שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה, ארגון הסחר העולמי ואיחוד מדינות הים התיכון. כמו כן מלטה היא חברת האיחוד האירופי מאז 1 במאי 2004, ואילו טורקיה היא מועמדת לחברות באיחוד. ההתפתחויות האחרונות עזרו למסד את היחסים הדיפלומטיים בין המדינות.
"הסכם של קידום הדדי והגנה על השקעות ומזכר הבנות בנושא הקמת המנגנון המדיני הייעוץ הפוליטי" בין המדינות נחתם באוקטובר 2003 באנטליה.
יחסים כלכליים.
היקף הסחר בין מלטה לטורקיה הגיע ל-1.124 מיליארד דולר בשנת 2008. נתון זה מראה עלייה של 35% בהשוואה לשנה הקודמת.
המועצה העסקית הטורקית-מלטזית וארגונים עם מטרות דומות נותנים עדיפות לקידום קשרים מסחריים. מועצה זו הוקמה ב-7 בספטמבר 2007.
נכון לשנת 2008, 24 חברות טורקיות פועלות במלטה, וההון הכולל של חברות אלה הוא 1.3 מיליארד דולר.
המגזר הימי הוא אחד מתחומי שיתוף הפעולה בין המדינות. מכיוון שבמלטה יש את אחד המתקנים הגדולים לתיקון ספינות בים התיכון, וטורקיה מתפתחת כמדינה חשובה של בניית ספינות וצי ים.
אייר מלטה וטורקיש איירליינס חתמו על הסכם שיתוף קוד בשנת 2008.
הסכם שיתוף פעולה בתיירות בין שתי המדינות נחתם ב-19 בספטמבר 1997.
בשנת 2008 ביקרו בטורקיה יותר מ-3,058 תיירים מלטזים.
חומוס טחינה
נישואים בישראל של בני-זוג מאותו המין
אימוץ על ידי בני-זוג מאותו המין
יחסי אוקראינה–טורקיה
יחסי אוקראינה–טורקיה הם יחסי החוץ בין טורקיה לאוקראינה.
סקירה כללית.
לטורקיה ואוקראינה יש כרונולוגיה ארוכה של קשר היסטורי, גאוגרפי ותרבותי. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות הוקמו בתחילת שנות ה-90 כאשר טורקיה הפכה לאחת המדינות הראשונות בעולם שהודיעה רשמית על הכרה באוקראינה הריבונית. טורקיה חברה מלאה בנאט"ו ואוקראינה מועמדת לחברות בארגון. בנוסף, שתי המדינות חברות BLACKSEAFOR ו-BSEC.
בסוף ינואר 2010 הסכימו נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ' וראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן להקים אזור סחר חופשי בין המדינות במהלך שנת 2011. אבל שיחות סחר חופשי דו צדדי בוטלו בשנת 2013.
לאחר סוף 2015, טורקיה ואוקראינה חוו יחסים קרובים יותר כתוצאה מהמתיחות הגוברת של שתי המדינות עם רוסיה. ב-20 באוגוסט 2016 נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, אמר לנשיא אוקראינה פטרו פורושנקו כי טורקיה לא תכיר בסיפוח הרוסי לשנת 2014 של קרים; קוראים לזה "הכיבוש של קרים". ב-9 בינואר 2017 שר החוץ של טורקיה, מבולט צ'אבושולו, הצהיר כי "אנו תומכים בשלמות הטריטוריאלית של אוקראינה וגאורגיה. איננו מכירים בסיפוח אדמות אוקראינה.
ב-24 בפברואר 2022, לאחר שהחלה הפלישה הרוסית לאוקראינה, הביע ארדואן את תמיכתו באוקראינה. עם זאת, ב-25 בפברואר טורקיה נמנעה מהצבעה על השעייתה של רוסיה ממועצת אירופה בטענה שהיא קוראת לדיאלוג פתוח בין הצדדים בכל נסיבות.
ב-28 בפברואר, הנשיא ארדואן אישר בפומבי שהמיצרים הימיים הטורקיים ייסגרו כדי למנוע הסלמה של המלחמה, תוך שהוא גם התחייב לשמור על היחסים עם אוקראינה ורוסיה כאחד. טורקיה פעלה לפי אמנת מונטרה אשר קובעת את המדיניות ביחס למיצרים.
טורקיה אירחה שיחות בין רוסיה ואוקראינה שנועדו לסיים את הפלישה.
