לאחר שחרורו מצה"ל החל זהבי לשרת כקצין במשטרת ישראל.
המשך העיסוק במעשי "קפטן ג'ורג'" ותביעותיו של זהבי.
על חשיפת זהותו של "קפטן ג'ורג'" הוטל צו איסור פרסום. באפריל 2010 פרסמה האגודה לזכויות האזרח טענות נגד התנהלותו של היועץ לענייני ערבים במחוז ירושלים, דורון זהבי. ביולי 2010 פרסם העיתון "הארץ" ש"קפטן ג'ורג'" מונה ליועץ לענייני ערבים במחוז ירושלים. בלוגרים אחדים, ובראשם ריצ'רד סילברסטיין בבלוג "תיקון עולם", קישרו בין שתי הידיעות ופרסמו שזהבי הוא "קפטן ג'ורג'".
ב-18 בדצמבר 2011 פרסם העיתון "הארץ", דברים שסיפר קצין בכיר ביחידה 504, אל"ם (מיל') ח', על התנהלות אלימה של "קפטן ג'ורג'" כלפי נחקרים. בהמשך חזר בו ח' מעיקרי הדברים. שבוע לאחר מכן נחשפה בתוכנית הטלוויזיה "עובדה" הקלטה מחקירתו של דיראני (שלא נכללה בקלטות שנמסרו לזהבי) שבה ניתן לראות כי שלושה חוקרים, בהם אל"ם ס', מפקד יחידה 504 וקפטן ג'ורג', משפילים, מפשיטים את דיראני ומאיימים להפיץ את התמונה. נוסף על כך, אל"ם ס' מאיים להחדיר אלה לפי הטבעת של דיראני.
בעקבות חשיפת הקלטת הנוספת תבע זהבי מהמדינה, בינואר 2012, פיצוי בסך 5.5 מיליון ש"ח בגין נזקים שנגרמו לו לדבריו, וטען שלא נפל רבב בהתנהלותו כחוקר, כי הופקר לגורלו והמדינה בחרה להתנער ממנו ולשחררו מצה"ל. תביעתו נדחתה באפריל 2013 בבית המשפט המחוזי בשל התיישנות. זהבי ערער על כך לבית המשפט העליון, וזה דחה את תביעתו לפיצוי על נזקי גוף, והורה שיתרת התביעה תוחזר אל בית המשפט המחוזי כדי שידון בה על פי כתב תביעה מתוקן שיגיש זהבי. באוקטובר 2018 נקבע שזהבי יקבל בפשרה 800 אלף ש"ח וכן הוצאות משפט בסך 159 אלף ש"ח.
בדצמבר 2013 לבקשתו של זהבי, התיר בית המשפט המחוזי בתל אביב לפרסם את זהותו, לצורך ריאיון שלו ב"עובדה". הראיון שודר בינואר 2014.
בינואר 2020 הגיש זהבי תביעת דיבה נגד ערוץ 13 בסכום של 100 אלף ש"ח, על כך שבדיון שהתקיים באולפן, בדבר עינויים שעבר לכאורה פלסטיני שנחקר בפרשת רצח רינה שנרב, אמר הפרשן הצבאי אלון בן דוד: "אין פה סיפורי קפטן ג'ורג', אין פה חוקר שעושה מה שמתחשק לו".
תוקף (תחולה)
תוקף של הוראה - בחוק, בחוזה, בפקודה - הוא הזמן שבו הוראה זו מחייבת ויש לציית לה.
חקיקה.
תחילת תוקף.
דרך המלך בכל הנוגע לתחילת תוקפו של חוק (וכך גם תחילת תוקפה של חקיקת משנה) היא שהחוק נכנס לתוקף עם פרסומו. בישראל קובע שחוקים יפורסמו ב"רשומות". הפרסום הוא תנאי הכרחי לכניסת החוק לתוקף. חוק המעבר קובע שעל חוק להתפרסם תוך עשרה ימים מיום קבלתו בכנסת, אך אין הקפדה על עמידה בדרישה זו. לפי , חוק נכנס לתוקף בשעה 00:01 של יום תחילתו.
