בשנת 2011, על פי הסקר הלאומי של משקי הבית, אוכלוסיית אטוביקוק כללה 58.7% לבנים, 13.6% דרום אסייתים, 10.5% שחורים, 3.0% מאמריקה הלטינית, 3.0% פיליפינים, 2.2% סינים, 1.4% קוריאנים, 1.3% דרום-מזרח אסייתים, 1.3% מערב אסייתים, 1.2% ערבים, ו-3.8%, אחרים. 46.9% מהאוכלוסייה הם מהגרים ו-37.2% מתושבי צפון אטוביקוק הם במקורם מדרום אסיה, האחוז הגבוה ביותר בטורונטו.
עונת 2000 בגביע ליברטדורס
עונת 2000 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-41 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-15 בפברואר 2000 ותחרות הסתיימה ב-21 ביוני 2000. בתחרות השתתפו 34 קבוצות מ-10 מדינות חברי הארגון ומקסיקו.
התחרות הסתיימה בניצחון של בוקה ג'וניורס בפעם השלישית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות.
לאחר השלב המוקדם בו העפילו לשלב הבתים נציגי מקסיקו (נציגי ונצואלה הפסידו) בשלב הבתים של התחרות השתתפו 32 קבוצות:
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, שתי קבוצות בכל בית עלו לשלב השני. החל משלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט.
במידה ומספר קבוצות בבית זכו באותו מספר נקודות הקבוצות ביצעו סדרת בעיטות עונשין.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על הניצחון הוענקו שתי נקודות.
רכס לבן
רכס לָבָן הוא שלוחה טופוגרפית בהרי ירושלים הנמשכת מאזור היישובים אורה ועמינדב לכיוון דרום, בין שכונת עיר גנים במזרח לבין יד קנדי במערב. הרכס נקרא על שם סלע הקירטון הלבן והרך שממנו הוא עשוי. פסגות הרכס מתנשאות לגובה של יותר מ-800 מטר מעל לגובה פני הים, והוא יורד לגובה של כ-600 מטר מעל ערוץ נחל רפאים. על הרכס אושרה, בינואר 2021, הקמת שכונת מגורים הכוללת 5,250 יחידות דיור על פני 1,045 דונם.
אתרים.
שטח רכס לבן נכלל בפארק ירושלים (באזור זה הוא קרוי פארק נחל רפאים), פארק מטרופוליני שמקיף את העיר, שאותו הקימה הקרן הקיימת לישראל, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים. בשנת 2015, כחלק מפיתוח הפארק הונגש מעבר לנכים והוקם שביל אופניים סלול בחלקו הדרומי של הרכס. באזור מספר אתרי טבע ונוף, ביניהם:
ארכאולוגיה.
בשנים 2010 עד 2013 ערכה רשות העתיקות מספר חפירות הצלה באזור רכס לבן ובעמק שלמרגלותיו. השרידים שנחשפו בחפירות מעידים על שימוש חקלאי אינטנסיבי בשטח למן העת העתיקה ועד ימינו. השרידים אופייניים לעורף החקלאי הכפרי של דרום הלבנט. תיארוך השרידים שנחשפו כוללים טרסות חקלאיות, גתות, מחצבות, שומרות ומערת קבורה. השרידים מעידים על כך שהיו בשימוש מתמשך מאז תקופת הברונזה התיכונה בארץ ישראל, בתקופת הברזל בארץ ישראל ועד העת החדשה. מקבץ מחצבות האבן שנמצא באזור מעיד כי איכות הסלע באזור כנראה התאימה לאבני בנייה. התפוצה הנרחבת של המחצבות מצביעה על האפשרות שייתכן שבקרבת מקום התקיים יישוב קדום שטרם נמצא.
תוכניות פיתוח.
