TNT אינו דינמיט ואינו מכיל דינמיט. TNT הוא תרכובת לעומת דינמיט שהוא חומר הספוג בניטרוגליצרין.
מאפיינים כימיים.
בזמן פיצוץ, עובר ה-TNT, אחת משתי תגובות הפירוק הבאות:
לתגובות אלו, על אף היותן אקסותרמיות, ישנה אנרגיית שפעול גבוהה. לפיכך, כדי להתחיל תגובת פיצוץ בחומר יש להשתמש בנָפַץ.
בצורתו הטהורה TNT הוא יציב מאוד ואינו רגיש לזעזוע, לחום או להלם, בניגוד לניטרוגליצרין, למשל. TNT אינו מגיב עם מתכות ואיננו היגרוסקופי, ולכן ניתן לאחסן אותו למשך זמן כמעט בלתי מוגבל. עם זאת, TNT מגיב עם מתכות אלקליות ליצירת תרכובות בלתי יציבות שרגישות לזעזוע ולחום.
הכנה.
תהליך הכנת ה TNT מורכב משלושה שלבי ניטרציה:
בראשון, טולואן (מתיל בנזן) עובר, באמצעות חומצה חנקתית וחומצה גופריתית, ניטרציה ראשונה ל-MNT (מונו-ניטרו-טולואן). לאחר מכן החומר עובר ניטרציה שנייה ל-DNT (די-ניטרו-טולואן) ולבסוף ניטרציה שלישית ל-TNT. את החומצות שנותרו ניתן למחזר ולהשתמש שוב לייצור עוד TNT.
היסטוריה.
TNT סונתז לראשונה בשנת 1863 על ידי הכימאי הגרמני יוזף וילברנד, אך הפוטנציאל הטמון בו לא זוהה במשך מספר שנים, בעיקר בגלל הקושי שבהפעלתו. מנגד זכו יתרונות החומר לתשומת לב, בעיקר יציבותו וקלות התכתו בעזרת מים חמים או קיטור, כך שניתן ליצוק אותו לתוך תבניות.
כוחות הצבא הגרמנים החלו להשתמש ב-TNT ב-1902 כחומר נפץ בפגזי ארטילריה. הצבא הבריטי הכניס את ה-TNT לשימוש בהדרגה החל מ-1907 - הוא החליף את השימוש בחומרי נפץ אחרים. במלחמת העולם הראשונה תרם השימוש שעשו הגרמנים ב-TNT ליכולות המלחמתיות הימיות שלהם: הם השתמשו בו בפגזים וכך יכלו אלה לחדור את שריונן של הספינות הבריטיות, ולהתפוצץ בתוכן. בניגוד לבריטים שהשתמשו בפגזים שהתפוצצו מחוץ לספינות הגרמניות.
עקב הביקוש הרב ל-TNT במהלך מלחמת העולם הראשונה נוצר מחסור בו, וחלק גדול מתערובות הנפץ שבהן השתמשו הצדדים היו תערובות של TNT עם חומרים אחרים, בהם אמוניום ניטראט.
רעילות.
TNT הוא חומר רעיל. במגע עם העור, הוא יוצר גירוי חריף וכן צובע את האזור הפגוע בצהוב זרחני. אנשים הנחשפים לחומר לזמן ממושך עלולים לפתח אנמיה, פוריות נמוכה ותפקודי הכבד שלהם יפגעו. בנוסף, TNT נמצא ברשימת החומרים החשודים כקרצינוגנים. פגיעות שונות, כגון פגיעות בדם, בכבד, בטחול ובמערכת החיסון נצפו אצל בעלי חיים אשר נשמו או אכלו TNT.
אכילת TNT צובעת את השתן באדום כתוצאה מפירוק ולא כתוצאה מדם בשתן. ידוע על מקומות שונים בהם מופיעים מים ורודים אלו כתוצאה מזיהום ב-TNT, למשל, ליד אזורי אימון צבאיים. זיהום מים כזה יכול להיות קשה ויקר לנקותו.
קלויזנבורג
דרומסיים
פרס גלובוס הזהב
פרס גלובוס הזהב הוא פרס לסרטי קולנוע ולתוכניות טלוויזיה, הניתן בטקס שנערך בארצות הברית. הפרס מוענק מטעם איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד (HFPA), והטקס הוא חלק משמעותי מ"עונת הפרסים" של תעשיית הבידור האמריקאית, שמגיעה לשיאה בטקס פרסי האוסקר. שידור הטקס מגיע בדרך כלל למידרוג השלישי בגובהו בין טקסי הפרסים, מיד אחרי פרס אוסקר ופרס גראמי.