העיקרון הבסיסי הוא שנורמות חדשות שקובע המחוקק הן צופות פני עתיד. עיקרון זה נובע מאחד הכללים הבסיסיים של עקרון החוקיות, לפיו אין עונשין אלא אם מזהירין. לפיכך, ברירת המחדל היא כי חוק אינו חל למפרע, אלא אם כן נקבע בו במפורש אחרת. ייתכנו שני סוגים של חקיקה למפרע: חקיקה רטרואקטיבית, שמשנה את המצב החוקי למפרע, וחקיקה רטרוספקטיבית, שאינה משנה את המצב החוקי למפרע, אך היא משנה את תוצאותיהן של פעולות שנעשו בעבר. חוק רטרוספקטיבי, שבא לתת תוקף חוקי למעשים חסרי תוקף כזה שנעשו בעבר, נקרא חוק תשריר.
חקיקה רטרואקטיבית נחשבת קיצונית יותר מחקיקה רטרוספקטיבית, שכן משמעותה היא שאדם נהג בהתאם למצב חוקי מסוים, ובדיעבד התברר שהמצב החוקי היה שונה. עם זאת, ייתכנו גם מקרים שבהם האינטרס הציבורי יצדיק חקיקה מסוג זה. דוגמה בולטת לכך היא החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם. חוק זה נחקק ב-1950, ותחולתו היא לגבי פשעים שהתרחשו בתקופת השלטון הנאצי, בין 1933 ל-1945.
לעיתים נקבעים חוקים אשר מועד תחולתם מאוחר ממועד פרסומם, על מנת לתת לציבור את הזמן הנדרש להיערכות לקיום החוק. חוק איסור צריכת זנות, למשל, אושר בכנסת בדצמבר 2018, אך נכנס לתוקף 18 חודשים מיום אישורו, כלומר ביולי 2020. דברי ההסבר להצעת החוק נימקו דחייה זו:
גמר תוקף.
חוק נחקק בדרך כלל ללא הגבלת תוקף, כלומר הוא בתוקף מיום כניסתו לתוקף ועד להודעה חדשה (תיקון החוק או ביטולו, צעדים המצריכים אף הם הליך חקיקה). לעיתים נקבע בחוק גמר התוקף שלו - חוק כזה קרוי הוראת שעה. לקביעתו של חוק כהוראת שעה יש טעמים אחדים:
מעצם טיבה של הוראת שעה, תקופת תוקפה היא חודשים ספורים או שנים ספורות. עם זאת, כמה מהוראות השעה בישראל נשארו בתוקף במשך שנים רבות. כך, למשל, הוראת השעה המעמידה את תקופת השירות בצה"ל של גברים על 3 שנים, שנכנסה לתוקף ב-18 ביוני 1995, והוארכה לאחר מכן 14 פעמים, עד לביטולה בשנת 2013.
הוראת שעה, ככל חוק אחר, נחקקת על ידי הכנסת. מעניק לממשלת ישראל דרך נוספת לחקיקה זמנית, שמצריכה רק החלטה של הממשלה, ללא צורך באישור הכנסת. כלי זה הוא תקנות שעת חירום, שהממשלה רשאית להתקינן במצב חירום כדי להגן על המדינה, על ביטחון הציבור ועל קיום האספקה והשירותים החיוניים. תוקפן של תקנות שעת חירום הוא כפי שנקבע בהן ולא יעלה על שלושה חודשים. השימוש העיקרי של תקנות שעת חירום הוא בזמן מלחמה כוללת, למצבים בהם נדרשת הפעלת סמכות שאינה קיימת בחקיקה של הכנסת וכאשר מצב החירום אינו מאפשר להמתין עד להשלמת תהליך החקיקה. לאחר התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 התקינה הממשלה קבצים רבים של תקנות שעת חירום במטרה לצמצם את הפעילות במדינה כדי למנוע את התפשטות המגפה.
לעיתים חוק (או סעיף בחוק) אינו מבוטל, אך למעשה איש אינו אוכף אותו בשל שינויים במציאות החיים. חוק כזה מכונה אות מתה.
חוזה.
בדומה לחוק, גם בחוזה ברירת המחדל למועד כניסתו לתוקף הוא מועד חתימתו, אך הצדדים רשאים לקבוע להוראותיו תוקף למפרע או תוקף עתידי.
על פי ניתן להתנות חוזה בתנאי, שאם התקיימו ייכנס החוזה לתוקף (תנאי מתלה), או שיחדל (תנאי מפסיק). אותו תנאי הוא אירוע עתידי ליום כריתת החוזה, אשר בעת כריתת החוזה אין הצדדים יודעים בוודאות אם יתרחש.
