זוהי בדיקת דם בה נבדקים מקטעים קטנים של DNA שהשתחררו מתאי הגידול הסרטני ומסתובבים בזרם הדם. מקטעים אלו, המייצגים למעשה את התוכן הגנטי של רקמת הגידול, מכונים DNA) ctDNA מומס ממקור גידולי = circulating tumor DNA).
בדיקת הביופסיה הנוזלית.
בדיקת הביופסיה הנוזלית (ctDNA) היא טכנולוגיה המאפשרת אפיון מולקולרי בקרב חולים על ידי בדיקת דם פשוטה גם בחולים בהם אין נגישות או חסרה רקמת גידול, ובה ניתן לקבל תמונת מצב עדכנית ביחס למוטציות ולשינויים הגנומיים המתאפיינים בחולה הבודד. הבדיקה מאתרת את כלל המוטציות הגנומיות הקשורות לגידול, גם כאשר כמות הדנ"א הגידולי בדם זעירה ביותר והיא עושה זאת ברמת דיוק ורגישות של עד 99%.
מטרות הבדיקה.
בדיקת הביופסיה הנוזלית מסוגלת לאתר חלקי דנ"א או תאים סרטניים שמפריש הגידול הסרטני אל תוך הדם. התקווה בקהילה הרפואית היא שהבדיקה תביא לשינוי מוחלט של דרך הטיפול בסרטן - באמצעים לא פולשניים. כך, לפחות בשלב הביופסיה, המטופל שהתגלה אצלו גידול לא יהיה חייב לעבור ניתוח כדי לקבל את האבחנה הרפואית המדויקת שלו. בעזרת הבדיקה, רופאים יוכלו לבחור את התרופות המיועדות ספציפית למטען הגנטי של הגידול, וכך יוכלו לטפל בגידול ביעילות.
דוגמה לבדיקה כזו היא פאונדשיין אקט (Foundation ACT) המאפשרת מיפוי של עשרות גנים ומוטציות וכל זאת בבדיקת דם אחת. הפרדת מקטעי הדנ"א מהדם היא התהליך החשוב ביותר בבדיקה, והיא נעשית תחת תנאים אופטימליים שיבטיחו עיבוד נכון של דגימת הדם שנלקחה.
בדיקת הביופסיה הנוזלית מאפשרת איתור ומיפוי מקטעי DNA מהגידול אשר משתחררים אל זרם הדם.
בדיקת ה"ביופסיה הנוזלית" מאפשרת להתאים טיפול ממוקד למוטציות השונות שאותרו מבלי שהמטופל יאלץ לעבור ביופסיות פולשניות חוזרות מהגידול עצמו. באמצעות בדיקה מוקדמת במעבדה, ניתן לזהות מראש אלו תרופות כימותרפיות, ביולוגיות או אימונותרפיה, הן בעלות השפעה מקסימלית על תאי הגידול האישיים, וכך להשיג טיפול מדויק ויעיל יותר. במקביל, חוסכים שימוש בתרופות שאינן יעילות המאפשרות למחלה להתפשט, ונמנעים מהתדרדרות הגוף עקב רעילות של טיפולים שאינם יעילים. הבדיקה אינה פולשנית והיא מבוססת על שיטה של ביופסיה נוזלית. טכנולוגיה מתקדמת לאיתור תאי סרטן שהתנתקו מהגידול המקורי לזרם הדם, ועלולים להתפתח לגרורות.
בדיקת הביופסיה הנוזלית נמצאת בשימוש במספר מרכזים רפואיים בארץ. מתנהלים כיום מחקרים בעולם, בשלב מתקדם, לבחינת השימוש בבדיקה גם ככלי לאבחון ראשוני של חלק ממחלות הסרטן (שניתן לאתר שרידי DNA של הגידול בזרם הדם) וככלי להתאמת טיפולים במחלות אונקולוגיות נוספות.
באמצעות בדיקת דם זו הרופא מקבל מידע מאוד מגוון על הגידול של החולה וזאת מבלי לגעת כלל בגידול עצמו. למעשה, עקבות DNA זעירות של הגידול הסרטני משתחררות וקיימות בנוזל הדם (פלסמה) ועל כן, בדיקה רגישה במיוחד יכולה לאתר את אותם עקבות ולנבא איזה טיפול יעבוד טוב יותר עבור אותו מטופל.
