בשנת 1987, הוא הפך לחבר בהנהלת הוועד האולימפי בהולנד ולחבר הוועד האולימפי הבינלאומי (IOC).
חסינק היה בין חברי הוועד האולימפי הבינלאומי שנחשדו בקבלת שוחד במהלך הסקנדל סביב בחירת סולט לייק סיטי כעיר המארחת של אולימפיאדת החורף 2002. שמו של חסינק נוקה על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי אשר בכל זאת נתן לו אזהרה בגין מראית העין לניגוד אינטרסים, דבר אשר יכל לפגוע במוניטין של הוועד האולימפי הבינלאומי.
הוקרה.
בשנת 1997, ממשלת יפן העניקה לחסינק את עיטור מסדר האוצר הקדוש.
בעיר הולדתו אוטרכט, נקרא רחוב על שמו - זהו הרחוב בו התגורר חסינק זמן מה עד מותו באוגוסט 2010.
ב-29 בינואר 2000, אוניברסיטת קוקושיקן מטוקיו, הידועה בחינוך הספורט שלה ואשר ארבעה מבוגריה הם זוכי מדליית זהב אולימפית בג'ודו, העניקה לו את התואר דוקטור לשם כבוד לצד דברי השבח:
"ヘーシンク氏は、一九六四年東京オリンピックにおいて、柔道無差別級で外国人選手として初めて金メダルを獲得し、その後、武道精神をもって国際平和に貢献するとともにオランダ・日本両国民の文化交流・友好関係の促進に努め、また柔道を教育学や生体学的角度から研究し、その普及発展のために尽力された。 武道の精神を重視する本大学は、柔道の国際的普及における同氏の功績を讃え、国士舘大学名誉博士の学位を贈呈した。"
"במשחקים האולימפיים בטוקיו 1964, מר. חסינק זכה במדליית הזהב בקטגוריית המשקל הפתוח כלא-יפני הראשון. מאז, ועם רוח הבודו, הוא תרם לשלום הבין-לאומי ועודד חילופי תרבויות וחברויות בעמים של הולנד ויפן. יתר על כן, הוא חקר את הג'ודו לאור החינוך והסומטולוגיה והיה מסור להתרחבותו והתפתחותו. לאות הוקרה על תרומתו להתרחבות העולמית של הג'ודו, אוניברסיטה זו, כגוף שמוקיר את רוח הבודו, העניקה לו את התואר דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת קוקושיקן."
נאוה זיגלמן-דניאלי
נאוה זיגלמן-דניאלי (נולדה ב-1961) היא רופאה פנימית ואונקולוגית, מנהלת תחום האונקולוגיה בקופת חולים מכבי (משנת 2006), עוסקת בטיפול ומחקר במחלת הסרטן, ובפרט בסרטן השד.
ביוגרפיה.
זיגלמן, ילידת חיפה, למדה בבית הספר היסודי "כרמל" בחיפה, וסיימה את בית הספר התיכון לבנות, עירוני ו' בחיפה.
לאחר שרות צבאי, בשנת 1981 התקבלה ללימודי רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1987 סיימה את לימודי הרפואה, ולאחר שנת סטאז' בבית החולים שערי צדק (1988-1989), התמחתה ברפואה פנימית, בית החולים שערי צדק במחלקתו של פרופ' א. אברהם.
בשנת 1993 יצאה זיגלמן לארצות הברית להתמחות באונקולוגיה בבית החולים האונקולוגי בפילדלפיה Fox Chase Cancer Center במחלקתו של Dr. Robert Ozols
במקביל עסקה זיגלמן במחקר בתחום גנטיקה של אוכלוסיות ("Population Genetics") בהדרכתם של Dr. Ken H. Buetow ושל מנהל תחום גנטיקה של אוכלוסיות Dr. Paul Engstrum
בשנת 1996 סיימה זיגלמן את ההתמחות באונקולוגיה
בחזרתה לישראל, עבדה זיגלמן בבית החולים רמב"ם, בבית חולים אסף הרופא, ובהמשך חזרה לעבוד בארצות הברית, פנסילבניה ב"Geisinger Medical Center"
משנת 2006 מכהנת זיגלמן כראש תחום האונקולוגיה במכבי שירותי בריאות
בנוסף מסייעת זיגלמן כרופאה אונקולוגית גם לקופת חולים מאוחדת.
