הקהילה היהודית במסינה נהנתה משיויון זכויות ואוטונומיה. חיו בה רבנים מפורסמים כמו רב נטרונאי.
תקשרו הרבנים שבמסינה עם הגאונים הם ראשי ישיבות סורא ופומבדיתא שבבבל.
בית המדרש.
אברהם אבולעפיה הוא הרב המפורסם ביותר של הקהילה היהודית במחוז מסינה. בשנת 1281 הגיע אבולעפיה לאי סיציליה. בין השנים 1281 ל-1291 גר אבולעפיה במחוז מסינה.
שם הקים בית מדרש והצליח לאסוף סביבו עדה גדולה של תלמידים וחסידים במחוז מסינה.
תלמידי בית המדרש של אברהם אבולעפיה במחוז מסינה:
שם ככל הנראה הכריז אבולעפיה באופן גלוי על משיחיותו. בשל יומרות אלו פנו חלק מנכבדי המקום לרבי שלמה בן אדרת, שהיה מגדולי ההלכה באותה עת ושימש כנציג מעין-ממסדי של הדת, בשאלת נביאותו ומשיחיותו של אברהם אבולעפיה. הרשב"א דחה בתוקף את התפיסה והחל באחד הוויכוחים הראשונים על משיחיות קבלית בימי הביניים.
הרשב"א פתח במלחמת חורמה כנגד אבולעפיה ודחה בבוז את יומרותיו הנבואיות והמשיחיות. נקודת מתח נוספת בין השניים נוצרה בשל העובדה שהרשב"א שהיה אף הוא מקובל, אך החזיק בזרם התיאוסופי-תיאורגי של הקבלה (תורת הספירות), לעומת אבולעפיה שהחזיק בקבלה הנבואית. מאבקו של הרשב"א הצר את צעדיו של אבולעפיה, וכתוצאה מכך איבד קהל גדול מתלמידיו וחסידיו ואף נאלץ לעזוב לזמן מה לאי קומטינו הסמוך. עדות לרדיפה זו נמצאת באיגרת "וזאת ליהודה" שכתב אבולעפיה לרבי יהודה שלמון:
המחלוקת בין הרשב"א לאבולעפיה נמשכה משנת 1285 לערך עד לפטירתו של אבולעפיה. זמן פטירתו המשוער הוא בשלהי 1291 או בראשית 1292, שכן החל מאותה עת אין כל ידיעה על פועלו.
גם לאחר מותו של אבולעפיה השפיע חרם הרשב"א על תורתו, ועדות לכך היא העובדה שעד המאה ה-18 ספרו החשוב "חיי העולם הבא" נשאר בכתב יד.
בנות המזל
בנות המזל (באנגלית: Rags To Riches), סדרת טלוויזיה אמריקנית שהופקה במקור עבור NBC האמריקאי במשך עונה אחת בין השנים 1987–1988. בישראל הסדרה שודרה בשעות אחר הצהריים במסגרת הרצועה היומית "רואים 6/6" ששודרה בטלוויזיה החינוכית בסוף שנות השמונים ותחילת שנות התשעים.
התוכנית הייתה הראשונה בהיסטוריה של הטלוויזיה ששילבה קטעים מוזיקליים בתוך העלילה. מוזיקה משנות החמישים ושנות השישים הותאמו לעלילה.
עלילת הסדרה.
ניק פולי, איש עסקים ומיליונר בעל סגנון חיים של פלייבוי נאלץ לשדר דמות של איש המשפחה, ובעקבות כך הוא מאמץ קבוצה של שש ילדות יתומות אותן הוא מביא לגור איתו באחוזתו בבל-איר, קליפורניה. לאחר שהרעיון שלו לא הניב את התוצאות להן קיווה, הוא מבין כי זה לא היה חשוב ומבקש מהילדות שישארו לגור איתו לצמיתות.
העלילה בסדרה מתרחשת בשנת 1961 והתמקדה בחוסר המזל של הילדות ובבעיות בהן נתקלו הילדות בשנות השישים מריקודים, אהבה ראשונה, מציאת האמא הביולוגית, מקובלות חברתית ועד משבר הטילים בקובה.
הדמויות.
ששת הילדות הן:
מייקל וישנבסקי
מייקל כריסטיאן וישנבסקי (בפולנית: Michał Krystian Wiśniewski; נולד ב-9 בספטמבר 1972) יליד העיר לודז' הוא זמר פופ פולני, סולן להקת הפופ Ich Troje.
עבודה וקריירה.
