הגרעינים השונים נמצאים כולם תחת חסותה של מחלקת הגשמה, ובהם נמצאים מתנדבי שנת שירות, שדחו את גיוסם בשנה בשביל המשימה או הצטרפו לנח"ל. כל גרעין מתאפיין במשימה שנתית מסוג אחר, והוא מחולק לקומונות של מתנדבים הפזורות ברחבי הארץ. המתנדבים חיים חיי קבוצה בקומונות ומקבלים תקציב למחיה מהאגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון.
תנועת הצופים מלווה את הש"שים שלה לאורך השנה, מעשירה אותם בימי הכשרות, העשרות, בליווי קבוצתי ואישי, ומסייעת להם להצליח באתגרים חברתיים ובהצלחת מימוש המשימות.
גרעין רעים.
גרעין רעים הוא גרעין מתנדבים במסגרת שנת שירות של תנועת הצופים העבריים.
זהו הגרעין הוותיק והגדול ביותר בתנועה והוא מונה כיום כ־330 מתנדבי שנת-שירות (ש"שינים). מטרת חברי הגרעין היא לקדם: שוויון הזדמנויות בחינוך, ליצור מפגש משמעותי עם אנשים בקהילה, העצמת מנהיגות מקומית של ילדים ונוער והקמת מסגרות שימשיכו את הפעילות הצופית, מבלי שיהיה צורך בעתיד במתנדבים מבחוץ.
חברי הגרעין גרים בקומונות, מקיימים חיי שיתוף ועצמאות, משתלבים בקהילה, מתנדבים בבתי-ספר, בשבטי צופים ובמסגרות נוספות של חינוך בלתי פורמלי.
היסטוריה.
במרץ 1967 החליטה קבוצת נח"לאווים מגרעין "דגן" מקיבוץ חצרים, שזה עתה סיימו שירותם הצבאי בנח"ל, לצאת לשנת פעילות בעיירת פיתוח. משרד החינוך תמך, מימן ואף הפנה את הקבוצה לירוחם. תחילה יצאו 5 חברים ולאחר כחצי שנה הם הוחלפו על ידי 6 חברי גרעין אחרים. הקבוצה הקפידה על פעילות אוטונומית ובלתי תלויה בגופים השונים שהיו בעירייה. לאחר לימוד מעמיק של המצב בירוחם התחילה הקבוצה לעבוד בהתנדבות בסיוע לאוכלוסיית מצוקה ובתחום החינוך הבלתי פורמלי והקהילתי – משחקיות, חונכות, מועדוני נוער, מפעלי קיץ, ערבי תרבות, לימוד עברית וכו'. משנסתיימה השנה הצליחו חברי הגרעין לגייס קבוצה נוספת, חברים מגרעין "יעל" מקיבוץ מגל, שתמשיך את הפעילות בירוחם. לאחר שנתיים של פעילות בהיעדר מתנדבים נוספים נפסקה הפעילות בירוחם.
בשנת 1972, ניסו חברי "דגן" להפיץ את הרעיון בקרב צופים מירושלים ואכן המשימה הצליחה ולפרויקט נרתמו מספר שמיניסטים משבט "מודיעין" ומספר שמיניסטים קיבוצניקים. הם חברו יחד ויצאו לשנת שירות בירוחם ובבית שמש כשהם דוחים את גיוסם הצבאי בשנה. לגרעין קראו על שם גדודם "רעים".
שנתיים אחר כך יצאה קבוצה שלישית למצפה רמון ושנה לאחר מכן יצאה קבוצה לקריית מלאכי. הקבוצות שיצאו מנו 4–9 חברים, אשר הגדירו עצמם כקומונה אשר מקבלת החלטות יחד, עובדת יחד ומסתפקת מדמי מחייה שניתנו על ידי תנועת הצופים העבריים.
מטרותיהם הראשונות היו לקיים מפגש בין-אישי ובלתי אמצעי בינם לבין תושבי העיירות וכן לסייע בתחום הקהילתי והחינוכי ככל שניתן. בשנים הראשונות רציונל העבודה היה פרטני-טיפולי: הקומונות מיקדו עבודתן בשכבות המצוקה בעיירות, אימוץ משפחות, הקמת משחקיות, סיוע בבית הספר וכדומה.
