בריאן קמפבל ואדם סילברסטיין מה-CBS Sports, אמרו שתוצאות הקרבות גרמו למעריצים להיות מוטרדים ולא מרוצים, במיוחד מהקרבות של ג'ו נגד ריינס וסטיילס נגד נקאמורה ש"אכזבו מנקודת המבט של סיפור העלילה". הם תיארו את כך ש"אי אפשר להתעלם כמה ה-WWE ממשיכים להתייחס בזלזול לקהל המעריצים שלו" כשהארגון בעצם חזר לנקודה שמציגה את ריינס כבייביפייס שמסוגל להתגבר על המכשולים כנגד כל הסיכויים, מה שגרם לקרב המרכזי של הערב להיות "קרב מרכזי שהקהל של ניוארק התעלם ממנו, ואף קרא קריעות עידוד בכלל ל-CM פאנק, ולרוסב דיי. הכותבים הרגישו שלקרב של סטיילס נגד נקאמורה "מגיע יותר". יותר חמור מכך, בשניים משלושת הקרבות שהם נלחמו, הקרבות נגמרו ללא הכרעה, כך שתוצאת הקרב השפיעה בהרבה על הציון הכללי של הקרב.
USA Today תיארו את האוהדים של הארגון כאוהדים שהמומים מההחלטה של ה-WWE לתת לקרב של רומן ריינס להיות הקרב המרכזי שיסגור את האירוע, על פני קרב על אליפות ה-WWE. אחד מהאוהדים פירש זאת כך שריינס יותר חשוב מקרב על חגורת אליפות, בעוד שאחר לעג על איך שריינס "השקיע חודשים להתלונן כי מישהו אחר הוא האהוב על החברה ויש קונספירציה נגדו, אבל עדיין הוא זה שסוגר אירוע מרכזי עם קרב כביכול רגיל, ששום תואר לא מונח על הכף".
דרור בונדי
דרור בונדי הוא דוקטור למחשבת ישראל, חוקר המתמחה בהגותו של אברהם יהושע השל. בונדי מלמד במכון שכטר, בעין פרת - המדרשה למנהיגות חברתית, במכינת בית ישראל ובבית פרת - מדרשה ישראלית הגות יהודית מודרנית בדגש על משנתו של השל, עורך ומתרגם של ספריו לעברית ופועל להפיץ את תורתו של השל בישראל ולהנגיש אותה לציבור הישראלי.
בונדי גדל בשבי שומרון, למד בישיבות ההסדר מעלה אדומים ושיח יצחק, ולימד בישיבת מקור חיים שבכפר עציון. בונדי הגיש את עבודת המאסטר שלו בשנת 2006 באוניברסיטת בר-אילן, בנושא: "תרגום" ב"פילוסופיה של היהדות" לאברהם יהושע השל. בשנת 2011 הגיש את עבודת הדוקטור שלו בנושא: גישתו הפרשנית של אברהם יהושע השל.
חיבוריו.
ספרים שערך ותרגם:
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
ביקורת על ספריו:
ספר מבקרים
ספר מבקרים או ספר אורחים הוא מחברת גדולה המוצבת באתרים מושכי קהל כגון מוזיאונים, אתרי הנצחה, אתרי נופש ובתי מלון המיועדת למבקרים המעוניינים לכתוב את התרשמותם מן המקום. הדברים מופנים הן לבעלי האתר והן למבקרים אחרים במקום. לעיתים מותירים מבקרים רישום אמנותי בספר כגון ציור או שיר.
לרוב מוצב ספר המבקרים בעמדה ייחודית, ההופכת את הכתיבה בספר לכעין טקס.
בתרבויות שונות נהוג להציב ספרי מבקרים גם באירועים כגון חתונות, ימי הולדת או הלוויות.
ז'מאלדין חודז'ניאזוב
ז'מאלדין עבדולחליטוביץ' חודז'אניאזוב (ברוסית: Джамалдин Абдухалитович Ходжаниязов, בטורקמנית: Jamaldin Abduhalitowiç Hojanyýazow, או Җамалдин Абдухалитович Хоҗаныязов; נולד ב-18 ביולי 1996) הוא כדורגלן טורקמני-רוסי המשחק עבור סומגאיט מליגת העל האזרית. אויגורי במוצאו.
ביוגרפיה.
חודז'ניאזוב נולד בטורקמניסטן, בעיר באירמאלי. הוא דובר רוסית שוטפת.
קריירה.
קריירת מועדונים.