וישנבסקי הופיע בשני סרטים: "כוכב" (בפולנית: "Gwiazdor", בשנת 2002) ו"סיפורי פשע" ("LawStorant", בשנת 2005). הוא נטל חלק בתוכנית המציאות של רשת TVN: "אני מה שאני" ("Jestem jaki jestem"), ובתוכנית המציאות "הראה את פניך" ("Pokaz swojo twatz") ברשת VIVA! POLAND. עם הלהקה Ich Troje הוא הוציא כמה סינגלים מוצלחים, ויחד הם ייצגו את פולין באירוויזיון 2003 עם השיר "אין גבולות" ("Keine Grenzen") וזכו המקום השביעי בגמר. בשנת 2006 הוא נבחר שוב בידי הציבור הפולני וייצג את פולין באירוויזיון 2006 עם השיר "הולך בעקבות לבי" ("Follow My Heart") יחד עם Ich Troje וריל מק'קוי.
באוקטובר 2005 פתח וישנבסקי בוטיק אופנה.
בעת הופעה קפץ וישנבסקי אל הקהל ופצע נערה. כתוצאה מכך, היא נהפכה לנכה במידה חלקית, סבלה מטראומה מנטלית חמורה, והייתה צריכה לעבור שיקום יקר. מייקל נקנס ב-6000 זלוטי בעקבות המקרה.
משפחה.
אשתו הראשונה הייתה הזמרת הפולניה מגדה פמה.
אשתו השנייה היא מרתה וישנבסקי, הידועה כ'מנדרינה'. יש להם שני ילדים: קסאבייר מייקל (נולד ב-2002) ופביאן מרתה (נולדה ב-2003). הזוג התגרש ב-2005.
וישנבסקי נישא לזמרת אנה שביאטזכק בלאס וגאס ב-2005. בתם הראשונה, אטינט אנה, נולדה ב-2006. ילדם השני, פאלקו כריסטיאן, שנולד ב-2007, נפטר ביום לידתו.
קוראנית
דיסלקסיה
דִּיסְלֶקְסְיָה (מיוונית: dys = קשה + lexis = מילה, נכתב גם בצורה הלא-תקנית: דיסלקציה. בעברית: הַפְרָעַת קְרִיאָה) היא לקות מולדת המסווגת כ"לקות למידה" המפריעה להליכים קוגניטיביים (תהליכי ארגון, עיבוד וניתוח מידע) הקשורים בכישורי השפה ודרושים לקריאה.
מקור הדיסלקסיה הוא נוירולוגי ואינו תוצאה של תפקוד אינטלקטואלי נמוך, של ליקויים רגשיים או של הוראה לקויה.
הדיסלקסיה היא הלקות השכיחה ביותר בקרב אוכלוסיית ליקויי הלמידה וניתן למוצאה בדרגות חומרה שונות. הדיסלקסיה מאובחנת אצל גברים בתדירות רבה יותר מאשר אצל נשים, אך יש הטוענים שהיא נפוצה במידה שווה אצל גברים ונשים. הדיסלקסיה אינה נעלמת עם הגיל, אך ניתן ללמוד להתמודד עמה במידה ניכרת.
הקשר בין לקות זו לבין הלקות הקוגניטיבית הקרויה דיסגרפיה ומתבטאת בהפרעות בכתיבה ואיות, אינו מובן. יש הטוענים שעבור חלק מהסוגים של הדיסלקסיה והדיסגרפיה מדובר בשתי צורות של אותה לקות.
ביטויי הלקות.
ככלל, לקות למידה היא מצב בו אדם מתקשה ללמוד או להפעיל ידע קיים, ביחס למצופה מאנשים בגילו, במנת משכלו והשכלתו. בהתאם לזה, אדם בעל דיסלקסיה יקרא פחות טוב מאנשים אחרים בעלי משכל וגיל דומה לשלו, שעברו הליך הוראת קריאה דומה לשלו.
תהליך רכישת הקריאה ילווה בקשיים כבר מכיתה א' ויכול להמשך מספר שנים, כאשר הקריאה נותרת מצרפת, איטית ורצופת שגיאות. הדיסלקסיה אינה נעלמת עם הגיל, כך שגם דיסלקטים בוגרים אשר הצליחו להגיע לרמת קריאה נורמלית מבחינת קצב ודיוק, מראים ליקויים הפוגמים באוטומציה של הקריאה.
דיסלקסיים מתקשים ביותר בקריאה גם בהינתן תנאי לימוד אופטימליים, הכוללים שיטת הוראה נכונה, כיתה שקטה, מורה טוב וסיוע של הוראה מתקנת.
