ב-7 באוקטובר 2015, מלבד הסכם הגרעין שנחתם, עלי ח'אמנאי אמר שלא יתקיים יותר משא ומתן בין המדינות הללו לעולם.
בחירות לנשיאות איראן (2009).
ב-12 ביוני 2009, אובמה אמר לאחר הבחירות באיראן "אנחנו שמחים לראות שמתקיימות בחירות הוגנות באיראן". אחמדיניג'אד ניצח ברוב קולות, מה שהוביל להאשמות הונאה ולהפגנות רבות. עניין זה זכה להתייחסות מועטה מארצות הברית. ב-15 ביוני הדובר של המחלקה המדינית של ארצות הברית אמר שארצות הברית מאוד מודאגת מהמצב באיראן, מצב של מעצרים אלימים ואפשרות להונאה בבחירות.
אסירי אל-קאעידה.
מאז תחילת מלחמת אפגניסטן (2001–הווה), ארצות הברית סבורים שפעילי אל- קאעידה חמקו לאיראן. ארצות הברית הביעה דאגה על כך שאיראן נתנה לאסירים הללו לעזוב את מדינתם, זוהי הפרה של אמנת האו"ם. ב-18 ביוני 2018, לאחר שנמצאו הוכחות שאיראן עזרה לביצוע פיגועי 11 בספטמבר, הצהיר על כך רשמית בכיר במשטר האייתולות האיראני.
הסכם הגרעין האיראני.
ארצות הברית ואיראן חתמו על הסכם הבנה לגבי תוכנית הגרעין האיראנית ביולי 2015.
לאחר הסכם הגרעין עם איראן, ארצות הברית עודדה את מועצת הביטחון להכיר בזכותה של איראן לתוכנית גרעין. איראן אישרה מחדש את מחויבותה לא להשתמש בגרעין כנשק. תחת ההסכם נכתב התוקף - הזמן בו יש מספיק אנרגיה גרעינית לאיראן ליצור פצצה גרעינית זה גדל משניים-שלושה חודשיים לשנה. הווה אומר, ההסכם היה אמור היה להותיר את איראן במרחק של שנה מיכולת לייצר נשק גרעיני במשך 10 שנים.
התקרבות מחדש.
הביקור של חסן רוחאני בעיר ניו יורק, בספטמבר 2013 נתפס כצעד מתקדם מאוד ביחסים בין איראן לארצות הברית. רוחאני אמר קודם לכן שממשלתו מוכנה לדבר עם ארצות הברית לראשונה לאחר 32 שנות ניתוק. למרות זאת, הוא דחה את בקשת הנשיא אובמה להיפגש איתו. ב-27 ספטמבר, יומיים אחרי ששתי המדינות נפגשו במסגרת בניית הסכם הגרעין, רוחאני ואובמה שוחחו בטלפון, מה שהיווה את היחסים הפוליטיים הכי גבוהים שנעשו בין שתי המדינות מאז 1979. השיחה הובילה למחאות רבות באיראן, שדרשו "מוות לארצות הברית".אך רוב הציבור האיראני ראה בשיחה הזו כהתקדמות ביחסים וזה עורר בהם תקווה לברית בין שתי האומות.
ב-23 ביולי 2015 ברק אובמה הכריז על כוונותיו לשחזר את היחסים הדיפלומטיים בין איראן לארצות הברית, בעקבות הסכם הגרעין עם איראן. רוחאני בירך על הכרזה זו. באוגוסט 2015, מזכיר מדינת ארצות הברית ג'ון קרי תייג את איראן בתור המדינה מספר אחת בתמיכה בטרור.
אף על פי שרוב האיראניים סברו שאיראן מרחיבה את יחסיה עם ארצות הברית, המנהיג העליון באיראן אמר שטהארן לא תקיים עוד שיחות עם ארצות הברית אחרי הסכם הגרעין.
יחסים כלכליים.
הסחר בין ארצות הברית לאיראן הגיע ל-623 מיליון דולר ב-2008. לפי ארצות הברית, הייצוא האמריקאי לאיראן הגיע ל-93 מיליון דולר ב-2007, ו-537 מיליון דולר ב-2008. הייבוא מאיראן ירד מ-148 מיליון דולר ב-2007 ל-86 מיליון דולר ב-2008. המידע הזה לא כולל בתוכו סחר שנעשה באמצעות מתווך שלישי כדי לעקוף את האמברגו שהיה. דווח כי משרד האוצר האמריקאי נתן מעל ל-10 אלף רישיונות לחברות אמריקאיות בעשור האחרון, כדי לקדם יחסים עסקיים עם איראן.
