פורשה 917 הייתה מכונית מרוץ מתוצרת חברת פורשה הגרמנית לקטגוריית מכוניות אבטיפוס הבכירה (LMP1 כיום) באליפות העולם במרוצי סיבולת ובכללם מרוץ 24 השעות של לה מאן.
מכונית ה-917 הייתה ממכוניות המרוץ המוצלחות ביותר בשנות השבעים ובעלת משמעות גדולה לחברת פורשה כאשר זכתה פעמיים ברציפות בין השנים 1970–1971 באליפות העולם למכוניות ספורט של ארגון ה-FIA, הן לנהגים והן ליצרנים. בשנת 1970 הניבה מכונית ה-917 את ניצחונה הראשון של חברת פורשה במרוץ 24 השעות של לה מאן, ניצחון אשר הושג על ידה גם בשנה שלאחר מכן.
לוביישוב
לוביישוב (באוקראינית: Любешів, ליובשיב; בפולנית: Lubieszów) היא עיירה במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
תחילה נקרא היישוב בשם "נובי-דולסק", ובאמצע המאה ה-16 נקרא היישוב בשמו הנוכחי, וקיבל זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 נשרף היישוב בידי הטטרים.
מהמאה ה-18 עד המאה ה-19 פעל בעיירה בית ספר נודע, בו התחנך בין היתר תדיאוש קושצ'ושקו. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי לוביישוב.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1648. בין מלחמות העולם ישבו בעיירה כ-1,500 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ופעילות של אגודת ישראל.
במהלך מבצע ברברוסה נסוגו מהעיירה הסובייטים, ובחודש שעבר עד כניסת הגרמנים אליה, ערכו אוקראינים פוגרום ביהודיה. עם כניסת הגרמנים לעיירה, הוציאו בה להורג כ-60 מנכבדי הקהילה היהודית, ובהם רב הקהילה, והטילו על יהודי היישוב תשלומי כופר. בהמשך, גויסו יהודי העיירה לעבודות כפייה, בהן עשרות מהם נרצחו. ב-5 בינואר 1942 נרצחו 48 נשים וילדים של עובדים שלא התייצבו לעבודות הכפייה.
בתחילת מאי 1942 רוכזו יהודי העיירה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, אליו הובאו בהמשך גם יהודי יישובי הסביבה. ב-10 באוגוסט 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציה, בה נרצחו כ-1,200 יהודים בבורות ירי. כ-80 יהודים שהושארו בגטו נרצחו ב-2 בנובמבר 1942.
ימפול
לוברטוב
לוברטוב (בפולנית: Lubartów) היא עיירה בפרובינציית לובלין שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
ללוברטוב הוענקו זכויות עיר בשנת 1543, ובמאה ה-16 הייתה העיירה למוקד קלוויניזם. במהלך המאה ה-19 התפתחה העיירה, ונבנו בה מספר בתי חרושת.
יהודי לוברטוב.
יהודים ישבו בלוברטוב מהמאה ה-16. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-3,300 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ופעילות של אגודת ישראל.
ב-17 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן החרמת רכוש, תשלומי כופר, חובת ענידת סרט זרוע, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה.
בנובמבר 1939 גורשו כ-2,500 מיהודי העיירה לאוסטרוב לובלסקי וליישובי הסביבה, ובדצמבר 1940 הובאו לעיירה כ-1,000 פליטים יהודים מאזור מלאווה. במרץ 1941 גורשו דרך העיירה כ-14,000 יהודים מלובלין לאזור מייחוב.
ב-9 באפריל 1942 נערכה בעיירה אקציה, בה שולחו כ-800 יהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ, ורבים נורו במקום. בהמשך החודש הועברו לעיירה כ-1,500 יהודים שגורשו מסלובקיה, וביוני 1942 נמנו בעיירה 3,134 יהודים, ואלו רוכזו בגטו שהוקם בה. בהמשך הובאו לגטו שבעיירה יהודים נוספים מיישובי הסביבה.