שטח רכס לבן נכלל בתוכנית ספדיה להרחבת ירושלים מערבה. התוכנית אושרה בוועדת המשנה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה לנושאים תכנוניים עקרוניים (ולנת"ע) בדצמבר 2002. התוכנית גררה התנגדויות רבות מצד רבים בעיקר בשל העובדה שהיא מתוכננת לפגוע בטבע ובנוף הייחודי, והיא בוטלה בשנת 2007. בשנת 2011, במסגרת הדיונים על תוכנית מתאר חדשה למחוז ירושלים, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה דחתה הצעה לאפשר פיתוח באזור רכס לבן. בשנת 2015, במסגרת תוכנית המתאר הארצית החדשה - תמ"א 1, הוחלט שוב לקדם תוכנית בנייה ברכס לבן. מטרת התוכנית לצמצם את המחסור בדיור בירושלים ולהוריד את מחירי הדירות. בנוסף מוצע להקים במסגרתה גם 690 יחידות דיור מוגן. בתחילה, ראש העיר ירושלים, ניר ברקת התנגד לבנייה, אך בנובמבר 2016 חזר בו והחליט לתמוך בבנייה באזור רכס לבן.
תוכנית רכס לבן במתכונתה הנוכחית החלה את דרכה בשנת 2014 כאשר השטח הוכרז בהחלטת ממשלה (דר/ 52) כמתחם מועדף לדיור, לקידום בוועדה למתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל 1009). לבקשת הרשות המקומית, התכנית (תמל/ 1009) הוסרה ממסלול ותמ"ל ועברה לקידום במסגרת הוועדה המחוזית. במקביל לקידום תוכנית רכס לבן (101-0387449) אושר להפקדה על ידי המועצה הארצית שינוי לתוכנית המתאר המחוזית (תמ"מ 1/30/1). זאת על מנת לאפשר בינוי למגורים, על ידי שינוי ייעוד מנוף כפרי פתוח/שטח חקלאי, פארק נופש מטרופוליני וגן לאומי על גבי פארק מטרופוליני.
השינוי לתוכנית המתאר המחוזית אושר ביולי 2019.
בפברואר 2017 נדונה התכנית לשכונה החדשה לראשונה בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה של ירושלים. בדצמבר 2018 הופקדה תוכנית לבניית 5,250 יחידות דיור ו-300 חדרי מלון. ב-28 בפברואר 2019, הוגשו 6,124 התנגדויות של הציבור לתוכנית הבנייה. ב-18 במאי 2020 דחה בג"ץ את עתירת מועצה אזורית מטה יהודה כנגד ההחלטה לבנות ברכס, והתיר בניית 5,250 יחידות דיור ו-300 יחידות דיור מוגן בשטח של 840 דונם ברכס.
בחודש מרץ 2019 חתמה עיריית ירושלים מול רשות מקרקעי ישראל על "הסכם גג", המאפשר תוספת בינוי של 23,000 יחידות בעיר ותוספת תקציבית לרשות המקומית. במסגרת ההסכם הוחלט כי בינוי בשטח רכס לבן יאפשר מנגנון "קרקע משלימה" לכ-2,500 יחידות דיור בהתחדשות עירונית במערב ירושלים (מנגנון המאפשר הקצאת קרקעות ליזם בתמורה לקידום פרויקטים באזורים בעלי ערכי קרקע נמוכים לפרויקטים של התחדשות עירונית).
בינואר 2021, אישרה סופית ועדת הערר של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את תוכנית הבנייה ברכס לבן. ההחלטה התקבלה בדעת רוב, בתמיכתן של שתי חברות הוועדה מול התנגדותה של חברת הוועדה השלישית, נציגת המשרד להגנת הסביבה. אולם במרץ 2021, ועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה ביטלה את האישור לבניית הפרדה מפלסית בצומת אורה, בשל היעדר תסקיר השפעה על הסביבה, דבר שהביא לעיכוב בתחילת בניית השכונה.
בעקבות כך בתאריך 09.03.2021 החליטה הוועדה המחוזית להתנגדויות של מחוז ירושלים לשוב ולדון בתוכנית. בתאריך ה-03.03.2022 הוחלט בדיוני הוועדה המחוזית להתנגדויות לבצע תיקונים ועדכונים לפני אישור מחדש.
בתאריך ה-08.03.22 הכריז ראש העיר ירושלים על קידום תוכנית חלופית לרכס לבן שאחת ממטרותיה היא צמצום הפגיעה בשטחים הפתוחים בהרי ירושלים.
התנגדויות לתוכנית.
במהלך שנת 2020 קמה תנועת התנגדות לבנייה ב'רכס לבן' ובהרי ירושלים בשם 'מצילים את הרי ירושלים'.