הוא בוגר בית הספר לספורט של צ'ילנזר טשקנט. מאמנו הראשון היה גרגורי רוזייב. בהמשך, הוא שיחק עבור קבוצת "אקדמיה" טוליאטי.
בחורף 2012 הוא עבר לזניט סנקט פטרבורג, חתם על חוזה ל-3 שנים. ב-26 ביולי 2013 הוא עשה את הופעת הבכורה שלו בליגה במשחק מול קובאן קרסנודאר.
הוא הושאל למועדון הדני AGF ב-31 באוגוסט 2015, כשזניט מאפשרת סעיף שבו המועדון הדני יוכל לרכוש את כרטיס השחקן שלו לאחר סיום תקופת ההשאלה. את החוזה שלו יש הסתיים ביולי 2017.
ב-2 בדצמבר 2017, הוא חזר לרוסיה וחתם על חוזה עם דינמו סנקט פטרבורג.
בקיץ 2018 עבר לבלטיקה קלינינגרד, אך זמן קצר לאחר מכן חתם באורל מליגת העל הרוסית.
קריירה בנבחרת.
הוא החל להופיע בנבחרת הנוער הרוסית ב-2012. הוא השתתף בהרכב הנבחרת בטורניר לזכר ויקטור באניקוב שבו הוא שיחק ארבע משחקים. בטורניר, הנבחרת סיימה במקום השני, לאחר שהפסידה בגמר בפנדלים לאוקראינה.
הוא היה בהרכב הנבחרת לאליפות אירופה עד גיל 17, ב-2013. במשחק הראשון, הוא הבקיע את שער הבכורה בנבחרת. בטורניר ההוא, הוא שותף בכל חמשת משחקים של נבחרת רוסיה בכדורגל עד גיל 17, שסכתה באותה שנה באליפות אירופה. הוא גם השתתף בגביע העולם עד גיל 17 באותה שנה.
מאוחר יותר הוא ייצג את נבחרת רוסיה עד גיל 19 באליפות אירופה 2015, היכן שרוסיה סיימה במקום השני.
תקיפת מחסני התחמושת האיראניים בסוריה (אפריל 2018)
תקיפת מחסני התחמושת האיראניים בסוריה נערכה בליל 29 באפריל 2018, ובה תקפה ישראל בסיסים צבאיים ומחסני אמצעי לחימה ותחמושת איראנים על אדמת סוריה. באתרים המופצצים נראו ונשמעו פיצוצים עזים. לפי הדיווחים, בתקיפה הושמדה תחמושת רבה ונהרגו 26–40 אנשי צבא ובהם 11–19 חיילים איראנים, שחברים במשמרות המהפכה האסלאמית או במיליציות השיעיות הפועלות תחת כנפי איראן. בשבוע שלאחר התקיפה זהות התוקף לא אושרה רשמית, אך מקורות רבים – בהם בכירים בממשל האמריקאי וכלי תקשורת בעולם – ייחסו את התקיפה לישראל, שלא התייחסה לדיווחים אלו. אחרי מבצע בית הקלפים ב-10 במאי לקחה ישראל אחריות על התקיפה ובכיר בצה"ל אמר שבתקיפה הושמדה מערכת נ"מ איראנית מתקדמת. יחד עם התקיפה בשדה התעופה T-4 נגד מטרות איראניות שבה בין היתר נהרגו 7 חיילים אירנים ב-9 באפריל, תקיפה זו גרמה להעלאת העימות בין ישראל לאיראן לסדר היום בישראל ובעולם.
רקע.
ב-2011 פרצה בסוריה התקוממות נגד שלטונו של בשאר אל-אסד. אסד הפעיל כוח צבאי רב כדי לדכא את ההתקוממות, וכתוצאה מכך שקעה סוריה למלחמת אזרחים עקובה מדם, שנמשכת עד היום (נכון ל-2018) ובה נהרגו למעלה מחצי מיליון בני אדם ומיליונים נוספים הפכו לפליטים. בעקבות חוסר יכולתו של אסד לדכא את ההתקוממות, ובזכות היותו בעל ברית של איראן ורוסיה, הוא החל לקבל סיוע צבאי ניכר שהתבטא במשלוחי נשק, בייעוץ צבאי של קצינים ממשמרות המהפכה האסלאמית, ובמיליציות שיעיות, שבראשן חזבאללה ששלח אלפי לוחמים למערכה. בהדרגה החלה איראן לשלוח עוד ועוד כוחות לסוריה ואף הקימה בה בסיסים צבאיים. מלבד לסייע לסורים מטרת איראן היא להתבסס בשטחי סוריה על מנת לפעול משטחה נגד ישראל. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הודיע שמבחינת ישראל מדובר ב"קו אדום" ושישראל לא תרשה לאיראן להתבסס בסוריה.
