הראשיים. משפחתה והיא עברו ללוס אנג'לס, שם היא מתגוררת עד היום, ובמהרה אמבר הצליחה להשיג תפקידים בקולנוע ובטלוויזיה.
בנסון היא צמחונית.
קריירה.
בנסון הייתה בת 14 כששיחקה בסרט הראשון שלה, סרט בבימויו של סטיבן סודרברג, "מלך הגבעה". שנתיים לאחר מכן, ב-1993 שיחקה במותחן האירוטי "דלוקה עליו עד מוות" לצדה של אליסיה סילברסטון.
תפקידה הידוע ביותר בסדרה "באפי ציידת הערפדים", הוא זה של טארה מקליי, מכשפה ובת זוגה של וילו רוזנברג. דמותה של טארה הופיעה לראשונה בפרק Hush (הפרק העשירי בעונה הרביעית), והמשיכה להופיע ברציפות עד לעונה השישית בה נהרגה דמותה. בפרק שבו נהרגה דמותה הופיע בפעם הראשונה (והאחרונה) שמה ברשימת השחקנים הקבועים ברשימת הקרדיטים בפתיחת הפרק. בנסון כתבה, ביימה, הפיקה, ערכה ושיחקה בסרט האינטרנט "צ'אנס", שבו הופיעה לצידה ג'יימס מרסטרס, שכיכב לצידה גם ב"באפי ציידת הערפדים". אחרי סיום "באפי", בנסון החלה להפיק כריסטופר גולדן סדרת אנימציה לרשת BBC. הסדרה, "Ghosts of Albion: Legacy", עלתה ב-2003 לאתר של הBBC. ב-2006, בנסון הוציאה את הסרט העצמאי השני שלה, "Lunatics", אשר הופק בידי חברת ההפקה שלה, "Benson Entertainment". היא מביימת לצד אדם בוץ' את סרט הקומדיה "Drones".
בנסון שרה באחד מפרקי "באפי ציידת העפדים", והוכיחה יכולות ווקאליות. ב-2002, היא הופיעה בשני שירים מהאלבום של הקולגה שלה מ"באפי", אנתוני סטיוארט האד. היא שרה את השיר "Toucha Toucha Touch Me" במסיבת הקריוקי של הסלבריטאים ב-VH1, שהייתה מחווה לסרט מופע הקולנוע של רוקי.
ב-1997 היא הייתה תסריטאית המשנה בסרט "The Theory of the Leisure Class".
ב-2003, בנסון שיתפה פעולה עם הבמאי ג'יימס קרווין במטרה להפיק את ההצגה שלה, "Albert Hall", בהוליווד.
בנסון כתבה ספרים וקומיקסים רבים עם כריסטופר גולדן. ב-2001, היא עבדה עם גולדן ואריק פאוול מדארק הורס כדי ליצור את הקומיקס של באפי ציידת הערפדים, "WannaBlessedBe". ב-2002, היא עבדה עם גולדן ו-AJ בעזרת "דארק הורס" על קומיקס נוסף של "באפי", "Wilderness #1". לאחר מכן יצא גם "Wilderness #2". ב-2005, בנסון הוציאה עם האמן ג'יימי מקלבי את הסיפור הקצר "Four Letter Worlds". בן וגולדן עבדו ביחד גם על שני מותחנים על טבעיים, "Ghosts of Albion: Accursed" ו"Ghosts of Albion: Witchery". הספרים עוקב אחר הדמויות תמרה וויליאם סוויפט, שהופיעו לראשונה בסרט ההנפשה הממוחשב "Ghosts of Albion: Legacy". בספטמבר 2007, בנסון חתמה על חוזה של שלושה ספרים עם חברת הספרים "Penguin Books". הספר הראשון, "Death's Daughter", הוצא על ידי "Ace Books" בפברואר 2009, השני, "Cat's Claw", יצא בפברואר 2010, והשלישי, "Serpent's Storm", יצא בפברואר 2011.
Verbascum
סכום טלסקופי
יבמה
מוצאי שבת
בהלכה היהודית, מוֹצָאֵי שַׁבָּת (בראשי תיבות: מוצ"ש; נכתב גם מוצש"ק - מוצאי שבת קודש) הוא הזמן שבין צאת השבת, לבין עלות השחר ביום ראשון שלאחר מכן. מוצאי שבת נחשב לזמן מיוחד, שבו מרבים בתפילה ובבקשות כגון על פרנסה, בריאות, חינוך הילדים, שלום וכו'. במוצאי שבת נהוג לברך בברכת "שבוע טוב".
במוצאי שבת עורכים את סעודת מלווה מלכה, שנקראת גם "סעודה רביעית" או "סעודת דוד המלך" כדי ללוות את שבת המלכה, שבזמן זה יוצאת. מנהג לשיר בסעודה זו זמירות מוצאי שבת שסעודה זו היא כנגד דוד המלך שכונה "נעים זמירות ישראל" (משום שחיבר את ספר תהלים). בפיוטים אלה בולטת בקשת הגאולה, וכן אזכור אליהו הנביא. יש הנוהגים לספר בסעודה זו סיפורי צדיקים מהבעל שם טוב שמחזקים באמונה.
זמני צאת השבת.
צאת השבת על פי ההלכה הוא כאשר הגיע הלילה, דהיינו כאשר עבר זמן בין השמשות והגיע זמן צאת הכוכבים, עם תוספת שבת. בארץ ישראל זמן צאת השבת הרשמי יוצא בין 17:10 בחודש דצמבר ל-20:30 בחודש יוני.
בעניין זמן צאת הכוכבים, ישנם שלושה מנהגים נפוצים בפועל:
מחמת דין תוספת שבת, כתב השולחן ערוך שלא לעשות מלאכה עד שייראו שלושה כוכבים קטנים וסמוכים, ולכן נוהגים במוצאי שבת לחכות כ-40 דקות אחרי השקיעה (תלוי במקום). הנוהגים כחזון איש מחכים 45 דקות, והנוהגים כרבנו תם ורבי יוסף קארו (חלק מהחסידים ועדות המזרח וחוג בריסק) נוהגים לחכות 72 דקות או יותר לאחר השקיעה.
הבדלה.
לפי ההלכה, לא מספיק שהגיע הזמן שבו יוצאת השבת כדי לעשות את ל"ט אבות המלאכה האסורות בשבת, ולצורך כך יש לעשות הבדלה על יין או בתפילת ערבית (נהוגה גם הבדלה על יין וגם בתפילת ערבית, אך די באחת מהן כדי להתיר עשיית מלאכה), או אמירה בפה כגון "ברוך המבדיל בין קודש לחול".