ירקוני החל להלחין מוזיקה למופעי מחול בשנת 2005. באותה שנה עלה מופע אשר כלל מוזיקה מקורית עם אימפרוביזציה בתנועה, בשיתוף אמני תיאטרון קליפה במסגרת פסטיבל 20 מעלות. עוד ב-2005, העלה מופע משותף של מחול ומוזיקה מקורית עם הכוריאוגרפית רונית זיו בשם "לפרק ולחבר ת'צורה" במסגרת תיאטרון תמונע. ב-2006 כתב וביצע מוזיקה מקורית למופע המשלב שירים, מחול ווידאו ארט, בשם "מרק אהבה", אשר התקיים במסגרת פרויקט "הזירה" בפסטיבל ישראל. המופע כלל שירים של קרן אלקלעי-גוט בביצוע פאניק אנסמבל, מחול מאת איריס ארז, ווידאו ארט מאת דילייט. ב-2006 החל לשתף פעולה עם הכוריאוגרופית מיכל הרמן וכתב את המוזיקה ליצירה "החתונה" במסגרת הזירה הבינתחומית, וכן למופע "תנשמת" שעלה בתיאטרון תמונע. שנה לאחר מכן כתב מוזיקה ליצירתה של הרמן "רעב" במסגרת פסטיבל הרמת מסך. עוד במסגרת פסטיבל הרמת מסך, שיתף פעולה עם נעה דר ב-2009 וכתב "פסקול מוזיקלי עשיר מאוד... תוך שימוש יפה בציטוטים מיצירות של מאהלר ושניטקה" ליצירה "אנו", וכן עם עירד מצליח, ביצירתו "Unter den linden". זה היה שיתוף הפעולה השני בין ירקוני למצליח - הראשון התקיים ב-2006, אז הלחין ירקוני את מוזיקה למופע המחול של מצליח "מגובה דשא", אשר עלה ב - 2006 בתיאטרון תמונע.
מוזיקה לטלוויזיה.
ירקוני השתתף כנגן קלידים בפסקולים שיצר אבי בללי לסדרות בטיפול (2005), תמרות עשן (2009) ,אלנבי (2012), להוציא את הכלב (2007), לא הבטחתי לך (2008) ושטיסל (2013). ב 2017 השתתף ירקוני ביצירת פסקול הסדרה ״והארץ הייתה תוהו ובוהו״ (2016) שיצר בללי, הלחין יחד עם בללי את פתיח הסדרה והלחין מספר קטעים נוספים לפסקול הסדרה.
מוזיקה מקורית לקולנוע.
ירקוני החל לכתוב מוזיקה מקורית גם לקולנוע ב-2005, ראשית עבור הסרט הקצר "טופו" בבימויה של אורית בן חור, וכן ניגן קלידים לפסקול של אבי בללי בסרט "איזה מקום נפלא". בשנת 2009 הפיק, תיזמר וניגן בפסקול הסרט "5 שעות מפריז". ב־2010 כתב בשיתוף עם בללי את הפסקול לסרט התיעודי "מבצע נפתלי", שנה מאוחר יותר כתב תיזמורים עבור לחנים של בללי לסרט הקולנוע "בוקר טוב אדון פידלמן", וב־2012 ניגן קלידים בפסקול של בללי לסרט התיעודי "גן עדן" בבימויו של רן טל. ב־2014 הפיק את שיר הנושא וניגן קלידים בסרט "מיתה טובה", ובאותה שנה גם כתב את הפסקול לסרט התיעודי "ואריאנט פולגאר" בבימויו של יוסי אבירם. שיתוף פעולה נוסף עם אבירם נוצר ב 2016 כאשר ירקוני הלחין את פסקול הסרט התיעודי ״היה היה פעם... גט, המשפט של ויויאן אמסלם״ ששודר בערוץ ARTE. ב־2015 כתב את פסקול הסרט "פנסיון פראכט" בימוי תמר ירום. הפסקול הרשמי יצא לאור וכלל שירים ביידיש בביצועה של מרינה מקסימיליאן בלומין, הרכב כלייזמרים ומוזיקה לצ'לו בביצועה של הדס קליינמן. ב־2015 כתב את פסקול הסרט התיעודי "המלחמה האחרונה של ילדי טהראן" בבימויה של טלילה פרנק.
