כיום פסוקים אלו ותוספת של פסוקים מתהילים, דניאל איוב ומיכה מהוים תפילה המקובלת בעיקר אצל יהודי ספרד ויוצאי עדות המזרח כפתיחה לתפילת שחרית. וקטע תפילה הנאמר לאחר ברכות התפילין והנחתם.
בסידורים ספרדיים ישנים כדוגמת תפילת החדש, התפילה מובאת לפני ברכות התורה, אך החיד"א מסייג את אמירתה רק לאחר אמירת ברכות התורה, כיוון שהיא מכילה פסוקים, ובעקבות גישה זו ברוב הסידורים הספרדיים כיום היא נדפסת לאחר ברכות התורה.
בשבתות ובימים טובים נהוג לא לומר את הפסוק "אל תשמחי אויבתי לי כי נפלתי קמתי כי אשב בחושך ה' אור לי" משום שאין מזכירים צער ביום השבת.
בנוסף, התפילה נקראת בכל הקהילות כחלק מההפטרה ביום ראשון של ראש השנה.
אמירתה על פי הקבלה.
על פי הקבלה הטעם לאמירת התפילה הוא "שהאומרו כורת החיצונים שמעכבים את התפילה כמו שסיימה חנה בתפלתה ה' יחתו מריביו".
בתי ספר דמוקרטיים
ת'ור
מריווד'ר לואיס
מריווד'ר לואיס (באנגלית: Meriwether Lewis) (18 באוגוסט 1774 - 11 באוקטובר 1809) היה איש צבא וחוקר אמריקאי, שידוע בעיקר הודות למסע המחקר שערך יחד עם ויליאם קלארק.
לואיס נולד בווירג'יניה, אך עבר עם משפחתו לג'ורג'יה כשהיה בן עשר. בגיל 13 נשלח בחזרה לווירג'יניה כדי להתחנך אצל מורים פרטיים.
הוא הצטרף למיליציה המקומית בווירג'יניה, ובשנת 1794 השתתף בדיכוי מרד הוויסקי. בשנה שלאחר מכן עבר לצבא הסדיר, ועזב אותו בשנת 1801 כקפטן.
באותה שנה מונה למזכירו האישי של תומאס ג'פרסון ומיד החל להיות מעורב בתכנון המשלחת כשנשלח על ידי ג'פרסון לפילדלפיה ללמוד הכנת מפות וכישורים אחרים.
לאחר שחזר מהמשלחת עם קלארק, קיבל לואיס נחלה בשטח שישה קמ"ר ומונה לראש העיר של סלידל שבלואיזיאנה. לואיס התאבד ב-11 באוקטובר 1809, כתוצאה מדיכאון שככל הנראה נגרם ממחלת המלריה ממנה סבל במהלך המסע.
שאול רוזוליו
שאול רוֹזוֹליוֹ (3 באוגוסט 1923 - 15 במרץ 1992) היה המפכ"ל החמישי של משטרת ישראל, בשנים 1972–1977.
ביוגרפיה.
רוזוליו נולד בשנת 1923 בתל אביב לדוד רוזוליו (שהיה נציב שירות המדינה הראשון), ולדורה לבית ארלוזורוב (אחותו של חיים ארלוזורוב). אחיו הוא דניאל רוזוליו, לימים חבר הכנסת ומזכיר חברת העובדים. למד בגימנסיה שלווה וגימנסיה הרצליה.
בגיל 19 התגייס לנוטרות ושימש כנוטר עד שנת 1946. עם הקמת צה"ל התגייס לחיל הים. בעיצומה של מלחמת העצמאות נקרא לסייע בבניית מערך הדרכה של משטרת ישראל. שאול רוזוליו גויס בדרגת מפקח, שירת במטה הארצי ובשנת 1951 מונה למפקד בסיס ההדרכה של המשטרה. בשנת 1956 מונה לסגן מפקד מחוז המרכז. מאוחר יותר מונה לסגן מפקד מחוז ירושלים וב־1960 היה אחראי על מקום כליאתו של אדולף אייכמן. בשנים 1962–1970 היה מפקד מחוז הדרום, ב־1970–1972 היה ראש אגף ארגון של המשטרה. ב-1 באוגוסט 1972 מונה לסגן המפכ"ל, ולאחר פטירת המפכ"ל אהרון סלע, מונה ב-1 בנובמבר למפכ"ל. ב־30 בדצמבר 1977 פרש מתפקידו ומונה לשגריר ישראל במקסיקו. לאחר חזרתו מונה למנכ"ל התאחדות התעשיינים ושימש חוקר אורח במכון ון ליר בירושלים.
