מנכ"ל הבנק הוא עו"ד חנן פרידמן, שהחל לכהן בתפקידו ב-1 בנובמבר 2019. יו"ר הדירקטוריון של הבנק הוא הכלכלן הערבי-הישראלי סאמר חאג' יחיא, שהחל לכהן בתפקידו ב-22 ביולי 2019.
היסטוריה.
בנק אנגלו-פלשתינה.
בנק אנגלו-פלשתינה הוקם ב-1902 על ידי המוסד הבנקאי "אוצר התיישבות היהודים" (אוה"ה) של ההסתדרות הציונית. הקמת הבנק הייתה חלק מחזונו של בנימין זאב הרצל, שסבר כי על מנת להקים יישוב יהודי ומדינה יהודית בארץ ישראל, התנועה הציונית צריכה להפסיק להתבסס על תרומות ונדבנים, ולהקים גוף פיננסי שיעניק הלוואות ולא תרומות, וכך יוכל להמריץ את המשק ואת הכלכלה של המדינה שבדרך.
הסניף הראשון של הבנק, בניהולו של זלמן דוד ליבונטין, נפתח ביפו בשנת 1903, ומאז היה הבנק מעורב בכל ההתפתחויות הכלכליות המשמעותיות של הקמת המדינה. בשנת 1909 נתן הבנק את הערבויות ואת הליווי הפיננסי הראשוני להקמת השכונה החדשה שקמה מחוץ לחומות יפו – היא העיר תל אביב. הבנק העניק אשראי לפעילות חקלאית, והפעילות שלו אפשרה לתושבי ארץ ישראל בזמן מלחמת העולם הראשונה להינצל מקריסה כלכלית ומאנרכיה מוניטרית, שאפיינה מדינות אחרות בעת המלחמה.
בין שתי מלחמות העולם הרחיב הבנק את פעילותו ועזר לתעשייה, למסחר ולבנייה בארץ ישראל, ובין היתר היה לו תפקיד מפתח בהקמת נמל תל אביב, יריד המזרח ולשכות המסחר.
ביוזמת ההסתדרות הציונית אף הוקם אז הבנק למשכנתאות – הפועל היום בשם 'לאומי למשכנתאות', כמערך בתוך החטיבה הקמעונאית של לאומי.
עם הקמת המדינה בשנת 1948 נחתמה אמנה בין הבנק לבין הממשלה הזמנית, ובה הוגדר הבנק בתור הסוכן הכספי של מדינת ישראל. בהתאם לכך, הבנק (אז בשם אפ"ב – "בנק אנגלו-פשתינה"), שימש כבנק המרכזי של ישראל ואף הנפיק את שטרות הכסף הראשונים שלה, שהיו הילך חוקי החל מ-18 באוגוסט 1948.
בנק לאומי לישראל.
ב-1 במאי 1951 הועברו כל הנכסים וההתחייבויות של "בנק אנגלו-פלשתינה" לחברה חדשה בשם "בנק לאומי לישראל בע"מ". בעקבות כך, הונפקה סדרת שטרות חדשה, והמטבע החדש נקרא: "לירה ישראלית". החלפת המטבע בוצעה ביוני 1952, ולוותה במילווה חובה בן 10 אחוזים על המזומנים וחשבונות עובר ושב.
גלי העלייה שהגיעו מיד עם קום המדינה הביאו לפתיחת סניפים רבים של בנק לאומי בארץ, ובשנת 1960 היה הבנק עם פריסה רחבה של 125 סניפים ברחבי ישראל. בשנת 1954 רכש הבנק את מניות "האגודה הארץ-ישראלית" וקנה שליטה בבנק אגוד שנוסד שלוש שנים קודם לכן. שיתוף הפעולה הזה איפשר את קידומה של תעשיית היהלומים והעברת יהלומים לא מלוטשים לליטוש בישראל, ובנק אגוד היה המקור העיקרי למימון פעילות תעשיית היהלומים המקומית – שסיפקה לישראל את מטבע החוץ הנצרך כל כך באותה עת.
בנק לאומי המשיך לסייע לתעשייה בארץ, בין היתר באמצעות חברת הבת: "בנק לאומי לפיתוח התעשייה", שנוסדה בשנת 1944.
הבנק עזר לפתח גם את ענף החקלאות, באמצעות חברת הבת "אוצר לחקלאות", דרכה קודמו מימון אשראי לחקלאים ברחבי הארץ. בשנות ה-80 היה חלקו של לאומי בהקצאת מימון לחקלאות גבוה מן הממוצע במערכת הבנקאית כולה.
