וינר נוישטאדט היא עיר תאומה של:
דירה להשכיר
דירה להשכיר הוא ספר ילדים מפורסם של הסופרת והמשוררת העברית לאה גולדברג. בספר מופיעים שלושה סיפורים: "דירה להשכיר", "כך ולא כך" (על פי סיפור מאת קורניי צ'וקובסקי) ו"מעשה בשלושה אגוזים".
לראשונה הופיע הסיפור המרכזי בספר, "דירה להשכיר", בעיתון "משמר לילדים" ב-22 באוקטובר 1948 עם איוריה של רות שלוס. אחר כך יצא לאור כספר בספריית "חלון" של ספריית פועלים ב-1959, עם איורים של שושנה היימן. הזרז לפרסומו של הספר בשנת 1959 היו אירועי ואדי סאליב.
ב-1970 יצא הספר במהדורה חדשה בספרית פועלים, עם איורים של המאייר שמואל כץ וזו המהדורה המוכרת שלו - הסיפור "דירה להשכיר" הופיע אז יחד עם עוד שני סיפורים שפורסמו קודם לכן בנפרד בספריית "חלון" - "כך ולא כך" (שאויר במקור על ידי אודרי ברגנר) ו"מעשה בשלושה אגוזים" (שאויר במקור על ידי אריה נבון).
למרות השנים הרבות שחלפו מאז פרסומו, גם במאה ה-21 הספר נמצא לעיתים ברשימת רבי המכר בתחום ספרות הילדים והנוער בישראל.
בשנת 2000 יצא לאור בהודו תרגום לאנגלית של הספר, מעשה ידיה של ברכה קפלן, עם איורים בסגנון הודי, בהוצאת קרן הספרים הלאומית של הודו.
ברי פרייזינגר ואסף לבבי תרגמו את הספר לאנגלית ב-2019.
דירה להשכיר.
תקציר הסיפור.
הספר מתאר את קורותיו של בניין דירות בן חמש קומות. בכל קומה גר דייר שונה ממשפחת בעלי החיים: תרנגולת, קוקייה, חתולה וסנאית.
האיזון העדין מופר בשעה שהעכבר מפנה את הדירה העליונה בבניין וכך נותרת דירה להשכרה. חיות שונות (בהן נמלה, ארנבת, חזיר וזמיר) שוקלות לשכור אותה. בפני הקורא נחשפים השוכרים האפשריים בשל התנגדותם לאחד מהדיירים הנוכחיים, כשכל שוכר אפשרי מסרב לשכור את הדירה בשל דייר נוכחי אחר.
למשל:
לבסוף שוכרת את הדירה היונה, על אף שהדירה אינה לרוחה, משום שכדבריה "השכנים טובים בעיניה".
הסיפור זכה להלחנה של פרופ' יחזקאל בראון בה הוא מתאר כל דמות ואופיה בעזרת מנגינות.
עיבודים למדיה.
בשנת 1992 יצא סרט מונפש קצר שמבוסס על הסיפור, אשר הופיע בקלטת הווידאו "להיטים מצוירים משלנו" יחד עם סרטים שמבוססים על הסיפורים "מיץ פטל" ו"הכינה נחמה".
משנת 2004 ועד היום עולה בישראל הצגת הילדים "דירה להשכיר" בהפקת התיאטרון שלנו.
כך ולא כך.
בסיפור השני בספר, "כך ולא כך", הילדה ענת מבקשת מאביה שיצייר לה דוד, כלב, בית ואפרוח. אביה משבש את הציורים במכוון, וענת נאלצת להסביר לו את חוסר ההיגיון בציוריו. הסיפור מבוסס על יצירה של הסופר הרוסי, קורניי צ'וקובסקי, ועובד על ידי לאה גולדברג.
הסיפור נדפס במקור בשנת 1959, כספרון ב"ספרית חלון" של הוצאת ספרית הפועלים, עם איוריה של אודרי ברגנר.
מעשה בשלושה אגוזים.
הסיפור מתאר בתחילתו גמד קטן ביער גדול. הגמד מארח בביתו את שכנו הסנאי עד בוא האביב בתמורה לשלושה אגוזים בגדלים שונים. אף על פי שלכאורה, שלושת האגוזים אינם בעלי ערך - משתכנע הגמד לקבל אותם כשכר דירה משום שהסנאי מספר לו שבשלושת האגוזים טמון כוח סודי המסוגל להפוך את האוחז בהם למאושר. כמו כן, יש ביכולתם להציל מסכנה - ורק אז יתגלה טיבם האמיתי.
