ביחס לתמונות דיגיטליות - על מידת ה-dpi של מדפסת או אמצעי פלט אחר, להיות שווה או גבוהה מצפיפות הפיקסלים לאינץ' (ppi) של התמונה. אך כדי לייצר פלט באיכות דומה לתצוגה על הצג, עליה להיות גבוהה באופן משמעותי, מכיוון שטווח הצבע האפשרי לכל נקודה הוא מוגבל בהדפסה.
בתהליך ההדפסה של תמונה, על התקן הפלט לתרגם את המידע ממערך של פיקסלים, בו כל פיקסל יכול לדמות מיליוני גוונים אפשריים, למערך של נקודות - רשת halftone במקרים מסוימים, או מבנים אחרים של רשתות. נקודות הדפוס מורכבות רק מארבעה צבעי יסוד, וכן מוגבלות בגווני הביניים האפשריים לכל צבע על ידי צפיפות הרשת.
כאשר התקן הפלט מייצר רפרודוקציה של תמונה בעזרת רשת halftone, הוא בונה כל נקודת רשת בעזרת נקודות זעירות בודדות, כשגודל נקודת הרשת משתנה בהתאם לגוון הנדרש באותו תא halftone. ככל שה-dpi גבוה, יותר נקודות מרכיבות כל תא halftone, וכמות גוני הביניים האפשריים גדלה. לדוגמה: מדפסת בעלת רזולוציה של 600 dpi שמדפיסה ברשת של 150 lpi, מסוגלת לייצר 16 גוני ביניים עבור כל תא ברשת. כל תא halftone מורכב מ-4x4 נקודות (600 חלקי 150), ובתוספת "צבע" הנייר הריק, כמות הגוונים האפשריים שמתקבלת היא 17. באותה צפיפות רשת, מדפסת בעלת רזולוציה של 1200 dpi תוכל לייצר 65 גוונים שונים.
תדירות רשת נמוכה מדי אינה רצויה, מפני שהיא לא מאפשרת הדפסת פרטים קטנים מספיק, ומכיוון שבמרחק צפייה נורמלי (30–40 ס"מ) המבנה שלה נראה לעין.
שימוש נפוץ ושגוי ב-dpi.
עקב הקרבה בין המושגים, ישנן מספר טעויות נפוצות בשימוש במושג dpi בתחום הגרפי. לדוגמה, לא אחת מציינים את כושר ההפרדה בסריקה במונחים של dpi, על אף שיהיה זה מדויק יותר להשתמש ב-spi) samples per inch). בדומה, צפיפות הפיקסלים לאינץ' בצג מחשב או תמונה דיגיטלית, מתואר במקרים רבים ב-dpi, במקום ב-ppi) pixel per inch). הבלבול בין dpi ל-ppi הוא בלבול נפוץ ביותר, גם אצל אנשי מקצוע בתחום הדפוס והצילום. השימוש במונח dpi במקרים אלה הוא שגוי ומטעה, אף על פי שהכוונה לעיתים ברורה על פי ההקשר.
טעויות אחרות קשורות בהבנה לקויה של מהי המשמעות של dpi. כדי שהמדידה "לאינץ'" תקבל משמעות, יש צורך להגדיר את כמות האינצ'ים. תמונה דיגיטלית שנוצרה על ידי סורק או צולמה במצלמה דיגיטלית, היא בעלת רזולוציה מסוימת (בפיקסל לאינץ'), אך זו אינה בהכרח קשורה ב-dpi בו היא תודפס. למשל, תמונה של 1000x1000 פיקסלים, יכולה להיות מודפסת בגודל פיזי של 4x4 אינץ', וברזולוציה של 250 פיקסלים לאינץ', או בגודל פיזי של 10x10 אינץ', וברזולוציה של 100 פיקסלים לאינץ'. הגדרת הרזולוציה להדפסה אינה משנה כלל את גודלה בפיקסלים, או את איכותה של התמונה כקובץ, אלא רק את איכות ההדפסה שלה ואת גודלה הפיזי על הנייר.
מורקינלי טביליסי
מורקינלי תביליסי
מועדון הכדורגל מורקינלי טביליסי
מועדון הכדורגל מורקינלי תביליסי
מועדון הכדורגל ו.י.ט גאורגיה טביליסי
מועדון הכדורגל ו.י.ט גאורגיה תביליסי
ו.י.ט. ג'ורג'יה טביליסי
Ghost Reveries
Ghost Reveries הוא אלבומה השמיני של להקת הדת' פרוגרסיב מטאל השוודית אופת'. זהו אלבומם הראשון של אופת' שיוצא בלייבל Roadrunner, והראשון בו פר ויברג נחשב כחבר קבוע בלהקה, לאחר שהופיע עם הלהקה בסיבוב הופעות שקדם ליציאת האלבום.
