במוזיקת הג'אז, המונח מבנה עילי מתאר שיטת הולכת קולות שפותחה על ידי פסנתרני ג'אז ומעבדים, העושה שימוש באקורד משולש מז'ורי או מינורי כצלילים העליונים של מצלול הרמוני מורכב יותר.
דוגמאות.
דוגמה 1: להלן נתון מצלול אופייני המשמש פסנתרני ג'אז של האקורד C7formula_19
(אקורד דו מז'ור עם ספטימה קטנה ונונה מוגדלת).
בחמשה התחתונה נתונים התווים מי וסי במול, שהם הדרגות ה-3 וה-7 של האקורד, המהווים את הטריטון אשר יוצר את הצליל הדומיננטי של האקורד.
בחמשה העליונה התווים מי במול, סול וסי במול יוצרים שלושתם את האקורד המשולש מי במול מז'ור.
אקורד זה הוא מה שמכונה "מבנה עילי". כאשר הוא נידון ביחס לצליל השורש דו, התווים של אקורד זה מתפקדים, בהתאמה, כנונה מוגדלת (למעשה דצימה קטנה, הזהה אנהרמונית לנונה מוגדלת. האנהרמוניה במקרה זה נוצרת מפאת תפקודו של התו מי במול כשורש של האקורד העילי מי במול מז'ור), קווינטה, וספטימה קטנה.
דוגמה 2: בדוגמה הבאה, האקורד המשולש פה דיאז מינור משמש כחלק מהאקורד C13formula_29formula_111 (אקורד דו מז'ור עם ספטימה קטנה, נונה קטנה, קוורטה מוגדלת וסקסטה גדולה):
ביחס לצליל השורש דו, התו דו דיאז (הזהה אנהרמונית ל-רה במול) מתפקד כנונה קטנה, התו פה דיאז מתפקד כקוורטה מוגדלת והתו לה מתפקד כסקסטה גדולה.
יישום.
בחירת הצלילים אותם ניתן להוסיף לאקורד מתבצעת על ידי בחינת הקשר בין האקורד והסולם האקורדי שהוא יוצר בסיטואציה ההרמונית הקונקרטית. לדוגמה:
כתיבה מקוצרת.
על פי צורת דיבור נפוצה בעולם הג'אז, נהוג להתייחס למבנה עילי על ידי ציון המרווח בין שורש האקורד התחתון לשורש האקורד העילי. למשל, בדוגמה מס' 1 לעיל (C7formula_19), השורש של האקורד העילי מי במול מז'ור נמצא במרחק של טרצה קטנה מהתו דו (השורש של האקורד התחתון). על כן, המבנה העילי הזה ייקרא "מבנה עילי של טרצה קטנה", או בקיצור USformula_2III.
האקורד בדוגמה מס' 2 לעיל (C13formula_29formula_111) ייקרא "מבנה עילי של קוורטה מוגדלת מינורית", וייכתב בקיצור USformula_1iv.
מבנים עיליים אפשריים אחרים הם:
להאזנה.
דוגמה תמציתית של פסנתרן העושה שימוש במבנים עיליים ניתן למצוא בביצוע של ביל אוונס לקטע "Blue in Green", מתוך אלבומו של מיילס דייוויס Kind of Blue.
מישור היפרבולי
Tibia fusus
סלוני
סלוני (בקרואטית: Slunj; בהונגרית: Szluin, סלואין; שמה הישן בגרמנית בגרמנית: Sluin, שלואין; בלטינית: Slovin, סלובין) היא עיירה בקרואטיה, הניצבת בחלק ההררי של מרכז המדינה, וממוקמת לאורך נתיב חשוב המוביל לים האדריאטי, דרומית לעיר קרלובץ וצפונית לפארק הלאומי אגמי פליטביצה. סלוני יושבת על מפגש הנהרות קוראנה (korana) וסלוניצ'יצה (Slunjčica).
סלוני היא המרכז החברתי והתרבותי של אזור קודרון בקרואטיה. מבחינה אדמיניסטרטיבית, משתייכת סלוני למחוז קרלובץ.
היסטוריה.
סלוני נבנתה במהלך המלחמה עם הטורקים, והוזכרה לראשונה בכתובים במאה ב-12. המבצר היה רכושה של משפחת פרנקופאן האריסטוקרטית, מאז המאה ה-15. במאה ה-16 העיר נהרסה במהלך המלחמה נגד העות'מאנים, אך בסוף המאה ה-17 היישוב נבנה מחדש. בתקופת השלטון הצרפתי הקצר שהיה באזור משנת 1809 ועד 1813, חוותה סלוני פריחה כלכלית כאשר רחובות ,מתקני אחסון ומפעלים נבנו וכרמים ועצי תות נשתלו בה.
סלוני הוזכרה לראשונה בכתובים על ידי ההיסטוריון יוהאן וייקרד פון ולוואסור שכתב עליה בשנת 1689. הציור הראשון של טחנות המים של רובע ראסטוקה (Rastoke) צויר ב-1789.
עד לשנת 1918 סלוני הייתה חלק מממלכת הבסבורג, עם ייסודה של ממלכת יוגוסלביה הייתה לחלק ממנה, ולאחר מלחמת העולם השנייה הייתה סלוני לחלק מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. מאז מלחמת העצמאות של קרואטיה סלוני היא חלק ממדינת קרואטיה.
על פי מפקד אוכלוסין שנערך ב-2011, בסלוני כ-1,700 תושבים בעיירה, וכ-5,000 תושבים בכלל הרשות המקומית הכוללת את סלוני וישובים קטנים נוספים. על פי נתוני 2011, 87.9% אחוז מהאוכלוסייה הם קרואטים, ו-10.5% סרבים.
קרולינה מטילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג
עץ ירוק מפלסטיק
עץ ירוק מפלסטיק הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. השיר יצא לאור ב-17 במרץ 2009, כסינגל הראשון מתוך אלבומה ה-12 והאחרון, דווקא היום, שיצא באותה השנה גם כן.
השיר זכה להצלחה רבה, כאשר בשיאו הצליח ב-3 במאי 2009 לכבוש את פסגת המצעד העברי של מדיה פורסט למשך שבוע, ולהיות השיר המושמע ביותר בכל תחנות הרדיו בישראל לשנת 2009, עם כ-1095 השמעות. בנוסף לכך, השיר נכנס למצעד העשור של ערוץ 24 ומאקו, והתברג שם במקום ה-51.
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר זכה בפרס - "קליפ השנה" של שנת 2009, מטעם ערוץ 24.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי אסף אטדגי, הולחן על ידי ישראל קמחי ויוני אמבר, והופק על ידי נדב ביטון. השיר הוא בלדת נשמה, ומילותיו מספרות סיפור על שני אנשים המעניקים אהבה אחד כלפי השני, אך ללא הצלחה, היוצרת תחושה מרירה וקודרת כלפי שניהם.
כשנשאלה צנעני מה היא חושבת על השיר היא אמרה "כששמעתי את השיר הזה בפעם הראשונה, התעלפתי עליו, והחלטתי לשיר אותו".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה של השיר צולם בשנת 2009, אך הועלה לערוץ היוטיוב של צנעני בשנת 2011. בקליפ השתתף שחקן הקולנוע עמוס לביא, אשר נפטר שנה לאחר צאתו. תחילה, ניתן לראות את לביא ואת צנעני יושבים על ספסל, ואת צנעני מתחילה לשיר.
לאורכו של הקליפ ניתן לראות את לביא, כשהוא מסתכל עליה במבטים נואשים ועצובים, ואותה נועצת בו מבטים קודרים בחזרה, כמילות השיר עצמו.
גרסאות כיסוי.
לשיר בוצעו עשרות גרסאות כיסוי בידי אמנים רבים, כשהבולטות ביותר מביניהן הן; גרסת הכיסוי של עדן בן זקן, אשר הוקלטה כבר בשנת 2009, גרסתו של עומר אדם אשר יצאה בשנת 2014, וגרסתם של אוהד שרגאי ואדר גולד אשר בוצעה בכוכב נולד בשנת 2010.
בשנת 2011, ביצע אייל גולן את השיר בעצמו גם כן, ביחד עם אסף אטדגי. בנוסף לכך, בשנת 2012, ביצעה דניאל מקירה את השיר באודישן שלה בתוכנית The Voice ישראל.