בדיקת הביופסיה הנוזלית מאפשרת לחולי סרטן לעבור בדיקה לריצוף גנומי, בדיקה הנותנת מידע על המבנה והסדר של החומר הגנטי. במהלך הבדיקה מאתרים מקטעי דנ"א שנשרו מהגידול הסרטני אל זרם הדם. מקטעי דנ"א אלו מספקים מידע על השינויים הגנומיים שהתרחשו בתאי הגוף, גרמו למחלה ומניעים את התפתחות הגידול הסרטני. מידע על השינויים הגנומיים חשוב על מנת להתאים טיפול ממוקד וייחודי לכל מטופל בהתאם לשינויים הגנומיים שנמצאו אצלו, ולמצוא אפשרויות טיפול שייתכן כי לא נלקחו בחשבון קודם לכן. טיפולים חלופיים אלו יהיו אם כך ממוקדים ומדויקים, ועל פי רוב גם פחות רעילים מטיפולים שגרתיים כמו כימותרפיה או הקרנות.
יתרון משמעותי נוסף שמעורר עניין רב בקרב הרופאים הוא האפשרות להפוך את הביופסיה הנוזלית לכלי מעקב של ממש אחר מצבו של החולה כמעט בזמן אמת. ביצוע של בדיקות דם כאלו באופן שגרתי יכול לאתר שינויים במחלה, התקדמות או אפילו להצביע על שיפור והצלחה בטיפול.
אחד מהכיוונים המובילים בפיתוח שיטות למעקב שגרתי ולא פולשני במיוחד (מלבד לסובלים מפוביה ממזרקים), הוא בחינה של דנ"א מדגימות דם שיטה שנקראת ביופסיה נוזלית. מחקר חדש, שנערך בהנחייתו של פרופ' ניר פרידמן מהאוניברסיטה העברית, הציג פריצת דרך בשימוש בדגימות הדם כדי לזהות מאילו תאים ואיברים בגוף הגיע אליו הדנ"א ומה קרה בתאים אלה לפני שהם מתו. למחקר פוטנציאל להפוך לשיטת בדיקה רפואית פשוטה, שתשמש למעקב אחר מגוון מחלות באיברים שקשה לפענח את המתרחש בתוכם, וייתכן שבהמשך גם תהפוך לחלק מהליך הבדיקות השגרתיות והקבועות, כך שתסייע לזהות מחלות בשלבי התפתחותן הראשונים.
הכוח להגנת סייבר של נורווגיה
הכוח להגנת סייבר של נורווגיה (בנורווגית: Cyberforsvaret) היא ענף של הכוחות המזוינים של נורווגיה האחראי על התקשורת הצבאית ועל פעילויות לוחמת סייבר הגנתיות והתקפיות בנורווגיה.
הכוח מונה כ-1,500 חיילים, ביותר מ-60 בסיסים או מיקומים שונים. הבסיס העיקרי ביורסטאדמוין (Jørstadmoen) בלילהאמר, עם בסיס משני בקולסאאס (Kolsås) מחוץ לאוסלו.
ענף הסייבר קיבל מעמד עצמאי משלו תחת הפיקוד המרכזי ב-18 בספטמבר 2012.
עונת 2004/2005 בליגת העל
י.נ.ר
סבכון זהוב כנף
לבני עין
עונת 2003/2004 בליגת העל
גלי גינת
גלי גינת (נולדה ב-21 בפברואר 1983) היא עיתונאית ותחקירנית ישראלית, חברת מערכת התוכנית "זמן אמת" בתאגיד השידור הישראלי. לפני כן שימשה ככתבת לענייני משפט של אתר וואלה!, וכתבת בתוכנית "המקור" של ערוץ 13.
ביוגרפיה.
נולדה בחיפה ולמדה בתיכון ליאו באק בעיר. לאחר שירותה הצבאי למדה מדעי המדינה ותקשורת בבית הספר כותרת.
את דרכה העיתונאית החלה גינת בשנת 2007 ככתבת החינוך של המקומון "זמן תל אביב" מרשת מעריב. כעבור שנה עברה לכתוב במוספי העיתון, שם הביאה ידיעה שלה לביטול פרס ספיר לשנת 2009, לאחר שחשפה את ניגוד האינטרסים של יו"ר וועדת הפרס יוסי שריד.
