בהשפעת בילי גרהם אחד ממנהיגי התנועה האוונגליסטית בארצות הברית נערכו שני כנסים גדולים שעסקו במיסיון ובפעילות המיסיונרית, בלוזאן שבשווייץ (1974) ובמנילה שבפיליפינים (1989). בכנסים אלה נקבעה "אמנת לוזאן", הנחשבת בין המסמכים החשובים של הנצרות האוונגלית המודרנית, שבה מתחייבים מנהיגים של התנועה האוונגלית לעשות ככל יכולתם להפצת הנצרות בעולם כולו. ולשם כך הם מחזקים את שיתוף הפעולה בין מאות הארגונים המיסיונרים.
כיום, עם התגברות החילון באירופה וירידת מעמד הכנסיות הממוסדות, פחתה פעילות המיסיונים של הכנסיות הגדולות וכמעט נעלמה. עם זאת עדיין קיימת פעילות מיסיונרית ענפה של כנסיות חדשות, בייחוד כנסיות שהוקמו לאחרונה בארצות הברית, למשל הכנסייה הפנטקוסטלית, המורמונית ואחרות.
נו מטאל
ספין תקשורתי
סְפִּין תקשורתי (מאנגלית: spin; או סַחְרִיר, כהצעת האקדמיה ללשון העברית), או ספין פוליטי, הוא תוכנית יזומה וקצרת טווח המתוכננת על ידי אישים, גופים ציבוריים ו/או תאגידים המסוקרים באופן ציבורי, שמטרתה למקד את תשומת הלב של הסיקור התקשורתי באובייקט אחר, או לגרום לצרכני הסיקור התקשורתי לפרש את האירועים בצורה חיובית יותר עבור יוצר הספין. ספין אינו שקר, אלא שימוש מניפולטיבי בעובדות הקיימות או פרשנות "יצירתית" להן, כשמטרתו מיועדת בדרך כלל לשרת כהסחת דעת של אמצעי התקשורת.
כללי.
הספין התקשורתי נועד לייצר או להטעות סיפור תקשורתי. המסחרר התקשורתי (הספין מאסטר) משתמש בעזרת יוצרי הספין - יועצים פוליטיים, אנשי יחסי הציבור, פרסומאים, שדלנים, חוקרי דעת קהל, כותבי נאומים והעוסקים בטלמרקטינג. במספר דרכים שבהן ניתן לעניין את התקשורת בייצור סיפור חליפי או בשינוי פרטי סיפור קיים. הספין התקשורתי עשוי להשתמש בציטטות של אדם מסוים; בשחרור עובדות מסוימות הרלוונטיות לשימוש התקשורת בעת הפצת הספין; בהכחשה מרומזת של האישיות המסחררת או של הנושא ו/או האישיות המסתחררת; במציאת "אמת חבויה" שהסתתרה כביכול בידיעה אחרת.
הדרכים לייצר ספין תקשורתי רבות ומגוונות, אך המאפיין המאגד אותן הוא היותן מהלכים טקטיים הננקטים לפרק זמן קצר, שתכליתם היא להסיט את תשומת הלב. מושגים מקובלים בספין - ממסרים קליטים (Soundbites), נקודות לדיון (Talking Points), והזדמנויות צילום (Photo Opportunities).
המינוח "ספין" הורחב בשנים האחרונות והוא גם משמש ליצירת או לגילוי סיפורים אשר ממקדים את דעת הקהל בנושא מסוים למען שתי מטרות: האחת, יחסי ציבור לנושא מסוים והשנייה יחסי ציבור לנושא מסוים על מנת להאפיל על נושא אחר. לדוגמה: כנגד ראש הממשלה מתבצעת הפגנת ענק ביום מסוים ובשעה נקובה. ספין תקשורתי יהיה ליצור פגישה מתוקשרת של ראש הממשלה עם מנהיג ערבי אשר תסיט את תשומת הלב של מהדורות החדשות מההפגנה אל הפגישה רמת הדרג.
מקור הביטוי ממשחק כדור בסיס (Baseball) - מתן "ספין" לכדור על ידי השחקן ההודף נועד להטעות את החובט בהערכת מסלול הכדור. בתחילת שנות התשעים אומץ המונח על ידי תעשיית יחסי-הציבור בארצות הברית. שולב במינוח news cycle, מחזור החדשות, אשר מתאר את ההתרחשות התקשורתית כמערכת של היזון חוזר (עיתונים אשר נסגרים בלילה, מזינים את חדשות הבוקר אשר מייצרות כותרות למהדורות הערב המוקדמות ומעבירות למהדורות המרכזיות ב-20:00, אשר מייצרות את הכותרות לעיתוני הבוקר וחוזר חלילה). המושג "ספין" הוא המניפולציה אשר מתערבת במחזור ומסובבת את מחזור החדשות כרצונה.
