גם לאחר ההסדר החדש מתנהלים הפורומים בנפרד וללא פיקוח רשמי מטעם רבנים. כך מתאפשר פרסום ידיעות שיש בהן ביקורת על החברה החרדית והנהגתה. עם זאת, הפורום המרכזי "בחדרי חרדים" אינו מאפשר אזכור נושאים שנחשבים לטאבו בציבור החרדי. כך למשל בפורום לא תוכל להיכתב הודעה בנושאים מיניים. הפתיחות והאנונימיות של המשתתפים גולשים לעיתים קרובות הדיונים בפורום ל"מלחמות חסידים" ולחילופי מהלומות מילוליות בין פלגים שונים של היהדות החרדית והדתית.
למרות הפתיחות היחסית של הפורום ביחס לחברה החרדית, נוסח לו תקנון, שמטרתו לשמור על הסדר בפורום, על מסגרת בה לא יהיו בעיות הלכתיות, ולמנוע הופעת הודעות הנוגדות את ערכי החברה החרדית. לדוגמה חל בו איסור לכתיבת הודעות בשבת.
היסטוריה.
הפורום.
פורום "בחדרי חרדים" נוסד בינואר 2002 בקטגוריית האקטואליה והחדשות של אתר הפורומים "הייד פארק". שמו, "בחדרי חרדים" הוא הרמז לביטוי "חדרי חדרים", הלקוח מאימרה תלמודית נודעת של רב יהודה בשם רב:
הפורום הוא למורשי כתיבה בלבד וחברים בו מעל ל-10,000 חברים. כל המעוניין להצטרף מחויב לענות על שאלון לגבי השתייכותו החרדית (באיזו ישיבה למד, לאיזו חצר שייך וכדומה), וכן שאלות שאמורות לבדוק את מידת התאמתו לפורום. הפורום עוסק בעיקר בפוליטיקה חרדית וכללית והוא כולל דיווחים עיתונאיים. בפורום ישנה התייחסות לעולם העיתונות החרדי ולעיתונאים חרדים הפועלים בעיתונות החילונית. עד 2011 נכתבו בפורום מעל למיליון הודעות.
מקים הפורום ומנהלו עד לשנת 2009 היה דוד רוטנברג, שפעל בו בכינוי דוד10. הפורום ידוע בגישתו הליברלית יחסית במונחים חרדיים לנושאים של חופש ביטוי וסובלנות, ולדעות חריגות או לא מקובלות. כך לדוגמה על אף שהפורום מוגדר כ"חרדי" חברים בו גם כאלו המשתייכים לציבור הדתי לאומי. הפורום גם מאפשר ביטוי לבעלי דעות שנחשבות לא שגרתיות בזרם המרכזי של הציבור החרדי, כגון תומכים במסירת שטחים, או בעלי קו אנטי-ציוני חריף כאנשי נטורי קרתא הירושלמים ואנשי חסידות סאטמר מניו יורק.
לצד הפורום נפתחו באתר במרוצת השנים פורומים רבים נוספים העוסקים בזרמים בתוך הציבור החרדי, מוזיקה חסידית, אזורים שבהם יש ריכוז חרדים גבוה, וכן פורומים שבהם מתקיימים הדיונים בשפת היידיש (ורוב משתתפיהם הם תושבים מחוץ לישראל).
בשנת 2004 הוקמה פלטפורמת "הייד פארק מסורת" שאיגדה תחת קורת גג אחת את כל הפורומים החרדיים, זאת על מנת למנוע מהגולשים להיחשף לפרסומות לא צנועות ולתכנים בפורומים אחרים בהייד פארק.
מנהלי אתר הייד פארק, שנמכר בשנת 2005 לבעלי אתר "חבר'ה", זיהו את הפוטנציאל שבדיווחי החדשות בפורום והקימו את "אתר בחדרי חרדים".
סחיטה באיומים.
ב-1 באפריל 2012 נעצרו מספר בכירים בהנהלת האתר ובראשם המנכ"ל גיא כהן בחשד לסחיטה באיומים של מיליוני שקלים מרבנים, חצרות, אישי ציבור ואנשי עסקים, בעיקר מתוך המגזר החרדי. על פי החשד, אנשי האתר דרשו מאישים שונים תשלום שנע בין אלפי שקלים למאות אלפי שקלים, בתמורה להסרה או מניעה של פרסומים שליליים ולחלופין פרסום חיובי עליהם באתר. תמורת התשלום הם גם התחייבו להסיר טוקבקים שליליים שנכתבו עליהם בפורומים של האתר. על פי החשד, חלק מהטוקבקים נכתבו בידי אנשי האתר עצמם, לצורך הסחיטה. ביוני 2015 הוגש כתב אישום נגד כהן ונגד אורי צור, לשעבר סמנכ"ל המכירות באתר. בדצמבר 2017 הושג הסדר טיעון, במסגרתו יודה כהן בעבירת סחיטה באיומים וייגזר עליו עונש מאסר בין 6 ל-8 חודשים.
