כ-10% מהאנשים המתייצגים עם כאב בחזה בחדר מיון לוקים בהתקף חרדה או מצב נפשי דומה. הכאב מלווה בתחושת חרדה או קוצר נשימה, אולם אין לו משך, מיקום או אופי טיפוסי.
גישה אבחנתית.
מאחר שמבין הסיבות הנפוצות לפנייה בשל כאב בחזה ישנן סיבות מסכנות חיים, מתחיל הבירור הרפואי של התלונה מהערכה של היציבות ההמודינמית ושל הסבירות שאכן מדובר בסיבה מסכנת חיים. במיוחד הדבר נוגע לפניות לחדר מיון, שם אופי התלונה חריף יותר. לתולדות החולה ולבדיקה הגופנית ערך רב בבירור הסיבה לכאב בחזה, והן המתוות את בחירת בדיקות עזר נוספות.
תולדות החולה.
הריאיון הרפואי בבירור תלונה של כאב בחזה שם דגש על הופעת הכאב ודפוס התנהגותו מרגע ההופעה, על מיקומו, על אופיו, על גורמים מחמירים ומקלים, על תלונות נלוות ועל העבר הרפואי. כאב מתגבר המגיע לשיא לאחר מספר דקות, מוחמר במאמץ ומוקל במנוחה מאפיין יותר כאב ממקור איסכמי לבבי. לעומת זאת, כאב שמתחילתו עצמתו חזקה מרמז יותר על בתירת אבי העורקים, תסחיף ריאתי או חזה אוויר עצמוני. כאב החולף תוך מספר שניות או כאב הנמשך לאורך שעות וימים, במיוחד בהיעדר ממצאים תומכים נוספים, הוא ברוב המוחלט של המקרים אינו איסכמי.
כאב מאחורי עצם החזה הקורן לזרועות, לכתפיים או לצוואר וללסת הוא תיאור טיפוסי של כאב ממקור איסכמי לבבי. אולם, גם כאב ממקור ושטי יכול להתבטא ככאב מאחורי עצם החזה. לעומת זאת, כאב הממוקד לנקודה אחת שניתן להצביע עליה עם האצבע אינו מתאים במיוחד לתעוקת לב. כאב עז הקורן לגב, בין השכמות, מחשיד לבתירה של אבי העורקים. הכאב המאפיין פריקרדיטיס נוטה לקרון לעבר שריר הטרפז.
אופי הכאב בחזה יכול לכוון במידה רבה לסיבת הכאב, אולם הוא איננו מספיק לאבחנה לבדו. לחץ בחזה הוא התיאור הטיפוסי של כאב ממקור איסכמי לבבי. עם זאת, איסכמיה לבבית יכולה ללבוש צורות נוספות, שאינן בהכרח כוללות כאב בחזה. כאב פלאוריטי, המוחמר בשאיפה או השיעול, מכוון לאבחנה של מחלות כפריקרדיטיס, תסחיף ריאתי או מחלות של רקמת הריאה, שכן במחלות אלו יש מעורבות של האדר. כאב חד כסכין או קורע מתואר פעמים רבות על ידי אנשים החווים בתירה של אבי העורקים. צרבת יכולה לכוון למקור כאב ממערכת העיכול, כגון רפלוקס או כיב פפטי. עם זאת, גם איסכמיה לבבית עלולה להתבטא בצורה זו.
כאמור, מאמץ ברוב המקרים מחמיר כאב ממקור איסכמי לבבי. כשהמקור לכאב הוא שרירי-גרמי, הנעה של הזרועות או מגע בנקודה הכואבת עלולה להחמיר את הכאב. בפריקרדיטיס הכאב לרוב מוחמר בשכיבה פרקדן ומוקל בישיבה וברכינה לפנים. כאב ממקור רפלוקס מוחמר לרוב לאחר צריכת מזונות חומציים או אלכוהול ובעת שכיבה. כאב המוחמר באכילה מכוון למקור של מערכת העיכול, למשל כיב פפטי או דלקת של כיס המרה, אולם לעיתים גם כאב ממקור איסכמי לבבי מוחמר לאחר האוכל בשל הגברת זרימת הדם למערכת העיכול.
לכאב בחזה עלול להתלוות קוצר נשימה, דבר המרמז על מעורבות של הלב והריאות אך אינו מכוון לאבחנה מסוימת. אם קוצר הנשימה הוא פתאומי ומשמעותי, ייתכן שהסיבה לכך היא תסחיף ריאתי או חזה אוויר. בעת איסכמיה לבבית הכאב יכול להיות מלווה גם בהזעה ובחילה. כאב המלווה בעילפון מעלה חשד לאי-יציבות המודינמית שנובעת מתסחיף ריאתי נרחב, בתירת אבי העורקים או הפרעת קצב כתוצאה מאיסכמיה לבבית.