בשנת 2013 עמדה זיגלמן בראש היוזמים שבחרה לחבר בין מטפלים (קרובי משפחה חברים ומטפלים מקצועיים) ומטופלים. באוקטובר 2015 נערך הכנס השני.
מחקר והוראה.
מרבים הפרסומים המדעיים של זיגלמן הם בתחום גידולי השד (מחקרים גנטים, קשר עם טיפולי פריון, חקר אוכלוסייה של נשים מעל גיל 70 כדי לבחון השפעה של מחלות רקע ומאפייני גידול על החלמה, בחינת קשר עם שימוש במירנה (התקן תוך רחמי הורמונלי) והתפתחות גידולי השד בנשים בנות 40 עד 50).
זיגלמן עוסקת במחקרי אוכלוסיות רחבים, חלקם מסוג "Data mining" כגון פרויקט שבוצע יחד עם IBM על חולים עם גידולי מעי גס גרורתיים שמטרתם לזהות מאפיינים במטופלים, במחלות ותרופות רקע, וברצף הטיפולים לגידולים הממאירים לקבלת תוצרי טיפול מיטביים וכן לבחינת "Real world data". לעומת מחקרים קליניים שהם באוכלוסיות מאוד מוגדרות.
בנוסף זיגלמן שותפה לעבודות על הערכות כלכליות בתחום הבריאות בישראל.
זיגלמן הרצתה וריכזה כנסים ארציים בתחום האונקולוגיה
בשנת 2010 פרסמה יחד עם "Olsen Megan" וחוה זיגלמן את המאמר: "Dynamic Computational Model Suggests That Cellular Citizenship Is Fundamental for Selective Tumor Apoptosis", אשר תיאר תפקיד של דיאלוג בין-תאי להרג תאים חולים על ידי תאים בריאים סמוכים, סמוך אחרי הופעת העבודות הראשונות של אימונותרפיה שהוכיחו המודל.
ביולי 2020, במסגרת בית הספר של האיגוד הישראלי לאונקולוגיה קלינית ורדיותרפיה, זיגלמן מונתה ליושב-ראש קורס ובינר בנושא "חידושי שנת 2020 בתחום גידולי השד והשחלה". הקורס יועד לאונקולוגים, כירורגים, אורולוגים, גיניקולוגים, גסטרואנטרולוגים, רופאי משפחה, רופאי עור, פתולוגים, רוקחים בכירים, אחיות אונקולוגיות וצוותי מכונים.
משפחתה.
סבה של זיגלמן היה הד"ר מרדכי מקס לבנשטין.
אחותה של זיגלמן היא הפרופ' חוה זיגלמן, מדענית מחשב ישראלית-אמריקנית המתמחה במדעי המוח.
איינשטיין ואדינגטון
איינשטיין ואדינגטון (באנגלית: Einstein and Eddington) הוא סרט דרמה בריטי בהפקת Company Pictures וה-BBC בשיתוף עם HBO. בסרט משחקים דייוויד טננט בתפקיד המדען הבריטי סר ארתור אדינגטון ואנדי סירקיס בדמות אלברט איינשטיין. זהו סיפור על תורת היחסות הכללית של איינשטיין, יחסיו עם אדינגטון, והצגת התאוריה בפני העולם, על רקע מלחמת העולם הראשונה.
הסרט שודר לראשונה בערוץ BBC Two ב-22 בנובמבר 2008.
תקציר עלילה.
בסצנת הפתיחה רואים את המשלחת של אדינגטון באי פרינסיפה המתכוננת לצפות בליקוי החמה בשנת 1919. אחר כך חוזרים חמש שנים אחורה ל-1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. סר אוליבר לודג' ממנה את אדינגטון לאסטרונום הראשי באוניברסיטת קיימברידג', ומורה לו לחקור את עבודתו של איינשטיין כדי שיוכל להגן על התאוריה של ניוטון. בינתיים בציריך מנסים לפתות את איינשטיין שיצטרף לאקדמיה הפרוסית למדעים כדי לסייע במאמץ המלחמתי, ולהביך את בריטניה בכך שיוכיח שהמדען הבריטי הדגול אייזק ניוטון טעה. בברלין, כשהיחסים בינו לבין אשתו כבר מתוחים, איינשטיין מתאהב בדודניתו אלזה.