נקבר בחלקת המשטרה בהר הרצל בירושלים.
פרשת כי תבוא
פָּרָשַׁת כִּי תָבוֹא היא פרשת השבוע השביעית בספר דברים. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב.
פרשת כי תבוא תמיד נקראת שתי שבתות לפני ראש השנה (בין ט"ז באלול לכ"א באלול), כיוון שמופיעה בה פרשת הברכות והקללות ואין רוצים לסיים את השנה בדבר רע. פרשה זו מכונה "פרשת התוכחה הגדולה" (בניגוד לפרשת בחוקותי שמכונה "פרשת התוכחה הקטנה"), מכיוון שיש בה תוכחה רבה וארוכה ומתוארות בה הברכות והקללות שיבואו על עם ישראל על פי מעשיו.
נושאים בפרשה.
ביכורים ומעשר.
הפרשה נפתחת בחלק האחרון של נאום המצוות שנשא משה רבנו לפני מותו. חלק זה עוסק בשתי מצוות התלויות בארץ המתקיימות בדיבור: מצוות מקרא ביכורים ומצוות וידוי מעשרות. לאחר תיאור מצוות אלו, מוזכרת הברית בין אלוהים לעם ישראל.
ציווי על מעמד הברכה והקללה.
משה וזקני ישראל מתארים את הטקס שנצטוו בני ישראל לקיים עם כניסתם לארץ ישראל, ועיקרו כריתה מחדש של הברית בינם ובין ה'. לפי הציווי, יש להקים מזבח בהר עיבל ועליו להקריב קרבנות. ולאחר מכן לקיים את מעמד הר גריזים והר עיבל, בו יכרתו עם ישראל ברית עם ה' על המצוות המנויות בספר (מפרשת ראה עד פרשת כי תבוא), שהתווספו על המצוות המופיעות בספרים הקודמים שעליהן כבר נכרתה ברית עם ה' בפרשת בחוקותי.
בעת כריתת הברית מחצית משבטי ישראל יעמדו על הר גריזים ומחציתם על הר עיבל, ושבט לוי, עם ארון הברית, יעמדו בין ההרים, ושם ימנו אזהרות מיוחדות (כל אחת מהן נפתחת במילה "ארור") על רשימה של חטאים חמורים. לאחר מכן ייקראו בפני עם ישראל רשימה קצרה של הברכות שתבאנה על העם אם יקיימו את הברית וישמרו את מצוות הארץ, ורשימה ארוכה ומפורטת של הקללות שתחולנה על העם באם יפרו את הברית.
פירוט הקללות.
חלק ניכר מהפרשה עוסק בפירוט הקללות הצפויות לאדם שלא יקיים מצוות. חלק מהקללות מנוסחות באופן הופכי לרשימת הברכות המתוארות בפסוקים הקודמים. המעבר בין פירוט הברכות לקללות מופיע ב:
בסיום הפרשה מופיעה סקירה היסטורית קצרה על קורות יציאת מצרים, ההליכה במדבר סיני וכיבוש עבר הירדן המזרחי.
מבנה הפרשה.
בפרשת כי תבוא יש 122 פסוקים, אשר מאוגדים ב-5 פרשיות פתוחות ועוד 16 סתומות. הפרשה מכילה 2 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה בתחילת סדר ומסתיימת בסוף סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה בתחילת פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.
תאריכי הקריאה.
השבת בה קוראים את פרשת כי תבוא יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים:
הפטרה.
ההפטרה הבבלית המקורית של פרשת כי תבוא, הקשורה לפרשת השבוע, היא ב ("אז יבנה") עד . הפטרה זו מתועדת במשנה תורה לרמב"ם, וכך נוהגים במנהג איטליה שנוהגים רק שלש הפטרות דנחמה.
אולם, בשאר הקהילות (חוץ מקהילות איטליה) החל בתקופת הראשונים התקבל מנהג לקרוא בשבתות לאחר תשעה באב סדרה של הפטרות העוסקות בנבואות נחמה ונקראות שבע דנחמתא. לכן, אין קוראים את הפטרת הפרשה, ובמקומה קוראים את ההפטרה הששית משבע דנחמתא. מפטירים ב:
לקריאה נוספת.
חיים טלבי, השתלשלות מנהגי קריאת התורה בפרשות התוכחה, בתוך כנישתא ב, עמ' לא-סה.
