כמו כן, אין לברך על נר שהדליקו אותו באיסור בשבת, ואפילו אם גוי הדליק אותו בשבת לצורך עצמו, אסור לברך עליו מכיוון שליהודי היה אסור להדליקו באותן הנסיבות. אמנם, אם הדליקו נר לצורך יולדת או חולה בשבת, כיוון שהודלק בהיתר, מותר לברך עליו.
נוסח הברכה.
נחלקו התנאים בנוסח ברכה זו, לדעת בית שמאי אומרים שיש לברך בלשון יחיד 'שברא מאור האש'. ואילו לדעת בית הלל יש לברך בלשון רבים 'בורא מאורי האש'. להלכה נפסק ברמב"ם ובשולחן ערוך כדברי בית הלל.
בטעמם של בית הלל שיש לברך בלשון רבים אמרו בתלמודשהוא מאחר ש'יש הרבה מאורות באש'. לדעת רבי שלמה יצחקי (רש"י) הכוונה היא לשלהבת אדומה ולבנה שישנם באש, אמנם יש שפירשו שכוונת התלמוד הוא שיש לאש שימושים שונים כגון אפיה תאורה חימום, ועוד.
מדיני הברכה.
במשנה נאמר ש"אין מברכין על הנר עד שיאותו לאורו".
בפירוש הדבר אמרו בתלמוד במסכת ברכות ואמרו שם בתלמוד ששיעורו הוא כדי שיוכל להכיר בין סוגי מטבעות שונים.
במקום להבדיל בין מטבעות, המנהג להסתכל על הציפורניים לאור הנר, על מנת להבדיל בין מקום הבשר למקום הציפורן. מנהגים רבים נאמרו בפרטי צורת ההסתכלות, אשר מבוססים על ענייני סגולות וסימן טוב ועל ענייני קבלה.
כתב המטה משה שיש להסתכל בצפרנים קודם הברכה. ולכאורה סובר כשיטה הנ"ל שהברכה היא ברכת השבח, שאם היא ברכת הנהנין, לא סביר שיסתכל קודם שיברך.
יש שכתבו שלאותם דעות שברכה זו היא ברכת הנהנין, יש לברך קודם שמסתכל בנר ונהנה ממנו, ככל ברכות הנהנין שמברכין קודם ההנאה, אך לדעות שברכה זו היא ברכת השבח, יש להסתכל קודם ורק לאחר מכן יברך כשאר ברכות השבח כגון ברכת הרעמים והברקים שמברך רק לאחר שרואה ושומע אותם.
יש שדקדקו מהמשנה ברורה שנראה מלשונו שדעתו היא שצריך לברך לאחר שנהנה. אך הרב שלמה גאנצפריד בספרו קיצור שולחן ערוך (סימן צו ט) כ' שנהגו להסתכל לאחר הברכה.
יש שכתבו שכדי לצאת ידי חובת שתי הדעות, יסתכל קודם הברכה ולאחריה.
ברכת הנר במוצאי יום כיפור.
הטעם שתיקנו ברכה במוצאי יום כיפור על האש, משום שנאסר ביום כיפור להדליק אש, או להעביר אש, ולהבדילו משאר יום טוב שמותר בו להדליק אש מאש קיימת.
חילוקי דינים בין מוצאי שבת למוצאי יום כיפור.
מטעם זה יש שכתבו שאין לברך רק על אש שהייתה דולקת ביום כיפור, שעל ידי זה ניכר שלא השתמשו בו בשונה משאר יום טוב.
מאחר שטעם התקנה הוא להבדיל את יום כיפור משאר יום טוב, כתב הרב שלמה זלמן אוירבך שנראה שבמוצאי יום כיפור יכול לברך אף על נר יחידי, ולא צריך דווקא אבוקה.
חילוק נוסף כתב בשולחן ערוך שבשבת אין חיוב לחזר אחרי נר, אבל במוצאי יום כיפור יש שכתבו שהוא חיוב גמור מדרבנן.
מדוע לא מברכים כל השנה על הנר.
בראשונים הקשו מדוע אין חיוב לברך על הנר בכל שעה שנהנה ממנו, מטעם שאסור ליהנות מן העולם הזה בלא ברכה, כשם שתיקנו את שאר ברכות הנהנין כגון על האכילה ועל הנאת הריח. וכתבו לבאר שחז"ל תיקנו ברכה רק על הנאה שהגוף נהנה ממנה.
לדעת חלק מהראשונים ברכת הנר במוצאי שבת, היא אכן ברכת הנהנין, כמבואר לעיל.
מנורה חשמלית.
