עונה ראשונה: בטי וג'ואן.
העונה הראשונה, שזכתה לשם "אויבות: בטי וג'ואן", מתמקדת ופורשת במשך 8 פרקים את סיפור יריבותן של בטי דייוויס וג'ואן קרופורד ועל הקרב שניהלו במהלך הפקת מותחן האימה משנת 1962, "מה קרה לבייבי ג'יין?"
עונה שנייה: צ'ארלס ודיאנה.
ב-28 בפברואר 2017, "FX Networks" חידשה את הסדרה לעונה שנייה אשר תכלול הפעם 10 פרקים ותתמקד במערכת היחסים הבעייתיים בין הנסיך צ'ארלס לבין אשתו, הנסיכה דיאנה
פיתוח.
כמעריץ של דייוויס מילדות, ראיין מרפי ראיין את השחקנית לפני מותה בשנת 1989, כשהריאיון שהיה אמור להימשך כ-20 דקות נמשך לבסוף כארבע שעות. על סמך הריאיון ובהשראתו, עיצב מרפי את דמותה של דייוויס ב"אויבות". כשנשאל על הריאיון שלו עם השחקנית, השיב מרפי:
במקור, הסדרה תוכננה להיות סרט באורך מלא, כשמתחילה ייעד מרפי את התפקידים הראשיים ללאנג ולסרנדון. העונה הראשונה של הסדרה נכתבה בעוד מרפי מגבש סביבו את הצוות, שכלל בעיקר נשים. בסדרה עצמה יש 15 תפקידים עבור נשים מעל לגיל 40, ומרבית הפרקים בוימו על ידי נשים.
"אויבות", שנוצרה ופותחה על ידי מרפי, נרכשה על ידי "FX Networks" ב-5 במאי 2016. העונה הראשונה מבוססת על תסריט באורך מלא בשם "השחקנית היפה" שנכתב על ידי יפה כהן ומייקל זאם. העונה מתבססת על הסכסוך והיריבות ארוכות השנים בין דייוויס לקרופורד, וכן, בוחנת בין היתר סוגיות של סקסיזם ושנאת נשים בהוליווד. סרנדון התבטאה כי
ליהוק.
ג'סיקה לאנג וסוזן סרנדון לוהקו לדמויותיהן של גואן קרופורד ובטי דייוויס, בהתאמה. אחריהן הצטרפו אל צוות השחקנים גם אלפרד מולינה, סטנלי טוצ'י, ג'ודי דייוויס ודומיניק ברג'ס, שגילמו את רוברט אולדריץ', ג'ק וורנר, הדה הופר וויקטור בונו, בהתאמה. באוגוסט 2016, קתרין זיטה-ג'ונס ושרה פולסון הצטרפו לצוות השחקנים כאוליביה דה הבילנד וג'רלדין פייג', בהתאמה. בספטמבר של אותה השנה, דווח כי טים מיניר, שעבד עם מרפי על הסדרה סיפור אימה אמריקאי, יצטרף גם הוא לצוות ההפקה של הסדרה., וכי ג'קי הופמן תגלם את מאמאסיטה, סוכנת הבית של קרופורד. בנובמבר 2016, מולי פרייס, קתי בייטס ואליסון רייט לוהקו לדמויותיהן של הארייט פוסטר, ג'ואן בלונדל ופאולין ג'יימסון. האחרונה שלוהקה הייתה קירנן שיפקה שלוהקה לדמותה של ב. ד. מילר, בתה של בטי דייוויס.
במהלך ריאיון שניתן, הודתה סרנדון כי בתחילה כשרק לוהקה לתפקיד היא הייתה "המומה ומבוהלת" מהאפשרות שיהיה עליה לגלם את דייוויס בצורה מדויקת ואותנטית ואמרה:
לעומתה, לאנג הצהירה כי לדעתה הביצועים שלה כקרופורד, לדעתה, מאפשרים לצופה להבין כי ילדותה האכזרית של קרופורד מוסתרת מאחורי הפורניר היפה והבלתי חדיר של כוכבת הקולנוע גדולה ומדהימה.
גם סרנדון וגם לאנג חקרו את תפקידיהן באמצעות קריאת ספרים אודות חייהן ומעלליהן של שתי כוכבות הקולנוע, וכן גם באמצעות האזנה לקונצרטים וצפייה בקלטות טלוויזיה בכיכובן.
שידור.
פרק הבכורה של "אויבות: בטי וג'ואן" שודר ב-5 במרץ 2017.
הסכסוך (סדרות טלוויזיה)
גשם גשם מטפטף
גשם גשם מטפטף הוא שיר ילדים שנכתב על ידי סבינה מסג תחת שם העט עדולה. בפברואר 2017 זכה השיר לפרסום רב אחרי שג'יהאן ג'אבר, מורה לעברית מטייבה, שרה אותו לתלמידיה בליווי דרבוקה, במהלך שיעור ללימוד השפה העברית. השיעור תועד ומשהופץ ברשתות החברתיות, הפך לויראלי ולתופעת אינטרנט. לאחר מכן זכה לתהודה גם בתקשורת הישראלית.
השיר המקורי.
השיר פורסם לראשונה במוסף לילדים של "ידיעות אחרונות". בפרסום זה כלל השיר שלושה בתים. לאחר מכן נדפס השיר גם בספרים:
בספר הילדים ממנו נלקח השיר נכתב "ועכשיו" אותו אלבש. בביצוע של ג'אבר היא השתמשה במילה "והיום".
פרסום השיר.
ג'אבר ביקשה מאחד מתלמידיה להקליטה מבצעת את השיר במהלך השיעור, לצורך קבלת הערכה לימודית. היא שיתפה את הסרטון עם חברה קרובה, ולאחר מכן הוא הופץ בוואטסאפ לגורמים נוספים, ללא ידיעתה של ג'אבר. בעקבות כך הפך הסרטון לוויראלי תוך זמן קצר. לאחר מכן עלה הסרטון ליוטיוב והופץ גם בפייסבוק ובטוויטר. לאחר מספר שעות קיבלה ג'אבר שיחות טלפון רבות בנוגע לסרטון, והיא הופתעה לגלות על הפצתו. הסיפור סוקר בהרחבה בתקשורת וג'אבר הוזמנה להתראיין בתוכנית שש עם עודד בן עמי. במסגרת הראיון היא ניגנה ושרה עם בן עמי שיר נוסף, "שיר העונות", שחיברה והלחינה סלעית פרידמן-בירן. גם קטע זה הופץ ברחבי הרשת וזכה לצפיות רבות.
בראיון של ג'אבר עם עודד בן עמי על השיר היא הסבירה:
ביצועה של ג'אבר לשיר "גשם גשם מטפטף" זכה לחיקויים וגרסאות כיסוי רבות, שפורסמו ברשת. בין המבצעים ישנם גם זמרים ידועים כמו שירי מימון, שרית חדד, עדן בן זקן, איב אנד ליר ועמירן דביר. בתוכנית הבידור הסאטירית "ארץ נהדרת" ביצע ירון ברלד חיקוי של ג'אבר.
לאחר פרסום הסרטון הוענק לג'אבר אות הצטיינות עבור שיטת הלימוד המוזיקלית שלה, על ידי ראש עיריית טייבה.
בעקבות הפרסום, ג'אבר התארחה בבית הנשיא ופגשה את נשיא המדינה רובי ריבלין. הנשיא אמר בדבריו ש"אפשר לגשר בין תרבויות שונות, ולכבד את התרבות האחרת, וכדי לכבד את התרבות האחרת צריך להכיר אותה קודם". בסיום המפגש היא העניקה לו דרבוקה במתנה והם ניגנו ושרו יחדיו את השיר "משנכנס אדר". בפברואר 2018 השתתפה בקמפיין של משרד התחבורה לעידוד חגירת חגורות בטיחות במגזר הערבי.
תגובות על הסרטון.
הוויראליות של השיר בביצועה של ג'אבר התקבלה בתגובות מעורבות.
בנאום בן דקה של חבר הכנסת יהודה גליק במליאת הכנסת קרא גליק להוקיר את המורה על פועלה ללימוד העברית.
העיתונאי עודה בשאראת תיאר את השיר כ וציין .
עמיתיו של בשאראת ב"הארץ" ראו את התקבלות השיר באור אחר. אריאנה מלמד כתבה: , והסאטיריקן סייד קשוע כתב:
אויבות (סדרות טלוויזיה)
מספר קוונטי יסודי
במכניקת הקוונטים, מספר קוונטי יסודי (principal quantum number), אשר מסומן ב-formula_1, הוא אחד מתוך 4 מספרים קוונטיים אלקטרוניים המתארים אלקטרון באטום.
הראשון שבהם הוא המספר הקוונטי היסודי, מתאר את הקליפה, או רמת האנרגיה של אלקטרון.
היסטוריה.
