בקנדה משתמשים בעץ כמקור למוצרי עיסת עץ כדוגמת ספרים, עיתונים, ונייר הדפסה משובח. הצפצפה טוב במיוחד לייצור לוחות כדוגמת הלוח המכונה באנגלית oriented strand board או waferboard. הקרשים מהצפצפה קלים ומשמשים לבניית רהיטים וארגזים, מקור לעץ בעץ לבוד ולוחות עץ לחיפוי קירות.
כריתת העצים להסקה, בנייה, להכנת עיסת עץ או לפינוי שטחים לחקלאות הקטינה דרמטית את השטחים שבהם צמחה הצפצפה במאות ה-19 וה-20.
AliExpress
AliExpress (בסינית: 全球速卖通) הוא חנות רכישה מקוונת הפועלת בסין אשר נמצאת בבעלות קבוצת עליבאבא. האתר הושק בשנת 2010.
האתר מאפשר לחברות ויצרנים לפרסם את מוצריהם באתר. המוצרים מוצעים לקונים מכל העולם. AliExpress הוא אתר המסחר הפופולרי ביותר ברוסיה והיה האתר העשירי הפופולרי ביותר בברזיל.
Aliexpress
עלי אקספרס
העולם של משחקי הרעב
ליל המסכות 2 (2009)
אפרים גוטמן
אפרים בן צבי גוטמן (ברומנית: Efraim Guttman, 16 באפריל 1928 – 18 במרץ 2019) היה רב ישראלי, יליד רומניה, שנודע כרבם של יהודי רומניה בישראל, וכעומד בראשם של "בית הכנסת בית יעקב יוסף - הרב צבי גוטמן" בתל אביב ושל המרכז הקהילתי הנספח אליו.
חייו.
ילדותו ושנות לימודיו ברומניה.
אפרים גוטמן נולד בבוקרשט כאחד מחמשת ילדיהם של הרב צבי גוטמן, שכיהן כרב קהילת בוקרשט, אב בית הדין בבוקרשט ומראשי תנועת "המזרחי" ברומניה, ושל אתל לבית שכטר.
מנעוריו השתייך לתנועת הנוער "בני עקיבא" ברומניה והשתתף בפעילויות ובסמינריונים של התנועה.
בגיל 13 היה עד לאירוע הטראומתי של מרד הלגיונרים ופרעות בוקרשט, כשב-21 בינואר 1941 אביו ושניים מאחיו, יוסף ויעקב, נחטפו באמצע הלילה על ידי לגיונרים, ונורו לאחר מכן ביער ז'ילאווה על יד בוקרשט. שני האחים נורו למוות, בעוד האב, הרב צבי גוטמן ניצל בדרך נס.
גוטמן למד בתיכון היהודי "קולטורה" (התרבות) בבוקרשט, שבו היה חבר לספסל הלימודים לברוך טרקטין, לימים מהנדס, סופר ומרצה. במקביל עשה לימודים תורניים, תחת הדרכת אביו.
פעילותו כרב ברומניה.
בימי הרדיפות נגד הציונים ברומניה הקומוניסטית, בליל 13 במאי 1954 נעצר אפרים גוטמן, אז רב בן 26, בבית הוריו, על ידי הבולשת (ה"סקוריטטה") באשמת פעילות ציונית, בעילה שלימד תורה צעירים מ"בני עקיבא" (שבינתיים הוצאה, כמו כל המפלגות והתנועות הפוליטיות היהודיות, מחוץ לחוק).
יחד איתו נעצרו עוד חמישה ציונים - ד"ר אהרן כהנא, ד"ר מ. זלמן, עו"ד י. באדי, בלומה לופו, וינקו מקרלט. בבתי הסוהר הוחזקו כבר באותם הימים מאות פעילים ציונים.
אחרי שאביו הרעיש עולמות להצלת בנו, ואחרי התערבויות לטובתו - לרבות של הרב הכולל של רומניה, משה רוזן, ושל אישים מהמערב, כולל נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאור שפנה לראשי ברית המועצות, הסכימו השלטונות הרומנים לשחררו כעבור חודש, ב-12 ביוני 1954.
לאחר מכן שוחררו גם ארבעת העצורים האחרים.
אמו של אפרים גוטמן, אתל, האבלה כבר אחרי מות שניים מבניה, לא עמדה בדחק הנוסף שנגרם לה בימים ההם, חלתה וכעבור תקופה נפטרה.
בשנת 1955 התמנה אפרים גוטמן למזכיר מועצת הרבנות בבוקרשט. בתוקף תפקיד זה הוא הרצה ודרש דרשות
בכל 50 בתי הכנסת שפעלו אז ברומניה. בשנת 1958 התמנה לרב ומטיף של בית הכנסת אחדות הקודש, תפקיד בו כיהן עד לעלייתו לישראל בשנת 1961.
פעילותו כרב בישראל.
בישראל התחיל אפרים גוטמן לימודי רפואה אבל בסופו של דבר המשיך בקריירה הרבנית. התמנה לפקיד בכיר במשרד הדתות עד לפרישתו לגמלאות. אחרי פטירת אביו, הרב צבי גוטמן, בשנת 1973 ירש הרב אפרים גוטמן את ניהול בית הכנסת יעקב יוסף והמרכז הקהילתי של יהדות רומניה בתל אביב. במקום מתקיימים קורסים לתלמוד ושולחן ערוך, הרצאות על תולדות עם ישראל, ומתקיימים טקסים קבועים לזכר קרבנות השואה ברומניה.
הרב גוטמן פרסם מאמרים רבים בעיתונות הישראלית בשפה הרומנית, בשנים 1958–1961 ב"כתב העת של יהדות רומניה", היה פעיל שנים רבות בתוכניות של קול ישראל בשפה הרומנית, שבהן דיבר על פרשת השבוע ועל משמעות החודשים העבריים. הוציא לאור את כתב העת "הציונות" שהופיע שלוש פעמים בשנה בתל אביב ברומנית ובעברית.
פרט לפעילותו כמנהיג קהילתי ומחנך, נודע הרב גוטמן בגישתו האנושית לקהלים המגוונים אותם השתדל לקרב לדת ולידיעת מורשת ישראל. הוא שימש דובר מוערך לישראלים ילידי רומניה בפורומים ומול מוסדות תרבותיים ודיפלומטיים שנגעו ליחסים בין רומניה לישראל. בשנותיו האחרונות יד ימינו בפעילות בית הכנסת והמרכז הקהילתי היה אחד מבניו, הרב אלחנן גוטמן.
נפטר ב-18 במרץ 2019.
פיגועי נובמבר 2015 בפריז
פיגועי נובמבר 2015 בפריז היו מתקפת טרור משולבת, שבוצעה במספר מוקדים בפריז, בירת צרפת, וכללה פיגועי ירי ופיגועי התאבדות. הפיגועים החלו ביום שישי, 13 בנובמבר בשעה 21:16 (לפי אזור הזמן של מרכז אירופה) ברובע ה-10 וברובע ה-11 בפריז. לפחות שלושה פיצוצים שונים ושישה אירועי ירי דווחו, לצד טבח שהתרחש בתיאטרון בטאקלאן בעיר. משרד התובע הכללי של פריז הצהיר כי כתוצאה מהפיגועים נרצחו 130 אנשים, עוד 352 אנשים נפצעו, מהם 99 פצועים קשה.
בהצהרה לתקשורת בשעה 23:58 הכריז נשיא צרפת, פרנסואה הולנד, על מצב חירום וסגירת גבולות המדינה בעקבות האירועים, שהם מתקפת הטרור הגדולה ביותר בתולדות הרפובליקה החמישית, ומהגדולות שאירעו באירופה. למחרת הטיל הנשיא הולנד את האחריות לפיגועים על ארגון הטרור האסלאמיסטי המדינה האסלאמית.
את הפיגועים ביצעו שמונה מחבלים מוסלמים, שבעה מהם נהרגו כמחבלים מתאבדים ואחד נמלט (ונלכד כעבור כארבעה חודשים). ב-14 בנובמבר קיבל ארגון המדינה האסלאמית (דאעש) אחריות על הפיגועים.
המחבלים בכל זירות הפיגועים היו חמושים ברובי Zastava M70, גרסה סרבית של רובה AKM קלשניקוב, ואפודי הנפץ של המתאבדים היו מבוססי טריאצטון.
הפיגועים.
בסך הכול אירעו שבעה פיגועי טרור נפרדים, שכללו לפחות שישה אירועי ירי ושלושה פיצוצים. אירועי הירי דווחו מאזורי הרחובות רו דה לה פונטן-או-רואה, רו דה שארון ורו בטאקלאן.
אצטדיון סטאד דה פראנס.