בשנת 1983 הולאם הבנק בעקבות משבר מניות הבנקים. בעקבות המלצות ועדת בייסקי נאלץ יו"ר מועצת המנהלים של הבנק, ארנסט יפת, לפרוש מתפקידו. במסגרת מדיניות ההפרטה שהנהיג משרד האוצר מכרה המדינה בהדרגה את מרבית המניות שברשותה, אולם לא הצליחה למכור את גרעין השליטה בבנק. בשנת 2005 ערכה המדינה מכרז על מניות השליטה של הבנק, וזכתה בו קבוצת קרנות הגידור האמריקאיות סרברוס-גבריאל. בעקבות הזכייה רכשה קבוצה זו מהמדינה 9.99% ממניות הבנק. אולם בסופו של דבר נדחתה בשנת 2007 בקשת הקבוצה לקבל היתר שליטה בבנק.
בראשית המאה ה-21 תמך הבנק במימון שני פרויקטים לאומיים רחבי היקף: תחנת הכוח "אורות רבין" בחדרה, וכביש חוצה ישראל (כביש 6), זאת בנוסף לעשרות פרויקטים של התעשיות הביטחוניות הישראליות.
קבוצת לאומי מספקת מגוון שירותי בנקאות לכל סוגי הלקוחות, החל במשקי בית, דרך עסקים קטנים ובינוניים וכלה בתאגידי ענק. חברות הבנות של קבוצת לאומי כוללות את 'לאומי פרטנרס' – זרוע ההשקעות הריאליות של הקבוצה, לאומיטק – זרוע בנקאות ההיי-טק של הקבוצה ו-VIDEA – חברת ניהול תיקי השקעות דיגיטלית. לקבוצת לאומי סניפים ונציגויות בצמתים פיננסיים מרכזיים ברחבי העולם, לרבות ניו יורק, לונדון, פאלו אלטו ושאנגחאי.
המגזין הכלכלי The Banker בחר בלאומי כ"בנק השנה בישראל" חמש פעמים במהלך העשור השני של המאה ה-21 (2010, 2014, 2016, 2018, 2019).
ב-24 בפברואר 2022 הודיעה קבוצת לאומי כי בכוונתה לסגור את אפליקציית התשלומים Pay (לשעבר Pepper Pay) בחודש אפריל.
פרשת העלמות המס בארצות הברית.
בשנת 2014 הוועדה לניירות ערך ולבורסות של ארצות הברית פתחה בחקירה כנגד מספר בנקים ישראלים בחשד כי הבנקים סייעו ללקוחות בעלי אזרחות אמריקאית להעלים מס בין השנים 2000–2010. בנק לאומי נפגע באופן הקשה ביותר בפרשת העלמות המס בארצות הברית בין היתר עקב פעילותו הנרחבת בארצות הברית ביחס לשאר הבנקים בישראל.
כנגד בנק לאומי היו מעורבים בחקירה מספר רשויות נפרדות בנוגע להיבטים שונים בפרשה. הוועדה לניירות ערך ולבורסות, משרד המשפטים והרשות לשירותים פיננסים של מדינת ניו יורק. בניגוד למרבית החקירות בחשד לסיוע העלמת מס מצד מוסדות פיננסים אשר מתמקדים בעיקר בסיוע פסיבי (כלומר אי דיווח על העלמת מס), החשדות כנגד הבנק היו חמורים מאוד כאשר הגדרת רמת הסיוע לאזרחים מעלימי מס הוגדרה בסולם של 1-5 ברמה הגבוהה ביותר -רמה 5. עוד הגדירו הרשויות האמריקאיות את הסיוע כ"סיוע אקטיבי" תוך "ידיעה ממשית על העלמות המס".
הבנק הפריש במספר פעימות, סכום מצטבר בסך של למעלה מארבע מאות מיליון דולר עבור חלקו בפרשה, הסכום הגבוה ביותר מבין כל הבנקים והקנס הגבוה ביותר ששילם בנק ישראלי אי פעם.
הפרשה נסגרה באופן סופי ביום 18 ב-אוקטובר 2016 כאשר נציגי הבנק חתמו על הסדר סופי במסגרתו הבנק מודה בסיוע אקטיבי להעלמת מס ונדרש לשלם קנס של יותר מארבע מאות מיליון דולר.
פעילות הקבוצה.
פעילות דיגיטלית.
