הדלורית עשויה לגרום לתגובה האלרגית דרמטיטיס במגע עם העור לאחר קילופה. בשימוש מסיבי בדלורית יש להשתמש בכפפות.
תחילת הגידול המסחרי בישראל - בתחילת שנות ה-80 כמצע גידול לחרקים מועילים בהדברה ביולוגית למספר מכונים במדינה. לאחר מכן נכנס כגידול מסחרי למאכל אדם ונקרא בתחילה "מיני דלעת" או "דילעית". השם "דלורית" נטבע כשם שיווקי.
בה&quot;ד 10
בסיס הדרכה 10, המכונה בה"ד 10, הוא בסיס הכשרה, הדרכה ואימונים של חיל הרפואה לכל התפקידים הרפואיים הדרושים בצה"ל. בסיס זה שכן עד ספטמבר 2015 במחנה צריפין ומאותו החודש הועבר לדרום לעיר הבה"דים. מפקד הבה"ד הנוכחי הוא אלוף-משנה דודי צוקרמן.
מבנה הבסיס.
מפקד בה"ד 10 הוא קצין בדרגת אלוף-משנה. מפקד הבה"ד כפוף פיקודית לקצין הרפואה הראשי. ההדרכה בבה"ד מתבצעת על פי הוראות ענף תורה והדרכה במפקדת קצין הרפואה הראשי שקובע הן את גרף האימונים וההכשרות והן את תוכן ההכשרות.
בכפוף למפקד הבסיס פועל המדריך הראשי (מד"ר) העומד בראש מחלקת ההדרכה של הבה"ד. מחלקת ההדרכה אחראית על איתור ומיון מועמדים להדרכה, הכשרת מדריכים והמפקדים ושמירה על כשירות סגל ההדרכה בבה"ד. כמו כן, אחראית המחלקה על פיתוח תוכני ההדרכה בבה"ד ועל אופן העברתם.
מגמות בבה"ד.
מגמת הכשרות יסוד.
מגמה זו היא המגמה הגדולה בבה"ד. המגמה מכשירה קרוב ל-3000 חניכים מדי שנה והיא אחראית על קורסים שונים ומגוונים כמו: קורסי החובשים, סייעות שיניים, חובשי רמו"ן מזכירות רפואיות, משקי ברה"צ וכו', במגמה זו מתקיימים כל קורסי ההכשרה הראשוניים לחיילים.
המגמה מחולקת לחמש פלוגת. בפלוגה
א' נערכת הטירונות של כלל הקורסים, בפלוגות ב' ג' וה'- "ענף חובשים", מתקיימים כלל קורסי חובשים בצה"ל, ובפלוגה ד', "מדור הדרכות מקצועיות" מתקיימים קורסים בנושאי בריאות הנפש (ברה"ן) ובריאות הצבא (ברה"צ), כמו גם קורסי סייעות שיניים וקורסי חובשים נוספים.
בראש המגמה סגן-אלוף, מתחתיו יש סגן מפקד מגמה, חמישה מ"פים ל-5 פלוגות, קצין הדרכה, שני נגדי הדרכה ואף פרמדיק הדרכה שאמונים על המקצועיות של כלל הסגל וכלל החובשים בצה"ל. ישנו גם נגד ענף בעל תפקיד אשר ממודר משאר הסגל למעט הקצינים במגמה על מנת לאפשר עבודה חלקה ותקינה.
מגמת מפקדים.
מגמה זו אחראית להכשיר את סגל הפיקוד של חיל הרפואה. בקורסים המועברים במגמה מועברים תוכני פיקוד וניהול נושאים רפואיים. הקורסים במגמה מזכים בהסמכה פיקודית או בדרגת כתף. במגמה מתקיימים קורסי הפיקוד הזוטרים: חופ"לים, אחראי מרפאה חוג"דים ופרמדיקים, השלמות חייליות: קציני רפואה (רופאים), קציני ארגון רפואה (קא"רים) וקציני מטה פארא-רפואיים (מקצועות רפואיים נלווים) והשתלמויות לקצינים בכירים: קורס רמ"דים וקורס מפקדי פלוגות.
מדור טראומה.