התנועה קיימה הפגנות גדולות בירושלים ונפגשה עם גורמים בעירייה וחברי מועצה בניסיון לשכנע את העירייה ואת ראש העיר ירושלים, משה ליאון, לבטל את התוכנית ולהכריז על המקום כ'גן לאומי'. בדצמבר 2020 פתחה התנועה בקמפיין מימון המונים לשם תביעה משפטית ותכנון של גן לאומי בהרי ירושלים.
תוכנית חלופית  - "בשורה בלבן".
בפברואר 2021 כינס משה ליאון, ראש העיר ירושלים, ישיבה לבחינת חלופות אשר יפחיתו את הפגיעה במעיינות ובעמק ויצמצמו את כריתת העצים הנרחבת. חלופה אשר תמנע פגיעה נוספת בעתיד.
מלאכת התכנון הוטלה על המתכנן מוטי קפלן (עורך תמ"א 1), בהובלת מהנדס העיר, חברת מוריה, וצוות רחב של אדריכלים ומומחים בתחום התחבורה, הידרוגאולוגיה ואקולוגיה. המתווה החלופי הוצג במסיבת עיתונאים שנערכה ב-08.03.2022 בעין לבן. שטח הבנייה צומצם מכ-800 דונם בתוכנית המקורית, לכ-300 דונם, השטח הנותר יקודם ויוכרז כגן לאומי. הבנייה רוכזה רובה ככולה על גבי מסלע קירטון אטים למים, ובכך נמנעת האפשרות לפגיעה באקוויפר ובמעיינות, ונמנעת כריתה של למעלה מ-10,000 עצים. על פי המתווה החלופי יתוכננו כ-6000 יח"ד , ראש העיר הצהיר כי לא יקודמו תוכניות אשר פוגעות בסביבה לפני שימוצו כל האפשרויות בשטחים המופרים, בדרך של התחדשות עירונית, וציפוף הבינוי.
בעקבות הפרסום, הצהירו החברה להגנת הטבע, רשות הטבע והגנים וקרן ירושלים ירוקה, על תמיכתם במתווה החלופי שהוצע [iv], אך ארגונים ירוקים אחרים, הביעו חששות והסתייגות מצעדו.
מאיר שמיר (איש עסקים)
מאיר שמיר (נולד בשנת 1951) הוא איש עסקים ישראלי, בעל השליטה בחברה הציבורית מבטח שמיר אחזקות בע"מ, שבה הוא מכהן גם כמנכ"ל.
בשנת 2012 העריך כתב העת "פורבס ישראל" את הונו ב-150 מיליון דולר.
ביוגרפיה.
מאיר שמיר נולד בקיבוץ בארות יצחק, ומגיל חמש גדל בפתח תקווה. למד בישיבת בני עקיבא נחלים. סיים קורס טיס ב-1971, שירת בצה"ל כנווט קרב בטייסת הפטישים של חיל האוויר, ואחרי מלחמת יום הכיפורים השתחרר מצה"ל. הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן. הוא נשוי לפרופסורית עדינה שמיר ולהם שלושה ילדים בהם כדורגלן העבר גיא שמיר.
את הקריירה העסקית שלו החל כפקיד בסוכנות הביטוח "מבטח", שהייתה חברה בת של חברת הביטוח "סהר". בגיל 30 רכש 50% ממניות "מבטח" ובהמשך רכש את יתר הבעלות בה, שינה את שמה ל"מבטח שמיר" והפך אותה לשחקן מרכזי בשוק הביטוח בישראל. בין השאר נמנה עם גדולי הסוכנים של חברת הביטוח "לה נסיונל" במכירת עשרות אלפי פוליסות ביטוח חיים לקיבוצים, במה שהתגלה מאוחר יותר כעסקאות פיקטיביות, בגינן הועמד לדין והורשע מנכ"ל "לה נסיונל", משה פרג. שמיר נחקר בפרשה זו אך לא הועמד לדין, והעיד מטעם התביעה במשפטו של פרג. עם זאת, הוא נאלץ לשלם פיצוי של מיליוני ש"ח לחברת הביטוח "הדר", החברה האם של "לה נסיונל".