בחוק הסכמים קיבוציים נקבע: "תחילתו של הסכם קיבוצי היא מהיום שנקבע לכך בהסכם, ובאין תאריך קבוע – מיום חתימתו", וכן "הסכם קיבוצי יכול שיהיה לתקופה מסוימת הקבועה בו או לתקופה בלתי מסוימת או מקצתו כך ומקצתו כך." לעיתים הצדדים להסכם קיבוצי קובעים בו תנאי מתלה, לפיו ההסכם הקיבוצי ייכנס לתוקף רק כאשר שר העבודה והרווחה יוצי צו הרחבה להסכם זה. תנאי זה בא כדי שלא לתת יתרון תחרותי למעסיקים שאינם חתומים על ההסכם הקיבוצי.
אלה מאי
אלה מאי האוול (באנגלית: Ella Mai Howell; נולדה ב-3 בנובמבר 1994) היא זמרת ופזמונאית אנגלייה.
קריירה.
הקריירה המוזיקלית של אלה מאי החלה כאשר למדה מאי במכון למוזיקה מודרנית בריטית ואירית בלונדון בשנת 2014. במהלך אותה תקופה, התמודדה בעונה ה-11 של תוכנית הריאליטי "The X Factor", כחלק משלישיית "ארייז", אך לא התקדמה מעבר לאודישן הראשוני. השלישייה התפרקה זמן קצר לאחר מכן. בשנה שלאחר מכן הוציאה מאי את מיני-אלבום הבכורה שלה, "Time".
ב-2016 הוציאה את המיני-אלבום השני שלה, "Change". האלבום הגיע למקום ה-20 במצעד אלבומי ה-R&amp;B\היפ הופ.
ב-2017 הוציאה את המיני-אלבום השלישי שלה, "Ready". הסינגל המוביל מתוך האלבום, "Boo'd Up". זכה להצלחה חסרת תקדים כאשר הגיע למקום הראשון במצעד שירי ה-R&amp;B\היפ הופ ואף זכה במעמד פלטינה מחומשת מטעם איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי.
ב-3 באוגוסט 2018 הוציאה את הסינגל "Trip". השיר זכה להצלחה רבה ואף הגיע למקום ה-1 במצעד השירים הקצביים של בילבורד.
ב-12 באוקטובר 2018 הוציאה את אלבום הבכורה שלה הנושא את שמה. האלבום זכה לתשבחות רבות ואף במעמד "אלבום פלטינה".
ב-2019, שירה "Boo'd Up" זכה בפרס גראמי לשיר ה-R&amp;B של השנה. ב-5 בספטמבר באותה שנה, השתתפה בסינגל "What You Did" של מהליה.
Rockferry
Rockferry הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הבריטית דאפי. האלבום יצא לאור ב-3 במרץ 2008 על ידי חברת התקליטים איי אנד אם רקורדס. מתוך האלבום יצא הלהיט הבינלאומי "Mercy", אשר הפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר בכל הזמנים בבריטניה.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי.
רקע והצלחה.
כבר עם צאתו זכה האלבום להצלחה בינלאומית, תוך שכבש את פסגות מצעדי האלבומים ברחבי העולם. הצלחתו הייתה כה גדולה, עד שחברת המצעדים הרשמית הכריזה עליו כעל האלבום המצליח ביותר בשנת 2008 בממלכה המאוחדת.
האלבום הצליח לזכות בפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי של השנה.
קפטן ג'ורג'
חאן זרעוניה
חאן זרעוניה הוא מבנה מהתקופה העות'מאנית, שהוקם בשלהי המאה ה-19 ועל אף שמו שימש בפועל כבית אחוזה לאפנדים בעלי הקרקעות. במהלך השנים שימש כמקום התיישבות חלוצית לקבוצת חקלאיות וכחוות ניסויים חקלאית של יק"א. ב-2005 הוחכר לאנשים פרטיים ששיפצו את המקום לצורך מגורים. נמצא כיום במערבה של בנימינה והוגדר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
רקע היסטרי.
האתר בו ניצבת החווה היה מיושב לאורך ההיסטוריה וממצאים באזור מצביעים על התיישבות בתקופה הרומית ובתקופה הביזנטית (על פי חפירות ארכאולוגיות שנערכו במקום). המתיישבים באזור סבלו מקדחת שמקורה היה מביצות כבארה.