לעיתים לא ניתן לחבר שני רכיבי מתכת שונים על ידי ריתוך, כלומר להתיך חלק משניהם לאורך התפר, אם לשני החומרים יש תכונות שונות מאוד עלולות להיווצר תרכובות שבירות ובין-מתכתיות. לא ניתן לשנות מצב זה, אפילו לא באמצעות ביצוע הריתוך בתא וואקום, עקרון העבודה הוא לא להמיס את שני החלקים, אלא רק את החומר עם טמפרטורת ההיתוך הנמוכה יותר, ואילו החומר השני נשאר מוצק. היתרון של ריתוך בקרן אלקטרונים הוא ביכולת למקם את החימום לנקודה מדויקת ולשלוט בדיוק על האנרגיה הדרושה לתהליך. תא עם ערכי וואקום גבוהים משפר את ביצוע הריתוך.
בעיות ומגבלות אפשריות.
החומר שמותך על ידי הקרן מתכווץ במהלך הקירור. לאחר הקרור וההתמצקות עלולות להיגרם תוצאות לא רצויות כמו סדקים, עיוותים ושינויי צורה.
מערכת הריתוך.
מאז הפעלת המערכת הראשונה לריתוך בקרן אלקטרונים על ידי שטייגרוולד בשנת 1958, ריתוך בקרן האלקטרונים התפשט במהירות בכל ענפי ההנדסה בהם ניתן ליישם ריתוך. כדי לכסות את הדרישות השונות, תוכננו אינספור סוגי רתכות, שונים בבנייה, בנפח שטח העבודה, במניפולטורים לעבודה ובעוצמת הקרן. גנרטורים של קרני אלקטרונים (אקדחי אלקטרונים) המיועדים ליישומי ריתוך יכולים לספק לקרן הספק שנע בין כמה וואט ועד כמאה קילוואט. ניתן לממש "מיקרו-ריתוכים" של רכיבים זעירים, כמו גם ריתוכים עמוקים עד עומק 300 מ"מ (או אפילו יותר במידת הצורך). נפח תאי העבודה בוואקום בדרך כלל עשויים להיות בנפח של ליטרים ספורים בלבד, אך לשימושי תעשייה מיוחדים נבנו גם תאי ואקום בנפח של כמה מאות קוב.
הציוד לתהליך
אקדח אלקטרונים.
באקדח האלקטרונים האלקטרונים החופשיים מושגים באמצעות פליטה תרמית מרצועת מתכת חמה (או חוט). לאחר מכן הם מואצים ויוצרים קרן מתכנסת צרה על ידי שדה חשמלי המיוצר על ידי שלוש אלקטרודות: הרצועה הפולטת את האלקטרון, הקתודה המחוברת לקוטב השלילי של ספק הכוח הגבוה (המאיץ) (30 - 200 kV) והאלקטרודה המתח החיובי, האנודה. יש אלקטרודה שלישית הטעונה שלילית ביחס לקתודה, המכונה אלקטרודה Wehnelt או בקרת. הפוטנציאל השלילי שלו שולט בחלק האלקטרונים הנפלטים שנכנסים לשדה המאיץ, כלומר בזרם קרן האלקטרונים.
לתפקוד תקין של אקדח האלקטרונים, יש צורך להתאים את הקרן בצורה מושלמת ביחס לצירים האופטיים של העדשה החשמלית המאיצה ועדשת המיקוד המגנטית.
תא עבודה.
מאז הופעתן של מכונות ריתוך בקרן אלקטרונים הראשונות בסוף שנות ה -50, היישום של ריתוך בקרן אלקטרונים התפשט במהירות לתעשייה ולמחקר בכל המדינות המפותחות ביותר. עד כה יוצרו ונמצאים בשימוש מכונות רבות ומגוונות לריתוך. רוב מכונות הריתוך מופעלות בתוך תאי ואקום.
תא העבודה בוואקום עשוי לכלול נפח רצוי, מכמה ליטרים ועד מאות מטרים מעוקבים. אקדחי קרן האלקטרונים מספקים הספק של עד 100 קילוואט, או אפילו יותר במידת הצורך. במכשירי קרן מיקרו-אלקטרונים ניתן לרתך במדויק רכיבים עם ממדים בגודל של עשיריות המילימטר. בתאי ריתוך עם הספקי קרן גבוהים ניתן לרתך עד לעומק 300 מ"מ.
