יחסי ערב הסעודית–צרפת הם יחסי החוץ בין צרפת לערב הסעודית. היחסים הדיפלומטיים החלו בשנת 1926. כיום סעודיה היא בעלת ברית של צרפת, עם תיאום כלכלי, צבאי ופוליטי חזק בנושאים רבים כמו תוכנית הגרעין האיראנית והפקרת בשאר אל-אסד. הקשר נקרא שותפות אסטרטגית עולמית. צרפת מחזיקה בערב הסעודית שגרירות בריאד וקונסוליה כללית בג'דה. ערב הסעודית מחזיקה שגרירות בפריז. שתי המדינות הן חברות ב-G-20.
היסטוריה.
צרפת פתחה את הקונסוליה הראשונה שלה בג'דה בשנת 1839.
גם סעודיה וגם צרפת התנגדו למדינות הציר במלחמת העולם השנייה, בה סיפקה סעודיה נפט לבעלות הברית. לאחר מכן, ערב הסעודית התייצבה עם מדינות נאט"ו נגד הקומוניזם.
מאז שהמלך פייסל והגנרל דה גול נפגשו בשנת 1967, התפתחו היחסים הדו-צדדיים באמצעות קשרים אישיים ברמות הגבוהות ביותר.
צרפת הצטרפה לארצות הברית וכוחות קואליציה אחרים במבצע מגן המדבר, פעולה של נשיא ארצות הברית ג'ורג' הרברט ווקר בוש להגן על הממלכה מפני תוקפנות עיראקית לאחר הפלישה לכווית.
בשנת 2016 גינתה צרפת את מתקפת הטילים הבליסטיים של החות'ים נגד מכה.
ביקורים רשמיים.
ביקור רשמי במאי 2015 של נשיא צרפת פרנסואה הולנד היה היסטורי במיוחד כאשר פגש את האפוטרופוס על שני המסגדים הקדושים המלך סלמאן, יורש העצר מוחמד בן נאיף וסגן יורש העצר מוחמד בן סלמאן וכן היה אורח הכבוד במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ. במרץ 2015 ביקר בצרפת יורש העצר מוחמד בן נאיף, סגן ראש הממשלה ושר הפנים, שם קיבל את עיטור לגיון הכבוד, העיטור הגבוה ביותר בצרפת שמקבליו נקבעים על ידי נשיא צרפת.
בשנת 2015 הוזמן נשיא צרפת פרנסואה הולנד על ידי סעודיה לנאום בפסגת מועצת שיתוף פעולה במפרץ בסעודיה, תפקיד שלא ניתן לעיתים קרובות לראש מדינה זרה.
ב-6 במרץ 2016 נמסרה הודעה רשמית משותפת בין סעודיה לצרפת בתום הביקור הרשמי בפריז של יורש העצר מוחמד בן נאיף.
במאי 2016 קיימה משלחת של ועדת הידידות הפרלמנטרית הסעודית–צרפתית של מועצת השורא פגישה עם שר החוץ הצרפתי ז'אן מארק במשרד החוץ הצרפתי בפריז.
יחסים כלכליים.
על פי מקורות חדשים באל-ערביה, חוזים אלו, המדגישים את קשריה ההולכים וגדלים של פריז עם ריאד, הם "הסימנים הראשונים לברית סעודית-צרפתית חזקה בהרבה. החודשים הקרובים הולכים להפגין בדיוק עד כמה קרובים שני בעלי ברית אלה כעת."
הוקם פורום להרחבת המסחר הסעודי-צרפתי המכונה פורום הזדמנויות עסקיות בצרפת. הפורום הראשון נערך בהצלחה בפריז באפריל 2013 בחסות BSF, ואורגן על ידי משרד המסחר והתעשייה, בשיתוף של משרד הכלכלה והתעשייה, מועצת לשכות סעודיה, ומועצת העסקים צרפת-סעודיה. פגישה שנייה נערכה ב-12–13 באוקטובר 2015 בריץ-קרלטון ריאד, ובה התאגידים הגדולים בצרפת כמו איירבוס ולגראנד.
יחסים ביטחוניים.