הגדת דרמשטאדט
הגדת דרמשטאדט היא הגדה של פסח שנכתבה על ידי הרב ישראל בן מאיר מהיידלברג בסביבות שנת 1430. ככל הנראה נכתבה ואויירה באזור נהר הריינוס התיכון. האיורים המפוארים להגדה נוצרו ככל הנראה על ידי מאיירים נוצריים, ואין בינם לבין הטקסט קשר ישיר. הגדת דרמשטאדט ייחודית באיכות הכתיבה של הסופר, וכן באיכות האיורים המרשימים והצבעוניים. באחד האיורים מופיע לוח פתיחה של "שפוך חמתך". בלוח זה מופיעות דמויות של נשים צעירות, הלומדות מתוך ספרים, יחד עם דמויות גברים. כמעט כל הדמויות המופיעות באיורי ההגדה אוחזות בספר, אולי הגדה של פסח. בחלק התחתון מצויר שולחן הסדר עם מצות, סביבו נראים נשים וגברים הלומדים יחד.
בעמודים נוספים מופיעות דמויות יצורי כלאיים דמיוניים, לצד איורי פרחים וצמחים, עליהם נראות דמויות המטפסות על הגבעולים. בשני העמודים האחרונים מופיעים איורים המוכרים מהתרבות הכללית באותה תקופה-סצנת ציד של צבי, וסצנת טבילה של חולים וזקנים במעיין הנעורים.
ההגדה ייחודית ויוצאת דופן בהשוואה להגדות מאותה תקופה ומאותו אזור. הפעת דמויות נשיות למדניות היא תופעה ייחודית להגדה זו, לעומת הגדות אחרות בהן נשים אינן מופיעות כלל, או שהן מופיעות בצורה מעוותת, עם ראש חיה, כמו באיור מתן תורה במחזור המשולש.
ההגדה נמצאת באוניברסיטה ובספרייה הלאומית דרשמטאדט . רובם של הגברים מבוגרים ובעלי זקן. בהגדות רבות מתקופה זו בתיאור שולחן הסדר מופיעה מעל השולחן היודן שטרן, מנורת שמן בצורת כוכב, שאפיינה בתים יהודיים, ושימשה לאור בסעודות שבת וחג. בהגדת דרמשטאדט המבנה בו מתקיים הסדר הוא מבנה בסגנון גותי, ולא מופיעה מנורת כוכב. זהו עוד מאפיין יוצא דופן של הגדה זו, ומחזק את ההשערה שהמאיירים לא היו יהודים.
דמויות הגברים והנשים בהגדה מוצגות כשהן מחזיקות ספר (כנראה הגדה).
דאובנטוניים
למור ספורט
יחסי ישראל–פרגוואי
יחסי ישראל–פרגוואי הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת פרגוואי.
לישראל יש שגריר לא תושב בפרגוואי, ולפרגוואי יש שגרירות בהרצליה.
היסטוריה.
במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, פרגוואי נמנתה בין 33 המדינות שהצביעו בעד ההצעה. לאחר סיום מלחמת העצמאות, כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים ב-1949.
תמיכה וסיוע מדיני.
במהלך מבצע צוק איתן בשנת 2014 הביעה פרגוואי תמיכתה בישראל, וסירבה לגנות את פעולותיה. בדומה לכך, במהלך ההצבעה על אימוץ דו"ח ועדת החקירה של האו"ם לגבי אותו מבצע, פרגוואי נמנעה ביחד עם ארבע מדינות נוספות, וזאת לעומת 41 מדינות שהצביעו בעד, וארצות הברית שהתנגדה.
במהלך אוגוסט 2014 פקדו שיטפונות חמוּרים את האזורים שבין הנהרות פרגוואי ופרנה, ובכך נגרמו נזקים לאוכלוסייה ולסביבה. על מנת לסייע לנפגעים, נשלחו 1,100 ערכות חירום אישיות מישראל לפרגוואי. בינואר 2016 שלחה ישראל סיוע נוסף לפרגוואי עבור התמודדות עם שיטפונות כבדים שהתרחשו בשטחה בשנית ועקרו כ-100,000 איש מביתם, והעניקה למדינה כמו גם לאורוגוואי השכנה תרומה כספית לצורך רכישות מוצרים. ביוני 2016 שלחה חברת ההשקיה הישראלית, נטפים, מערכות השקיה מתקדמות עבור סיוע לפרגוואי למאבק בבצורות דרך שגרירות ישראל באסונסיון.