בירור העבר הרפואי יכול להצביע על גורמי סיכון למחלות מסוימות. כמו כן, השוואה לכאבים בחזה בעבר אשר הוכחו כמגיעים ממקור מסוים, יכולה לסייע בגיבוש האבחנה הנוכחית.
בדיקה גופנית.
מלבד הסיוע בגיבוש הסיבה לכאב בחזה, הבדיקה הגופנית גם מאפשרת לקבוע את חומרת המצב הרפואי של המטופל. למרות זאת, בדיקה גופנית תקינה אינה שוללת כי מדובר במצב מסכן חיים. הסתכלות כללית על המטופל מאפשרת גיבוש רושם ראשוני על חומרת מצבו של המטופל. מלבד זאת, סימנים של חרדה, חיוורון, כיחלון והזעה יכולים לרמז על מקור לבבי-ריאתי או על רכיב נפשי.
הסימנים החיוניים נותנים תמונת מצב של היציבות ההמודינמית של המטופל, כאשר טכיקרדיה ותת-לחץ דם קשורים במצבים מסוכנים יותר ובסיבוכים. יתר לחץ דם משמעותי נמצא בבתירה של אבי העורקים, למעט אם הבתירה גורמת לטמפונדה לבבית או לאיסכמיה. גם הבדל בדפקים בין הגפיים יכול לרמז על בתירת אבי העורקים או על מחלה טרשתית בעורקים. נשימה מהירה והיפוקסמיה מכוונים למקור ריאתי.
בדיקת הריאות יכולה להצביע על מחלות ריאתיות או על בצקת ריאות שמקורה באיסכמיה לבבית. בבדיקת הלב ייתכן גודש ורידי צווארי במקרים של טמפונדה לבבית ותפקוד לקוי של חדר ימין, וכן ייתכנו קולות נוספים בלב או אוושות כתוצאה מפגיעה בשריר הלב או במסתמי הלב. שפשוף פריקרדיאלי יכול להעיד על מחלה של הפריקרד. כאב ממקור שרירי-גרמי יכול להיות מלווה באודם מקומי, נפיחות רגישות למגע. בנוסף, בדיקת הבטן מאפשרת לזהות מחלות שמקורן במערכת העיכול. נפיחות חד-צדדית בגפיים מעלה חשד לפקקת ורידים שגרמה לתסחיף ריאתי.
בדיקות עזר.
אלקטרוקרדיוגרפיה היא בדיקת מפתח בבירור תלונה של כאבים בחזה, מאחר שבאפשרותה לזהות מצבים לבביים כמו איסכמיה חריפה ופריקרדיטיס, וכן סיבוכים משניים לאיסכמיה או לסיבות אחרות, כגון הפרעות קצב. גם צילום חזה הוא בדיקה שגרתית בהליך האבחנתי של כאבים בחזה. הצילום מאפשר בעיקר לזהות בעיות ממקור ריאתי, אך לעיתים גם בתירה של אבי העורקים נראית בצילום חזה. בדיקות המעבדה בהליך האבחנתי של כאבים בחזה מכוונות למציאת סמנים ביולוגיים לאוטם שריר הלב. בראש הבדיקות נמצאת בדיקה של טרופונין בדם, אשר רמות גבוהות שלו בדם מעידות בסבירות גבוהה על נזק לבבי. בדיקות דימות נוספות מתבצעות כתלות בחשד הקליני: אקוקרדיוגרפיה, טומוגרפיה ממוחשבת ודימות תהודה מגנטית.
מטופלים שתחת הבדיקות לעיל לא התקבלה עבורם אבחנה חד-משמעית, ושהסיכון שמדובר בתסמונת כלילית חדה הוא נמוך, עשויים לעבור מבחן מאמץ על מנת לעורר מחלה איסכמית חבויה או לשלול את האבחנה שמדובר באיסכמיה לבבית.
איהומן
חנוך מילויצקי
חנוך מילויצקי (29 ביולי 1911 - 21 בפברואר 1970) היה רופא וחוקר, מומחה לכירורגיית לב-חזה ולכירורגיית כלי דם, חלוץ ניתוחי הלב בישראל, והיושב-ראש הראשון של איגוד הכירורגים בישראל. נרצח בפיגוע טרור במטוס סוויסאייר בשמי שווייץ.