הגמד שומר על האגוזים מכל משמר כעל אוצר.
יום אחד מגלה הגמד כי היער בו הוא גר מועד לכריתה בפקודת השר. הגמד מנהל משא ומתן עם חוטבי העצים, ומשכנע אותם לקבל את שלושת האגוזים הקסומים במקום שקל אחד שהובטח לכל אחד מהם. הם מסכימים, לוקחים את האגוזים והולכים. היער ניצל. הגמד מאושר ורוקד מרוב שמחה. הוא הבין את סוד האגוזים.
השר שזקוק לעצי היער על מנת לבנות ארמון לאהובתו, כועס על כך שהוראתו לא מולאה. הוא טוען שנערתו לא תנשא לו אלא אם יבנה לה ארמון מפואר. האנשים מספרים לו על אוצר מופלא יותר מן הארמון הנמצא ברשותם. אוצר אשר אם יעניק אותו לאהובתו, תתרצה היא מיד ותנשא לו. הם מספרים לו על האגוזים הקסומים ומוכנים למכור לו אותם תמורת שני שקלים לכל אחד מהם. השר מסכים, והאנשים מאושרים ומבסוטים (כך במקור). גם הם פיצחו את סוד האגוזים.
אהובתו של השר מתאכזבת על שלא קיבלה את הארמון המפואר אותו ביקשה והיא מסרבת להינשא לשר. אז מציע השר לנערתו את אגוזיו הקסומים - היא נעתרת מיד וללא תנאים. הנישואים גורמים אושר רב לשניהם. אשת השר מטמינה את האגוזים ושוכחת מהם.
האגוזים מתגלים שוב על ידי בנם המשותף שש שנים מאוחר יותר. הוא מחטט בארונות ומכיוון שאין איש בנמצא לספר לו על הקסם באגוזים, הוא מחליט פשוט לאכול אותם. גם הוא מאושר.
השיר החוזר בסיפור:
"היה היו שלושה אגוזים,
ובהם שלושה סודות ורזים.
והיה-כל מי שיפתור את סודם,
אין כמותו מאושר בעולם."
בפברואר 2017 התזמורת הפילהרמונית הישראלית הציגה לראשונה את האופרה "מעשה בשלושה אגוזים", המבוססת על עלילת הסיפור. יוני רכטר הלחין, וגם ביסס את הליברית על פי הספר ובתוספת חמישה שירים אחרים של גולדברג.
המפוזר מכפר אז&quot;ר
המפוזר מכפר אז"ר הוא ספר ילדים שכתבה ואיירה לאה גולדברג. הסיפור מספר את קורותיו של אדם מכפר אז"ר, הנוסע באוטובוס לתל אביב, ומבקש להגיע משם לירושלים ברכבת.
הספר מתבסס על יצירה רוסית בשם "כזה הוא המפוזר" פרי עטו של הסופר היהודי-רוסי סמואיל מרשק שיצאה לאור בשנת 1930.
תולדות הסיפור.
גרסה ראשונה של גולדברג לסיפורו של מרשק הופיעה בשנת 1938 בשבועון "דבר לילדים" בשם "המפוזר מהֹר ההר". כעבור חודשים אחדים פרסמה לאה גולדברג בדבר לילדים, כרך י' חוברת 17 ב-תרצ"ט (1939) סיפור מחורז בהמשכים, בשם "אלעזר המפוזר" שגיבורו מתגורר בכפר אז"ר. כפר אז"ר הוא מושב שהיה שייך באותה תקופה למועצה אזורית אפעל (כיום הוא חלק מהעיר רמת גן). נקרא על שמו של אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ'. האגדות מספרות שמשלחת של תושבי כפר אז"ר פנתה אל המשוררת בבקשה לשנות את שם הסיפור כדי לא לפגוע בשמו הטוב של היישוב.
המהדורה הראשונה של הספר "המפוזר מכפר אז"ר" יצאה לאור בשנת 1943 בהוצאת הקיבוץ המאוחד, ואיירה אותה לאה גרונדיג. המהדורה המוכרת של הספר, בלוויית איוריה של גולדברג עצמה, יצאה לאור בהוצאת עם עובד בשנת 1968.
מהדורה חדשה של הספר, בלוויית איוריה של נטלי וקסמן שנקר, יצאה לאור בהוצאת עם עובד בשנת 2011, במלאת מאה שנים להולדתה של גולדברג. דוד רפ ציין "הגיבור, כפי שמציגה אותו וקסמן שנקר, אינו סובל מאותה אגורפוביה שאפיינה גולדברג בציוריה. באיורים העכשוויים נראה המפוזר מתרועע מפעם לפעם עם אנשים, בבית קפה או ברחוב, וזאת בניגוד לעולם החזותי שעיצבה גולדברג, שבו האינטראקציות המעטות עם הזולת היו מרוחקות ומרומזות."