עימותים ישירים בין ישראל לאיראן.
ב-2018 הפך העימות בין ישראל לאיראן לגלוי. עד אז תקפה איראן את ישראל באמצעות פרוקסי, ארגונים הפועלים מטעמה אך לא מהווים חלק רשמי מכוחותיה. הפרוקסי העיקרי היה חזבאללה, שניסה להקים תשתית טרור בסוריה ומשם לבצע פיגועים נגד ישראל. מנגד, ישראל פעלה נגד איראן במבצעים חשאיים ונמנעה לקחת עליהם אחריות.
ב-10 בפברואר 2018 החל שדה התעופה T-4 בו הוצבו כוחות איראניים את יום הקרבות בין ישראל לסוריה: מבסיס זה יצא מל"ט איראני מדגם שאהד 141 שחדר לישראל והופל באזור בית שאן. בתגובה תקפו מטוסי F-16I ישראלים את קרון ההפעלה של המל"ט בבסיס T-4 והשמידו אותו. אחד מהמטוסים התוקפים נפגע והתרסק בשטח ישראל ובתגובה תקף צה"ל 12 מטרות סוריות ואיראניות ברחבי סוריה.
ב-9 באפריל לפנות בוקר, לדברי ארצות הברית ורוסיה, תקפה ישראל את שדה התעופה T-4 שבסוריה. בתקיפה נהרגו כ-14 אנשי צבא, מהם 7 חיילי משמרות המהפכה האסלאמית של איראן ובהם מפקד מערך המל"טים האיראני בסוריה. לפי הדיווחים ישראל ביצעה את התקיפה באמצעות מטוסי F-15I רעם ששיגרו טילי אוויר-קרקע. ישראל סרבה להתייחס לדיווחים אלה אך תומאס פרידמן מהניו יורק טיימס כתב שבכיר בצה"ל הודה בביצוע התקיפה. האיראנים האשימו את ישראל בתקיפה והבטיחו נקמה.
משלוחי הטילים האיראניים.
כשבוע לאחר תקיפת שדה התעופה דיווח המודיעין האמריקאי על משלוחי נשק אוויריים שהגיעו מאיראן לסוריה, שכללו גם כמות רבה של טילי קרקע-קרקע (טק"ק) ארוכי טווח עם ראש קרב כבד המסוגלים לפגוע בכל שטח מדינת ישראל. את הטילים הללו אחסנה איראן בבונקרים שנמצאים בבסיסים בצפון סוריה בהם יש פעילות של המיליציות השיעיות הכפופות לאיראן. טילים אלה היו כנראה הסיבה והיעד לתקיפה.
התקיפה.
ב-29 באפריל, בשעה 22:00 בערך, הותקפו שני בסיסים צבאיים: אחד במחוז חלב והשני במחוז חמה (חמאת), ששימש כבסיס של חטיבה 47 הסורית וכמרכז לוגיסטי חשוב עם מחסני אמצעי לחימה רבים עבור איראן ומיליציות שיעיות מטעמה. בבונקרי התחמושת אוחסנו הטילים האיראניים, והם כנראה היו יעד התקיפה. לדברי צה"ל, במחסנים הייתה גם מערכת נ"מ איראנית מתקדמת מדגם סוום ח'רדאד היעילה לטווח של 110 קילומטר, בה האיראנים תכננו להשתמש נגד חיל האוויר הישראלי. המערכת הושמדה בתקיפה.
לפי דיווחים בתקשורת הסורית, התקיפה בוצעה באמצעות פצצות חודרות בונקרים. כלי התקשורת הפרו-סורי אל-מסדר טען שאת התקיפה ביצע מטוס F-35 חמקן ישראלי. גורמים אמריקאים אמרו לרשת NBC שמטוסי F-15 ישראליים ביצעו את התקיפה.
בעקבות התקיפה נשמעו פיצוצים עזים באזור, כולל כדור אש גדול שנראה למרחוק, ודווח על כ-26–40 הרוגים, מהם 11–18 איראנים. נזק כבד נגרם למקום ואמצעי לחימה רבים הושמדו, דבר שגרם לפיצוצי משנה רבים. לפי הניו יורק טיימס, בתקיפה הושמדו כ-200 טילים.
מכון סייסמוגרפי אירופאי מדד רעש בעוצמה של כ-2.6 מגניטודה כתוצאה מהפיצוץ הענק שנוצר.
תגובות.