ישנן גם מכונות ריתוך בהן אלומת קרן האלקטרונים מועברת מתא הואקום אל מחוץ לתא כדי לרתך מערכות גדולות מחוץ לתא.
אמצעי הנעת החלק.
לעולם לא ניתן "לתפעל ידנית" את הריתוך בקרן אלקטרונים, גם אם אינו ממומש בוואקום, מכיוון שתמיד קיימת קרינת רנטגן חזקה. התנועה היחסית של הקרן וחומר העובד מושגת לרוב על ידי סיבוב או הנעה ליניארית של החומר. בחלק מהמקרים הריתוך מתבצע על ידי הזזת הקרן בעזרת מערכת הטיה מבוקרת על ידי מחשב. מניפולטורים ואמצעי רובוטיקה לעבודה מעוצבים לרוב באופן אינדיבידואלי כדי לענות על הדרישות הספציפיות של ציוד הריתוך והחלק הספציפי.
דרישות מערכת החשמל.
יש צורך בספק כוח מתאים למחולל הקרן. ניתן לבחור את המתח המואץ בין 30 ל-200 קילו-וולט. אקדח האלקטרונים זקוק גם לאספקת מתח נמוך עבור מערכת התיקון, עדשת המיקוד ומערכת ההטיות.
ייתכן שיהיה צורך גם באלקטרוניקה מורכבת כדי לשלוט במניפולטור להנעת החלק העובד.
דוגמאות ליישומים.
טכנולוגיית ריתוך זו יכולה לרתך מצד אחד פלדה בעובי 0.1 מ"מ, ומאידך פלדות בעובי 300 מ"מ במעבר יחיד,
להלן מספר דוגמאות למוצרים המולחמים בקרן אלקטרונים:
להבי מסור דו מתכת.
להבי בי מטל מיוצרים בכמויות גדולות על ידי ריתוך בקרן אלקטרונים. בלהב זה יש צורך בגוף להב גמיש מפלדה נמוכת פחמן, והשיניים החותכות עשויות מפלדה מהירה קשה. הריתוך בקרן אלקטרונים מבוצע במערכת אוטומטית והמוצר המתקבל אחיד ואיכותי. הלהב הדו-מתכתי גמיש ובכך פחות נוטה לשבירה. התוצאה היא מוצר משופר, הן מבחינת העלות והן מבחינת הביצועים.
מכלולים מורכבים.
ניתן לייצר מכלולים מסובכים עם חסכון רב בעיבוד שבבי, דפנות המערכת מיוצרות בעיבוד שבבי, עוברות טיפולים טרמיים, ופעולות משלימות נוספות ובסוף התהליך עוברות ריתוך בקרן אלקטרונים לקבלת המוצר הסופי. דוגמה זו ממחישה את היכולת של ריתוך בקרן אלקטרונים תוך הגבלת העיוותים לרמה מינימלית ובכך לאפשר ייצור קל של רכיבים קשים או אפילו בלתי אפשריים.
רכיבי חלל.
ייצור רכיבי חלל מסגסוגות טיטניום מבוצע על ידי ריתוך בקרן אלקטרונים. הריתוך בעיוות מינימלי מאפשר לקבל חלקים בדיוקים גבוהים. בשל סביבת הריתוך הנקייה בוואקום, אין סיכון לחימצון ולנזקים מטלורגיים באזור תפר הריתוך.
ריתוך חומרים שונים.
תהליך ריתוך בקרן אלקטרונים מאפשר חיבור של מתכות שונות, כלומר כאלה עם נקודות התכה שונות ומוליכות תרמית שונה. אשר אינם ניתנים לריתוך על ידי תהליכים אחרים.
ראו גם.
מאמר המקור
Content in this edit is translated from the existing Wikipedia article at en:electron-beam welding; see its history for attribution.
אדוארד בנדק בורנשווילר
אדוארד בנדק ברונשווילר (1910–1987) היה אזרח שווייצרי שמונה על ידי הוועד הבינלאומי של הצלב האדום לנהל את מנזר פאנונהאלמה מטעמם, בחודשים האחרונים של הכיבוש הגרמני, לקראת סוף מלחמת העולם השנייה.