המספר קוונטי היסודי נוצר לראשונה במסגרת מודל האטום הסמי-קלאסי של בוהר, כדי להבדיל בין רמות אנרגיה שונות. עם התפתחותה של מכניקת הקוונטים המודרנית, מודל בוהר הפשוט הוחלף בתאוריה מורכבת יותר - אורביטלים אטומיים. ההבדל העיקרי הוא שבמודל בוהר, מסלולי האלקטרונים, קרי האורביטלים, משויכים חד-חד ערכית לרמות האנרגיה ואילו במודל המודרני, רמות האנרגיה של האלקטרונים יכולות להיות מנוונות, כלומר, מסלולים שונים משויכים לרמות אנרגיה זהות.
עם זאת, התאוריה המודרנית עדיין כוללת את המספר קוונטי היסודי. מלבד המספר הקוונטי היסודי, ישנם מספרים קוונטים אחרים המתארים אלקטרונים קשורים כגון: מספר קוונטי זוויתי, מספר קוונטי מגנטי ומספר קוונטי ספיני.
פיתוח מתמטי.
הפתרון הכללי של משוואת הגלים של שרדינגר מורכב מסופרפוזיציה קוונטית של המצבים העצמיים ושל האנרגיות העצמיות המהוות ערכים עצמיים של ההמילטוניאן. אנרגיות המצבים הקשורים (האנרגיות העצמיות) של האלקטרון באטום המימן נתונות על ידי:
formula_2
ערכו של formula_1 נע במרווחים שלמים בין 1 לבין מספרה של הקליפה החיצונית ביותר באטום אשר מכילה את אלקטרוני הערכיות. סימון זה של רמות האנרגיה כבדידות (לא רציפות) הוצג לראשונה במודל האטום של בוהר. הרעיון פותח במשוואת שרדינגר ממודל בוהר הדו ממדי למודל פונקציית הגל התלת ממדי.
במודל בוהר, המסלולים המותרים לתנועת האלקטרונים נגזרו מהערכים המקוונטטים (הבדידים) של התנע הזוויתי המרחבי, formula_4, על פי המשוואה הבאה:
formula_5
כאשר: formula_6 ונקרא מספר קוונטי יסודי ו-formula_7 הוא קבוע פלאנק. נוסחה זו אינה נכונה במכניקה קוונטית, שבה התנע הזוויתי המרחבי, formula_4, מתואר על ידי מספר קוונטי אחר - מספר קוונטי זוויתי שסימנו formula_9. עם זאת נוסחה זו מתארת באופן מדויק את רמות האנרגיה הכוללת השווה לסכום האנרגיות הקינטית והפוטנציאלית.
במודל המודרני במכניקה קוונטית, המספר קוונטי היסודי,formula_1, מייצג את האנרגיה הכוללת היחסית של כל אורביטל. אנרגיה זו עולה ככל שגדל המרחק מהגרעין. אוסף כל האורביטלים האטומיים בעלי אותו הערך formula_1, מכונה קליפת אלקטרונים או רמת אנרגיה.
האנרגיה המינימלית formula_12 המוחלפת במהלך אינטראקצית גל-חומר שווה למכפלת תדירות הגל formula_13בקבוע פלאנק formula_7:
formula_15
עבור חלקיק קוונטי, האנרגיה אינה רציפה אלא מורכבת ממנות בדידות מעין אלו הנקראות קוונטות. ההפרש האנרגטי בין רמות אנרגיה בעלות מספר קוונטי יסודי, formula_1, שונה, קובע את ספקטרום הפליטה של החומר.
בסימון המקובל לפי הטבלה המחזורית, קליפות האלקטרונים העיקריות מצוינות כך בהתאם ל-formula_1:
וכן הלאה.
הקשר בין המספר קוונטי היסודי,formula_1, והמספר הקוונטי הרדיאלי, formula_22 מבוטא כך:
formula_23
כאשר, formula_9 הוא המספר הקוונטי הזוויתי ו-formula_22 הוא מספר הצמתים (nodes) בפונקציית הגל הרדיאלית.
מריה לאסיצקנה
מריה אלכסנדורבנה לאסיצקנה (ברוסית: Мария Александровна Ласицкене; נולדה ב-14 בינואר 1993) היא אתלטית רוסייה, האלופה האולימפית (טוקיו 2020), שלוש פעמים רצופות אלופת העולם (בייג'ינג 2015, לונדון 2017, דוחא 2019), פעמיים אלופת העולם באולם (סופוט 2014, ברמינגהאם 2018), אלופת אירופה (ברלין 2018) ופעמיים אלופת אירופה באולם (פראג 2015, גלאזגו 2019) בקפיצה לגובה. בעלת שיא אישי של 2.06 מטר, התוצאה הרביעית בטיבה בכל הזמנים.
בשנת 2019 זכתה לאסיצקנה בתואר אתלטית השנה באירופה.
ביוגרפיה.