SOR BN 9,5
SOR BN 9,5 הוא אוטובוס עירוני מתוצרת יצרנית האוטובוסים הצ'כית SOR Libchavy (שם רשמי: "SOR Libchavy spol. s r.o") אשר מיוצר בצ'כיה משנת 2005
יחסי הוותיקן–טורקיה
יחסי הכס הקדוש–טורקיה הם יחסי החוץ בין הכס הקדוש לטורקיה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1868, במקור בין הכס הקדוש לאימפריה העות'מאנית. לכס הקדוש יש נונציו אפיפיורי באנקרה. מאידך, לטורקיה שגרירות ברומא.
היסטוריה.
אימפריה עות'מאנית.
לכס הקדוש יש היסטוריה של יחסים קשים עם טורקיה, או ליתר דיוק עם האימפריה העות'מאנית, שכוחות הברית האירופית ניצחו בקרב לפנטו בשנת 1571 ובקרב וינה בשנת 1683. הכס הקדוש שמר על יחסים חיוביים עם ארמניה, גם כשהייתה תחת שלטון עות'מאני. כמו כן הוא היה מעורב גם בבלקן וביוון בתקופה בה הלאומים שחררו את עצמם מהשליטה הטורקית.
מהפכת אטאטורק.
רפורמות אטאטורק לא ממש הקלה על היחסים, מכיוון שהביאה לדיכוי מערכת המילת, שהבטיחה בעבר את זכויותיהם של מיעוטים נוצריים שהיו מפוצלים בקווים אתניים ביזנטיים, לטיניים, ארמנים, סורים ויוונים-מלקיים. זה הוביל בתורו להטמעה של האוכלוסייה הנוצרית בטורקיה במסורות ומנהגים טורקיים אתניים. כמו כן, האידאולוגיה הקמלית הייתה קשורה קשר הדוק לאנטי-קלריקליות בצרפת, אידאולוגיה רפובליקנית צרפתית שהייתה עוינת לכנסייה במערב אירופה.
ביקורי האפיפיור.
האפיפיור פאולוס השישי ביקר בטורקיה ביולי 1967 במהלך ביקורו נפגש עם הפטריארך האורתודוקסי המזרחי אתינגורס הראשון מקונסטנטינופול, שנורק הראשון קלוסטיאן, הפטריארך הארמני של קונסטנטינופול וכן עם אנשי דת מוסלמים ואנשי הקהילות יהודיות.
האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקר בטורקיה בנובמבר 1979. הוא נפגש עם הפטריארך דימיטריוס הראשון מקונסטנטינופול והפטריארך הארמני שנורק הראשון וכן חוגג את האוהריסט באפסוס.
בשנת 2006 ביקר האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר בטורקיה ובמסגד הכחול המפורסם שלה. זו הייתה רק הפעם השנייה שנודע כי האפיפיור נכנס למסגד וזה היה חלק ממאמציו לתקן את יחסי מוסלמים–נוצרים, אך האפיל על הרצאת רגנסבורג שהתפרש על ידי חלק כניסיון לקשר בין אסלאם ואלימות. הוא נפגש עם 25,000 מפגינים לאומנים ואסלאמיסטים כשהגיע לאנקרה.
ביקורים בוותיקן.
נשיא טורקיה, ג'לל באייר, ביקר בוותיקן ב-11 ביולי 1959 ונפגש עם האפיפיור יוחנן העשרים ושלושה.
נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, ביקר בוותיקן בפברואר 2018 וערך פגישה עם האפיפיור פרנציסקוס בארמון האפוסטלי.
סוגיות דתיות.
הכס הקדוש שמר על יחסים חיוביים עם הפטריארך האקומני של קונסטנטינופול מאז שנות ה-60. הפטריארך האקומני, שבסיסו באיסטנבול של ימינו, אינו מוכר כמנהיג האורתודוקסים המזרחיים על ידי הממשלה הטורקית, שמעדיפה להתייחס אליו כאל בישוף מקומי. אי הכרה זו היא סוגיה ביחסי הכס הקדוש–טורקיה.
הכנסייה גם ביקשה לשפר את ההכרה המשפטית בעצמה על פי החוק הטורקי, מה שמקשה כיום על הבישופים הקתולים להיות מוכרים כחוק במהלך פעילותם במשרד האפוסטולי, ולעיתים מוטלת בספק את הבעלות על הכנסיות. בעיות דומות עלו עם הפטריארכיה היוונית, שהכשרה הסמינרית שלה הושבתה על ידי המדינה הטורקית.