ביולי 2016 ביקר נשיא פרגוואי, הוראסיו קארטס בישראל ובכך, היה לנשיא פרגוואי הראשון שמבקר בישראל. במהלך הביקור ציין נשיא מדינת ישראל, רובי ריבלין, את קליטתם בפרגוואי של עשרות אלפי יהודים, שעזבו את אירופה בזמן מלחמת העולם השנייה עקב רדיפת הנאצים, ואת המשך תמיכתה הדיפלומטית של פרגוואי בישראל. נשיא פרגוואי ציין, כי יורחב שיתוף הפעולה בין המדינות, ונחתם מזכר הבנות שבמסגרתו תסייע ישראל לפרגוואי מבחינה טכנולוגית.
שגרירויות.
לאחר מלחמת ששת הימים עסקה יחידת קיסריה של המוסד בעידוד הגירת פלסטינים מרצועת עזה לדרום אמריקה, ובמיוחד לפרגוואי, תמורת תשלום. המבצע הופסק ב-4 במאי 1970, לאחר ששני מהגרים ירו למוות בעובדת שגרירות ישראל בפרגוואי, עדנה פאר.
בתחילת 2002, בעקבות קיצוצים בהוצאות משרד החוץ הישראלי, הוחלט לסגור את שגרירות ישראל באסונסיון, וזאת למרות ניסיונות דיפלומטיים שונים למנוע החלטה זו. על פי טענותיהם של מקורות משפטיים ואחרים, הסיבה העיקרית לסגירת השגרירות בפרגוואי הייתה עקב לחצים ממניעים דתיים שהופעלו על ידי משרד הפנים הישראלי, וזאת כדי למנוע מישראלים לקבל בפרגוואי רישיונות נישואים. תהליך זה, המכונה נישואי פרגוואי, מקל על ישראלים אשר אינם מורשים להינשא בישראל, ודורש בין היתר את אישור השגרירות. הטענות הנ"ל הוכחשו על ידי משרד הפנים ונציג משרד החוץ.
לאחר מכן, בשנת 2005, שגרירות פרגוואי בישראל נסגרה עקב אילוצי תקציב, ו-8 שנים מאוחר יותר, באוגוסט 2013, דווח כי פרגוואי מתכוונת להפעיל מחדש את שגרירותה בישראל בהרצליה. עד לסגירתה, שגרירות פרגוואי בישראל הייתה ממוקמת במשך מספר שנים במבשרת ציון, שבמחוז ירושלים, וזאת לאחר שהועברה מתל אביב. פחות משנתיים לאחר מכן, במאי 2015, הוחלט על ידי ממשלת ישראל לחזק את קשריה הכלכליים עם מדינות יבשת אמריקה והברית הפאסיפית בפרט, כולל הפעלה מחדש של השגרירות בפרגוואי. לפיכך, השגרירות באסונסיון נחנכה מחדש ביולי 2015.
ב-21 במאי 2018 הועברה שגרירות פרגוואי מהרצליה לגן הטכנולוגי מלחה שבירושלים בטקס בהשתתפות הוראסיו קארטס, נשיאה היוצא של פרגוואי. בכך, הפכה פרגוואי למדינה השנייה אחרי גואטמלה שמעבירה את שגרירותה בישראל לעיר לאחר הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל והעברת שגרירותה בדצמבר 2017. עם זאת, החלטה זו בוטלה בספטמבר 2018 על ידי יורשו של קארטס, מריו אבדו בניטס. ב-5 בספטמבר 2018 הודיע לואיס קסטיליוני , שר החוץ הנכנס של פרגוואי, על כך שבעקבות פנייה של הרשות הפלסטינית, שגרירות ארצו תועבר לתל אביב מירושלים. בתגובה לכך ראש הממשלה בנימין נתניהו הודיע על סגירת שגרירות ישראל בפרגוואי ובוטלה משלחת סיוע לפיתוח כלכלי שהייתה אמורה להגיע למדינה.
ביום העצמאות ה-71 של מדינת ישראל נכח נשיא פרגוואי לשעבר הוראסיו קארטס בקהל בטקס הדלקת המשואות וישב לצידו של ראש הממשלה נתניהו.
ב-3 בספטמבר 2019, כשנה לאחר החזרת השגרירות מירושלים, פרגוואי הודיעה כי תפתח משרד סחר דיפלומטי בעיר.
מסחר.