הביסוס העיקרי של המושג "ספין" נעשה בספרו של הווארד קורץ (kurtz) 'ספין סייקל' (Spin Cycle) אשר מתאר את ההתנהלות התקשורתית של ממשל קלינטון בזמן תקופת פרשת מוניקה לווינסקי, ובספרו של ביל פרס 'סבסב את זה' (Spin This).
אסטרטגיות וטקטיקות ספין.
האסטרטגיה המועדפת במסגרת ספין היא מתקפה. במקום לתת לחדשות הרעות להגיע לאמצעי התקשורת ללא שליטה, מוציאים מידע למדיה בליווי עמדות ותגובות הגורם המדברר.
ישנן כמה טקטיקות ספין מקובלות:
הספין התקשורתי בפוליטיקה.
בספין התקשורתי נעשה שימוש רב על ידי פוליטיקאים, המשתמשים בו כדי להכפיש את יריביהם, או כדי להסיח את תשומת הלב הסיקורית של התקשורת מעובדות או ממהלכים כושלים שנקטו, ובכך להשיג נקודות זכות בדעת הקהל. בארצות הברית ובבריטניה נהוג לכנות יועץ תקשורת המתמחה בספינים תקשורתיים ספין דוקטור.
כישוף!
כישוף! הוא שמה של סדרה של ארבעה ספרי משחק לשחקן יחיד בה מתפתחת העלילה בהתאם לבחירות אותן מבצע הקורא. הסדרה נכתבה על ידי סטיב ג'קסון ופורסמה לראשונה בשנים 1983–1985. הסדרה הייתה חלק מספרי "Fighting Fantasy" של ג'קסון ויאן ליוינגסטון. הוצאת אופוס הישראלית תרגמה את ארבעת ספרי הסדרה ולאחר מכן הוסיפה ספרים נוספים השייכים לסדרת "Fighting Fantasy" גם כן תחת הכותרת "כישוף!", אף שלא נכללו בסדרה המקורית. בנוסף, תרגמה כספרים 6,7 בסדרה ספרים מסדרת "Advanced Fighting Fantasy", אשר הרחיבה את כללי המשחק המקורי למשחק תפקידים רב משתתפים.
עלילת רביעיית Sorcery!
עלילת הספרים מתרחשת בעולם הפנטזיה טיטאן. כתר המלכים, חפץ קסם רב עוצמה המסייע להשכנת השלום בארץ, נגנב מארץ אנאלאנד על ידי אנשי הציפור מזאמאן בלילה נטול הכוכבים בידי מכשף מרושע מקאחאבאד השכנה, ארץ פראית ומסוכנת. דמותו של הקורא נשלחת להשיב את הכתר ממצודתו של המכשף, המצויה עמוק בתוככי קאחאבאד.
הספרים מורכבים מקטעים קצרים וממוספרים, שבסוף כל אחד מהם מוטלת על הקורא בחירה כלשהי שעל פיה נקבע לאיזה קטע יעבור. לאלמנט הבחירה נוסף גם אלמנט של מזל, כאשר תוצאת פעולות מסוימות או קרבות עם אויבים נקבעות בהטלות קובייה. השחקן שומר דף ובו פרטים על דמותו - בריאותה, מיומנותה, המזל שלה, החפצים שהיא נושאת וכדומה. פרטים אלו משפיעים גם הם על מהלך המשחק.
סדרת "כישוף!" בלטה בין יתר ספרי "Fighting Fantasy" באורכה ובמורכבותה. בעוד שספרי "Fighting Fantasy" האחרים עמדו בפני עצמם וכל אחד מהם הכיל 400 קטעים, ארבעת הספרים של סדרת "כישוף!" תוכננו למשחק רציף, כך שדמותו של הקורא תעבור מספר לספר. ספרי הסדרה היו גם ארוכים יותר - הקצר שבהם הכיל 456 קטעים, ואילו הספר האחרון הכיל 800. עוד בלטה שיטת הקסמים המורכבת שתוכננה בשביל הסדרה, בזמן שספרים אחרים הציעו שיטת קסמים מוגבלת במיוחד, אם בכלל.
