בשנים האחרונות הציעו מספר מדינות שירות המבטיח מסירה אישית של חבילות ודברי דואר לידי הנמען.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:סוגי בולים]]
[[קטגוריה:דואר]]
בסמה (שיר)
בסמה (מעוצב: בֶּסָמֶה) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבומה הרביעי, ואם פרידה. השיר יצא לאור ב-8 ביולי 2014, כסינגל השני מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "Helicon Music - הליקון".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-3 במדיה פורסט, ה-4 במצעד של רשת ג', ואף זכה בתואר "הכניסה הגבוהה של השבוע".
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי דיקלה, הולחן על ידי דיקלה ועידו אוחיון והופק על ידי דיקלה, אוחיון ורוני בראון. השיר הוא שיר ים תיכוני קיצבי, אשר מדבר על אהבתה של דיקלה כלפי בחור, עליו מדברת לאורכו של השיר.
בביקורת שערכו מאקו על האלבום ואם פרידה, הם התייחסו אל השיר ואף כינו אותו בחלקו כ-"להיט ענק וסקסי".
וידאו קליפ.
במקום ווידאו קליפ מלא אשר היה צריך לצאת לשיר, הוחלט כי יעלה ליוטיוב אודיו רשמי של השיר, בו נראית גם עטיפתו של הסינגל. בעטיפה ניתן לראות את שם השיר ושמה של דיקלה בצבע אדום, כאשר לידם ניצבות שפתיים המורכבות ממשולשים צבעוניים.
האודיו זכה להצלחה נאה, ונכון לאפריל 2018, מונה הצפיות שלו עומד על קרוב ל-2 מיליון צפיות.
מגורי ריונגסונג
מגורי ריונגסונג (בקוריאנית: 룡성 관저) המכונים גם מגורים מס ' 55 () וידועים בפי המקומיים כאחוזת היוקרה המרכזית () הם המתחם הכולל את ארמון הנשיאות של צפון קוריאה, מעונו הרשמי של מנהיג המדינה האבסולוטי קים ג'ונג-און. מעון הקיץ הרשמי הוא מעון קנגדונג.
מיקום.
הארמון ממוקם במחוז ריונגסונג בצפון פיונגיאנג, בסביבות 12 קילומטרים צפון-מזרחית לכיכר קים איל סונג. גודל כלל המתחם הוא בסביבות 12 קילומטרים מרובעים. על פי מאבטחו לשעבר של קים ג'ונג איל, לי יונג-קוק, ישנם לפחות שמונה מתחמי מגורים עבור מנהיגי צפון קוריאה מחוץ לפיונגיאנג.
תיאור.
המתחם נבנה על ידי חטיבת הבניה של הצבא הצפון קוריאני, ובנייתו הסתיימה בשנת 1983 תחת שלטונו של קים איל-סונג.
המתחם היה בשימוש מאוחר יותר על ידי קים ג 'ונג-איל, אחותו קים יונג הוי, וגיסו צ'אנג סונג-טק מאוחר יותר בעקבות הצלחתו השלטונית, קים ג'ונג און עבר לגור במתחם.
למתחם מטה מלחמה תת-קרקעי, מוגן על ידי קירות עם מוטות ברזל ובטון ומכוסה בעופרת למקרה של מלחמה גרעינית. ישנן מספר רב של יחידות צבאיות המוצבות כדי להגן על המתחם, וברשותן מספר רב מאוד של נשק קונבנציונלי. האזור מוקף גדר חשמלית, שדות מוקשים, ומרובה בנקודות אבטחה. המטה מחובר למגורי צ'אנגיונג (מגורים מס ' 26) ומגורים אחרים באמצעות מנהרות תת-קרקעיות. תחנת רכבת תת-קרקעית נמצאת גם כן בתוך המגורים במתחם. מלבד בתים גדולים וגנים מטופחים ישנם אגמים מעשי ידי אדם, ומתקני פנאי שונים. עדי ראייה דיווחו על חללי פנים מפוארים עם ריהוט מצועצע, שטיחי קטיפה עמוקים, ונברשות מפוארות.
קדרי טוקאן
קדרי חאפז טוקאן (בערבית: قدري حافظ طوقان; 1910 - 26 בפברואר 1971) היה מנהלה של אוניברסיטת א-נג'אח ושר החוץ של ירדן בשנים 1964 - 1965.
ביוגרפיה.
טוקאן נולד בשכם למשפחת טוקאן, שהייתה אחת המשפחות הנכבדות בעיר. הוא למד במצרים ובביירות, שאת התואר הראשון במתמטיקה מהאוניברסיטה האמריקאית שלה סיים ב-1929, והיה חבר האקדמיה המצרית למדעים.
טוקאן היה מורה למתמטיקה וסגן מנהל מכללת א-נג'אח בשכם. משנות ה-40 של המאה ה-20 כיהן טוקאן כמנהל מכללת א-נג'אח. הוא היה ממתנגדי הציונות בה ראה אימפריאליזם המנשלת את ערביי ארץ ישראל מארצם. טוקאן נחשב למזוהה עם מפלגת אל-איסתקלאל וניהל מעל דפי העיתונות ויכוחים פוליטיים.
טוקאן נבחר לפרלמנט של ירדן בשנת 1950 ושב ונבחר בשנת 1951, כאחד מחברי החזית הקונסיסטוציונית האופוזיציונית. לאחר פעולת קיביה דרש טוקאן במאמר בעיתון שהלגיון הירדני יבצע פעולת תגמול ביישובים ישראליים.
ביולי 1964 מונה טוקאן, שהיה ידוע כנאצריסט, לשר החוץ של ירדן, במסגרת פעילותו של חוסיין להתקרב למצרים של נאצר. כשר החוץ פעל טוקאן להטות את מדיניות ירדן מתמיכה במלוכנים במלחמת האזרחים בתימן לסיוע לרפובליקנים. בשנת 1966 היה טוקאן מתומכי אש"ף, והוא היה בין העצורים בנובמבר 1966 כשחוסיין סגר את משרדי אש"ף בגדה המערבית.
טוקאן נפטר בעת ביקור בביירות בפברואר 1971. הוא נקבר בהלוויה המונית בשכם ושר הביטחון משה דיין הגיע לביקור תנחומים.
ספריו.
טוקאן הוציא לאור 25 ספרים, חלקם מדעיים וחלקם פוליטיים.
בראשית שנות ה-40 הוא פרסם ספר על תרומת הערבים למדעי המתמטיקה.
לאחר מלחמת העצמאות פרסם טוקאן ספר המנתח את הסיבות לנכבה. טוקאן טען בספר שהסיבה העיקרית להפסד היה העדר השכלה בקרב הערבים.
קורנליוס קלסוס
אולוס קורנליוס קלסוס (Aulus Cornelius Celsus; 25 לפנה"ס לערך – 50 לספירה לערך) היה אנציקלופדיסט רומאי, הידוע בשל חיבורו ששרד, "על הרפואה" , שהוא ככל הנראה החלק היחיד ששרד מתוך אנציקלופדיה גדולה הרבה יותר. החיבור הוא מקור ראשוני על דיאטה, רוקחות, כירורגיה ותחומים קשורים, והוא אחד המקורות הטובים ביותר העוסקים בידע הרפואי בעולם הרומאי. החלקים שאבדו מתוך האנציקלופדיה כללו כנראה כרכים על חקלאות, משפט, רטוריקה ואמנויות המלחמה. הוא תרם לקטלוג של מחלות ברפואת עור, כמו מירמקיה ושמו נזכר לעיתים במונחים רפואיים הקשורים לעור, כמו קריון קלסי ו"אזור קלסי".
חייו.
דבר לא ידוע על חייו של קלסוס. אפילו שמו הפרטי הרומאי אינו ודאי; הוא נקרא גם "אאורליוס" וגם "אאולוס", כאשר השני מביניהם הוא הסביר יותר. מספר התבטאויות מקריות בחיבורו מצביעות על כך שהוא חי תחת שלטונם של אוגוסטוס קיסר וטיבריוס; דבר המאושר על ידי אזכורו את היותו של תמיסון מלאודיקי בגיל מבוגר. לא ידוע היכן חי. הוא זוהה כמקדיש אפשרי של מצבה ברומא, אולם גם הועלתה השערה שהוא חי בגאליה נארבוננסיס, בגלל שהוא מתייחס לזן של צמח מטפס (marcum), שעל פי פליניוס הזקן מקורו באזור זה. יש ספק בכך שהוא עסק ברפואה בעצמו, ולמרות שנראה שקלסוס מתאר וממליץ על אבחנותיו הרפואיות שלו עצמו, שאושרו על ידי ניסיון, קווינטיליאנוס אומר שכרכיו כללו כל מיני נושאים ספרותיים, ואפילו חקלאות ותורת לחימה.
חיבוריו.
מתוך הכרכים הרבים של האנציקלופדיה שלו, רק אחד נשאר שלם, מחקרו "על הרפואה". העריכה האנציקלופדית תואמת לחלוקה המשולשת של מדע הרפואה באותה תקופה, כפי שנקבעה על ידי היפוקרטס ואסקלפיאדס – תזונה, פרמקולוגיה וכירורגיה. החיבור מחולק לשמונה ספרים:
בהקדמה ל"על הרפואה" יש דיון מוקדם על הרלוונטיות של התאוריה לפרקטיקה הרפואית ויתרונות וחסרונות של ניסויים בבעלי חיים וניסויים בבני אדם.
במחקר על מחלות, השיטה העקרונית של קלסוס הייתה לערוך תצפיות על פעולות הטבע, ולהסדיר אותן במקום להתנגד להן, במחשבה שחום בעיקרו כלול במאמץ של הגוף להסיר מעצמו גורם חולני, ושאם לא התערבו בו באופן מופרז, התהליך עשוי להסתיים במצב של בריאות. עם זאת, לפעמים הוא ממליץ על שימוש בסכין חיתוך ; הכללים שלו לגבי הקזת דם ומשלשלים מפורטים באופן מדויק; ורבים מהכללים שהוא רושם לא היו שונים הרבה מאלה שהיו עדיין בשימוש בתחילת המאה ה-19. חיבורו כולל תיאורים מפורטים של התסמינים והסוגים השונים של חום, ונזקף לזכותו תיעוד הסימנים הקארדינליים של דלקת הידועים בשם "רביעיית קלסוס": חום (calor), כאב (dolor), נפיחות (tumor) ואדמימות (rubor). הוא נכנס לפירוט רב בקשר להכנתן של תרופות רבות, כולל הכנת אופיואיד. בנוסף על כך, הוא מתאר הליכים כירורגיים רומיים רבים של המאה ה-1, הכוללים הסרת קטרקט, טיפול באבנים בכליות וקיבוע שברים.
היפוקרטס השתמש במילה היוונית carcinos, שמשמעותה "סרטן", בהתייחסו לגידולים ממאירים. היה זה קלסוס שתרגם את המונח היווני למלה הלטינית cancer, שגם משמעותה "סרטן".
חיבורו של קלסוס הודפס לראשונה בשנת 1478. סגנונו הוערך כשווה ערך ברהיטותו לסגנונם של המחברים הטובים ביותר בתקופת אוגוסטוס.
קלסוס כתב חיבור טכני על חקלאות, שעליו קולומלה ביסס חלקית את חיבורו De Re Rustica.
בין בעלי הסמכות אותם הוא מצטט, נזכר בשתי הזדמנויות שונות מחבר רפואי יהודי בשם "יודאוס" (Iudaeus). ישנן שתי אפשרויות לפיהן ניתן לפרש את השם הזה: או שמדובר בכינוי "היהודי" של אדם שקלסוס לא ידע את שמו, או ששמו היה "יודאוס" ממש, כגרסה של השם "יודאס", יהודה.
אאולוס קורנליוס קלסוס
אף פעם לא מאוחר
אף פעם לא מאוחר היא תוכנית דוקו-ריאליטי ישראלית המבוססת על התוכנית האמריקאית Better Late Than Never, המשודרת בערוץ 13. התוכנית שודרה לראשונה ב-16 באפריל 2018.
תוכן.
ארבעה ידוענים בגיל מתקדם, אחרי קריירה ארוכה וענפה, יוצאים יחד למסע תרמילאים מתועד בווייטנאם, בתאילנד ובמדינות נוספות במזרח.
משתתפים.
מנחה: יואב רבינוביץ'
תקוות גדולות (מיני-סדרה, 1989)
תקוות גדולות (באנגלית: Great Expectations) היא מיני-סדרה בריטית המבוססת על רומן באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס. הסדרה בת השישה פרקים שודרה לראשונה ברשת ITV בשנת 1991, אם כי היא הופצה בארצות הברית על גבי קלטות וידאו כבר ב-1989.