סופרי שנות השישים של המאה ה-20, שכונו על ידי מבקרי הספרות דן מירון וגבריאל מוקד בשם דור המדינה, כונו גם בשם "הגל החדש" על ידי אהרן מגד ומבקר הספרות גרשון שקד. בין סופרי דור זה התבלטו: עמוס עוז, א.ב. יהושע, עמליה כהנא-כרמון, אהרן אפלפלד, יהושע קנז, שולמית הראבן, יצחק אורפז, יורם קניוק, דן צלקה, פנחס שדה, רחל איתן, אמנון שמוש, ישעיהו קורן, אהוד בן עזר, שולמית לפיד, סמי מיכאל, שמאי גולן, שמעון בלס, דן שביט ועוד. הבולטים בין המשוררים היו: יהודה עמיחי, משה דור, משה בן-שאול, אריה סיון, אנדד אלדן, דוד אבידן, דן פגיס, נתן זך, דליה רביקוביץ, ישראל פנקס, אשר רייך, יונה וולך, מאיר ויזלטיר, יאיר הורביץ, איתן איתן, יחיאל חזק, ישראל הר, איתמר יעוז-קסט, יעקב בסר, ישראל אלירז ועוד.
ספרות הגל החדש נוטה אחרי השינויים שחלו בספרות המערב, תוך העדפת סגנונות כתיבה אבנגרדיים בסיפורת. יש העדפה של התרכזות בפרט על פני המצב האנושי והגיבור עוטה דמות חדשה, דמות האנטי גיבור. יוצרי תקופה זו מושפעים מהפילוסופיה האקזיסטנציאליסטית מבחוץ ומבצע סיני ומלחמת ששת הימים מבית וברקע המוסרי פרשת לבון והעסק הביש.
סופרי הגל המפוכח.
יוצרי הגל המפוכח, פעלו במהלך שנות השבעים של המאה ה-20. בין סופרי הגל הזה התבלטו יעקב שבתאי, יצחק בן-נר (שני הראשונים נחשבים למבשרי הגל), חיים באר, רות אלמוג, אלי עמיר, ישראל המאירי, יעקב בוצ'ן, דוד שיץ, אריה סמו, אברהם הפנר, יצחק לאור, דויד גרוסמן, מאיר שלו ועוד. בין המשוררים נמנים: מאיה בז'ראנו, יוסף שרון, רוני סומק, אמיר אור, אלון אלטרס ועוד. בתחום התיאטרון בלטו: יהושע סובול, הלל מיטלפונקט, שמואל הספרי ועוד. בדור הזה הופיעה שירה הומוסקסואלית של יותם ראובני, חזי לסקלי, אילן שיינפלד ואחרים ושירה דתית מודרנית של חוה פנחס-כהן, מירון איזקסון, אדמיאל קוסמן ואחרים.
הדור כונה הדור המפוכח, משום ההתפכחות שהתרחשה אצל יוצרים אלה כתוצאה ממלחמת יום הכיפורים, התפכחות שבאה לידי ביטוי ביצירתם.
סופרי הגל האחר.
סופרי הגל האחר, הוא הכינוי שנתן פרופסור אברהם בלבן לסופרי המחצית השנייה של שנות השמונים של המאה ה-20 ושנות התשעים של המאה ה-20 בספרו "גל אחר", שיצא לאור ב-1995 (מבקר הספרות יוסף אורן כינה את הדור הזה בשם "הקולות החדשים"). סופרי הגל האחר שייכים לזרם הפוסט מודרניסטי וההבדלים בינם ובין סופרי הגלים הקודמים פורטו בספר של אורי ברנשטיין, "ספרות של הווה מתמיד". בין סופרי קבוצה זו נמנים אורלי קסטל-בלום, אתגר קרת, דודו בוסי, משה אופיר, דרור בורשטיין, רן יגיל, דן בניה-סרי, סביון ליברכט, נאוה סמל, גבריאלה אביגור-רותם, יצחק בר-יוסף, שלום כתב, איתמר לוי, חנה בת-שחר, יהודית קציר, יובל שמעוני, רונית מטלון, דורית אבוש, אלברט סויסה, אילנה ברנשטיין, לאה איני, מירה מגן, גידי נבו, חגי ליניק, יעל הדיה, גיל הראבן, צרויה שלו, אלונה קמחי, דורית רביניאן, אשכול נבו, סמי ברדוגו ועוד.