בראשית שנות ה-60 החלו הבנקים המובילים בארצות הברית לעשות שימוש במחשבים. בשנת 1964 הופעל המחשב הראשון בבנק לאומי, ובשנים שלאחר מכן שודרגה כל הפעילות המיכונית בבנק. בשנת 1971 הוכנס לשימוש, לראשונה בישראל, מכשיר ה"טלר האוטומטי", או הכספומט, לרחוב דיזנגוף דרכו יכלו תושבי העיר למשוך כסף באופן אוטומטי וללא עזרת פקיד. בראשית שנות ה-80 היה לאומי מהבנקים הראשונים בעולם שאיפשרו ללקוחותיהם עבודה מקוונת – תחילה דרך הטלפון ומאוחר יותר באמצעות האינטרנט.
בין כלל סניפיו החל הבנק להפעיל, בסוף שנות ה-90, גם סניף וירטואלי שנקרא "הבנק הישיר הראשון" – סניף שכל הקשר שלו עם לקוחותיו נעשה בתקשורת מרחוק, באמצעות הטלפון והאינטרנט ובאמצעות שירותי שליחים ושירותי דואר כאשר נדרשת העברה פיזית של מסמכים (כגון פנקסי צ'קים). עם הקמתו נקרא סניף זה "הישיר הראשון", וביולי 2009 עבר שינוי מיתוג ושמו שונה ל"ישיר לאומי".
בשנת 2016 היה בנק לאומי לבנק הראשון בישראל, שעבר להשתמש בטכנולוגיית מחשוב ענן.
על רקע המהפכה הטכנולוגית ועם כניסת שירותים דיגיטליים לבנקים בכל העולם, הקים בנק לאומי בראשית 2016 את 'החטיבה לבנקאות דיגיטלית'. מטרת החטיבה הייתה לפתח את מגוון השירותים הבנקאיים שניתנים ללקוחות באמצעות ערוצי הדיגיטל, להטמיע טכנולוגיה מתקדמת בכל קווי העסקים של הבנק, ולהקים את הבנק הדיגיטלי הראשון בישראל. במסגרת זו, השיק לאומי בראשית 2017 אפליקציית תשלומים עבור לקוחות כל הבנקים, אפליקציית PAY. מספר חודשים לאחר מכן השיק לאומי את PEPPER, הבנק הדיגיטלי הראשון מסוגו בארץ. עם זאת בשנה הראשונה לאחר השקתו סבל השירות מתקלות רבות ותלונות של לקוחות על תפקוד מערך שירות הלקוחות בחברה, ועל כך שכספים המועברים בין משתמשים באפליקציה אינם מגיעים ליעדם.
בעקבות המעבר לשירות דיגיטלי סגר הבנק בין השנים 2013 ל-2018 64 סניפים, ומאז מספר סניפיו נמוך מזה של בנק מזרחי טפחות. במקביל גם הקטין לאומי את מספר העובדים שלו ביותר מ-2,200 איש.
מתחם קש"ב בלוד.
מתחם קש"ב (קריית שירותים בל"ל), הממוקם באזור התעשייה הצפוני של לוד, הוא מרכז המחשבים, שירות הלקוחות, מכרז ההדרכה ובעתיד תעבור אליו גם הנהלת הבנק מתל אביב. הפרויקט החל בשנת 1980 כאשר החברה לפיתוח אזור לוד-רמלה החליטה להקצאת שטח של 100 דונם להקמת מרכז שירותי מחשב לענף הפיננסים. הרעיון מאחרי הפרויקט היה, למשוך מוסד פיננסי שיקים במקום מרכז שירותים לעובדים שאינם באים במגע עם הקהל, בבניין משרדים ייעודי בעלות זולה יחסית למרכז תל אביב. יתרון נוסף של האזור היה נגישות לכבישים ראשיים (כביש 1 וכביש 40). בנק לאומי נענה להצעה והקמת הפרויקט החלה בשנת 1983. חברת אפריקה ישראל להשקעות זכתה במכרז להקמת המתחם, בו 30,000 מטר רבוע, ובו נבנה לראשונה בישראל מרכז נתונים ייעודי וחדרי מחשבים תת-קרקעיים. על פי התכנון הייתה אמורה לקום גם שכונת מגורים בסמוך, עבור עובדי הבנק. הקמת המתחם הושלמה בשנת 1990, אך אכלוסו התעכב עקב סירובם של עובדי הבנק לעובר ללוד. במשך השנים בנה בנק לאומי מבנים נוספים במתחם, וגם בנק מזרחי טפחות העביר את מכרז המחשבים שלו למבנה חדש שבנה מדרום למתחם קש"ב של לאומי. ביוני 2019 הודיע על העברת כל הנהלת הבנק למתחם.
חברות בנות.
בנק לאומי למשכנתאות.