היסטוריה.
טקס פרסי גלובוס הזהב הראשון נערך לראשונה ב-1944 באולפני פוקס המאה ה-20, ומאז הוא נערך במקומות שונים רבים. ב-1952 ניתן פרס למפעל חיים לבמאי ססיל ב. דה-מיל, ומאז כינויו הרשמי הוא פרס ססיל ב. דה-מיל. בשנה שלאחר מכן ניתן הפרס לראשונה לוולט דיסני.
בשנים הראשונות הוגשו הפרסים על ידי עיתונאים באיגוד. בשידור הטלוויזיוני הראשון של הטקס ב-1958 השתלטה על ההגשה ה"רט פאק", חבורת שחקנים שכללה את פרנק סינטרה, דין מרטין וסמי דייוויס ג'וניור. החבורה עלתה על הבמה והגישה את הפרסים תוך כדי עישון סיגריות ושתיית ויסקי, להנאת הקהל. בשנה שלאחר מכן ביקש האיגוד מהחבורה להגיש את הטקס.
ב-1964 התקיים השידור הארצי הראשון של הטקס, כפינה בתוכנית של אנדי ויליאמס. ב-1965 חולקו לראשונה גם פרסים לתעשיית הטלוויזיה.
בשנת 2008 לא התקיים הטקס בשל שביתת התסריטאים, ובמקום זאת התקיימה מסיבת עיתונאים קצרה שבה נחשפו הזוכים.
בשנת 2021 חשף עיתון לוס אנג'לס טיימס את חוסר גיוון האתני של איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד. בעקבות כך החרימו את האיגוד חברות כמו נטפליקס, פריים וידאו ווורנר מדיה, שחקני קולנוע כמו טום קרוז וסקרלט ג'והנסון וכו', בעקבות זאת החליטה חברת NBC לא לשדר את הטקס בשנת 2022.
ב-1 באוקטובר 2021, איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד גייס 21 חברים חדשים בהתאם לגיוון האתני.
ב-15 באוקטובר 2021, עדיין ישנן תוכניות לקיים בכל זאת את האירוע בתור פרזנטציה ב-9 בינואר 2022, עם או בלי שידור. למרות זאת, NBC, ארגוני מדיה, שחקנים ובדרנים שונים ימשיכו להחרים את הטקס של השנה. לבסוף, התקיים טקס מצומצם בצל החרם ובלי שידור טלוויזיוני.
סרטים ישראליים בגלובוס הזהב.
שלושה מסרטיו של אפרים קישון כיכבו בטקסי חלוקת פרסי גלובוס הזהב. ב-1964 זכה סרטו "סאלח שבתי" בשני פרסי גלובוס הזהב - השחקן (חיים טופול) והסרט הזר, ב-1972 זכה סרטו "השוטר אזולאי" בפרס גלובוס הזהב בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר, וב-1969 היה סרטו "תעלת בלאומילך" מועמד לפרס באותה הקטגוריה.
בשנת 2006 זכה סרטו של הבמאי הערבי ישראלי האני אבו אסעד, "גן עדן עכשיו", בקטגוריית הסרט הזר.
בשנת 2009 זכה הסרט "ואלס עם באשיר" בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר, והפך בכך לסרט המונפש הראשון בהיסטוריה שזכה בקטגוריה זו, כמו-גם לסרט האנימציה הראשון שעלילתו מתרחשת על רקע אירועים אמיתיים, שזכה בפרס גלובוס הזהב תחת קטגוריה כלשהי.
שיאני זכיות ומועמדויות.
בזכייה אינדיבידואלית, ברברה סטרייסנד מחזיקה את שיא הזכיות עם 10 זכיות, ואחריה מריל סטריפ וטום הנקס עם 9 זכיות כל אחד. הנקס זכה בפרס גם כשחקן וגם כמפיק, ואילו הזכיות של סטריפ הן בעבור משחק בלבד. סטרייסנד זכתה בפרס גם כשחקנית, מלחינה, תסריטאית ובמאית.
נכון ל-2021, סטריפ גם מחזיקה את שיא המועמדויות לפרס עם 32 מועמדויות, ואחריה בא המלחין ג'ון ויליאמס עם 26 מועמדויות. רק ארבע שחקניות זכו בשני פרסים באותו טקס; סיגורני ויבר (1989), ג'ואן פלורייט (1993), הלן מירן (2007) וקייט וינסלט (2009).
גלובוס הזהב
ברק יצחקי
ברק יצחקי (נולד ב-25 בספטמבר 1984) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, וכיום המנהל המקצועי של קבוצת מכבי תל אביב.
קריירה.
יצחקי גדל במחלקת הנוער של הפועל אשקלון. בתחילת עונת צורף לקבוצה הבוגרת של המועדון, ששיחקה בליגה הארצית (הליגה השלישית), וזכה איתה בגביע הטוטו של הליגה הארצית, בעונה זו ובעונה שלאחר מכן.
בעונת 2003/2004 עבר יצחקי לבית"ר ירושלים. באותה עונה עמד מאזנו על שלושה שערים ושלושה בישולים. בעונת 2004/2005, תחת הדרכתו של המאמן לואיס פרננדס, זכה יצחקי ליותר דקות משחק, והפך לבורג מרכזי בחוליה ההתקפית של הקבוצה. בסיום עונת 2005/2006, קיבל יצחקי הצעה מקבוצת ראסינג גנק הבלגית להצטרף לשורותיה. בסופו של דבר, נשאר יצחקי בבית"ר ירושלים וחתם על חוזה ל-5 עונות נוספות. בתחילת עונת 2006/2007 נפצע יצחקי, והחמיץ את מרבית משחקי הליגה. הוא החלים מהפציעה וחזר להרכב הקבוצה במהלך הסיבוב השלישי של הליגה, ועם שובו למגרשים הציג יכולת טובה וכבש מספר שערים משמעותיים שסייעו למועדון לזכות באליפות.
בתחילת עונת 2007/2008 שיחק עם בית"ר ירושלים במוקדמות ליגת האלופות, וב-27 בדצמבר 2007 חתם יצחקי לשלוש שנים וחצי בראסינג גנק הבלגית, שם שיתף פעולה חלוץ ישראלי נוסף, אליניב ברדה. ב-12 ביולי 2008, לאחר חצי עונה שבמהלכה כבש שלושה שערים לזכות המועדון, שוחרר יצחקי מגנק לאור בקשתו לחזור לבית"ר ירושלים, וחתם בשורותיה לארבע שנים. בעונת 2008/2009 היה שותף לזכייתה של בית"ר ירושלים בגביע המדינה, ואף סיים כמלך השערים של הליגה בצוותא עם אלירן עטר ושמעון אבו חצירא כשבמאזנו 14 שערים. באותה עונה סיים גם כמלך הבישולים של הקבוצה. בעונת 2009/2010 הבקיע 16 שערי ליגה, מתוך 22 שערים בכל המסגרות, וסיים במקום השלישי בטבלת מלך שערי הליגה אחרי שלומי ארבייטמן ואיתי שכטר.
ב-10 ביוני 2010 חתם יצחקי במכבי תל אביב לארבע שנים עם אפשרות לשנה נוספת עבור שכר של 550 אלף דולר לעונה. מכבי תל אביב שילמה עבור כרטיסו של ברק יצחקי כ-2,000,000 דולר, המחיר הכי יקר לשחקן ישראלי במעבר בין קבוצות בישראל באותה תקופה. ב-23 באוגוסט 2010, במהלך מחזור הליגה הראשון בין מכבי תל אביב למכבי חיפה, קרע יצחקי את הרצועה הצולבת בברכו הימנית. בעקבות הפציעה החמיץ יצחקי כמעט את כל עונת 2010/2011 אך חזר לשחק במחזור ה-33 ב-7 במאי 2011 מול מכבי חיפה. ביולי 2011 בחר אותו מאמן מכבי תל אביב, מוטי איווניר, להיות קפטן הקבוצה.
ביוני 2012 הודיע מנהלה המקצועי החדש של מכבי תל אביב, ז'ורדי קרויף, שיצחקי לא בתוכניות הקבוצה לעונה הבאה, ויצחקי חתם על הסכם השאלה לעונת באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית, אליה הובא על ידי המאמן רוני לוי, שפוטר בהמשך העונה.