בהיותו קוויקר אדינגטון אינו מסוגל לצאת למלחמה. הוא יוצא להיפרד מחברו ויליאם מרסטון, שמשרת כקצין בצבא, אבל מגיע באיחור לתחנת הרכבת. אחר כך הוא מרצה בפני עמיתיו האסטרונומים באוניברסיטה, ומגן על ניוטון, אבל עדיין חושב שייתכן שאיינשטיין צודק. אדינגטון מקבל בביתו את משפחת מולר הגרמנית לאחר שהציל אותם מהתנפלות של אספסוף אנטי-גרמני. כשאשתו של איינשטיין מגיעה לברלין, היא מגלה את הרומן של בעלה עם אלזה, ועוזבת אותו. אדינגטון מתייצב מול מפגינים שבזים לו על היותו סרבן מצפוני. איינשטיין מגיע באיחור להדגמה של פריץ האבר על גזים רעילים. הוא סולד מיישום זה של המדע המשמש לרצח עד כדי כך שהוא דוחה הצעה להמיר את אזרחותו משווייצית לגרמנית, ומסרב לחתום על מנשר התשעים ושלושה שתומך במלחמה, שעליו חתמו אנשי מדע ואנשי רוח גרמנים מהשורה הראשונה.
אדינגטון מגלה שהמחקר שלו על עבודתו של איינשטיין נתקלת במכשולים בשל האיסור הבריטי על הפצת ספרות מדעית גרמנית. כשהוא מבין שהמסלול של כוכב חמה הוא במחזור קטן במעט ממה שהיה אמור להיות לפי חוקי התנועה של ניוטון, הוא כותב לאיינשטיין למרות האיסור כדי לשאול אותו לדעתו. היחסים בין איינשטיין ואלזה נעשים קרובים יותר. כשהוא מקבל את המכתב של אדינגטון, הוא מתחיל לעבוד בכיוון זה עם מקס פלאנק. בה בעת הוא מנחם את פלאנק ששכל את בנו במלחמה על אף חוסר האמונה שלו באלוהות פרטית או בחיים שאחרי המוות. הם מגלים שהתאוריה של איינשטיין תואמת למסלול של כוכב חמה, בניגוד לתאוריה של ניוטון, והם שולחים מכתב תשובה לאדינגטון.
באותה עת, אדינגטון מתאבל על מותו של מרסטון, אחד מבין 15,000 ההרוגים שהומתו בגז כלור בקרב איפר השני. אדינגטון מתחיל להטיל ספק באמונתו, אבל הוא נאבק ביתר שאת נגד סילוק מדענים גרמנים מהחברה המלכותית. יוזם ההצעה הוא לודג', שגם בנו היה בין ההרוגים, והוא דבק בניוטון כנחמה ש"יש סדר ביקום". אבל אדינגטון אינו מסוגל להודות בפני לודג' שגם הוא מתאבל על אדם אהוב.
בעקבות הידיעות על התקפת הגז איינשטיין מתפרץ נגד עמיתיו המדענים, מה שמוביל להרחקתו מהאוניברסיטה. הוא מתיש את עצמו בעבודה, נופל למשכב, ואלזה עוזבת אותו. עם זאת הוא מצליח לסיים את עבודתו על תורת היחסות הכללית ועל עידוש כבידתי, ושולח את התוצאות לאדינגטון בעזרת פלאנק. אדינגטון מבין שהוא יכול להוכיח שהחלל והאור מתעקמים על ידי התבוננות בליקוי החמה שיתרחש ב-29 במאי 1919 באי פרינסיפה באפריקה. יחד עם דייסון הוא מצליח להשיג מימון למשלחת למרות התנגדותו של לודג'. עם סיום המלחמה, אחותו של אדינגטון מצטרפת למאמצי הסיוע של קווייקרים בגרמניה ההרוסה, למרות חששותיה שאחיה מאבד את האמונה שלו.