רצח העם הארמני.
בשנת 2000, האפיפיור יוחנן פאולוס השני הכיר רשמית ברצח העם הארמני, עמדה מנוגדת לזו של הממשלה הטורקית אשר פרסה חלק ניכר מהאנרגיה הפוליטית שלה בכך שהאירועים בארמניה יישארו לא יוכרו על ידי הקהילה הבינלאומית. ב-12 באפריל 2015, האפיפיור פרנציסקוס השתמש במונח 'רצח עם' כדי להתייחס לרצח ההמוני של ארמנים על ידי הטורקים. בתגובה, טורקיה החזירה את שגרירה מהוותיקן ל"התייעצויות" שעות ספורות לאחר דבריו של פרנציסקוס, וזימנה את השגריר מהוותיקן לישיבה. כמו כן, ב-24 ביוני 2016, האפיפיור פרנציסקוס בנאום נוסף תיאר את הריגתם של ארמנים כרצח עם. בנוסף, דובר הוותיקן, פדריקו לומברדי, אמר לכתבים כי "אין סיבה שלא להשתמש במילה זו במקרה זה", "המציאות ברורה ומעולם לא שללנו את המציאות". טורקיה גינתה את ההכרזה כ"מצערת מאוד" ואמרה גם כי היא נשאה עקבות של "המנטליות של מסעי הצלב".
חברות באיחוד.
הכס הקדוש לא נקט עמדה חזקה בנוגע לחברות באיחוד האירופי של טורקיה, אם כי נאמר כי הקרדינל יוזף רצינגר היה עוין לכך בספר שפרסם לפני שהפך לאפיפיור, והדגיש שטורקיה צריכה להתמקד ביחסים עם מדינות המזרח התיכון הסמוכות. עם זאת, במהלך מסעו בטורקיה ב-2006 בתור האפיפיור בנדיקטוס ה-16, הוא יצא בתמיכה בחברות טורקיה באיחוד האירופי. טרסיסיו ברטון, מזכיר המדינה של הכס הקדוש, הביע את דבריו של הכס האפוסטולי בעניין זה.
תיירות ועלייה לרגל.
יחסים קיימים בין הכס הקדוש לטורקיה על בסיס תיירות ועלייה לרגל. בשנת 2008 הושג הסכם בין שתי המדינות במטרה לקדם עלייה לרגל לטרסוס, המקום בו נולד השליח פאולוס. אתרי עלייה חשובים נוספים לרגל כוללים את סלצ'וק, העיר העתיקה של איסטנבול, איזניק (ניקאה), ברגאמה, איזמיר (סמירנה), מניסה וטרבזון.
ממשל חמאס ברצועת עזה
ממשל חמאס ברצועת עזה התחיל בשנת 2006 בבחירות לרשות הפלסטינית שם היא זכתה ב-75 מושבים בפרלמנט הפלסטיני (לעומת 43 של פת"ח של מחמוד עבאס).
חנן בר-און
חנן בר-און (19 במאי 1924 - 6 באפריל 2003) היה דיפלומט ואיש קהילת המודיעין הישראלית. כיהן כשגריר ישראל בהולנד וכמשנה למנכ"ל משרד החוץ.
ביוגרפיה.
בר-און נולד בברלין. עלה בעליית הנוער ב-1938. בישראל למד בכפר ילדים ונוער אהבה בקריית ביאליק. במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה היהודית ונלחם בקרבות באיטליה. שירת בצה"ל, התגייס לשירות הביטחון הכללי, ושימש בו מפקד נפת ירושלים. ב-1951 יצא לשליחות מטעם משרד ראש הממשלה כחבר במשלחת ישראל לאו"ם בארצות הברית. ב-1958 הושאל למשרד החוץ ומונה לקונסול כללי באדיס אבבה שבאתיופיה. במקביל מילא שליחות של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. הוא היה ממייסדי הקשר הביטחוני בין המדינות. בכהונתו היה ליחיד בתולדות שירות החוץ הישראלי שמילא במקביל גם תפקיד של הממונה על היחסים וגם ראש שלוחת המוסד במדינה. ב-1960 הופרדו התפקידים כשנחום אדמוני מונה לראש שלוחת המוסד באתיופיה ובר-און הצטרף באופן קבע למשרד החוץ והמשיך לכהן כקונסול עד 1961.