כי תבא
פרשת כי תבא
בית הספר סדברי ואלי
בית הספר סדברי ואלי (במקור: Sudbury Valley) נוסד בשנת 1968 בפריימינגהאם, מסצ'וסטס, שבארצות הברית. כיום קיימים למעלה מ-40 בתי ספר המבוססים על דגם סדברי בארצות הברית, בקנדה, בדנמרק, בהולנד, באוסטרליה, בגרמניה, ובישראל. לדגם החינוכי של סדברי יש שני עמודי-תווך עיקריים: חופש חינוכי, ושלטון עצמי דמוקרטי. אספת בית הספר השבועית היא מרכזית בבתי ספר בדגם סדברי, והיא מבוססת על אסיפות העיירה המסורתיות של ניו-אינגלנד. תלמידים והצוות החינוכי כאחד מוזמנים להשתתף בניהול בית הספר, עם קול שווה לכל. כך מכריעה קהילת בית הספר לגבי כל תחומי החיים בבית הספר, לרבות ענייני תקציב, חוקים חדשים, ובחירת צוות. בבית הספר לומדים תלמידים בגילאים 4 עד 19.
הצוות.
אין קביעות בבית הספר סדברי ואלי. בחירות לצוות מתקיימות מדי שנה. כמה מהמייסדים המקוריים עדיין נמצאים בבית הספר, וכמה מהם כתבו רבות עליו ועל המודל החינוכי הייחודי שלו: דניאל גרינברג, חנה גרינברג ומימסי סדובסקי.
תוכנית לימודים.
אין בבית הספר תוכנית לימודים או חובה על התלמידים להשתתף בשיעורים, ולמעשה אין בית הספר מתבסס על שיעורים. עם זאת, התלמידים בבית הספר חופשיים ליזום או לבקש שיעורים משלהם, ואף ליצור ולהעביר בעצמם שיעורים.
בוגרים.
במשך שלושים וחמש השנים האחרונות, פרסם בית הספר שני מחקרים על בוגריו. התגלה, בין השאר, כי בערך 80% מהתלמידים ממשיכים ללמוד במוסדות חינוך אחרים לאחר שהשלימו את לימודיהם בסדברי ואלי. רובם התקבלו לאוניברסיטה שהייתה עבורם הרצויה ביותר. עם זאת, ללא השוואה של נתוני רקע, אי אפשר להסיק מעובדה זו על הצלחת השיטה הלימודית של סדברי ואלי כשלעצמה.
סאדברי ואלי
מודל סאדברי
דגם סדברי
דגם סדברי הוא מודל חינוכי בזרם החינוך הדמוקרטי, שנקרא על שם בית הספר סדברי ואלי שבארצות הברית. אותו בית הספר, שנוסד ב־1968, היווה מקור השראה לבתי ספר ומוסדות חינוכיים רבים וכיום ישנם למעלה מ-40 ברחבי העולם. ארבעה פועלים בישראל: סאדברי ירושלים, בית הספר כנף ברמת הגולן בית הספר סאדברי עמק האלה בנתיב הל"ה ובית הספר סאדברי כפר סבא.
בתי ספר בדגם סדברי פועלים על פי הנחות יסוד שונות בבסיסן מבתי הספר הקונבנציונליים של מערכת החינוך הממלכתית. אף על פי שקיים דמיון רב בין בתי ספר בדגם סדברי ובין בתי ספר דמוקרטיים אחרים, ישנם פנים של הדגם שמפרידים את בתי הספר הללו מבתי ספר דמוקרטיים אחרים ובתי ספר פתוחים, בהם: זכויות שלא ניתנות לוותר עליהן. מידת החופש החינוכי של הדגם, בו שיעורים אינם מקבלים מקום מיוחד במסגרת בית הספר ואין ניסיון למעקב מבוקר אחרי התקדמות התלמידים. ניהול ללא התערבות ישירה מצד הורי התלמידים (דבר שמתבטא בעיקר בכך שלהורים אין קול באספה הדמוקרטית שמנהלת את בית הספר, בה משתתף הצוות החינוכי יחד עם תלמידי בית הספר -- למעט ב"אספת" העמותה שמתכנסת פעם בשנה והקובעת את המדיניות הכללית של בית הספר, לרבות המסגרת התקציבית ובה משתתפים גם ההורים). אין הפרדה בין קבוצות גיל שונות.
על אף שאין דוקטרינה או איגוד השולטים בבתי ספר בדגם סדברי או קובעים אם בית ספר פועל על־פי הדגם, בתי ספר רבים בחרו בחופשיות להגדיר את עצמם כבתי ספר בדגם סדברי. רוב בתי הספר האלה שומרים על קשרים טובים אחד עם השני, ומכירים באחווה כל־שהיא ביניהם.
אספת בית הספר.