על מנת לקרוא בצורה יעילה יש לקשר בין צורת האות לצלילה וכן לצרף את הצלילים הללו למילים.
ליקוי ברכישת הקריאה מתבטא בעיקר בקשיים ניכרים בלמידת כללי המיפוי של סימני כתב להגאים. כלומר, ישנה פגיעה ביכולת לקשר בין הצורה החזותית של אות או סימן ניקוד מסוים לצליל שהם מייצגים בשפה המדוברת. הקושי מתמקד באופן ספציפי בפונמות שהן היחידות השפתיות הקטנות ביותר שמהן מורכבות ההברות של המילים, וקשורה להנמכה במודעות פונולוגית המאפיינת את הדיסלקסיה.
בהתאם לכך, אופי הביטוי של הלקות משתנה בהתאם למאפיינים הספציפיים של שיטת הכתב הנהוגה עבור שפה מסוימת. כך נראה הבדל משמעותי בין קשיי קריאה בשפות אלפביתיות כמו עברית ואנגלית, לבין שפות לוגוגראפיות כמו סינית.
כאמור, הקושי הנגרם בעקבות הדיסלקסיה מתמקד רק ביכולת הקריאה הטכנית, הבאה לידי ביטוי בפענוח הקוד הגרפי והקישור בינו לבין הייצוג הצלילי של המילים. לכן, לקות קריאה אינה משפיעה ישירות על היכולת להבין מילים דבורות וטקסטים מושמעים.
זאת משום שבתהליך הפיענוח של מילים דבורות קיימים גורמים נוספים שאינם תלויים בכושר ההפרדה בין צלילים, כגון: מעטפת גל הקול, תנועות שפתיים וידיים של הדובר, הבעות פנים, הנסיבות בהן נאמרים הדברים ועוד.
קשיים משניים, בעיות נלוות ומניעתם.
הפגיעה הראשונית ביכולת הפענוח האוטומטית של הכתב הופכת את הקריאה לתהליך מכביד המצריך השקעה מאומצת של משאבי קשב רבים. הפענוח עלול לדרוש מאמץ כל-כך רב עד שאין פניות להבנת הנקרא, לפיתוח אסטרטגיות יעילות ולתהליכי למידה אחרים.
בנוסף המאמץ הנדרש לקריאה גורם לדיסלקסים רבים להימנע מקריאה ככל הניתן, דבר שיוצר חסך בתרגול המיומנות ובחשיפה לשפה הכתובה בהשוואה לבני הגיל.
מסיבות אלו ואחרות, ללא טיפול מתאים דיסלקסיה עלולה להוביל לבעיות נלוות מעבר לקשיי הקריאה הראשוניים ולפגוע באופן משני בהתפתחותן של מיומנויות למידה גבוהות יותר, כמו: עיכוב בתהליך הרכישה של כתיב תקין, הנמכה בהבנת הנקרא, ופגיעה בכושר ההבעה בכתב.
הקשיים הטכניים הראשוניים והמשניים פוגעים ביכולת של התלמיד הדיסלקסי להשתמש בספרי לימוד וטקסטים נוספים על מנת להפיק מהם את הידע הנדרש מבני כיתתו. באופן זה עלול להיווצר פער מול קבוצת השווים, אשר ישתקף בירידה בציונים. במקרה זה הציונים אינם משקפים בהכרח את יכולת ההבנה הכללית של התלמיד, דבר העלול להוביל לתסכול ופגיעה בדימוי העצמי. מכאן קצרה הדרך ליצירת קשיים רגשיים, חברתיים והתנהגותיים.
קיים קשר בין שיווי משקל וקואורדינציה לדיסלקסיה. קושי בדיוק שטף קריאה או יכולת השכלתית אינה קשורה לגיל האדם.
אף על פי שלא ניתן "לרפא" את הדיסלקסיה, אפשר בהחלט להימנע מרוב ההשלכות השליליות שעלולות להיות לה על אופן התפתחותו ואיכות חייו של האדם. טיפול מתאים בשלב מוקדם יכול לשפר את מיומנות הקריאה הטכנית ככל הניתן, לספק כלים לעקיפת הקשיים ודרכי למידה יעילות. כך, בעזרת איתור מוקדם ניתן לצמצם ואף למנוע את היווצרותן של בעיות נלוות כגון פערים בידע, צלקות רגשיות וקשיים חברתיים-התנהגותיים.
דיסלקסיה בגילאים שונים:
הגדרות וסוגי דיסלקסיה.
בשפת הדיבור לעיתים מכנים אדם בעל דיסלקסיה כדיסלקט או דיסלקטי.