אלברט גודמונדסון
אלברט גודמונדסון (באיסלנדית: Albert Guðmundsson; נולד ב-15 ביוני 1997) הוא כדורגלן איסלנדי המשחק בגנואה ובנבחרת איסלנד בעמדת הקיצוני.
קריירת מועדונים.
גודמונדסון התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של KR. בגיל 16 עבר להולנד והצטרף להירנפיין וכעבור שנתיים הצטרף לפ.ס.וו. איינדהובן.
ב-25 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בצעירי פ.ס.וו. בתיקו 1-1 נגד אמן. ב-11 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 1-1 נגד טלסטר.
ב-20 באוגוסט 2017 גודמונדסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה בניצחון 1–4 נגד נאק ברדה.
בקיץ גודמונדסון חתם בא.ז. אלקמאר.
ב-31 בינואר 2022 חתם בגנואה.
קריירה בינלאומית.
ב-10 בינואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איסלנד בניצחון 1–2 נגד במסגרת גביע סין. ב-14 בינואר 2018 הבקיע שלושער במשחק ידידות נגד שנגמר בניצחון 1–4 לאיסלנד.
אאוגניוש לזובסקי
בעיית הדויגר-נלסון
מסנג'ר (פירושונים)
בעיית הדוויגר-נלסון
לזובסקי
מריה, נסיכת יוון ודנמרק
מריה, נסיכת יוון ודנמרק (ביוונית: Πριγκίπισσα Μαρία της Ελλάδας; 3 במרץ 1876 - 14 בדצמבר 1940), הייתה נסיכה יוונית, בתו של מלך יוון גאורגיוס הראשון, ונכדתו של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק (וצאצאית לשושלת האצולה הגרמנית-דנית בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג).
ביוגרפיה.
מריה נולדה באתונה ב-3 במרץ 1876, לגאורגיוס הראשון, מלך היוונים ואולגה קונסטנטינובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, בתם של קונסטנטין ניקולאייביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ואלכסנדרה, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג. מריה הייתה אחותם של קונסטנטינוס הראשון, מלך היוונים ואנדראס, נסיך יוון ודנמרק, אביו של הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו. משפחת המלוכה היוונית לא הייתה אמידה בקנה מידה של משפחות המלוכה, והם חיו בפשטות. אביה המלך גאורגיוס היה אדם שתקן, אבל בניגוד לגישה הכללית של התקופה, הוא האמין שילדים צריכים להיות רעשניים ושמחים. המסדרונות הארוכים של בית המלוכה באתונה שמשו את מריה ואחותה ברכיבה על אופניים, רולרבליידס, סקייטבורד, ולפעמים אף רכבו יחד עם אביהם. מריה ואחיה גודלו על ידי מטפלות בריטיות, ואנגלית הייתה השפה הראשונה שלמדו, אבל הם דברו יוונית בינם לבין עצמם, ובנוסף למדו גרמנית וצרפתית.
ב-30 באפריל 1900 התחתנה מריה בקורפו עם גאורגי מיכאילוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, בן דודה מצד האם. גאורגי רדף אחרי מריה, שזכתה לכינוי "מיני היוונית" כדי להבדילה מ"מיני" הבכורה (הקיסרית מריה פיודורובנה), אולם היא סירבה להינשא לו, אלא אם כן יובטח מקומה בסדר הירושה לכתרים היווניים והדניים. בנוסף, היא הבהירה כי אינה מאוהבת בגאורגי כאשר נישאה לו, אך הוא קיווה שהרגשות שלה כלפיו יתגברו עם הזמן. לבני הזוג היו שתי בנות, אולם כשהתבגרה, ניצלה מריה את ההזדמנות לבלות יותר זמן בחו"ל, כביכול לצורך בריאות בנותיה, אבל גם כדי לבלות זמן רב יותר רחוק מבעלה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הייתה מריה בבריטניה, והיא בחרה לא לחזור לרוסיה, אלא נשארה לגור בהארוגייט, שם הייתה פטרון של שלושה בתי חולים צבאיים, אותם מימנה בנדיבות ואף טיפלה בחולים.