הספרים בעברית.
בעברית בחרה הוצאת אופוס לפרסם את ספרי "Fighting Fantasy" אותם תרגמה תחת הכותרת "כישוף!". בסדרה יצאו 13 ספרים, כאשר שניים מתוכם עסקו בשיטת משחקי תפקידים והצגת עולם הפנטזיה, ולא נועדו לשחקן יחיד. בשביל לשחק נדרש רק עפרון, מחק, דף וקוביות. רק ארבעת ספרי הסדרה המקורית מופצים כיום על ידי אופוס.
ספרי הסדרה בעברית:
גבעות השמוטאנטי ("The Shamutanti Hills").
הספר הראשון מתוך הרביעייה המקורית, שנחשב גם לקל שבהם. הספר עוקב אחרי מסעו של הגיבור מארצו אנאלאנד אל עיר הנמל חאראיי, העוברת באזור גבעות השמוטאנטי, אזור פראי המאוכלס בידי נוודים ומפלצות.
חאראיי נמל המלכודות ("Kharé: Cityport of Traps").
הספר השני ברביעייה המקורית מתרחש כולו בתוך עיר הנמל חאראיי, ובו הקורא צריך לא רק לשרוד את החציה של העיר המסוכנת, אלא גם לאתר את ארבע שורות שיר הקסמים שפותח את השער שבצד השני של העיר.
שבעת הנחשים ("The Seven Serpents").
בספר השלישי בסדרה ממשיך הקורא את המסע אל טירת מאמפנג, מקום משכנו של המכשף המרושע. בעת מסעו הקורא צריך לנסות ולהשמיד את שבעת הנחשים - שליחים שמטרתם להזהיר את המכשף המרושע מפני הגיבור. לכל נחש יש כוח אדמה, ירח, אש, מים, אוויר, זמן ושמש.
כתר המלכים ("The Crown of Kings").
בספר האחרון ברביעייה המקורית מנסה הקורא לחדור לטירת מאמפנג ולהתעמת עם המכשף המרושע כדי להחזיר את הכתר בשלום. הספר הוא הארוך, המורכב והקשה ביותר בסדרה. בספר מתברר שיש אנשי ציפור טובים. נקודת ההתחלה בספר תלויה בסיומו של הספר הקודם, כשסיום אופטימלי מאפשר נקודת התחלה והתקדמות קלות יותר.
טירת האימים ("The Citadel of Chaos").
הספר החמישי שפורסם תחת "כישוף!" כבר לא השתייך לסדרה המקורית, ונמנה עם אחד מהספרים המוקדמים ביותר בספרי "Fighting Fantasy". גם ספר זה נכתב בידי סטיב ג'קסון. בספר הקורא משחק לוחם או קוסם שמנסה לחדור למצודתו של קוסם מרושע ושוחר מלחמה, ולהרוג אותו.
במבוך ("Dungeoneer").
"במבוך" יצא תחת הכותרת "כישופים ומבוכים" (אף על פי שמספרו הסידורי היה 6 - המספר הבא בתור אחרי "טירת האימים"). הספר השתייך לסדרת "Advanced Fighting Fantasy", אשר היווה הרחבה של משחק "Fighting Fantasy" המקורי, ממנו הגיעו מרבית ספרי הסדרה. ספר זה אינו עוסק בהרפתקה לשחקן יחיד, אלא כולל שתי הרפתקאות לקבוצה. הספר נכתב במשותף על ידי סטיב ג'קסון ויאן ליוינגסטון.
"חולשחור" ("!Blacksand").
"חולשחור" היה השני (והאחרון) בספרי "כישופים ומבוכים" שתורגמו לעברית. הספר מרחיב ומפתח את השיטה שהוצעה בספר הקודם, ורובו מתאר בפרוטרוט את עיר הנמל חולשחור, כדוגמה לדרך שבה מפתחים עולם של משחקי תפקידים. בנוסף מכיל הספר הרפתקה לקבוצה שמתרחשת בעיר זו.
מכשפת השלג ("Caverns of the Snow Witch").
"מכשפת השלג" נכתב על ידי יאן לוינגסטון, ועוסק בלוחם שחודר למערותיה של מכשפה מרושעת ומנסה לחסלה. הספר ממשיך גם לאחר חיסול המכשפה, והעלילה מוסיפה להסתבך גם לאחר מותה.
שדי התהום ("Demons of the deep").