בשנת 2009 משה בן שושן ורענן ניסים פררה ביימו הצגה על בסיס הסיפור, בהפקת "התיאטרון הארצי לילדים ולנוער".
בכניסה לכפר אז"ר מוצב סלע שעליו חקוק ציטוט מהסיפור. בסדרת הגנים "גן סיפור" שבחולון נכלל גם גן "המפוזר מכפר אז"ר".
הסיפור.
הסיפור, הכתוב בחרוזים, מספר על אדם מבולבל אשר אינו מסוגל לעשות דברים רבים כפי שהוא אמור אלא בצורה מבולבלת:
בסיפור חפצה נפשו של המפוזר לנסוע לירושלים, דבר הנשמע פשוט. אולם בסופו של דבר הוא נשאר בתל אביב כאשר הוא נמצא בקרון בילום, ואת סופו לא ניתן לדעת משום שהוא חושב שהוא נוסע, בשעה שהקרון בכלל לא זז:
בנוסח המקורי של הסיפור, שפורסם בשנת 1943 נוסע המפוזר למצרים, אז נסיעה כזו עוד הייתה אפשרית. אולם במהדורה של 1968 שונה סיום הסיפור והמפוזר נוסע בין שתי הערים המרכזיות בישראל, תל אביב וירושלים.
בין המקור לעיבודו.
הספר "המפוזר מכפר אז"ר" מבוסס על יצירה רוסית בשם "כזה הוא המפוזר" פרי עטו של הסופר היהודי-רוסי סמואיל מרשק שיצאה לאור בשנת 1932. לגרסה העברית רעיונות משותפים רבים עם המקור הרוסי, אך מאיה ערד המציינת כי "העיבוד כאן אינו ממיר את המפוזר אל העולם הישראלי, אלא מכניס אותו - ואיתו, את קוראיו הילדים - לעולמה של לאה גולדברג", מונה הבדלים משמעותיים אחדים בין הגרסאות:
עיבודים למדיה.
בשנת 1997 יצאה קלטת ילדים המבוססת על הסיפור בבימויה של רחל שיין ארגמן, ובהשתתפות: גדי יגיל, מנחם זילברמן, רות גונזלס, וברוריה אלבק.
האמזונה הפצועה
האמזונה הפצועה הוא פסל שיש יווני של הפסל פוליקליטוס (ביוונית: Πολύκλειτος).
הפסל מציג דמות נשית של אמזונה הניצבת על רגל שמאל. היא לובשת בד פפלוס קצר. ידה הימנית מורמת ומציגה פצע מעל השד הימני. ראשה של האמזונה מורכן מעט ושיערה גושי ומסודר, אולם היא אינה מבטאת את הכאב שאותו חשה הדמות. האיפוק, האופייני לפיסול היווני הקלאסי ואי ביטוי הכאב מתבטא ומודגש כאן על רקע הסיטואציה המתוארת.
י&quot;ב בתשרי
הושענה רבה
רובל בלארוסי
רובל בלארוסי (בבלארוסית: Беларускі рубель) הוא ההילך החוקי של בלארוס. רובל בלארוסי אחד מתחלק למאה קופייקות (בבלארוסית: Капейка). בתקן ISO 4217 מסומן הרובל הבלארוסי באותיות BYN. עד שנת 2016 הוא סומן כ-BYR, ועד שנת 2000 – כ-BYB.
סימנו של הרובל הבלארוסי הוא BR. קיימים שטרות של רובל בלארוסי ביחידות של 20, 50, 100, 500.
היסטוריה.
ב-1 ביולי 2016, בעקבות אינפלציה גבוהה ושטרות גבוהים מדי, הוכנסה למחזור סדרה חדשה של שטרות שבהם הורדו ארבעה אפסים בערכו של הרובל הבלארוסי, כך שכל 2 רובל נהיו שווים בערך לדולר אמריקני אחד. ההחלפה לשטרות הרובל החדש התבצעה בפועל ב-1 בינואר 2017 (בין יולי 2016 לינואר 2017 היה שימוש גם ברובל החדש וגם ברובל הישן). כמו כן הוחלט לראשונה בתולדות בלארוס להוסיף מטבעות למחזור, דבר שלא נעשה עד אז.
רובל בלרוסי
מיסה (מוזיקה)