Ghost Reveries הוקלט ב-Fascination Street Studios, הממוקם בארברו (Örebro) שבשוודיה. עיצוב האלבום נעשה על ידי טרוויס סמית', מי שעיצב גם את עטיפות האלבומים הקודמים. Ghost Reveries יצא לאור ברחבי אירופה ב-29 באוגוסט ובדרום אמריקה ב-30 באוגוסט 2005 והתמקם במקום ה-64 במצעד הבילבורד בשבוע הראשון ליציאת האלבום.
Freeciv
Freeciv הוא משחק אסטרטגיה בתורים למחשבים אישיים המושפע מסדרת משחקי Civilization. המשחק משוחרר תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו, Freeciv היא תכנה חופשית. הגרסה היציבה הנוכחית היא 2.6.0. המשחק כלול ברוב הפצות הלינוקס השולחניות, ונחשב אחד המשחקים החינמיים הטובים ביותר בקוד פתוח.
תיאור.
שחקנים מקבלים את התפקיד של ראש שבט באלף ה-4 לפנה"ס וצריכים להנחות את העם שלהם במהלך המשחק. כשעובר זמן במשחק, מתגלות טכנולוגיות חדשות, המאפשרות בנייה של מבנים חדשים בערים ופריסה של יחידות חדשות. שחקנים יכולים להילחם אחד בשני או לקיים יחסים דיפלומטיים.
המשחק מסתיים כאשר: אחת מהציוויליזציות משמידה את כל האחרות, כשאחד העמים מצליח להקים מושבת חלל, או עד תאריך מוגבל. אם נשארת יותר מציוויליזציה אחת לאחר התאריך המוגבל, השחקן עם הניקוד הגבוה ביותר מנצח. הניקוד ניקבע על ידי גודל הציוויליזציה, עושרה הכלכלי, התקדמות תרבותית ומדעית.
עיצוב.
ההגדרות של Freeciv ניתנות לשינוי, עד לחוקים הבסיסים, עם אפשרות לשחק בסגנון Freeciv (ברירת מחדל), Civilization II ,Civilization וסגנון מותאם אישית. שחקן אחד או מספר שחקנים פועלים כמנהלי המשחק ויכולים להגדיר את החוקים שלו.
חוקים שבדרך כלל משתנים:
ניתן להחליף גרפיקה וצלילים; יש חבילות גרפיקה (tilesets) איזומטריות ודו ממדיות.
Freeciv משתמש ברשת TCP/IP וכל המשחקים מתחברים לשרת מרכזי. Freeciv מאפשר לשחקנים להפוך את המחשב שלהם לשרת ולשחק נגד שחקני בינה מלאכותית בנוסף למשחקי רשת נגד בני אדם. לפני גרסה 2.0, שחקני בינה מלאכותית לא יכלו לפתוח ביחסים דיפלומטיים עם שחקנים אנושיים. בגרסה הנוכחית שחקני בינה מלאכותית יפתחו ביחסים דיפלומטיים צפויים ומוגבלים לחוקים.
ל-Freeciv יש מפה ועורך מפות שנקרא "Civworld" שזמין להורדה בנפרד. הכול מ-2006 Civworld שולב לתוך המשחק ובגרסאות פיתוח אחרונות שולבו מספר אפשרויות לעריכת מפות.
תאימות.
במקור המשחק מפותח על IRIX, אבל דווח שהמשחק פועל גם על SunOS, סולאריס, Ultrix ,QNX, לינוקס, FreeBSD, OpenBSD, NetBSD, Mac OS X, OS/2,חלונות ,Cygwin וAmigaOS.
RedHat
עץ חיים (ספר)
עץ חיים הוא שמו של חיבור יסודי בכתבי האר"י. את הספר כתב הרב חיים ויטאל שהיה תלמידו המובהק של האר"י, ובו נפרסת משנתו של האר"י, אותה כתב הרב ויטאל מפיו. הספר חידש שיטה בקבלה, והשפיע רבות על עולם החשיבה היהודי, ובעיקר על תנועות המקובלים והחסידות.
הרקע.