צרפת היא ספקית הנשק השלישית לסעודיה (אחרי ארצות הברית ובריטניה) ויש לה פוטנציאל צמיחה בתחומים רבים. ב-24 ביוני 2015, ערב הסעודית וצרפת הסכימו לחתום על עסקאות בסך 12 מיליארד דולר, ושר החוץ הצרפתי לורן פביוס אמר כי עשרת החוזים כוללים 23 מסוקי איירבוס H145 בשווי 500 מיליון דולר. בתוך כך, סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה כי משרד ההגנה הסעודי דן גם בחוזה לסירות סיור ימי צרפתיות, שנבנו על ידי DCNS. בשנת 2015 צרפת חתמה על עסקת נשק בסך 10 מיליארד דולר עם סעודיה לאספקת 30 סירות סיור.
בשל המלחמה המתמשכת בתימן, סעודיה חתמה בפברואר 2019 על הסכם ראשוני עם הצי הצרפתי לבניית ספינות מלחמה, פריגטות, קורבטות ופריטים קשורים בסעודיה.
סקר סיכונים
סקר סיכונים הוא תהליך מובנה, המתנהל בהתאם למתודולוגיה ידועה, ואשר תכליתו לאתר את הסיכונים ורמתם האורבים לארגון כלשהו, ואשר עלולים לפגוע במימוש מטרותיו.
רקע.
לכל ארגון קיימים סיכונים פוטנציאליים, העלולים לפגוע ביכולת הארגון לתפקד, ובמקרים קיצוניים אף להביא לקריסתו. דוגמה מפורסמת בישראל - הבנק למסחר. סקר סיכונים מהווה בסיס לניהול סיכונים בכל ארגון. ניהול הסיכונים מאפשר לארגון לקבוע מהי רמת הסיכון שהוא מעוניין לקחת או יכול לקבל במסגרת תהליך בניית הערך לבעלי המניות. הצלחה בניהול הסיכונים תאפשר לארגון להשיג ביצועים ויעדי רווח טובים יותר, להימנע מהפסדים ולהבטיח דיווח אפקטיבי וציות להוראות החוק.
מדובר בתהליך לאיתור, ניתוח והערכת הסיכונים שלהם חשוף הארגון. במסגרת סקר סיכונים אנו מזהים את הסיכונים הקיימים בתהליכי העבודה השונים בארגון, על ידי איסוף המידע הנדרש מבעלי התפקידים ובדיקת מידע ואסמכתאות; וכן, ממפים את הסיכונים באופן מתודולוגי ומדרגים אותם לפי רמת ההשלכה הפוטנציאלית שלהם על הארגון (על פי מכפלת נזק והסתברות) – רמה גולמית ורמה שיורית.
סיכון הוא התרחשות אירוע פנימי או חיצוני לארגון אשר יכול להשפיע על יישום האסטרטגיה החברתית או השגת היעדים שנקבעו. בהתאם להגדרה זו, סיכון יחשב כסטייה מהתוצאה הצפויה (סטייה חיובית או שלילית). נהוג לקטלג את הסיכונים על פי קבוצות, כגון: סיכונים תפעוליים, סיכונים טכנולוגיים, סיכונים פיננסים (סיכוני אשראי, סיכוני שוק, סיכוני נזילות), וסיכונים אסטרטגיים.
אופן הביצוע.
הבסיס והתנאי לקיום סקר סיכונים הוא הכרת תהליכי העבודה בארגון. על בסיס הכרה עמוקה ויסודית של תהליכים אלה, ניתן להעריך את הסיכונים שאורבים להם. לאחר שמבצע סקר הסיכונים חש שהוא מכיר את תהליך העבודה שלגביו הוא מכין את הסקר, הוא צריך להעריך את הסיכונים הקיימים לתהליך, לדוגמה באמצעות טבלת בסיס, שאליה מצטרפות חמש טבלאות משנה:
הערכת הסיכון הגולמי צריכה להתבצע כאילו שאין כל בקרה על התהליך. כאמור בערכים הנ"ל, הסיכון הגולמי מורכב ממכפלת ההסתברות להתרחשות הסיכון, בעוצמת הנזק שעלול להתקיים עם התרחשותו. בהיעדר יכולת לחשב באופן מדויק הסתברות להתרחשות הסיכון, מקובל לחלק בצורה איכותנית את ההסתברויות לחמישה אינטרוואלים המוגדרים בצורה איכותנית. ההנחה היא שמוחשי וקל יותר להעריך את ההסתברות על פי הגדרות אלה, מאשר בנקיטת אחוז מסוים של הסתברות - ראו טבלה מס' 2.
לאחר הערכת ההסתברות להתרחשות הסיכון הגולמי, יש להעריך את עוצמת/חומרת הסיכון אם וכאשר יתקיים. גם כאן מקובל לחלק את החומרה לחמישה אינטרוואלים, כמופיע בטבלה מס' 3. השלב הבא הוא חישוב הסיכון הגולמי. חישוב זה יבוצע ע"פי טבלה מס' 4 וזאת על פי מפגש ההסתברות לקיום הסיכון שהערכנו עם חומרתו המוערכת.
כעת עלינו להעריך את אפקטיביות הבקרה, ככל שקיימת, ולהעריך האם היא מרחיקה את הסיכון אם לאו. יש לתאר אותה על פי המופיע בטבלה מס' 1, ולהעריך את איכותה והאפקטיביות שלה על פי טבלה מס' 5. את רמת אפקטיביות הבקרה יש להפגיש בטבלה מס' 6 (מטריצה) עם רמת הסיכון הגולמי, ומתקבלת את רמת הסיכון השיורי, שהוא למעשה הסיכון האמיתי הניצב לפנינו.
מקרה חריג: סקר סיכונים סייסמיים.
במקרה של קיום סקר סיכונים מרעידות אדמה, לא מתקיים השלב המתואר לעיל של השפעת אפקטיביות הבקרה (טבלאות 5 ו- 6) על הסיכון הגולמי, וסיכון זה הוא הרלוונטי והקובע. זאת מכיוון שעוצמת/חומרת הסיכון נקבעת בדיסציפלינה זו על פי דרגת הנזק הצפויה ואיכות הבניה של המבנה. מכיוון שאין כל יכולת לקיים בקרה על התממשות הסיכון (רעידת האדמה תתרחש כך או אחרת ואין שליטה על כך), הבקרה היחידה האפשרית היא פעילות לשיפור איכות המבנה. ברגע שקוימה בקרה זו ואיכות המבנה שופרה, הרי מדובר כבר במבנה שונה, בעל איכות משופרת, שמעריכים את הסיכון הגולמי אודותיו, ואין מעבר לשלב השפעת אפקטיביות הבקרה..
ארץ אידית' רון
ארץ אידית' רון (באנגלית: Edith Ronne Land) היא אזור באנטארקטיקה.
ארץ אידית' רון גובלת בארץ פאלמר ובארץ אלזוורת' ממערב, בארץ המלכה אליזבת מדרום, ובארץ קואטס ממזרח.
ארץ אידית' רון כללה את אזור מדף הקרח רון-פילכנר ואת האי ברקנר (האי השני בגודלו של אנטארקטיקה), כמו גם מספר איים אחרים המוקפים על ידי מדף הקרח.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי האזור.
האזור התגלה על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1947–1948.
מקור השם.
שמה של ארץ אידית' רון ניתן לה על ידי צ'ילה.
האזור נקרא על שמה של אידית' רון, שהייתה האישה הראשונה שהייתה חברה מלאה במשלחת חקר אנטארקטי.
אידית' רון הייתה אשתו של קומנדר פין רון, מחיל המילואים של צי ארצות הברית, אשר הנהיג את משלחת החקר האנטארקטית רון, בין השנים 1947–1948.
אזורים שנקראו בעבר בשם זה.
בשנת 1947 רון חקר אזור נרחב מדרום למדף הקרח שבלט לים וודל על שמה של אשתו.
עם זאת, בין השנים 1957–1958 התברר כי מדף הקרח היה גדול משחשבו, וכולל שטחים שנחשבו בעבר כ"ארץ אידית' רון".
הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים החליטה בשנת 1968 לקרוא למדף הקרח כולו על שמה של אידית' רון - הוא "מדף הקרח רון"; צ'ילה, כאמור, נתנה לאזור אחר את השם "ארץ אידית' רון".
לקריאה נוספת.
• Dee Molenaar, Robert A. Wharton, Jr., John Schutt, MOUNTAINEERING IN ANTARCTICA
נשיא טנזניה
נשיא טנזניה (בסווהילי: Rais wa Jamhuri ya Muungano wa Tanzania) הוא ראש המדינה וראש הרשות המבצעת של טנזניה. הוא גם המפקד העליון של הכוחות המזוינים של המדינה.
הנשיא נבחר בבחירה ישירה על ידי הציבור לכהונה בת חמש שנים. לצידו נבחר גם סגן נשיא. הנשיא רשאי להיבחר לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד.
על פי חוקת המדינה ממנה הנשיא את ראש הממשלה – בכפוף לאישור הפרלמנט – ואת חברי הקבינט.
מקום מושבו של הנשיא הוא במעון האיקולו שבעיר הבירה לשעבר דאר א-סלאם.
מגפת הקורונה ברוסיה