בתחילת שנות ה-80, כאשר נוספה קומונה חדשה בתל-מונד השתנו מעט מטרות הגרעין ודרכי פעולתו. חברי הגרעין ומלוויהם מהצופים הגיעו למסקנה שעבודה פרטנית–טיפולית כמו זו שהתקיימה בגרעינים הראשונים, מצריכה הכשרה מוקדמת וליווי צמוד. כמו כן חיפשו כיווני עבודה חדשים אשר בהם יש סיכוי רב יותר להצליח ומאפשרים לצעירים בעלי יוזמה ויכולת מקרב העיירות, להתפתח ולקבל על עצמם להוביל חברתית וחינוכית את יישובם. חברי הגרעינים סברו כי את מטרתם החדשה – העצמת מנהיגות מקומית – תיטיב לשרת עבודה המניחה תשתית לפעילות תנועתית. פרט לפעילות בשבטי הצופים עבדו חברי הגרעין בעבודה קהילתית – קבוצתית בבית הספר ובמתנ"ס.
במחצית שנות ה-80 נתרחב הגרעין ונפתחו קומונות חדשות בעתלית, גבעת המורה, רמת אליהו, דימונה ועוד.
בתחילת שנות ה-90 נפתחה קומונה דתית באליכין וקומונה שמסייעת בקליטת עלייה בחצרות יסף.
ב-1998, שנת ה-50 למדינת ישראל, הדליק נציג "גרעין רעים" מקומונת נווה עופר משואה בטקס הדלקת המשואות של יום העצמאות. הגרעין זכה בפרס הפעילות החברתית של קרן צ'ארלס קלור, וכן באות מיזם האיכות. מכאן הגרעין גדל והתרחב.
ב-2003 פרשו מתנדבים רבים במהלך השנה. הדבר גרר מספר צעדים דרמטיים שננקטו על ידי המחלקה לאחריות חברתית ודרך המשך, חברי הגרעין ומתנדבים בוגרים החברים בוועדה הציבורית המלווה את עבודת המחלקה. ביניהם: הוחלט שלא לפתוח יותר קומונות חדשות, להתמקד ולהעמיק את העשייה בקומונות הקיימות, לבחון ולרענן את מטרות הגרעין, לערוך מחקר מקיף על הגרעין.
ב-2004 פורסם על ידי ד"ר ליאורה גבעון המחקר:
גרעין רעים - עמדות ותחושות של חברי הגרעין, מלוויהם המקצועיים והחברתיים.
את המחקר המלא ואת תהליך יישום המסקנות ניתן לקרוא באתר האינטרנט של הגרעין.
כיום מונה הגרעין כ-330 מתנדבים הפועלים ב-40 קומונות ברחבי הארץ מקריית שמונה בצפון ועד אילת בדרום.
גרעין תמורה.
קבוצה משימתית במסלול חברה וקהילה המתיישבת בעיירת פיתוח כגרעין אוטונומי, וקובעת לעצמה אורח חיים אוטונומי ומשימות קבוצתיות ואישיות. הקבוצה דואגת למחייתה ולעצמאות כלכלית באופן שיאפשר לה את השגת המטרות. גרעין זה פועל על פי 5 מטרות מרכזיות- חיי קבוצה, עצמאות ואחריות, עשייה, פיתוח אישי, ומעורבות ונתינה.
להבדיל מגרעינים אחרים, מתנדבי גרעין תמורה לא מקבלים תקציב מחייה מהאגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון או מהתנועה, אלא אחראים לדאוג למחייתם בעצמם באמצעות עבודה במהלך השנה, כחלק מהמשימה השנתית.
כיום פועלת בארץ קומונה אחת של גרעין תמורה בעיר ירושלים.
גרעין מרל"צ (המרכז הארצי לצופיות).
חברי הגרעין מפעילים מרכז צופיות ארצית, מדריכים שכב"ג בשבטים הסמוכים ומקיימים מסגרת של שיתוף רעיוני ומשימתי, תוך התמקדות בפעילות צופית מעשית המעודדת את החברה להתמודד באופן בלתי אמצעי עם אתגרים המקרבים אל הטבע. חברי הקבוצה עוברים הכשרה בתחומי הצופיות השונים בתקווה לתת שירות לכל התנועה, לתנועות נוער נוספות, לבתי ספר ולמתנ"סים.
מטרת הגרעין: שיווק שיטת החינוך הצופי ועדכונה בהתאם לשינויי הזמן כיאה לתנועה ששמה על שם השיטה.
גרעין המרל"צ שוכן בחוות הצופים ליד קיבוץ רמת יוחנן וברמת גן. בספטמבר 2020 החלה לפעול קומונה נוספת של הגרעין בקיבוץ להב.