לאחר גירוש ספרד נכבשה ארץ ישראל בידי הטורקים. בתקופה זאת יהודים רבים עלו לעיר צפת כדי להתיישב בה. המצב הכלכלי של יהודי צפת שפר עליהם, והתעוררה שם תרבות שהעמידה הוגים רבים וספרות עשירה - צפת הפכה למרכז רוחני. במאה ה-16 נכתבו יצירות רבות וחשובות בעיר, ביניהן "שולחן ערוך" של רבי יוסף קארו, "פרדס רימונים" של רבי משה קורדובירו, הפיוט לשבת "לכה דודי" שחיבר רבי שלמה אלקבץ ורבים נוספים.
רבי יצחק לוריא אשכנזי (האר"י) עלה לצפת ממצרים בשנת 1569 (שנת ש"ל) ומאז הפך לרבו המובהק של המרח"ו (ויטאל) עד פטירתו כשנתיים לאחר מכן. האר"י כמעט לא כתב דבר ורוב תורתו ודעותיו נמסרו דרך כתביו של ויטאל.
מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס.
רבי חיים ויטאל כתב את דרושיו של רבו האר"י לפי סדר שמיעתו אותם, במה שכינה "קונטרס הקיצור". ואחר כך היה נוהג לסדרם ולהרחיבם. כתיבתו מסווגת לשלוש:
הכתיבה הראשונה.
הכתיבה הראשונה כוללת את קונטרס הקיצור, אותו היה כותב מיד עם השמיעה; את הדרושים בסגנונם הראשון, שבהם הרחיב את הדברים שבקונטרס הקיצור; ואת הדרושים בסגנונם השני, שבהם היה כותב הכול מחדש ומשלים את החסר על פי דרושים ממקומות אחרים. כתיבה זו נקראה על ידו "עץ חיים", ובה הבדיל בין חידושיו והערותיו שלו לבין אלו שקיבל מהאר"י. כתבים אלו נמצאים בידינו בשלמותם
הכתיבה השנייה.
הכתיבה השנייה נקראת ברוב המקומות "מבוא שערים", ובה כתב ויטאל מסכת מסודרת של כל סדר האצילות, סדר הנבואה ורוח הקודש, וסדר הגלגולים, על פי עיונו בדברי רבו והכרעותיו. חלקים מכתיבה זו נדפסים כיום בתוך ספר "קהילת יעקב" שבכתיבה השלישית. כתבים אלו נגנזו על ידי ויטאל, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח.
הכתיבה השלישית.
הכתיבה השלישית כוללת עריכה מקיפה יותר: ויטאל קיצר בה דרושים ששמע מהאר"י, וכתב דרושים שונים שבהם ביאר עניינים מוקשים בקבלה. כתיבה זו נערכה בספרים אוצרות חיים, קהילת יעקב, אדם ישר א, עולת תמיד וזוהר הרקיע. גם כתבים אלו נגנזו על ידי ויטאל, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח ורבי אברהם אזולאי.
מתוך הקדמתו של ויטאל לכתיבה השנייה ששרדה, עולה כי הוא סידר את הדרושים בכתיבה זו בשלושה חלקים: עץ חיים, פרי עץ חיים, ונוף עץ חיים. הספרים עצמם, בצורה אותה סידר אותם ויטאל, לא הגיעו לידינו. אך בהקדמתו השלמה שנדפסה לאחרונה, עולה כי סידר או התכוין לסדר אותם כך:
בעקבות הקדמה זו, שהתגלגלה לידיו של רבי מאיר פופרש ואופן סידורה מצא חן בעיניו, ערך פופרש את הכתבים השונים שהגיעו לידיו במתכונת זו, וקרא לחיבור בשם עץ חיים. זהו ספר עץ חיים הנפוץ כיום.
מלבד ספר עץ חיים הנפוץ, בסידורו של פופרש, קיימים עוד שני חיבורים של ויטאל בשם זה:
מקור השם של הספר.
רבי חיים ויטאל קרא לחיבורו 'עץ חיים' ממספר סיבות:
מבנה הספר.
ההקדמה.
בתחילת הספר כותב המחבר הקדמה שהיא מעין סקירה היסטורית על מסורת ספרות הקבלה. הוא מעשיר את הסקירה בפירושים קבליים לפסוקים שונים מהתנ"ך, התלמודים וספר הזוהר. רבי חיים ויטאל מזהיר רבות מפני לימוד הקבלה למי שאינו ראוי להיכנס לפרד"ס התורה ומונה את הסכנות והשיבושים שעלולים ליפול בחלקו של תלמיד לא ראוי: