במאי 2011, עת המהפכה במצרים, נפתח מעבר רפיח לראשונה מאז שנת 2007. המעבר נפתח ללא משקיפים בינלאומיים כפי שהיה בעבר אך לדברי ראזי חמד הצד הפלסטיני מעדיף שהמעבר יהיה עניין מצרי-פלסטיני בלבד. חמד ייצג את חמאס במשא ומתן לפתיחת מעבר רפיח כדי לאפשר מעבר פלסטינים מרצועת עזה לשטח מצרים. כשעלה לשלטון עבד אל-פתאח א-סיסי, יריב תנועת האחים המוסלמים, בת בריתה של חמאס, הוא סגר את מעבר רפיח למעט מקרים מיוחדים. בשבוע בו אירעה ההשתלטות הצבאית במצרים, ציין חמד כי המצרים אישרו ל-600 איש לעבור בכל יום מהרצועה לסיני לעומת 1,200 איש בזמנים רגילים. לדבריו, פלסטינים רבים שבוע לרצועה משום שהם פחדו מהנעשה במדינה ומהאווירה העוינת כלפי חמאס ואף התבטא כי עזה הפכה לבית כלא אחד גדול.
ב-2012 ראזי חמד ייצג את אחמד ג'עברי מול גרשון בסקין במגעים להפסקת אש, הכוללים מנגנון שימנע מישראל ביצוע פעולות סיכול ויאפשר לחמאס להוכיח את נכונותו לפעול למניעת התקפות טרור. מגעים אלו העלו חרס עם חיסולו של ג'עברי.
בשנת 2013 בראיון שנתן ל'ישראל פולס' המערכת הישראלית של אל-מוניטור, אחרי 'מבצע צוק איתן' פרסם מאמר המתנגד לאלימות בין ישראל לפלסטינים וקורא לאחדות שורות בין הפלגים הפלסטינים.
הסכסוך הפנים פלסטיני.
בין השנים 2006–2007 אירעה סדרת עימותים אלימים בין פת"ח לחמאס ברצועת עזה ובעקבותיהן נהרגו עשרות אנשים משתי התנועות בעימותים מקומיים, בניסיונות התנקשות וחילופי אש במהומות המוניות אותן הגדיר חמד כ"אלימות מצערת".
בשנת 2006 חמושים בעיר עזה פתחו באש לעבר רכבו של איסמעיל הנייה. הנייה לא נפגע אולם שניים משומרי ראשו ומלוויו נפצעו פצעים קלים עד בינוניים. מגורמי ביטחון פלסטינים נמסר כי הירי בוצע על ידי קרובי משפחתו של פעיל פת"ח, שנהרג בעימותים בין פת"ח חמאס. עם זאת, כאשר ראזי חמד הגיב לפרשה הוא טען כי האש לא כוונה אל עבר השיירה וכי מדובר בירי מקרי שהיה בסמיכות לרכבו של הנייה. במסגרת הניסיון ליישב את הסכסוך, חמד תמך בניסיון הקמת ממשלת אחדות אך אישר כי התגבשה בחמאס הסכמה להקמת ממשלת מומחים, שתקיף את כל גוני הקשת הפוליטית ותכלול אנשי מקצוע לא מזוהים פוליטית. זאת לאחר שהתנגד להצעתו של נשיא מצרים דאז, חוסני מובארכ, לקיים בחירות חדשות כדי לשים קץ לסכסוך. באוגוסט 2007 התפטר מתפקידו כדובר ממשלת חמאס בעקבות טענתו כי חמאס לא קיימו צעדים שיקדמו פיוס עם הפת"ח מאז השתלטות החמאס על רצועת עזה. חמד התבטא כי בעד הסדר להקמת ממשלת אחדות פלסטינית והצהיר כי קיווה שהמצב לא יגיע לאן שהגיע, קרי השתלטות צבאית של חמאס על מתקני הביטחון.