שלושה מחבלים מתאבדים ניסו לבצע פיגוע באצטדיון סטאד דה פראנס בפרוור סן דני, בשעות 21:20, 21:30, ו-21:53, זמן קצר לאחר תחילתו של משחק ידידות בין צרפת לגרמניה שנערך באצטדיון. המחבלים נהדפו על ידי מאבטחי האצטדיון, והתפוצצו ברחוב בסמוך לאצטדיון. פרט למחבלים, נהרג בפיגועים אדם אחד, ונפצעו תשעה. נשיא צרפת, פרנסואה הולנד, שנכח באצטדיון, פונה בבטחה במחצית, ונפגש עם שר הפנים ברנאר קזנב כדי לתאם תגובה למצב החירום המתפתח. שתיים מההתפוצציות נשמעו בשידור החי של המשחק, אך הצופים נותרו באצטדיון עד סיום המשחק, בלי שיהיו מודעים למתרחש בחוץ, ורק עם סיום המשחק פונו מהאצטדיון בהשגחת המשטרה.
מסעדת קמבודיה הקטנה ובר לה קאריון.
בשעה 21:25 ירו מחבלים באנשים מחוץ לבר לה קאריון (Le Carillon) ברובע העשירי סמוך לתעלת סן-מרטן, ומשם המשיכו לירות במסעדת קמבודיה הקטנה (Le Petit Cambodge). מהירי נהרגו 15 אנשים ועשרה נוספים נפצעו קשה.
מסעדת קאזה נוסטרה.
בשעה 21:32 ירה רוכב קטנוע על פיצריית "קאזה נוסטרה" שברחוב לה פונטן-או-רואה, הרג חמישה אנשים ופצע שמונה.
שדרות וולטר.
בשעה 21:41 התיישב מחבל בבית קפה בשדרות וולטר (Boulevard Voltaire) והזמין אוכל, ולאחר מכן פוצץ את עצמו. בפיגוע זה נפצעו חמישה עשר בני אדם ולא היו הרוגים.
תיאטרון בטאקלאן.
בערך בשעה 21:45, כשעה לאחר תחילת הופעה של להקת הרוק האמריקאית Eagles of Death Metal בתיאטרון בטאקלאן שברובע ה-11 של פריז, נכנסו לאולם שלושה מחבלים חמושים ברובי סער AK-47 (קלשניקוב). אנשים בקהל העידו על קריאות "אללה אכבר", שלאחריהן החלו המחבלים בירי שיטתי ובזריקת רימונים לעבר הקהל באולם במשך כעשרים דקות. בשעה 22:00 בערך החלו המחבלים לרכז כ-60–100 אנשים בסמוך לבמה, בעת שהמשטרה נערכה מחוץ לאולם. חברי להקת הרוק נמלטו ללא פגע. בשעה 00:20 החלה מתקפה של השוטרים על המחבלים שבאולם. שלושה מהמחבלים פוצצו עצמם באמצעות חגורות נפץ, והרביעי נהרג בידי המשטרה, וחגורת הנפץ שעליו התפוצצה. האירוע הסתיים בשעה 00:58. בפיגוע נהרגו 89 אנשים.
מסעדת בל אקיפ.
שני מחבלים ביצעו במשך דקות אחדות פיגוע ירי במסעדת בל אקיפ (La Belle équipe) שברובע ה-11 בפריז, ואז נמלטו במכונית בערך בשעה 21:50. 19 אנשים נהרגו, ו-14 ונפצעו.
תגובות.
נשיא צרפת, פרנסואה הולנד, נאם לאומה ואמר כי העם הצרפתי מוכרח להתייצב איתן מול הטרור. הוא ביטל את נסיעתו המתוכננת לפסגת ה-G-20 באנטליה שבטורקיה, ובמקומו נשלחו שר החוץ הצרפתי לורן פביוס ושר האוצר מישל סָאפַּן. הרשויות המליצו לתושבי פריז להישאר בבתיהם למען ביטחונם.
כתגובה למתקפות הטרור, הכריזה צרפת על החלת מצב חירום, וגבולות המדינה נסגרו, לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה, כאשר צבא צרפת נקרא לסייר ולפטרל ברחובות פריז. רמת הכוננות הועלתה לרמה הגבוהה ביותר ומספר שיא של 1,500 חיילים נפרסו בפריז. עיריית פריז הודיעה על סגירת כל המקומות הציבוריים: בתי ספר, מוזיאונים, ספריות, בריכות שחייה ומרכזי קניות. פארק השעשועים דיסנילנד פריז נסגר ב-14 בנובמבר, לראשונה בתולדותיו, מגדל אייפל הוחשך ונסגר עד להודעה חדשה והכניסה למתחם הותרה אך ורק לשוטרים.
מרבית הטיסות מנמל התעופה שארל דה גול ונמל התעופה אורלי בפריז קורקעו. חברת אמריקן איירליינס השעתה את טיסותיה לפריז עד להודעה חדשה. מנגד, אל על הודיעה שכל הטיסות לפריס יצאו כמתוכנן.