ראו גם.
פורומים חרדיים
אתרי אינטרנט
יהדות חרדית
קוואקווא
קווא-קווא (באנגלית ובאפריקאנס: QwaQwa) הייתה בנטוסטן זעיר במזרח דרום אפריקה של תקופת האפרטהייד. היא השתרעה על שטח של 655 קמ"ר במזרח מדינת אורנג' החופשית, גובלת עם לסוטו. כבירתה הוכרזה פותאדיטז'אבה. קוואקווא הוקמה במקור עבור שני שבטים של בני הבאסותו, דוברי שפת הסותו, שהושארו מחוץ לשטחה של מדינת לסוטו עם עצמאותה. אוכלוסיית קוואקווא מנתה כ-180,000 מאלו.
פירוש השם קווא-קווא בשפת הקהויסאן הוא "יותר לבן מלבן". השם נועד לתאר את נוף גבעות אבן-החול המאפיין את הטריטוריה. בשפת האפריקאנס נקרא המקום ויטסיסהוק, על שם חווה שהייתה קיימת במקום.
ב-1 בנובמבר 1974 הוקמה קווא-קווא כבנטוסטן. ב-27 באפריל 1994 היא אוחדה מחדש עם דרום אפריקה שלאחר האפרטהייד. שליטה המרכזי במשך התקופה היה קנת מופלי.
השערת קולץ
השערת קולץ (Collatz) היא בעיה בתורת המספרים, הקשורה בהתייצבות של תהליך מספרי מסוים. ההשערה קרויה על-שם לותר קולץ, שפרסם אותה ב-1937, והיא ידועה גם בשמות השערת 3n+1 או השערת אולם (על שם סטניסלב אולם).
מגדירים כלל, באופן הבא: מספרים זוגיים יש לחלק בשתיים, בעוד שמספרים אי-זוגיים יש להכפיל בשלוש ולהוסיף לתוצאה אחת. ההשערה היא שהפעלה חוזרת של כלל זה, על מספר טבעי כלשהו, תביא בסופו של דבר למספר 1, ואין זה משנה מהי נקודת ההתחלה. לדוגמה, הפעלת התהליך על המספר 11 מביאה ל-34, משם ל-17, ואחר-כך, לפי הסדר, formula_1. בדוגמה זו, כמו במקרים רבים אחרים, מתקבלים מספרים גדולים יחסית, אך בסופו של דבר הירידות מתגברות על העליות, והתוצאה מגיעה ל-1. המשך התהליך יוצר סדרה מחזורית:
formula_2.
השערה זו זכתה לתשומת לב רבה, בעיקר משום שהיא קלה לתיאור וקל מאוד לבדוק דוגמאות ספציפיות בעזרת מחשב. התהליך נבדק עבור מספרים עד סדר גודל של formula_3, ולא נמצא אף מספר שמפריך אותה (כלומר, שסדרת המספרים המתחילה בו אינה כוללת 1), אך מאידך, לא ידועה הוכחה כי הדבר נכון לכל מספר שהוא. פאול ארדש אמר על השערה זו כי "המתמטיקה עדיין לא מוכנה לבעיות כאלה", ואף הציע, כדרכו, פרס כספי בן 500 דולר למי שימצא לה הוכחה.
טיעון אינטואיטיבי כרוך בהערכת סדר הגודל של המספרים המעורבים. מספר זוגי מוכפל ב-1/2; מספר אי-זוגי מכפילים ב-3, ואחר-כך (מכיוון שהתוצאה לאחר הוספת 1 היא תמיד זוגית) מחלקים ב-2, כלומר, המספר מוכפל (בקירוב) ב-3/2. אם מניחים שלשני האירועים "סיכויים שווים", הרי שבצעד ממוצע מכפילים את המספר המעורב בממוצע הגאומטרי של שני המספרים, כלומר formula_4, מספר קטן מ-1, ולכן ערך הסדרה הולך וקטן. נימוק היוריסטי זה אינו מוכיח את הטענה, משום ששום דבר לא מבטיח שהסדרה תעבור דרך מספרים זוגיים באותו שעור כמו מספרים אי-זוגיים.
אמיטאב באצ'אן
אמיטאב באצ'אן (בהינדי: अमिताभ बच्चन, באנגלית: Amitabh Bachchan; נולד ב-11 באוקטובר 1942) הוא שחקן קולנוע, מפיק קולנוע ומנחה טלוויזיה הודי וגם פוליטיקאי לשעבר. הוא נחשב לאחד השחקנים המשפיעים ביותר בתעשיית הקולנוע ההודי.
ביוגרפיה.
החל לשחק בשנת 1969 ומאז התפרסם והפך לגדול שחקני הקולנוע ההודי (בוליווד) בעולם כולו.
אמיטב באצאן זכה בפרסים רבים במהלך הקריירה שלו, בהם השחקן הטוב ביותר, הסרט הטוב ביותר ועוד. אמיטב מחזיק בשיא מספר המועמדויות לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי האוסקר ההודי
אמיטב באצאן, בנוסף להיותו שחקן קולנוע, הוא גם זמר, מפיק סרטים ומגיש בתוכניות טלוויזיה מובילות. בנוסף שימש כחבר בבית הנבחרים של הפרלמנט ההודי בין השנים 1984 - 1987.
אמיטב באצאן נשוי לשחקנית ג'איה בהדורי. לזוג שני ילדים: הראשונה שוויטה נאנדה באצאן הנשואה לאיש העסקים ניקיל נאנדה, נכדו של השחקן ראג' קאפור. והשני אבישאק באצאן, שגם הוא שחקן קולנוע והוא נשוי לשחקנית הקולנוע אישווריה ראי.
קריירה.
שיחק בסרטים רבים מז'אנר סרטי הפעולה.
מסרטיו: "אמאר אקבאר אנטוני", "נקמה מאוחרת","שולאי", "נקמה וחוק", "שלושה אחים", "גזר דין", "ביחד", "לב חצוי" ו"מישהו שומר עלי" עם המה מליני וסלמן חאן בשנת 2003.
ב-2005 שיחק בסרט "שחור" שביים סנג`אי לילה בנסאלי.
והופיע במגוון הפקות קולנוע כדוגמת "פסגת האימה", "לפעמים שמח לפעמים עצוב", "דב", "מעט סוכר", "קשר משפחתי", "שוד בעיניים עצומות", "המרוץ נגד הזמן", "לעולם אל תגיד שלום", "בבול", "בוטנה", "גורל", "סארקר", "סארקר ראג", "אהבות", "ויר זארה", "גום בארבר גום", "באנטי ובבלי", "מה שהלב אומר" (2005), "נקמה" (2019) ועוד רבים אחרים.
שיחק לצד שחקנים מפורסמים בתעשיית הקולנוע ההודי, ביניהן מספר מהשחקניות הגדולות של הודו כמו המה מליני, רקהה ורבות אחרות.
סילווסטר הראשון
חסידות אוז'רוב
חסידות אוז'רוב היא חצר חסידית פולנית שרוב חסידיה נספו בשואה. מרכזה כיום בבני ברק.
שושלת אדמו"רי החסידות.
לחסידות מכון והוצאה לאור לספרים וכתבי יד בשם אש דת בראשותו של הרב יחיאל בקר. המכון הוציא לאור, בין היתר, את הספרים "באר משה", "אש דת" ו"ברכת טוב" של אדמור"י החסידות.
נרגיס
נרגיס (1 ביוני 1929 - 3 במאי 1981) נולדה בשם פאטימה ראשיד, שחקנית הודית. החלה לשחק בסרטים בהיותה בת 6 ומאז שיחקה בעשרות סרטים שהפכוה למפורסמת.
בחלק ניכר מסרטיה שיחקה לצד ראג' קאפור, כמו ב"הנודד", "הנווד" ועוד.
תפקידה הבולט ביותר היה בסרט "אם הודו" שהצליח בזמנו בכל העולם וזיכה אותה בפרס Filmfare לשחקנית הטובה ביותר.
מלבד זאת, שיחקה נרגיס גם בקופרודוקציה עם ברית המועצות, "מסע מעבר לשלוש הימות".
נרגיס נישאה לשחקן סוניל דוט ולהם שלושה ילדים, אחד מהם הוא השחקן סנג'אי דוט.
נרגיס נפטרה בשנת 1981 ממחלת הסרטן.
מיתהון צ'קרבורטי
מיתהון צ'קרבורטי (בבנגלית: মিঠুন চক্রবর্তী; נולד ב-16 ביוני 1947) הוא שחקן קולנוע הודי.
חייו.