בתחילת שנת 1944 כתב ארכבוט קלמן קריזוסטום לוועד הבינלאומי של הצלב האדום בהצעה כי המנזר, הממוקם בצפון מערב הונגריה, יעמוד לרשות הצלב האדום. פרידריך בורן, נציג הצלב האדום בבודפשט, ניצל את ההזדמנות הזו גם כדי לסייע בהגנה על הבניינים ההיסטוריים בני 800 השנה ובמקביל לעשות בהם שימוש כדי לספק מחסה לפליטים. בורן הגיע להסכם עם ממשלת הונגריה והצבא הגרמני לפיו יש לראות את שטחי המנזר כנייטרליים מבחינה צבאית, למרות העובדה שהם נמצאים ישירות על קו ההגנה בין הצבא האדום לבין הכוחות הגרמניים .
באוקטובר 1944 מינה בורן את ברונשווילר, אזרח שווייצרי שהתגורר בבודפשט, שייקח את האחריות על המבצע מטעם ההצלב האדום. ברונשוויילר הצליח לארגן פגישה עם נציג הרייך הגרמני בהונגריה, אדמונד וויזנמאייר, בנוגע לסידורי מקלט של הפליטים שם. על פי מחקריו של אריה בן-טוב, וויזמאייר קיבל את העובדה כי ילדים יהודים יקבלו הגנה במנזר, אך עמד על כך שאחוז הפליטים היהודים לא יעלה על חצי. (אריה בן-טוב, עמ '333) .
באותה תקופה, אותם יהודים הונגרים שלא נשלחו בטרנספורטים למחנות ההשמדה הוצעדו מערבה בכוח ורבים מצאו את מותם בצעדות אלה. ההוראות של בורן לברונשוויילר היו שילדים שאיבדו את הוריהם או נזקקו להגנה אחרת היו יכולים לקבל מחסה, אך חל איסור לקבל 'אישים פוליטיים', גברים וילדים מעל גיל 14. למעשה, הנזירים בפנונהלמה העלימו עין מההוראות הללו.
כשהצבא האדום התקרב לפנונלהמה, אוכלוסיית הפליטים גדלה לכ -3000 איש. בעקבות תבוסת כוחות ההגנה סביב המנזר באפריל 1945, הצבא האדום השתלט על האזור וברונשוויילר והצלב האדום גורשו מהמנזר.
בשנת 2001, במאי הונגרי, זילבשטר סיקלוסי, צילם סרט תיעודי על פרק זה שכותרתו "הטירה שלי, המקלט שלי" ("Menedéket adó váram" בהונגרית). ב־17 באוקטובר 2006 נתלה במנזר לוח זיכרון לברונשוויילר. ב־31 במרץ 2009 העניק שגריר ישראל בהונגריה פרס לראש המנזר הנוכחי, ויד ושם הכיר לאחר מותו בברונשווילר כחסיד אומות העולם על מעשיו בהגנה על הפליטים .
Nurse's Office
Nurse's Office (בעברית: משרד האחות) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום האולפן השני שלה, K-12. השיר יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, יחד עם שאר שירי האלבום, והסרט.
הוידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-7 בנובמבר 2019. נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על מעל ל-26 מיליון צפיות.
רקע.
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, יחד עם מייקל קינן, והופק על ידי קינן, שעבד עם מרטינז גם על יתר שירי האלבום (למעט Drama Club), וכן על השירים "Piggyback", ו-"Gingerbread Man".
בטרם פרסום שירי האלבום, עלה לערוץ היוטיוב של מרטינז קטע קצר מתוך השיר.
נכון לאוקטובר 2020, זכה השיר למעל ל-48 מיליון השמעות בספוטיפיי.
הצלחה במצעדים.
במצעד הסינגלים הניו זילנדי, הגיע השיר למקום ה-28. בנוסף, השיר נכנס לרשימת השירים המוזרמים ביותר בספוטיפיי בארצות הברית באותו היום, כאשר הגיע למקום ה-156.
בטולגה קלטמה
בְּטוֹלְגָה קְלַטְמָה (במונגולית: Халтмаагийн Баттулга; בכתב מונגולי: ; נולד ב-3 במרץ 1963) הוא נשיא מונגוליה החמישי המכהן מאז 10 ביולי 2017, החליף את קודמו צחיאגיין אלבגדורג'.
במרץ 2019 נראה משבר החוקה המונגולית בו הצעת חוק של הנשיא בטולגה אושררה בידי החוראל הגדול ולפיו הועלה כוחם של מועצת הביטחון הלאומי לפטר שופטים, תובעים ואת ראשי מועצת האנטי-שחיתות שלטונית.