באחרונים נחלקו האם אפשר לברך ברכת 'בורא מאורי האש' על נורה חשמלית. יש שכתבו שדין הנורה כדין החשמל ומותר לברך עליה, וכן נהגו הרב חיים הלוי סולובייצ'יק והרב חיים עוזר גרודזנסקי, וכן דעת הרוגצ'ובר.
אך רבים סוברים, שאין לברך על נורה חשמלית, וטעמם מפני שאינה נחשבת כאש, מאחר שסתם אש בוערת על ידי חמצן, ואילו בנורה החשמלית אין חמצן אלא מתכת מחוממת בלבד.
ויש שכתבו דאף אם נאמר שנחשבת אש, מכל מקום אין לברך על אש שמכוסה בזכוכית מאחר שהברכה על הנר נתקנה לזכר האש שהוציא אדם הראשון במוצאי שבת, היא צריכה להיות דומה לאותה האש שהייתה גלויה בלא כיסוי זכוכית.
אמפיאמה
אמפיאמה (מיוונית: ἐμπύημα = מורסה) היא הצטברות מוגלה בתוך חלל אנטומי קיים, כולל בתוך איבר חלול. למשל, אמפיאמת האדר היא אמפיאמה בחלל האדר. יש להבדילה ממורסה (אבסצס) שהוא הצטברות מוגלה בחלל שנוצר יש מאין.
היסטוריה.
המחלה תוארה ביוון העתיקה על ידי היפוקרטס שתיאר גם דרכי טיפולים הנהוגים בזמנו. עקרונות הטיפול הכירורגי המקומי לא השתנו בהרבה מתקופתו ועד לימינו - תורקוסטומיה וניקוז האימפאמה.
איברים שכיחים להיווצרות אמפיאמה.
ברפואת האדם עלולה להיווצר אמפיאמה ב:
מוכרות אמפיאמות גם ברפואה הווטרינרית. למשל אמפיאמה בכיסים הגוטוראליים אצל הסוסים.
גורמים.
אמפיאמה נגרמת על ידי חיידקים. למשל אמפיאמה של האדר נגרמת לרוב על ידי חיידקי "Streptococcus pneumoniae", "Haemophilus influenzae" ו-"Staphylococcus aureus".
באמפיאמה של האגן אצל נשים הגורם החיידקי יכול להיות חיידקי הסוג "Bacteroides" ו-"Pseudomonas aeruginosa".
אצל חולים מכורים לאלכוהול או חלשים מבחינה חיסונית קיימות אמפיאמות הנגרמות על ידי חיידקי "Klebsiella pneumoniae".
כשהגוף מנסל להיאבק בזיהום חלל הגוף או האיבר החלול הנגועים מתמלאים ברקמה נוזלית, מוגלה ותאים מתים.
תסמינים.
הסימנים והתסמינים תלויים במיקום ובחומרת התופעה. באמפיאמה של האדר או של בית החזה בולטים תסמינים של דלקת ריאות, כמו חום גבוה, שיעול, עייפות, קוצר נשימה וכאבי חזה. הנפגע מעדיף לשכב בצד הנגוע. לפעמים מדיפים ריח רעה. במקרים חמורים החולה יכול לסבול מהתייבשות, שיעול עם ליחה דמית או ירקרקה-חומה, חום הגוף עלול להגיע ל 40 מעלות ולפעמים נכנסים לתרדמת.
ללא טיפול עלולים להתפתח סיבוכים מסכני חיים, לרבות קריעת הכיס המוגלתי לתוך דרכי הנשימה או התפשטות הזיהום לרקמות שמסביב הלב. או דרך הדם אל המוח.
אמפיאמה של כיס המרה מתאפיינת בכאב עז בצד הימני עליון של הבטן, חום גבוה וקשיון שרירים מעל האזור המזוהם.
טיפול.
הטיפול כולל התערבות ניתוחית, שאיבה וניקוז, תרופות אנטיביוטיות, בדרך כלל בעירוי תוך ורידי.
האמפיאמה של האדר ייתכן גם טיפול בחמצן.
ליגת העל הרוסית בבנדי
ליגת העל הרוסית בבנדי (רוסית: Суперлига России по Хоккею с мячом) היא תחרות שנתית ברוסיה בתחום הבנדי. הליגה נערכת ברציפות מאז 1950, תחילה כאליפות ברית המועצות ולאחר מכן בשם "ליגת העל" (Суперлига), מאז 1993. מארגנת הליגה היא פדרציית הבנדי של רוסיה.
שיטת המשחקים.
בליגה נוטלות חלק 13 קבוצות שמתמודד זו מול זו בשני שלבים: שלב בתים המחולק לבית מערב ובית מזרח ושלב פלייאוף, שבו משתתפות 8 הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר בשלב הבתים.