אף על פי שמדור טראומה מוגדר כמדור הוא גוף המעביר הכשרות בבה"ד. מדור זה אחראי על העברת קורס ה-ATLS לחיילים ואזרחים, המדור הוא הגוף היחיד בישראל המורשה לתת תעודת הסמכת ATLS הנדרשת במקצועות רפואיים שונים, הקורסים מועברים על ידי רופאים מומחים בכירים ומדריכי המדור. כמו כן, אחראי מדור טראומה על העברת קורס ה-MTLS (Military Trauma Life Support) לפרמדיקים ורופאים בצה"ל. ללא קורס MTLS המטפלים הבכירים אינם יכולים לסיים כרופאים ופרמדיקים צבאיים. יתרה מכך, ארגון נאט״ו מכיר בקורס זה כתורת טיפול לפצועי טראומה במתאר הצבאי ושולח רופאים למדור להכשרה זו.
בשנת 2010 הוסמך הבה"ד על ידי איגוד הכירורגים האמריקאי, והוא הגוף היחיד בישראל המחזיק ברישיון האמריקאי. בנוסף, במדור קיים מרכז הסימולציה של חיל הרפואה, המרכז סימולציה הוא בין הגדולים בארץ. מרכז בו ניתן לדמות באמצעות בובות חכמות ואמצעים פירוטכניים טיפול בפצוע או פצועים מרובים במתווה קרב ותחת אש. במרכז מתאמנים גופים מצה"ל וגופים אזרחיים.
במדור מתקיימים קורסים נוספים שמטרתם ריענון וכשירות של רופאים בסדיר או במילואים בצבא כדוגמת קורס חיר"ם (חינוך רפואה מתקדמת), השתלמות לה"ט (לימודי המשך טראומה), השתלמויות פרמדיקים, קורסי TRCS (Trauma Refreshment Course for Surgeons) ועוד.
גם קורסי החובשים ממגמת הכשרות יסוד מתאמנים ונבחנים במדור טראומה במטרה לדמות מצבי אמת בהם ייתקלו בשירותם הצבאי. כמו כן, במדור גם מועבר קורס ריענון לחובשים במילואים.
מגמת אימון יחידות.
עד מעבר בסיס ההדרכה לעיר הבה"דים, מגמה זו הייתה אחראית על אימון יחידות חיל הרפואה במילואים ובסדיר. ההדרכות התבצעו באמצעות סגל המגמה המאמן את יחידות חיל הרפואה במתקן אימון יחידות (שהיה ממוקם בצריפין). מגמת אימון יחידות הייתה מורכבת ממדור פנים וממדור חוץ, הידוע גם בתור החוליה הארצית. מדור פנים היה אחראי על אימוני חובשים מחלקתיים ופלוגתיים אשר מתבצעים בבסיס היחידה המאמנת - בה"ד 10. כמו כן, באחריות המדור ללוות לוגיסטית אימונים אשר מתבצעים ביחידה, וכן לחנוך רס"פים (רב-סמל פלוגתי) לתפקוד נכון בשעת חרום. החולייה הארצית מאמנת יחידות רפואה המתגייסות כחלק מאימון יחידת האם שלהן, בכל רחבי הארץ. מרבית האימונים מתבצעים בבסיסי היחידות המתאמנות, אך חלקם מתבצעים בבה"ד 10, וזוכים לתמיכת מדור פנים. החוליה הארצית אחראית על אימון כלל צוותי הרפואה בצבא ונחשבת איכותית מבחינה מקצועית כשאר מגמות בית הספר לרפואה צבאית.
בראש מגמת אימון היחידות ניצב הממ"ג (מפקד המגמה), ולצדו סגנו. תחתיהם נמצאו מפקד החולייה הארצית וחונך פלוגות. נוסף על כך, פעל נגד אימון יחידות שהיה אחראי על תיאום אימונים וניהול לוגיסטי. נגד החולייה היה אחראי על ניהול, הובלה מקצועית, תיאום וניהול קשרים מקצועיים עם גורמים בצבא ובאזרחות.
בית הספר לתיאום וקישור.
בעבר שכן בבסיס בית הספר לתיאום וקישור של מתאם פעולות הממשלה בשטחים. לאחר שהבסיס עבר לעיר הבה"דים, הועבר בית הספר לבה"ד 16.
איכות ההדרכה.
בה"ד 10 נחשב לבסיס הדרכה מוביל בצה"ל, ואף קיבל את פרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות לשנת 2009 כבסיס ההדרכה הטוב בצה"ל. חיילים מקורסי החובשים מאותרים להדרכה במהלך הקורס או טרם גיוסם לצה"ל, ולאחר מכן עוברים הכנה שלב א' וממויינים למגמות השונות בבה"ד. השלבים השונים שעוברים המדריכים לפני שמעבירים את השיעור משפרים את כושר ההדרכה ואת המקצועיות. כמעט בכל המגמות בבסיס עוברים המדריכים תדרוכים מול נגד ההדרכה (חייל סדיר שקודם לצורך תפקיד זה). מול נגד ההדרכה מעבירים את השיעור, או חלק מסוים בשיעור כדי להפגין ידע ומקצועיות. במדור טראומה מועבר השיעור בשלמותו מול נגד ההדרכה, ובענף חובשים לעומת זאת, ההדרכה מתבצעת בידי מפקד הכיתה בלבד.
נוסף על כך קיימת מערכת צפ"ה בבסיס (צוות פיתוח הדרכה), הצוות שכולל קצינים וחיילים סדירים כאחד, מסייע בבחירת מדריכים, תיקוף מערכים, משובים למפקדים ומדריכים. מלבד הצוות האורגני של הצפ"ה, נשלח נציג מכל מגמה, כדי ליצור פרספקטיבה על ההדרכה.
בנוסף בסוף שנת 2011 הוקם מדור טי"ל (טכנולוגיות ייעודיות להדרכה). זהו מדור שהמדריכים בו מואתרים במהלך קורסי החובשים, לפי יכולתם ההדרכתית ובנוסף לפי הרקע של המדריכים בתחומים יצירתיים שונים כגון:גרפיקה, קולנוע, תכנות ועוד. במדור יוצרים שיעורים המועברים לחניכי הבה"ד השונים מחניכי קורס החובשים ועד לרופאים בשימוש באמצעים טכנולוגיים מתקדמים ויצירתיים.
תסמונת מעיכה
תסמונת מעיכה (באנגלית: Crush Syndrome או Traumatic rhabdomyolysis) היא מצב רפואי קשה המאופיין בהלם ובאי-ספיקת כליות לאחר פגיעת מעיכה לשרירי השלד.
פגיעות בתסמונת מעיכה מתרחשות בדרך כלל באזורי אסון, כגון רעידות אדמה, או מלחמה. הלוקים בתסמונת הם קורבנות אסון, הנלכדים בדרך כלל תחת הריסות מבנים ומחולצים בחיים, לאחר ששהו לאורך שעות או אף ימים תחת משקל של חפצים או חלקי מבנים שנפלו על אברי גופם. התסמונת התגלתה לראשונה על ידי הרופא הבריטי אריק בייווטרס (Eric Bywaters) בפצועים בזמן הבליץ על לונדון, בשנת 1941. יש המכנים את התסמונת בשם "תסמונת בייווטרס" על שם הרופא שזיהה אותה לראשונה.
התסמונת נוצרת בזמן חידוש זרימת הדם אל האיברים הפגועים, לאחר שהורם מעליהם כוח המעיכה של ההריסות. הסברה היא שבמהלך חידוש זרימת הדם משתחררים אל זרם הדם חומרים אשר בריכוזים גבוהים הם רעילים – במיוחד מיוגלובין, אשלגן וזרחן – שהם תוצר של הרס רקמת השריר בעת ניתוק ממחזור הדם (איסכמיה).
תיאור התסמונת.
תסמונת מעיכה משפיעה על איברים רבים בגוף. בנוסף לאי-ספיקה כלייתית, התסמונת עשויה לגרום לאלח דם, לתסמונת מצוקה נשימתית חריפה, קרישי דם מפושטים בעורקים, דימומים, הלם תת-נפחי, אי-ספיקה לבבית, הפרעות קצב בלב, חוסר איזון אלקטרוליטי בדם, וטראומה נפשית.
עדיין לא קיימת הבנה מלאה במדע הרפואה באשר לדרך שבה הכליות מושפעות מתהליך זה, ייתכן כי הנזק לכליות נגרם בגלל שחרור חומרים מטאבוליים שהם רעילים לכליות.
מקרי תסמונת מעיכה.
אסונות טבע בהיקף נרחב עשויים לגרום למאות מקרים של תסמונת מעיכה בין הניצולים. כך קרה למשל ברעידת האדמה בארמניה בשנת 1988, שם נמנו כ-25,000 נספים והיו על פי הערכות כ-600 מקרים של תסמונת מעיכה. ברעידת האדמה בקובה, יפן, בשנת 1995, שם היו כ-5,000 נספים ו-372 מקרי תסמונת מעיכה. ברעידת האדמה באזור מרמרה, טורקיה, בשנת 1999, היו כ-17,000 נספים, ו-639 מקרי תסמונת מעיכה.