הייצוא האמריקאי לאיראן כולל בתוכו סיגריות (73 מיליון דולר), תירס (68 מיליון דולר), סודה (64 מיליון דולר), פולי סויה (43 מיליון דולר), ציוד רפואי (27 מיליון דולר), ויטמינים (18 מיליון דולר), וזרעי ירקות (12 מיליון דולר). ב-2010 הייצוא האמריקאי לאיראן צנח בכ-50% ל-281 מיליון דולר.
במאי 2013, הנשיא אובמה הסיר את האמברגו שהיה על סחר באמצעי תקשורת ותוכנה לארגונים לא ממשלתיים באיראן. ביוני 2013, ממשל אובמה הרחיב את הסנקציות נגד איראן במטרות נגד התעשייה והמטבע המקומי.
לפי מחקר שערכו בשנת 2014 בארצות הברית, הסנקציות עלו לאמריקאים מעל ל-175 ביליון דולר, ומעל ל-279 אלף מקומות עבודה אופציונליים.
ממשל טראמפ (ינואר 2017 - ינואר 2021).
כבר בינואר 2017, במסגרת הצו למניעת כניסת טרוריסטים לארצות הברית, הנשיא טראמפ הוציא צו נשיאותי האוסר על אזרחי איראן לבקר בארצות הברית. רבים בעולם פרשו את התנהגות הממשל כחלק מתפיסת עולם הגורסת שיש לעצור את נסיונותיה של איראן להשפיע על המזרח התיכון כולו. הממשל נתפס כנוטה לתפישותיהן של סעודיה, ישראל ואחרות ולפיהן איראן פועלת לערעור היציבות האזורית, מפעילה ארגוני טרור וכוחות "פרוקסי" בעיראק, סוריה, תימן ולוב,לבנון,וברשות הפלסטינית.
בונה נשק מפר איזון בדמות טילי קרקע-קרקע וכיוצא באלו.
פרישת ארצות הברית מ"הסכם הגרעין".
במאי 2018, נשיא ארצות הברית הכריז על פרישתה מ"הסכם הגרעין" (JCPOA).
בסתיו 2018, ארצות הברית החזירה לתוקף את הסנקציות שהיו מוטלות על איראן, טרם החתימה על "הסכם הגרעין" (JCPOA), שנחתם בשנת 2015 על ידי ממשל הנשיא אובמה.
ההכרזה של ארצות הברית על משמרות המהפכה כארגון טרור והכרזתה של איראן על צבא ארצות הברית כארגון טרור.
בתחילת אפריל 2019, ארצות הברית הודיעה על כוונתה להכריז על משמרות המהפכה האסלאמית כעל ארגון טרור תוך שהיא מציינת את פעילותם של משמרות המהפכה האסלאמית באפגניסטן, ובמרחבי המזרח התיכון כולו. הכנסתם של משמרות המהפכה האסלאמית לרשימת ארגוני הטרור הזרים של משרד המדינה האמריקאי נכנסה לתוקף באמצע אפריל 2019. צעד זה הוא צעד תקדימי, צעד שבו מדינה מכריזה על חלק מהצבא הרשמי של מדינה אחרת כעל ארגון טרור.
ההסלמה ביחסים (2019-2020).
במהלך מאי 2019, לפי פרסומים באמצעי התקשורת, ארצות הברית קיבלה מודיעין ולפיו איראן מתכננת לפגוע בכוחות אמריקאיים או בתנועת מכליות הנפט במפרץ הפרסי. ארצות הברית, בין השאר, פרסמה תמונות ולפיהן ספינות איראניות משנעות טילי קרקע-קרקע ברחבי המפרץ. בתגובה לידיעות אלה, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית הכריז על שליחתה של קבוצת התקיפה של נושאת המטוסים, אברהם לינקולן, לזירת המפרץ הפרסי ועל פריסתם של מטוסי B-52 לאזור המזרח התיכון.
מאי 2019, הפיגוע במכליות הנפט.
ב-12 במאי 2019, ארבע אוניות אזרחיות נפגעו ממטעני חבלה, ליד הנסיכות פוג'יירה. שתיים מהאוניות היו מכליות נפט בבעלות סעודיה. הפיצוצים בדופן האוניות הביאו לחורים בגוף האוניות ואולם, הם בוצעו מעל קו המים ומכיוון שבמכליות, ככל הנראה, לא היה נפט בעת הפיגוע - המכליות לא עלו באש.
לפי ה"ניו יורק טיימס", מזכיר הגנה האמריקאי באותה עת, פטריק שנהאן, הכין תוכנית לפריסת 120,000 חיילים אמריקאים לאזור המפרץ הפרסי.
ב-14 במאי 2019, מנהיגי שתי המדינות הכריזו כי אין להן כוונה להיכנס למלחמה.
ב-19 במאי, נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ הודיע כי במקרה של מלחמה, זה יהיה סופה הרשמי של איראן.
ב-25 במאי, נשיא ארצות הברית הודיע שהמתיחות מול איראן עולה לכדי מצב חרום לאומי ומכיוון שכך הוא מבקש להשלים עסקאות נשק בערך של שמונה מיליארד דולר, עם סעודיה, איחוד האמירויות הערביות וירדן.
ב-6 ביוני 2019, מפקד פיקוד מרכז האמריקאי - שהוא הפיקוד המרחבי שבשטחו נמצאות כל המדינות המעורבות, הודיע כי: "איראן וכוחות ה"פרוקסי" הפועלים מטעמה מהווים איום ישיר ומיידי לכוחות ארצות הברית ועלינו להישאר בכוננות טקטית גבוהה מכיוון שהאיום ממשי ואמיתי".
יוני 2019, הפיגוע בשתי מכליות נפט נוספות וההכרזה על תגבור כ"א אמריקאי במפרץ.
ב-16 ביוני 2019 שוגרה רקטה לעבר מתחם “האזור הירוק”, בבגדאד, שבו מצויים משרדי ממשלה עיראקים וכן שגרירויות בינלאומיות, בהן גם השגרירות האמריקאית.
ב-17 ביוני 2019, שתי מיכליות נפט ששטו ליד עומאן עלו באש, ככל הנראה, בהמשך לפיגועים בדופן האוניות - פיגועים אלו, ככל הנראה, נגרמו כתוצאה מהצמדת מוקשים ימיים אל דופן האוניה. גם הפעם ארצות הברית הודיעה שהפיגועים בוצעו על ידי איראן או כוחות "פרוקסי" שלה. ארצות הברית פרסמה סרטי ווידאו באיכות גבוהה - ובסרטים אלה נראית סירה שלטענת האמריקאים היא סירה איראנית, אשר אנשיה מסירים מוקש שהוצמד לאוניה, לאחר שזה כנראה, לא התפוצץ.
באותו יום, פגעו שלוש רקטות בבסיס הצבאי תאג’י צפונית לבגדאד, שבו שוהים כוחות אמריקאים.
ב-18 ביוני 2019, לפי אמצעי התקשורת, טייסת אמריקאית של F15E פרסה לאיחוד האמירויות הערביות.
באותו יום, נפלה רקטה במתחם המכיל מבני מגורים ומשרדים ראשיים של כמה חברות נפט, בהן חברת אקסון מובייל האמריקאית סמוך לעיר בצרה שבעיראק. לפי המשטרה המקומית, שני אזרחים עיראקים שעבדו במקום נפצעו. באירוע נוסף ב-18 ביוני 2019 שוגרה רקטה לעבר בסיס צבאי בעיר מוסול שבצפון עיראק, בו נמצאים חיילים אמריקאים.
הפלת כלי הטיס הבלתי מאויש של ארצות הברית, באמצעות סוללת טילי קרקע אוויר איראנית וההסלמה ב"מלחמת הסייבר" ההדדית.
ב-20 ביוני 2019, סוללת טילי קרקע אוויר איראנית הפילה כלי טיס לא מאויש של ארצות הברית. המל"ט המדובר, הוא כלי גדול ויקר, גרסה ימית של ה"גולבל הוק" שהופעל על ידי צי ארצות הברית במשימת איסוף מודיעין. לטענת ארצות הברית, כלי הטיס היה מחוץ למים הטריטוריאליים של איראן ולעומת זאת, איראן טוענת שהמל"ט חדר לשטחה הריבוני. אמצעי תקשורת רבים ובניהם "הניו יורק טיימס" טענו כי נשיא ארצות הברית הורה על תקיפה באיראן כתגובה להפלת המל"ט, אבל, עצר את ביצוע התקיפה לאחר שהובהר לו כי היא יכולה לגרום לריבוי הרוגים ומחשש שמהלך כזה יתפס כמהלך לא מידתי. במקביל, הופיעו מאמרים רבים ולפיהם ארצות הברית ואיראן מנהלות "מלחמת סייבר" ענפה מאז הפלת המל"ט.
ב-29 ביוני 2019, לפי דיווחים באמצעי התקשורת, מטוסי קרב מסוג F-22, מטוסים בעלי תכונות חמקנות ממכ"ם, נחתו בקטר.
יולי עד דצמבר 2019.