בלו סימיון פיינרו
בלו סימיון פיינרו (ברומנית: Belu-Simion Fainaru; נולד ב-1959) הוא פסל אמן מיצב ישראלי ואוצר, נולד בבוקרשט שברומניה ב-1959 ועלה לישראל ב-1973. הוא למד באוניברסיטת חיפה מ-1980 עד 1983 וסיים תואר שני באוניברסיטה של שיקגו בשנת 1984. הוא למד באקדמיה דומוס, מוסד חינוך לתארים מתקדמים לעיצוב במילאנו שבאיטליה ובאקדמיה המלכותית למדע ואמנויות בבלגיה בבריסל. פיינרו חי ועובד בחיפה שבישראל ובאנטוורפן שבבלגיה.
מרבית עבודותיו של פיינרו עוסקים בהיסטוריה יהודית, בטקסים ובמנהגים יהודיים, ובספרות יהודית.
ביוגרפיה.
במהלך שנות השמונים הופיעו בעבודותיו מוטיבים הלקוחים מן התרבות היהודית, דרכם העלה שאלות של זהות והגדרת זיכרון היסטורי. לדוגמה בעבודה "הכנסת כלה" (1991), מונח הלקוח מן המסורת הקבלית, השתמש פיינרו בשמלת ילדה מפוארת התלויה בתוך מקרר ישן כדי לתאר מערכת יחסים מורכבת בין האדם למקום. בעבודות אחרות מתוך הנגדה של מושגים מטאפיזיים כגון "אור" או "שם", יצר פיינרו אובייקטים אמנותים העושים שימוש בטקסט.
העיסוק בתלישות, בשאלות חברתיות ובדמויות משולי החברה הישראלית, אופייני לעבודות רבות של פיינרו. לדוגמה, במיצב "בית לחסר בית" (1999) יצר פיינרו סביבת מגורים ארעית לחסרי בית בתוך חלל תצוגה אמנותי. הוא גם אחד מאומני גלריית plan b הנחשבת אחת מ-100 הגלריות החשובות בעולם.
בנוסף ליצירתו פועל פיינרו כאוצר. ב -1993 היה ממקימי ארגון הפירמידה בחיפה ובשנת 2010 היה אחד מיוזמי ואוצרי "הביאנלה הים תיכונית". בשנת 2014 ייסד את "האקדמיה לאמנות חופשית בינלאומית - FIAA", יחד עם האוצר הגרמני הוברטוס וונצ'יק.
בלו סימיון פיינרו חי ויוצר בחיפה ובאנטוורפן.
לקריאה נוספת.
תערוכות יחיד נבחרות.
,גלריה plan b
אף אחד לא נמצא בבית, גלריה אנקה פוטרסו, בוקרשט, רו
הודעה בבקבוק, ללכת ולדבר פסטיבל, סאו מיגל, אזור, PT
The Rose of Nothingness, המוזיאון לאמנות, Cluj, RO
עזרה לי לאבד את דעתי - למידה unlearning # 5, Galeria תוכנית ב, Cluj, RO
The Fullness of the Void, תוכנית גלריה ב ', ברלין, ד
4 קירות שבורים, גלריה אנקה פוטרסו, בוקרשט, רו
דבר - פואטיקה של חלל, תוכנית גלריה B Cluj, RO
הכל הולך להיות בסדר, הגלריה לאמנות עכשווית של המוזיאון הלאומי ברוקנטל, סיביו, RO
Penny for Nothing, גלריה רם, רוטרדם, נ.ל.
Tikun Ka'la, בית האמנים תל אביב, תל אביב, IL
אפר ואפר, גלריה דנון, תל אביב, IL
חופה שחורה קדיש לילד שמעולם לא נולד, מוזיאון בר דוד, ברעם, תל אביב
חופה - בתמונת האל, ויצו גלריה לאמנות, חיפה, א"י
, עין חרוד, עין חרוד, איל
אין לי מקום, גלריה כברי, כברי, קליפורניה
מטבח יהודי: טקסט חזותי, מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, הרצליה, איל
הכל הולך להיות בסדר, Galerie Gabriele Rivet, קלן, DE
2000 מוזיאון החיים של
אקווישידאי, אקיאושידאי מרכז לאמנות, Akyoshidai האמנים כפר, יאמאגוצ'י, JP
טימישוארה מוזיאון לאמנות, טימישוארה, RO
מחוץ למקום - שייך לשום מקום אחר, מוזיאון (MUHKA), אנטוורפן, NL
הכל הולך להיות בסדר, גלריה גבריאל ריבט, קלן,
מטבח יהודי, מוזיאון הרצליה, הרצליה