גרעין עתיד.
גרעין עתיד הוקדם בשנת 2000 מתוך שותפות עתיד, שותפות בין שלוש תנועות נוער יהודיות פלורליסטיות - הצופים העבריים בישראל, יהודה הצעיר בארצות הברית, וFZY בבריטניה.
המסלול מדגיש שירות קהילתי בתל אביב תוך חיים בקבוצה עם בני נוער יהודים מארצות הברית ואנגליה המגיעים לישראל לתוכנית שנתית.
גרעין עתיד פועל בקומונה משותפות לש"ש של הצופים וחניכי תנועת "יהודה הצעיר" האמריקאית ו-FZY הבריטית. במסגרת הפעילות עוסק הגרעין בפעילות קהילתית, בלימודים בתחומי זהות יהודית וקשר עם התפוצות, פעילות במקומות התנדבות עם נוער בסיכון וצרכים מיוחדים, ובקשר עם שבטי הצופים הקרובים.
בשנים האחרונות מוציא גרעין עתיד עשרה ש"ש למחנות הקיץ של YOUNG JUDAEA בארצות הברית, שני ש"ש למחנה הקיץ של FZY באנגליה ושני ש"ש לתוכנית GESHER של YOUNG JUDAEA ומתפקדים כשליחי הקהילה הישראלית והיהודית במדינות השונות.
כיום פועלת בארץ קומונה אחת של גרעין עתיד המונה 13 ש"ש, בעיר תל אביב.
גרעין פנימיות.
גרעין פנימיות פועל בכפרי נוער, פנימיות חסות הנוער, פנימיות חינוכיות ומעונות האדם המפגר. מטרתו של הגרעין להתאים את הכלי הצופי באופן מעשי וערכי למסגרת הפנימייה ובכך לאפשר לילדים ובני נוער לחוות חוויה צופית. הגדרת תפקיד הש"ש, תחומי העיסוק ואוכלוסיית היעד עמה עובדים הש"ש משרתים מטרה זו. הקשרים הבלתי-פורמליים הנוצרים בין הש"ש, חניכי הפנימייה והצוות מאפשרים קרקע פורייה לפעילות חינוכית, צופית וערכית.
גרעין במדבר.
גרעין קהילתי אשר ייחודו בשיתוף פעולה בין מתנדבים מהמגזר הבדואי (מטעם אג'יק - מכון הנגב) וש"ש מתנועת הצופים. המתנדבים פועלים יחדיו במסגרות חינוכיות במגזר הבדואי והיהודי ובשבטי צופים על מנת לקדם את דו-הקיום הערבי-יהודי באזורים בהם קיימת אוכלוסייה מעורבת ולהעניק לילדים ערבים ויהודים באזור נקודת מבט התחלתית חיובית על בני המגזר השני. הגרעין מאמין כי בעזרת נתינת חוויה חיובית ראשונית לילד לגבי המגזר השני ניתן להגיע למצב בו לא קיימת דחייה אוטומטית בין שני המגזרים.
הגרעין נקרא בשמו כיוון שבמקור מטרתו הייתה רק בקשר בין יהודים לבין בדואים ביישובי הנגב. מאוחר יותר הורחבו המטרות והפעילות לאזורים מעורבים נוספים.
כיום פועלות בישראל חמש קומונות של גרעין "במדבר": שתיים בבאר שבע, אחת בלוד, אחת ביפו ואחת ברמלה.
נח"ל.
מסלול שמציעה התנועה לשכבות אורגניות או קבוצות שמיניסטים שמתהוות במהלך שנת י"ב המעוניינות לתרום יחד בקהילה, בתנועה ובצבא. סביב רעיונות משותפים מתוך תנועת הצופים יוצאת הקבוצה למסלול המשלב בתוכו שירות צבאי בחטיבת הנח"ל, התנדבות בקהילה ובחברה הישראלית. המסלול כולל בתוכו שילוב של התנדבות בקהילה, גיוס לצבא וחזרה לאותה קהילה כחיילים במהלך השירות הצבאי בפרק משימה תוך המשך קיום ערכי התנועה וקשר עימה. פרק הקהילה כולל בתוכו ריכוז שבטי צופים, פעילות יִשּׂוּג בבתי ספר, הפעלת מועדוניות, קידום נוער ופעולות נוספות לפי בחירתם של חברי הגרעין.
גרעין אנ"ת.