בשנת 2012 שקד על הכנת סגל דיפלומטי מטעם חמאס אשר הצוערים בו יעבדו בתוך משרד החוץ בעזה ויהיו אחראים לפיתוח היחסים של ממשלת חמאס עם מדינות העולם. מה שבאותו הזמן נתפס כצעד נוסף לקראת היפרדות מוחלטת מהגדה והקמת ישות מדינית נפרדת. באותה שנה סירב חמד להצעה איראנית לארח פגישות פיוס בינו לבין פת"ח בשטחה. חמד, בניגוד להצהרות חמאס בעשור האחרון ציין כי איראן היא גורם למחלוקת בין הפלגים הפלסטינים, והודה כי היחסים בין ארגונו לרפובליקה האסלאמית הידרדרו בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה, בהן חמאס תומך במורדים ואילו איראן מגבה את שלטונו של אסד. חמד הוסיף כי איראן קיצצה את התמיכה בארגון הן מבחינה פיננסית והן מבחינת אספקת הנשק.
משבר חטיפת גלעד שליט.
בבוקר ה-25 ביוני 2006 החלה הפגזה של פצצות מרגמה בגזרת מעבר כרם שלום. קודם להפגזה חדרו שבעה מחבלים מרצועת עזה לשטח ישראל דרך מנהרה סמוך למעבר כרם שלום. לאחר החדירה חברי החוליה תקפו טנק מרכבה סימן 3, באמצעות רקטת אר פי ג'י. אחד המחבלים זרק לפנים הטנק רימוני רסס ובשל העשן שיצרו הרימונים החליט סמ"ר גלעד שליט לצאת מן הטנק כשאינו חמוש. כשיצא הוא ראה מחבל מטפס על הטנק ולמעשה הסגיר את עצמו בידיו. המחבלים, שככל הנראה לא התכוונו לפעולת חטיפת חייל מלכתחילה, רצו עם שליט לכיוון הגדר, פרצו אותה באמצעות מטען חומר נפץ וזחלו איתו מתחתיה.
בעקבות אירוע החטיפה, ישראל פתחה במבצע גשמי קיץ להשבת החייל החטוף. את המבצע הגדיר חמד כ"הרפתקאה צבאית בלתי מוצדקת שהשלכותיה חמורות" והוסיף כי "ישראל לא תנצח כי היא לא תוכל לקבל את מה שהיא רוצה", קרא להפסקת אש ותקף את ישראל בעקבות סירובה. עם זאת הבהיר, כי נמשכים המגעים הדיפלומטיים למציאת פתרון.
ראזי חמד שקד רבות על עסקה להשבת החייל החטוף, במתווה של שחרור אסירים. כמה ימים לאחר חטיפתו של שליט, התקשר חמד עם גרשון בסקין, פעיל שלום ישראלי, באמצעות ממרצה באוניברסיטה האסלאמית בעזה המוכר לשניהם ושלושה חודשים לאחר מכן, הם נפגשו ברצועה. לטענתו הייתה הסכמה עקרונית על מספר וסוג האסירים אך לא על השמות. עם זאת, לדבריו ישראל לא הציבה קריטריונים רציניים ואת אי הסכמה זו קרא חמד לפתור בסוגיית באמצעים דיפלומטיים. חמד פרסם כי גלעד חי ולא עבר עינויים, ואף קיימת אפשרות שתינתן גישה לאנשי הצלב האדום לבקר אותו אך דחה את התנגדות ישראל לשחרור אסירים עם "דם על הידיים". לאחר פרסום קלטת בה הוצג גלעד, קרא חמד לישראל לנהל משא ומתן והדגיש כי המשלחת המצרית היא המתווכת בין ישראל וחמאס ולממשלה הפלסטינית אין צד בעניין. ראזי חמד המשיך לקיים קשר רציף עם גרשון בסקין.
באפריל 2011 מונה בכיר המוסד, דוד מידן, למתאם מטעם ראש הממשלה לנושא השבויים והנעדרים אשר בניגוד לקודמיו הטה אוזן לבסקין. בעקבות זאת, נוצר ציר תקשורת קצר אשר חיבר את דוד מידן עם אחמד ג'עברי באמצעות אנשי הקשר של השניים גרשון בסקין וראזי חמד, באמצעות ציר זה העביר ג'עברי ב-20 ביוני 2011 מסמך ראשון עם הצעת חמאס שהציג עמדה מקסימליסטית. ביולי 2011 קיבל ביסקין מחמד מסמך נוסף שכלל הגמשה משמעותית בעמדות החמאס והביא את ישראל להשלים את העסקה.
במלאת שנה לעסקת שליט, אמר ראזי חמד טען עסקת שליט היא "ללא ספק ההישג הכי גדול של חמאס עד כה".
אחרי צוק איתן.