ב-9 באוקטובר 1942 שולחו מהגטו שבעיירה כ-3,000 יהודים למחנות בלז'ץ וסוביבור, וכ-500 יהודים נרצחו בשטח בית העלמין היהודי בעיירה. עד פברואר 1943 חוסל גטו לוברטוב, ויהודיו שולחו למחנות ההשמדה או נרצחו במקום.
יהודים בודדים ששבו לעיירה לאחר השואה עזבו אותה במהרה, בשל איום מצד אנטישמים מקומיים. לאחר המלחמה נבנו על שטח בתי העלמין היהודיים בעיירה גן משחקים ושכונת מגורים.
רומת אל הייב
יאריטשוב
יריטשוב
לונה (בלארוס)
לונה (בבלארוסית: Лунна; בפולנית: Łunna) היא עיירה במחוז גרודנו שבמערב בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-16, ובחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 נכלל בתחום האימפריה הרוסית. בשנת 1921 נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי לונה.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,600 יהודים, רוב תושביה, והתקיימו בה פעילות ציבורית יהודית ובתי ספר עבריים. פעילות זו הופסקה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.
ב-28 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, כבשו הגרמנים את העיירה, ומיד הטילו על יהודי גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה, תוך מעשי התעללות.
באוקטובר 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו סגור ומגודר, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה. ב-2 בספטמבר 1942 שולחו כ-1,500 יהודי הגטו למחנה בקלבסין, וממנו גורשו בדצמבר 1942 לטרבלינקה ולאושוויץ.
ישניצה
מקהלת עדי
עדי - מקהלה ישראלית צעירה שליד האנסמבל הקולי הישראלי היא מקהלה עצמאית המורכבת מזמרים וזמרות בשנות העשרים והשלושים לחייהם. המקהלה היא אחת היחידות בארץ שאינה ממומנת על ידי מוסד כלשהו ועם זאת זמריה אינם נדרשים לשלם על השתתפותם. זאת מתוך אמונה כי יש לאפשר לצעירים מוכשרים להתפתח מוזיקלית במסגרת מקצועית ללא תלות במצבם הכלכלי. המקהלה מתקיימת כלכלית מהכנסות עצמיות מהופעות, דבר המחייב שמירה על רמה מקצועית גבוהה.
המקהלה מונה כ-25 זמרים צעירים, בוגרי מקהלות ילדים, מגמות מוזיקה ואקדמיות, לצד מספר קטן של זמרים ללא ניסיון אשר מקבלים הזדמנות להתמקצע. המקהלה מקיימת חזרות על בסיס קבוע בגבעתיים, ומופיעה בכל רחבי הארץ.
המקהלה הוקמה בשנת 2006 על ידי ישי שטקלר וגוני בר סלע. בשנת 2009 נערכו שינויים מנהלתיים וכיום עובדת המקהלה תחת ניצוחו וניהולו המוזיקלי של עודד שומרוני, ותחת חסותו של האנסמבל הקולי הישראלי בניהולו של יובל בן עוזר.
מנצחים וניהול מוזיקלי.
עודד שומרוני משמש כמנצח ומנהל מוזיקלי למקהלת עדי. שומרוני הוא בוגר תואר שני בניצוח מהאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. את העיסוק בניצוח החל בגיל 17 כאסיסטנט מנצח המקהלה בסדנא הבינלאומית לאופרה בת"א. מאז שימש כמנצח הבית של אנסמבל זמרי מורן, מנהלה המוזיקלי וזמר הבריטון של ההרכב הקולי רביעיית תלמוס, מנהלה המוזיקלי של מקהלת זמרי אורטוריו ירושלים ומנהלו המוזיקלי של הפרויקט "קונצרט פתוח". עודד ניצח על תזמורות שונות, בהן התזמורת הקאמרית הישראלית, והוא מלמד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
רות עלון משמשת עוזרת מנצח. עלון היא בוגרת האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים במקצוע ראשי קומפוזיציה. עלון למדה אצל מיטב המורים בארץ, והשתתפה בסמינרים וכיתות אמן עם מלחינים מרחבי העולם. יצירותיה מוזמנות ומבוצעות בקונצרטים ופסטיבלים שונים בכל העולם וברשת קול המוסיקה, והיא זכתה במענק מקרן רבינוביץ' ומלגה ממשרד התרבות והספורט.