בשנת 2010 הצטרפה לחדשות 10 ועבדה כתחקירנית ביומן שישי ובסרטים דוקומנטריים, וככתבת בתוכנית "צינור לילה". במסגרת תפקידה חשפה את סיפור "המיטה המעופפת" במטוס ראש הממשלה והצליחה להגיע לעד המדינה בפרשת הרצח בבר נוער, על אף אבטחת המשטרה. בשנת 2014 עברה לאתר וואלה! ככתבת לענייני משפט. בחודש אוגוסט אותה שנה, כשסיקרה הפגנה פוליטית נגד מבצע צוק איתן, הותקפה על ידי שוטרים ונעצרה בטענה שהתקיפה שוטר, לאחר שצילמה אלימות משטרתית כנגד מפגינה. השוטרים אף החרימו את מכשיר הטלפון הסלולרי שלה ומחקו ממנו קבצים.
בינואר 2015 נמחקה מאתר וואלה! ידיעה שלה שעסקה בתלונות עובדי מעון ראש הממשלה על שרה נתניהו. בפברואר 2016 חשפה יחד עם שגיא בן נון את פרשת ההטרדות בהם נחשד משה איבגי. בעקבות התחקיר נפתח ביוני 2018 משפטו של איבגי באשמת מעשים מגונים והטרדות מיניות.
באוגוסט 2017 שודר בתאגיד השידור הציבורי, במסגרת התוכנית זמן אמת הסרט "הודאה תחת השפעה", בתחקירה של גינת. הסרט התחקה אחר אלישע חייבטוב שהורשע ברצח בשדרות, אך טען לחפותו. במהלך הסרט נחשף, כי ההודאה של חייבטוב ברצח הושגה לאחר שימוש במדובב שהדיח את חייבטוב לשימוש בסמים, תוך ידיעת המשטרה. ביולי 2018 זיכה בית המשפט העליון את חייבטוב מאשמת הרצח, והתבסס בין היתר על העדויות שהוצגו בסרט שכללו סרטונים מתא המעצר.
ביולי 2017 עזבה את וואלה ועברה להיות כתבת בכירה בתוכנית התחקירים "המקור" בערוץ 13.
החל מאוגוסט 2019 עובדת בתוכנית התחקירים "זמן אמת" של תאגיד השידור הישראלי.
משנת 2020 היא נמנית עם מגישי הפינה "פערים של אחרים" בתוכנית "מהצד השני עם גיא זהר" בערוץ כאן 11.
חיים אישיים.
ביולי 2021 נולדה בתה ליבי.
ארכיפלג קומורו
ארכיפלג קומורו (בצרפתית: Archipel des Comores) הוא קבוצת איים הממוקמת בין דרום-מזרח אפריקה, ממזרח למוזמביק, לצפון-צפון-מערב מדגסקר. האיים מחולקים מנהלית בין שתי מדינות, קומורו במערב, והרפובליקה הצרפתית, אם המחוז מעבר לים מיוט במזרח הארכיפלג. הנוכחות הצרפתית בארכיפלג קומורו הוא נושא במחלוקת בין צרפת לקומורו. עם זאת, שתי המדינות מקיימות יחסים דיפלומטיים תקינים. בנוסף האיים באן דו ז'זר ואיי גלורייז הם חלק מהארכיפלג.
גאוגרפיה.
ארכיפלג קומורו ממוקם בחלקו הצפוני של מצר מוזמביק, בין החלק הצפוני של מדגסקר וצפון מוזמביק. ארבעה האיים הוולקניים, אשר מכסים שטח של 2,236 קמ"ר, הם, מצפון לדרום:
גאולוגיה.
הארכיפלג של איי קומורו מורכב מאיים געשים. האיים הגעשיים האלה כמו גם חלק מההרים בצפון מדגסקר, נוצרו בשלישון וברביעון. האי של מיוט הוא הקדום ביותר ועבר שלושה שלבים של פעילות געשית בין 15 ל-0.5 למ"ש. גיל האיים נהיה צעיר יותר ככל שפונים מערבה. האי החדש ביותר הוא גרנד-קומור, כאשר הר הגעש קרתאלה עדיין פעיל.
מקור הפעילות הגעשית.
קיימת הנחה שיש נקודה חמה בארכיפלג שנמצא במרכז הלוח הסומלי ולכן לא ניתן להסביר את הפעילות הגעשית לפי טקטוניקת הלוחות.
היסטוריה.
סימני ההתיישבות האנושית הראשונים מתוארכים למאה השמינית ושייכים לאפריקאים ממוצא אנטלוט ("Antalotes" מכונים בושמנים על ידי האירופים). מאז אנשים ממוצאים אתניים רבים נפגשו והתערבבו באיים. הראשונים היו האינדונזים, והמלגשית, במיוחד במיוט.