ב-8 ביולי 2014, בעקבות רצח שלושת הנערים ביהודה ושומרון ומבצע שובו אחים, יחד עם התגברות ירי הרקטי וחפירת המנהור ההתקפי לעבר שטח ישראל, החל מבצע צוק איתן. המבצע גרם לנזק רב ברצועה במהלכו תקף צה"ל 6,231 מטרות, 10,590 מבנים נפגעו מתוכם 4,024 מבנים נהרסו כליל. בנוסף, 32 מנהרות טרור הושמדו, בין 300 אלף לחצי מיליון מתושבי הרצועה נטשו את בתיהם בין 2,125 ל-2,203 פלסטינים נהרגו ומעל ל-11,000 נפצעו (ראו הרוגים פלסטינים) עד שהסתיים המבצע ב-26 באוגוסט.
טרם המבצע, ועל רקע הסכם הפיוס הפנים-פלסטיני, הצהיר חמד שהארגון חותר למדינה בגבולות 67', התנגד למשא ומתן עם ישראל וסירב להתחייב להפסקת האלימות. ושבועיים לאחר סיום המבצע אף הודה שהארגון שיגר רקטות מריכוזי אוכלוסין.
במלוא שנה לתום המבצע העניק חמד ריאיון לרשת ב' ובו אמר כי ארגונו אינו מעוניין במלחמה חדשה עם ישראל וכי יש לו אינטרס לשמור על שקט מעזה. עם זה, הכחיש כי מתנהל משא ומתן על הארכת הרגיעה. הוא סירב לומר אם מתנהלים מגעים להשבת שרידי גופותיהם של אורון שאול והדר גולדין באותו ראיון הוסיף כי אין שום אפשרות שהזרוע הצבאית של חמאס תיזום הסלמה בשטח בניגוד לעמדת הנהגת הארגון. בעקבות הנזק הרב שנגרם ברצועה במהלך המבצע שימש חמד כדובר הוועדה הלאומית העליונה למעקב אחר פעילות בית הדין הפלילי הבינלאומי. לטענתו, קבלת החלטה על ידי בית המשפט לפתוח בחקירה של פשעי מלחמה אינו עניין פשוט. בראיון לעיתון "פלסטין" אמר כי הרשות הפלסטינית מתמקדת בנושא ההתנחלויות ובהתנהלות במבצע צוק איתן. באותה שנה, האשים חמד, בריאיון ל-BBC את תנועת החמאס בכך שהיא זו אשר מטילה את הסגר על עזה בסירובה למסור את השליטה במעברים לידי אבו מאזן, ושפריחת דאעש ברצועה היא תוצאה של פעילות מנגנוני הביטחון של החמאס.
ביולי 2016, על רקע יום השנה השני למבצע צוק איתן, פרסם מאמר המבקר גורמים פלסטינים העוסקים במלחמה הבאה של עזה עם ישראל אשר לדבריו, מעידים על פזיזות ורדידות. לדבריו על הפלסטינים להעדיף את המשך המאבק נגד ישראל באמצעות פעולות התנגדות עורפיות, מהירות ומפתיעות, על פני מלחמה חזיתית כוללת. לדבריו, בשלוש הלחימות בעזה, "עופרת יצוקה", "עמוד ענן" ו"צוק איתן" ספגו הפלסטינים מכות קשות בנפש וברכוש, בעוד ישראל כמעט ולא ניזוקה. לעומת זאת, הסכינאות בישראל, מכאיבות ומתישות אותה ויוצרות עליה לחץ ציבורי רב, אך המחיר שהצד הפלסטיני קטן יותר. באותה שנה נפגש עם הקונסול השווייצרי, פול גרנייה, בניסיון להגיע להפסקת אש של חמש עד חמש עשרה שנים, להסרת הסגר על רצועת עזה ובניית נמל ימי ושדה תעופה אך הכחיש התקדמות כלשהי בנושאים אלו מול ישראל. בפנאל משותף עם סאיב עריקאת קרא חמד לעימות מזוין מול ישראל ושלל לחלוטין את המשא ומתן עמה. לדבריו, ישראל אינה מבינה את שפת הדיפלומטיה בלבד ואם לא תחוש בכאב – לא תעשה ויתורים מדיניים.
ב-2015 פרסם חמד כי חמאס משקיע עשרות אלפי דולרים בסרטוני תעמולה באיכות גבוהה, ברשתות החברתיות ובניו־מדיה לצורך לוחמה פסיכולוגית.