ביוגרפיה.
מילויצקי נולד בברלין בירת הקיסרות הגרמנית, ולמד לימודי רפואה בשנות ה-30 באוניברסיטת ברלין. למרות המגבלות הקשות שהוטלו על לימודי יהודים בגרמניה הנאצית, הצליח לסיים את לימודיו וב-1936 קיבל תואר דוקטור לרפואה והתקבל לעבודה בבית חולים בברלין. עם התגברות רדיפת היהודים בסוף שנות ה-30 עלה לארץ ישראל, התיישב בירושלים והצטרף לסגל רופאי בית החולים הדסה בהר הצופים. הוא התמחה בכירורגיה, היה מתלמידיו הבולטים של הפרופ' פליקס מנדל, ובמהרה מונה לעוזר ראש המחלקה הכירורגית בבית החולים. במלחמת העצמאות שירת כראש השירותים הכירורגיים, ובמשך שבועות ארוכים טיפל בפצועים ובחולים בתנאים קשים ברובע היהודי הנצור.
בתום המלחמה מונה כרופא ראשי במחלקה לכירורגיה בהדסה. בצד עבודה קלינית, הקדיש זמן רב גם למחקר ולהוראה. עם פתיחת בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה ב-1949 מונה לאחראי על הוראת הכירורגיה. במהלך שנות ה-50 יצא לסדרת השתלמויות מקצועיות בתחום ניתוחי הלב בארצות הברית ובאירופה, ולאחריהן ייסד את המחלקה לכירורגיית לב, חזה וכלי דם ועמד בראשה. הוא ביצע את ניתוח הלב הסגור הראשון בישראל, בתקופה בה טרם נערכו ניתוחי לב פתוח.
עם תחילת התבססותם של ניתוחי הלב הפתוח בארצות הברית בתחילת שנות ה-60 החליט להקים בהדסה מערך כירורגי לניתוחים אלה. הוא שלח את תלמידו ד״ר ג'ו בורמן להשתלמות בתחום בלוס אנג'לס, ועם שובו של בורמן לישראל ב-1964 סייע בידו לערוך את ניתוח הלב הפתוח הראשון בישראל ולבסס את מערך ניתוחי הלב הפתוח. במחלקתו נותחו מטופלים מכל רחבי הארץ, ואף מארצות שכנות.
מילויצקי היה היושב ראש הראשון של איגוד הכירורגים בישראל. ב-1968 מונה ליושב ראש המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל. הוא היה ממנחי היסוד של ההתמחויות המקצועיות ובחינות ההתמחות.
ב-1969 יצא לשנת שבתון בארצות הברית, במטרה להשתלם בכירורגיית כלי הדם של הלב, תחום חדשני שאותו רצה לשלב בעבודת מחלקתו. דרכו חזרה לישראל בתום השבתון עברה דרך ציריך, שם עלה על טיסה 330 של סוויסאייר ביום 21 בפברואר 1970. המטוס התרסק אל אדמת שווייץ דקות ספורות לאחר ההמראה בשל מטען חבלה שהוחדר אליו בידי מחבלים של החזית העממית לשחרור פלסטין, וכל 47 הנוסעים ואנשי הצוות נספו. חנוך מילויצקי הובא למנוחות יחד עם יתר ההרוגים הישראלים בקבר אחים בהר המנוחות בירושלים.
פרס על-שם חנוך מילויצקי מוענק מדי שנה לרופא המתמחה המצטיין בתחום כירורגיית לב וחזה.
צ'פיילוב
צ'פיילוב (בפולנית: Ciepielów) הוא כפר במחוז ליפסקו שבפרובינציית מזוביה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב.
היישוב נוסד בידי משפחת האצולה הפולנית קזנובסקי, על דרך המסחר הישנה שבין ורשה וסנדומייז', ובשנת 1597 הוענקו לו זכויות עיר. בהמשך הוענקו ליישוב זכויות לקיים ירידים ושווקים.
בשנת 1869 נטלו הרוסים את מעמדו העירוני של היישוב, בעקבות השתתפות תושביו במרד ינואר. ב-8 בספטמבר 1939 רצחו הגרמנים כ-300 שבויי מלחמה פולנים ביישוב.
יהודי צ'פיילוב.
בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-350 יהודים, כשליש מתושביו, ופרנסתם הייתה על המסחר והמלאכה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו לכפר פליטים יהודים רבים, ומספר יהודיו הגיע לכ-600 איש. ב-6 בדצמבר 1941 רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו.