הראשון מבין השלושה הוא הובלה טכנולוגית. חברה יכולה להשיג FMA "יתרון ראשונים" כאשר הייתה לה פריצת דרך ייחודית במחקר ופיתוח שלה (מו"פ). טכנולוגיה חדשה וחדשנית יכולה לספק יתרון בעלויות בר-קיימא עבור המתמודד המוקדם; אם הטכנולוגיה, ועקומת הלמידה לרכישתה, ניתן לשמור על קניין והחברה יכולה לשמור על מנהיגות בנתח השוק. התפשטות החדשנות יכולה להפחית את היתרונות של יתרון הראשונים לאורך זמן, באמצעות ניידות כוח אדם, פרסום מחקר, תקשורת טכנית לא פורמלית, הנדסת לאחור וסיורים במפעלים. חלוצים טכנולוגיים יכולים להגן על המו"פ שלהם באמצעות פטנטים. עם זאת, ברוב הענפים פטנטים מעניקים הגנה חלשה בלבד, קל להמציא אותם או שיש להם ערך חולף בהתחשב בקצב השינוי הטכנולוגי. עם מחזורי החיים הקצרים שלהם, מרוצי הפטנטים יכולים למעשה להוכיח כנפילתו של חברת איטיות ראשונה המתקדמת.
במאמר משנת 1981 מייקל ספנס דן כיצד ניתן לשמור על עקומת הלמידה הטכנולוגית באופן קנייני, מה שמייצר מחסום כניסה עצום מצד אחרים. למרות שהמתחילים בשוק ה- FMA הם בעלי שליטה מלאה במשך תקופה מסוימת, התחרות עדיין נותרת, מנסה לרדוף אחר היוצרים. ספנס קובע כי חברות שמנסות להופיע כמובילות ראשונות ימכרו בדרך כלל את מוצריהן מתחת למחיר במאמץ להבין טוב יותר את השוק (כלומר להשיג אינטליגנציה); ואז, לאחר הקמה, להפוך את השוק ולשלוט בעלויות השוק. אף על פי שפנס קובע כי תחרות מסוג זה מפחיתה את הרווחיות, רוב הזמן נדרש לפרוץ לשווקים החדשים.
מאמרים מאת גילברט וניוברי (1982) ו- Reinganum (1983) ממחישים מה קורה אם חברה בעלת יתרון ראשונים, או בעלת עוקבים, הייתה מניחה מה מחלקות המו"פ של זו עושה. זה יכול לגרום לכך יתרון המהלך השני או השלישי יעלו על המובילים מכיוון שהם לא חושבים על התחרות שלהם.
Procter &amp; Gamble היא דוגמה בה מנהיגות טכנולוגית של החברה סייעה להניע את המוצר שלהם (חיתולים חד-פעמיים) לשוק האמריקאי. הם השתמשו בתחלואה מבוססת למידה כדי לסייע בהשקעה בסיבים סינתטיים אירופיים במחיר נמוך, שעזרו להוריד את העלויות, ואיפשרו למכור את החיתולים ברווחיות במחיר זול יותר.
היבטים פיזיים של FMA אינם הדרך היחידה שבה חברות מסוימות רוכשות יתרון זה. מערכות ניהוליות המסייעות להיבטים הארגוניים וההתנהגותיים של החברה עשויות להתברר כמועילות מאוד לחברות מתפתחות. כאשר סגנון הניהול של הפירמה אינו דומה לשום דבר אחר, ותופס תפיסות ניהול מסוימות וכלכלה שאינן חברות אחרות, אזי הם ירוויחו (למשל טבק אמריקאי, מרק קמפבל, שיבולת שועל קוואקר, פרוקטר וגמבל, טויוטה ).
פטור מנכסים נדירים.
אם לחברה המובילה ראשונה יש מידע בעל ערך גבוה, ייתכן והיא תוכל לרכוש נכסים במחירי שוק מתחת לאלו ששררו בהמשך התפתחות השוק. בשווקים רבים יש מקום למספר מוגבל של חברות רווחיות בלבד; המוביל הראשון יכול לעיתים קרובות לבחור את הגומחות האטרקטיביות ביותר ויכול לבצע פעולות אסטרטגיות המגבילות את כמות השטח הזמינה למצטרפים הבאים. מובילים ראשונים יכולים לקבוע עמדות במרחב גאוגרפי או מוצרים כך שמאחרים מוצאים שזה לא מועיל לכבוש את הביניים. הכניסה מודחת באמצעות האיום של לוחמת מחירים, שהיא אינטנסיבית יותר כאשר מוצבים חברות יותר מקרוב. התחייבות מכה ניתנת באמצעות עלות השקעה שקועה. כאשר יתרונות הגודל הם גדולים, בדרך כלל משופרים יתרונות מהעובדים הראשונים. יכולתו המוגדלת של המכהן משמשת כמחויבות לשמור על תפוקה גדולה יותר לאחר הכניסה, תוך איום של קיצוץ מחירים כנגד המנוחים המאוחרים.
החלפת עלויות ובחירת הקונה תחת אי ודאות.
עלויות מעבר הן משאבים נוספים שעל מתמודדים מאוחרים להשקיע כדי למשוך לקוחות הרחק מהחברה המובילה ראשונה. קונים עשויים להישאר באופן רציונלי עם המותג הראשון שהם נתקלים בו שמבצע את העבודה באופן משביע רצון. אם החלוץ מסוגל להשיג ניסוי צרכני משמעותי, הוא יכול להגדיר את התכונות הנתפסות כחשובות בקטגוריית מוצרים. עבור לקוחות פרטניים היתרונות של מציאת מותג מעולה הם לעיתים רחוקות מספיק גדולים כדי להצדיק את עלויות החיפוש הנוספות שיש לחייב. ניתן להצדיק ביתר קלות החלפת עלויות עבור קונים של חברות מכיוון שהם רוכשים סכומים גדולים יותר.
לעלויות מעבר יש תפקיד עצום היכן, מה ולמה הצרכנים קונים את מה שהם קונים. עם הזמן המשתמשים מתרגלים למוצר מסוים ולפונקציות שלו, כמו גם לחברה שמייצרת את המוצרים. ברגע שהצרכנים נוחים ומסודרים בדרכיהם, הם חלים עלות מסוימת, שהיא בדרך כלל תלולה למדי, למעבר למוצרים דומים אחרים.
חסרונות מובילים ראשונים.
למרות היותה עובדת ראשונה עלולה ליצור יתרון מוחץ, אך במקרים מסוימים מוצרים המתחילים לשווק אינם מצליחים. מוצרים אלה הם קורבנות של חסרונות ראשונים. החסרונות הללו כוללים "אפקטים של רוכבים חופשיים, פתרון של אי ודאות טכנולוגית או שוקית, שינויים בצורכי הטכנולוגיה או הלקוחות, ואינרציה מכה."
אפקטים של רוכב חופשי.
למובילים משניים או מאוחרים לענף או לשוק יש יכולת ללמוד מובילים ראשונים ואת הטכניקות והאסטרטגיות שלהם. "מובילים מאוחרים עשויים להיות מסוגלים 'לנסוע חינם' בחברות חלוציות בהשקעות במספר תחומים כולל מו"פ, חינוך קונים ופיתוח תשתיות." העיקרון הבסיסי של השפעה זו הוא שהתחרות מותרת ליהנות ולא תהיה בעלויות שעליו לובש הראשון לעמוד. "עלויות חיקוי" אלה נמוכות בהרבה מ"עלויות החדשנות "עליהן היה צריך לעבור הובלה ראשונה, ויכולות גם לחתוך ברווחים שמשרד החלוץ היה נהנה אחרת.
מחקרים על השפעות של רוכבים חופשיים אומרים כי התועלת הגדולה ביותר היא רכיבה על מכסי המחקר והפיתוח של החברה, ושיפור התפוקה על בסיס למידה. מחקרים אחרים בדקו את השפעות הרוכבים החופשיות ביחס לעלויות העבודה, מכיוון שמובילים ראשונים עשויים להעסיק ולהכשיר עובדים כדי להצליח, רק כדי שהתחרות תעסיק אותם.
פתרון אי ודאות טכנולוגית או שוק.
מובילים ראשונים חייבים להתמודד עם כל הסיכון הכרוך בפיתוח טכנולוגיה חדשה ויצירת שוק חדש עבורו. למובילים מאוחרים היתרון בכך שלא לקיים את אותם סיכונים באותה מידה. בעוד שמובילים ראשונים אין על מה להסתמך בעת ההחלטה על הכנסות פוטנציאליות וגדלים מוצקים, המובילים המאוחרים מסוגלים לעמוד בתקני התעשייה ולהתאים אותם בהתאם. על המעביר הראשון לקחת את כל הסיכון מכיוון שקובעים תקנים אלה, ובמקרים מסוימים הם אינם מחזיקים מעמד זמן רב כדי לפעול תחת התקנים החדשים.
שינויים בטכנולוגיה או בצרכי הלקוח.
"מתמודדים חדשים מנצלים אי-רציפות טכנולוגיות כדי לעקוף את המכהנים הקיימים." מתמודדים מאוחרים מסוגלים לפעמים להעריך צורך בשוק שיגרום למוצר ראשוני להיתפס כנחות. זה יכול להתרחש כאשר המוביל הראשון לא מסתגל או רואה את השינוי בצרכי הלקוח, או כאשר מתחרה מפתח מוצר טוב יותר, יעיל יותר ולעיתים פחות יקר. לעיתים קרובות טכנולוגיה חדשה זו מוצגת בזמן שהטכנולוגיה הישנה עדיין צומחת, וייתכן כי הטכנולוגיה החדשה אינה נתפסת כאיום מיידי.
דוגמה לכך היא תעשיית הקיטור שאינה מגיבה על ההמצאה והמסחור של סולר (קופר ושנדל, 1976). חסרון זה קשור קשר הדוק לאינרציה מכהן, והוא מתרחש אם המשרד אינו מסוגל לזהות שינוי בשוק, או אם מוצגת טכנולוגיה פורצת דרך. בשני המקרים, המובילים הראשונים נמצאים בעמדת נחיתות בכך שלמרות שהם יצרו את השוק, הם צריכים לקיים אותו ויכולים להחמיץ הזדמנויות להתקדם תוך ניסיון לשמר את מה שיש להם כבר.
כח האינרציה.
בעוד שחברות נהנות מההצלחה בכך שהן המצטרפות לשוק הראשונות, הן גם יכולות להיות שאננות ולא לנצל לחלוטין את ההזדמנות שלהן. לדברי ליברמן ומונטגומרי: הפגיעות של המוביל הראשון משופרת לרוב על ידי 'כח האינרציה'. לאינרציה כזו יכולות להיות כמה סיבות שורשיות:
חברות שהשקיעו רבות ברכוש קבוע לא יכולות להסתגל בקלות לאתגרים החדשים של השוק, מכיוון שיש להם פחות יכולת כלכלית לשנות. חברות שפשוט אינן מעוניינות לשנות את האסטרטגיה או את המוצרים שלהן ועולות עלויות שקועות מ"קניבליזציה "או שינוי ליבת העסק שלהם, נופלות קורבן לאינרציה זו. פחות סביר שחברות כאלה יוכלו לפעול בסביבה משתנה ותחרותית. הם עשויים לשפוך יותר מדי מהנכסים שלהם למה שעובד בהתחלה, ולא להקרין את מה שיידרש לטווח הארוך.
כמה מחקרים שחקרו מדוע ארגונים מכהנים אינם יכולים להתקיים נוכח אתגרים וטכנולוגיה חדשים, הצביעו על היבטים אחרים של כישלונות המכהנים. אלה כללו: "פיתוח שגרות וסטנדרטים ארגוניים, דינמיקה פוליטית פנימית ופיתוח יחסי חליפין יציבים עם ארגונים אחרים" (חנן ופרימן, 1984).
בסך הכל, חברות מסוימות נוקשות מדי ומושקעות ב"עכשיו ", ואינן מסוגלות להקרין את העתיד להמשיך למקסם את מעוז השוק הנוכחי שלהן.
סוגיות מושגיות כלליות.
אנדוגניות ואקסוגניות של הזדמנויות מובילות ראשונות.
יתרונות המובילים ראשונים הם בדרך כלל תוצאה של שני דברים: מיומנות טכנית (אנדוגנית) ומזל (אקסוגני).
מיומנות ומיומנות טכנית יכולים להשפיע ברורה על הרווחים ועל הצלחתו של מוצר חדש; מוצר טוב יותר פשוט ימכור מהר יותר. למוצר חדשני שהוא הראשון מסוגו יש פוטנציאל לצמוח בצורה אדירה. חברות מוכשרות טכנית מסוגלות לייצר את מוצריהן טוב יותר, בעלות נמוכה יותר ממתחרותיהן, ובעלי מיומנות שיווקית טובה יותר. דוגמה למיומנות טכנית המסייעת ליתרון של ראשונה במודע היא חיתול התינוק החד פעמי של פרוקטר וגמבל. היכולת להקדים את השוק באמצעות פריצות דרך טכניות, שימוש בחומרים שהיו נמוכים בעלות, כמו גם מיומנות הייצור הכללית שלהם וערוצי ההפצה, אפשרו ל- P&amp;G לשלוט בתעשיית החיתולים הפנויה.