החל משנת 1974, רומניה החלה לייצר מטוסים בעצמה לטובת החיל. המטוס התת-קולי IAR-93 טס את טיסת הבכורה שלו ב-31 באוקטובר 1974. יצור המטוס היווה נקודת ציון חשובה, שכן היה זה מטוס הקרב הסילוני הראשון שלא יוצר על ידי הרוסים, והמטוס היחידי שיוצר ותופעל על ידי מדינה ממדינות ברית ורשה.
בשנת 1962, להקי מסוקים הוקמו בחיל, ובשנת 1965 הוכנסו אליהם מסוקי מיל Mi-2 ו-מיל Mi-4. החיל השתדרג פעם נוספת ו-12 מטוסי מיג-23 נכנסו לשירות בין יולי לספטמבר 1979.
ב-14 במאי 1981, החללית הסובייטית סויוז 40 שוגרה מבייקונור ובה שהו הקוסמונאוט הרוסי ליאוניד פופוב והקוסמונאוט הרומני דומיטרו פרונאריו. הייתה זו הפעם הראשונה בהיסטוריה שקוסמונאוט רומני טס בחלל. בתחילת שנות השמונים, הטייסת ה-67 והטייסת ה-49 החלו להטיס מטוסי IAR-93 במקום מטוסי מיג-15 ומיג-17. בדצמבר 1989, ימים ספורים לפני שהחלה המהפכה ברומניה והדחתו והוצאתו להורג של השליט ניקולאה צ'אושסקו ושל אשתו, אלנה צ'אושסקו, מטוסי מיג-29 נמסרו לחיל האוויר הרומני.
בשנות התשעים.
לאחר המהפכה והדחתו של צ'אושסקו, החלה רומניה להתקרב למדינות המערב וביקשה לשדרג את חיל האוויר שלה.
במאי 1993 זכתה חברת אלביט מישראל בחוזה לשדרוג 90 מטוסי מיג-21 של החיל, בהיקף 300 מיליון דולר. על פי ההסכם נטלה אלביט את האחריות המלאה לאספקה והתקנה של מערכות מוטסות חדישות, ולשיפור מערך התחזוקה והמחשוב של המטוסים. משך ביצוע הפרויקט היה כשש שנים. בנובמבר 2000, חתמה על חוזה להשבחת עוד 4 מטוסי מיג-21. במאי 2001 נחתם הסכם להוספת מרכיבים נוספים לפרויקט ההשבחה. בין השאר, ציוד תחזוקה, חלפים וסימולטור טיסה.
בסוף 1996 הודיעה חברת אלביט מערכות כי חתמה על הסכם עם החברה הרומנית אירוסטאר להקמת מפעל משותף בעיר באקו ברומניה. במפעל בצעו שירותי השבחה למטוסי הקרב ומסוקים של חיל האוויר הרומני ומיוצר בו גם ציוד ביטחוני. זאת לאחר שאלביט גם חתמה על חוזה עם התעשייה האווירית הרומנית, לביצוע פרויקט להשבחת מסוקי IAR-330 "פומה" שבשירות חיל האוויר הרומני, בהיקף כולל 100 מיליון דולר.
בשנת 1997 קיבל חיל האוויר הרומני 4 מטוסי הובלה מדגם לוקהיד C-130 הרקולס, מעודפי חיל האוויר של ארצות הבריח
בספטמבר 1998, חתמו אלביט מערכות ויצרנית המטוסים הרומנית "אוויונה קראיובה" (Avioane Craiova S.A), לשדרוג מטוסי האימון מסוג 99-IAR. בנובמבר 2004, נתחם חוזה לשדרוג שמונה מטוסי אימון נוספים מסוג 99-IAR.
בתחילת במאה ה-21.
ביולי 2001 מטוס מדגם מיג-21 של חיל האוויר הרומני התרסק, בעת שהיה בטיסת מבחן במסגרת פרויקט השבחה של אלביט. טיסת המבחן נערכה בטרם מסירת המטוס לחיל האוויר הרומני.
בשנת 2003 הוצאו משירות מטוסי המיג-29 של החיל.
במרץ 2004, הצטרפה רומניה, יחד עם שישה מדינות נוספות ממזרח אירופה הצטרפו לברית נאט"ו ארבעה מטוסי מיג-21 "LanceR C" של החיל הוצבו בין אוגוסט 2007 לנובמבר 2007 בשאולאי, ליטא, כחלק מחברות רומניה בברית נאט"ו. הלהק הרומני החליף את מטוסי המיראז' 2000 של חיל האוויר הצרפתי שהוצבו בליטא מאז מאי 2007. לאחר שהחיל סיים את חובתו בת השלושה חודשים, חיל האוויר הפורטוגלי תפס את מקומו. ארבעת המטוסים ורוב אנשי הצוות הגיעו מבסיס חיל האוויר ה-71. לצורך עמידה במשימה נשלחו 67 חיילים, ביניהם 9 טייסים: 63 איש מהם הוצבו בשאולאי והיתר הוצבו במגדל פיקוח בעיר קובנה. הכוח הרומני ששירת בליטא משך את תשומת לבם של כלי התקשורת, בעיקר הודות לעובדה שהייתה זו הפעם השנייה שמטוסים מהעידן הסובייטי טסו מעל שאולאי, הפעם הקודמת הייתה כאשר מטוסי מיג-29 של חיל האוויר הפולני הוצבו שם.
בשל "גילם" המתקדם של מטוסי הקרב של חיל, מטוסי המיג-21, החיל שקל לרכוש מטוסי קרב חדשים או מטוסי קרב משומשים. רומניה הצהירה שבכוותנה לרכוש מספר מה של מטוסי F-16 מפורטוגל. בעבר, היו ניסיונות לרכוש מטוסי F-16 מהולנד, אך ניסיונות אלה כשלו. במרץ 2010, טראיאן בססקו, נשיא ממשלת רומניה, אמר לתקשורת המקומית שרומניה מתכוונת לרכוש 24 מטוסי F-16 "יד-שנייה" מארצות הברית בסכום כולל של 1.3 מיליארד דולר. באוקטובר 2013, נחתמה עסקה בה רומניה תרכוש 12 מטוסי F-16 מפורטוגל.
באביב 2009, ממשלת רומניה החליטה לרכוש מערכות הגנה אוויריות קצרות-טווח מצרפת. בין ההחלטות נקבעו רכישה של טילי קרקע אוויר מדגם "מיסטרל" ומדגם "מיקה". אולם, לאחר סבב שיחות עם תאגיד MBDA, העסקה הוקפאה ולאחר מכן בוטלה בשל קיצוצים בתקציב.
בפברואר 2010, המועצה הגבוהה לביטחון לאומי ברומניה חתמה על הסכם עם ארצות הברית ובו נקבע שטילי SM-3 יוצבו בשטחה. ב-3 במאי 2011, נשיא ממשלת רומניה, טראיאן בססקו, הכריז על מקום הצבתם של סוללות טילים אלו. הסוללות יהיו תחת שליטה של צבא רומניה והן יהיו מאוישות כל אחת ב-200 חיילים אמריקאים לפחות.
ב-18 ביולי 2010 נפתח אימון משותף של חיל האוויר הישראלי עם חיל האוויר הרומני, תרגיל "שמיים כחולים" 2010, במסגרתו השתתפו מסוקי "יסעור" מטייסת דורסי הלילה. ב-26 ביולי 2010, אחד ממסוקי ה"יסעור" של חיל האוויר הישראלי התנגש במהלך טיסת אימון בגובה רב ברכס בוצ'ג' שבהרי הקרפטים בצלע הר, סמוך לעיר בראשוב ברומניה. בהתרסקות נספה כל צוות המסוק – ארבעה טייסים ושני מכונאים מוטסים ישראלים, וקצין משקיף רומני.
במאי 2011 חתמה אלביט על חוזה להשבחת מטוסי הלוקהיד C-130 הרקולס של חיל האוויר הרומני.
בדצמבר 2020, אלביט מערכות זכתה בחוזה בסכום של 27 מיליון דולר מהחברה הרומנית "אוויונה קראיובה", עבור שדרוג נוסף של דגם הבסיס של מטוסי האימון מסוג IAR-99 של חיל האוויר הרומני. במסגרת החוזה, תספק אלביט מערכות אוויוניקה מתקדמות, מערכות אימון חי מסוג Embedded Virtual Avionics וכן יכולות אימון של סיוע אווירי ויכולות אוויר-אוויר.
בזמן הפלישה הרוסית לאוקראינה.
בדצמבר 2021, זמן קצר לפני הפלישה הרוסית לאוקראינה, הודיעה משרד ההגנה של רומניה כי הוא מבקש לאשר רכש של 32 מטוסי קרב מדגם F-16, שטסו לפני כן בחיל האוויר המלכותי הנורווגי וייצאו משירות. על פי התכנון מטוסים אלו יחליפו את מטוסי המיג-21 שנותרו בשירות.
ב-2 במרץ 2022, התרסק מטוס קרב מיג-21 בעת אימון מעל הים השחור. מסוק שהוזנק לנסות ולחלץ את הטייס גם התרסק ושבעת אנשי צוות המסוק נהרגו. לאחר מכן, עלתה האפשרות שמדובר ביירוט שביצעו כוחות צבא רוסיה בים השחור, מאחר שברומניה מוצבים חיילי נאט"ו ומועבר ממנה נשק לאוקראינה. צבא ברומניה דחה זאת והסביר שמזג אוויר קיצוני בזירה גרם לתאונה הכפולה.
באפריל 2022, על רקע הפלישה הרוסית לאוקראינה והעובדה שרומניה החליטה להוציא משירות את מטוסי המיג-21, התבקשה רומניה על ידי מדינות המערב להעביר אותם לאוקראינה. לאחר שבועות ארוכים של מלחמה, חיל האוויר האוקראיני ביקש לקבל לידיו מטוסי קרב חדשים, במקום אלו שאבדו בלחימה מול הרוסים. העדיפות שלו היא למטוסי מיג וסוחוי מהסוג שמוכר לטייסים האוקראינים, בכדי לאפשר כניסה מידית ללחימה ובלי שיהיה צורך בהכשרה ארוכה של הצוותים האוויריים והקרקעיים. עם זאת נמסר כי למדינת ישראל זכות וטו בכל עסקה עתידית עליהם. מאחר שהמטוסים הושבחו בעבר על ידי חברות מישראל.
רונדל החיל.
רונדל חיל האוויר הרומני מכיל את צבעי הדגל הרומני: אדום, צהוב וכחול. הרונדל הופיע על הן מטוסי החיל והן על כלי רכב משוריינים.
ליוזנה
ליוזנה (בבלארוסית: Лё́зна; בפולנית: Łoźna, לוז'נה; ברוסית: Лиозно, ליוזנו; ידועה גם כליאזני) היא עיירה במחוז ויטבסק שבבלארוס, בסמוך לגבול רוסיה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. העיירה הייתה ערש חסידות חב"ד.
תולדות היישוב.
ליוזנה החלה כיישוב בבעלות מלוכה, ובסוף המאה ה-17 הוענקו לה זכויות עיר. בחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית.
יהודי ליוזנה.
בעיר חי ופעל רבי שניאור זלמן מליאדי, עד למאסרו בפעם השנית בשנת תרס"א.
בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-1,600 יהודים, כשני שלישים מתושביה. בתקופה הסובייטית עזבו את העיירה יהודים רבים, ופעל בה בית ספר יידי.
ב-17 ביולי 1941 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, תוך שוד רכושם. תוך זמן לא רב רוכזו יהודי העיירה בגטו קטן שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה, ואשר בו נשדדו ונרצחו מעת לעת יהודים בידי שוטרים בלארוסים. כתוצאה ממגפת טיפוס הבהרות מתו רבים מיושבי הגטו.
בסוף פברואר 1942 נרצחו כ-360 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה בידי גרמנים ובלארוסים במפעל סמוך.
בעיירה נולד בשנת 1887 הצייר היהודי מארק שאגאל.
תורסטיין ובלן
תורסטין ובלן
הלודרמיים
הלודרמיים או פנינעוריים (Helodermatidae) הם משפחת לטאות ארסיות וגדולות הכוללת סוג יחיד שבו 3 מינים. חיים במדברית של דרום מערב אמריקה הצפונית ומעט באמריקה המרכזית.
לטאות אלה נחשבים ללטאות היחידות (בנוסף לכוח ענק, שהתגלה ככזה בעת האחרונה) שיש להם שיניים ארסיות איתן הם הורגים את טרפם.
מיון.
במשפחה סוג אחד, הלודרמה, ובו 3 מינים:
הלודרמה
פנינעוריים
בילוהיריה
בילוהיריה (באוקראינית: Білогір'я; עד שנת 1949: Ляхівці (לייחיבצי), בפולנית: Lachowce (לחובצה), ברוסית: Ляховцы (לייחובצי)) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבאוקראינה, על גדות נהר הורין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
היישוב, אשר נקרא עד שנת 1949 בשם לייחובצי, נוסד בשנת 1441, ובשנת 1583 הוענקו לו זכויות עיר. מסוף המאה ה-19 נעשתה העיירה למרכז מנהלי לסביבתה.
יהודי בילוהיריה.
בתחילת המאה ה-20 בין מנהיגי הקהילה היה יעקב בצלאל שניידר.