סגנון מוזיקלי.
‫רפרטואר המקהלה כולל מגוון יצירות מן הרנסאנס ועד מוזיקה בת זמננו, כששירת א-קפלה עומדת בראש סולם‬ העדיפויות שלה. המקהלה השתתפה בפרויקטים רבים עם תזמורות ומקהלות מהארץ ומחו"ל לצד אינספור קונצרטים של שירת אקפלה.
המקהלה שרה בטכניקה ווקאלית הנהוגה בשירה קלאסית. לכן, הסגנון הקלאסי נשמר הן בביצוע יצירות קלאסיות של ממש והן בשירים מודרניים.
בת מצווה לעדי.
בתחילת עונת הפעילות 2017-8 חגגה המקהלה "בת מצווה" - 12 שנים להיווסדה. האירוע צוין בשני מישורים: הראשון מיתוג מחודש, והשני קונצרט גאלה חגיגי בהשתתפות אמנים אורחים רבים. קונצרט הגאלה נערך בת"א בדצמבר 2017, לציון 12 שנות פעילות - דבר אשר אינו טריוויאלי כלל למקהלה בעלת מודל כלכלי ייחודי כמו של עדי. בקונצרט הופיעו בהתנדבות אמנים רבים בשירה יחד עם המקהלה ובשירה לבד: איה כורם, רביעיית תלמוס, זמרת האופרה נועה הופ וכן האנסמבל הקולי הישראלי. בקונצרט נערך גם ביצוע בכורה לעיבוד מקהלתי של "חיבת ציון" מאת משה זורמן.
הופעות.
בין הפרויקטים הבולטים בשנים האחרונות, ניתן למנות קונצרטים עם התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון ועם תזמורת הבארוק ירושלים, קונצרט לילה וקונצרט שקיעה, הקלטות לדיסקים של יוני רכטר ושל איה כורם והופעות רבות עם מקהלות אחרות (שחר, קפלאטה ועוד) והופעות בפסטיבלים רבים. תוכניות בולטות של המקהלה הן קונצרטים מוסברים בהם תוכנית "שיר, נעים להסביר", אשר הוכרה כחלק מסל תרבות ארצי בשנים האחרונות.
בשנת 2018 הוזמנה המקהלה לסרביה כנציגת ישראל בפסטיבל מוזיקה. זוהי נסיעתה השנייה של המקהלה למדינה, לאחר ביקור קודם בשנת 2014. בדצמבר 2018, השתתפה המקהלה בפסטיבל לבנדובסקי בברלין.
מיתוג מחודש.
בשנת 2017 הוחלט על מיתוג מחודש למקהלה, שעיקרו לוגו חדש. בעוד הלוגו הוותיק הרכיב את השם "עדי" באותיות אנגליות אשר דומות לתווים, הרי שהלוגו החדש פתוח להחלטת הצופה: במבט ראשון יש הרואים בו מספר זמרים עומדים בשורה ושרים, ואילו אחרים רואים בו מספר תווים מסודרים זה לצד זה. הן הלוגו החדש והן הוותיק שומרים על השאיפה להשתפר ולעלות מעלה מעלה.
הערכים מאחורי הלוגו המחודש, הם ניקיון ודיוק באלגנטיות קלאסית - אשר מיוצגים בעיצוב מסודר ולא מקושקש. זאת ליד היותה של המקהלה צעירה - אשר מיוצג בצבעוניות. מאחר שמדובר במקהלת מבוגרים (בני 18+) נבחרו גוני פסטל, ולא צבעים "חיים" יותר אשר יכולים לשדר ילדותיות.