הספרות הישראלית בשפה הרומנית.
עם גלי העלייה מרומניה הגיעו לארץ ישראל ובהמשך למדינת ישראל גם סופרים ומשוררים רומנים, חלקם ידועים וחלקם בראשית דרכם. חלק מהיוצרים האלה עשו הסבה לעברית ואחרים פנו לעיסוקים חדשים, אך מיעוט מביניהם המשיך לכתוב ולפרסם יצירות ספרותיות בשפה הרומנית. היוצרים האלה מאורגנים במסגרות עצמאיות ודיווחים על פעילותם מתפרסמים בעיתונות הישראלית בשפה הרומנית ובתקשורת הרומנית. ב-2008 התפרסם בקלוז', בהוצאת הסניף המקומי של התאחדות הסופרים של רומניה, כרך בשם Starea prozei (מצב הפרוזה) ובו הופיע גם מאמר מאת אנדריי פישוף Andrei Fischof על "הפרוזה הרומנית בישראל".
האגודה למדעי התעופה והחלל בישראל
האגודה למדעי התעופה והחלל בישראל היא איגוד מקצועי של מהנדסי אווירונאוטיקה, ובין מטרותיה - קידום תחומי התעופה והחלל בישראל, באמצעות עידוד מחקרים, ייזום פרויקטים ותוכניות חינוך שונות.
תולדות האגודה.
ב-15 בפברואר 1951 הוקמה בתל אביב "אגודה למדעי התעופה בישראל", ביוזמת מהנדסי אווירונאוטיקה ששירתו במחלקת ההנדסה של חיל האוויר, ובהם דוד אביר ויוסף זינגר. בתחילת 1958 נוסדה בירושלים "האגודה האסטרונאוטית בישראל". שתי האגודות האלה התאחדו בשנת 1968, ויצרו את "האגודה הישראלית למדעי התעופה והחלל", יו"ר העמותה הוא המהנדס הבכיר איש התעשייה האווירית עמנואל בלאס. ביובל השנים לקיומה פעלה האגודה כמיטב יכולתה להגשמת מטרותיה: קידום הפעילות המקצועית בישראל במדעים ובטכנולוגיה של האווירונאוטיקה והאסטרונאוטיקה, הפצת מידע בישראל בתחומים אלה, וקיום קשר ושיתוף פעולה עם גופים בינלאומיים. בנוסף מוציאה לאור האגודה את כתב העת ביעף.
הכינוס השנתי לתעופה וחלל.
בשנת 1959 הוחל במפעל, שהפך לאחד המרכזיים בפעילויות האגודה לאורך השנים - ארגון הכינוס הישראלי השנתי לתעופה וחלל. המטרה הייתה ליצור במה ישראלית להצגת פעילויות אווירונאוטיות, הישגים, מחקרים ובעיות, ולדיון פתוח בנושאים אלה. במה זו הייתה מיועדת לבטא את הרמה המדעית, הטכנולוגית והמבצעית של התעופה בישראל, ומאוחר יותר גם בעולם.
הכינוס הראשון, שהתקיים בתל אביב ובחיפה באפריל 1959, היה סימפוזיון על בעיות התעופה האזרחית. הוא אורגן ביוזמת האגף לתעופה אזרחית במשרד התחבורה, בשיתוף פעולה עם האגודה למדעי התעופה והמחלקה לאווירונאוטיקה בטכניון. הוגשו בו תשע הרצאות רבות-עניין על נושאים כגון: בעיות הטווח של ממטוסי סילון טרנס-אטלנטיים, תחזיות של מטוסי תובלה על-קוליים, בעיות תובלה אווירית באירופה, ותקנות בטיחות אווירית. כן הוגשה סקירה על תעשיית המטוסים בישראל, והרצאות על חקר ביצועים בעבודות חקלאיות של מטוסים, על בעיות פיתוח שדה התעופה בלוד, על המחקר האווירונאוטי בארץ ועל חינוך אווירונאוטי גבוה. במסגרת סימפוזיון זה נערך גם סיור במעבדות המחלקה לאווירונאוטיקה בטכניון בחיפה.
משנת 1960 ואילך הפך האירוע השנתי להיות הכינוס לתעופה ואסטרונאוטיקה, כאשר אל הגופים המארגנים הצטרפה האגודה האסטרונאוטית בישראל. היום הראשון של הכינוס בשנת 1960 הוקדש ברובו לבעיות של תעופה אזרחית, וביום השני הוצגו נושאי מחקר, כולל בתחומי אסטרונאוטיקה והנעה רקטית.
פעילויות בינלאומיות.
האגודה הישראלית למדעי התעופה והחלל מייצגת את ישראל וחברה בפדרציה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה (IAF - International Astronautical Federation) ובמועצה הבינלאומית למדעי האווירונאוטיקה (International Council of the Aeronautical Sciences -ICAF) החל מ-1958. בנוסף מקיימת האגודה קשרים עם ארגונים דומים ברחבי העולם.
סמל האגודה.
סמל האגודה מכיל בתוכו אלמנטים עיצוביים בהשראת סמל התעשייה האווירית, סמלי יחידות במערך ההגנה האווירית בחיל האוויר ודגל ישראל.
au. היא סיומת האינטרנט הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אוסטרליה, קיימת מאז 1986.
בהתחלה התבצע הרישום על ידי אוניברסיטת מלבורן וכעבור כחמש שנים הוקם איגוד הרישום auDA אשר קיבל מממשלת אוסטרליה את האחראיות על נושא רישום הדומיינים האוסטרלי. איגוד זה הצטרף לICANN ב-2001. איגוד האינטרנט האוסטרלי הוא מלכ"ר וחברים בו נציגים מגופים הקשורים לתחום.
מאז 2002 ניתן לרשום את שמו של מתחם רק דרך רשמים מורשים ולא ישירות באיגוד. כמו כן אי אפשר לרשום שמות מתחם מרמה שנייה (כמו mycompany.au) אלא רק תחת תת-סיומת המתארת את הישות עבורה נרשם שם המתחם.
בנוסף לסיומת au שולטת אוסטרליה גם על סיומות של טריטוריות שבשליטתה, אשר מסיבות שונות קיבלו סיומות משל עצמן:
תתי סיומת.
ישנן סיומות נוספות כמו .info.au שנעשה בהן שימוש בעבר אולם הפסיקו להשתמש בהן, או מכיוון שאינן אקטואליות או בגלל ארגון מחודש של שמות התחום.
נעשה שילוב בין תתי הסיומת כך שבית ספר במערב אוסטרליה יקבל את הכתובת:
schoolname.wa.edu.au
משרד ממשלתי בניו סאות' ויילס יקבל כתובת במבנה deptname.nsw.gov.au
טרייסי צ'אפמן
שאול (פירושונים)
שנים עבריות א' אלף - א'צ&quot;ט
שנים עבריות א'ר' - א'רצ&quot;ט
שנים עבריות א'ש' - א'שצ&quot;ט
שנים עבריות א'ת' - א'תצ&quot;ט
שנים עבריות א'ת&quot;ק - א'תקצ&quot;ט
שנים עבריות א'ת&quot;ר - א'תרצ&quot;ט
שנים עבריות א'ת&quot;ש - א'תשצ&quot;ט
שנים עבריות א'ת&quot;ת - א'תתצ&quot;ט
שנים עבריות א'תת&quot;ק - א'תתקצ&quot;ט
שנים עבריות ב' אלפים - ב'צ&quot;ט
שנים עבריות ב'ק' - ב'קצ&quot;ט
שנים עבריות ב'ר' - ב'רצ&quot;ט
ממשלת ישראל העשירית
ממשלת ישראל העשירית, בראשותו של דוד בן-גוריון, פעלה מ-2 בנובמבר 1961 עד 26 ביוני 1963, והושבעה עם היבחרה של הכנסת החמישית.
ב-16 ביוני 1963 הגיש ראש הממשלה דוד בן-גוריון את התפטרותו לנשיא המדינה זלמן שזר.
הקמת הממשלה.