בלדה על סוס עם כתם על המצח היא בלדה המספרת על גלגולי סייס המשתמש בכסף שניתן לו על מנת לקנות סוס לקניית ניגון.
מוקם במקום השביעי מצעד העברי לשנת תשל"ד
עלילה.
השיר מתחיל בהוראה שנותן הפריץ למושקה הסייס, לקנות לו סוס "עם כתם על המצח, וכתם על הגב ושערה של כסף זוהרת בזנב" ונותן 100 רובל לקניית הסוס. מושקה הולך ליריד ושם רואה גוי עם סוס בדיוק כזה, המזמר להנאתו ניגון. מושקה מבקש מהגוי ללמד אותו את השיר, והוא דורש תשלום של 50 רובל, הניתן מיד. לאחר שמושקה לומד את השיר הוא נזכר בסוס ומבקש את מחיר הסוס. הגוי נוקב בסך של 100 רובל, ומושקה רוצה להוסיף את החמישים הנותרים, אך הגוי דוחה אותו ומסביר לו שהניגון לא חינם ומושקה מסתלק. לאחר בדיקת היריד מוצא מושקה אדם אחר עם סוס בדיוק אותו דבר, המזמר ניגון הנשמע כהמשך הניגון הקודם. מושקה מבקש מהגוי ללמד אותו את השיר, והוא דורש תשלום של 50 רובל, שמושקה משלם. לאחר שמושקה לומד את השיר הוא נזכר בסוס ומבקש את מחיר הסוס. הגוי נוקב בסך של 100 רובל, ומושקה רוצה להוסיף את מגפיו, אך הגוי דוחה אותו ומסביר לו שהניגון לא חינם ומושקה חוזר לאחוזה ללא הסוס והפריץ בתגובה חובט בו וזורק אותו החוצה, בדיוק כמו הסוס "עם כתם על המצח וכתם על הגב" ואחריו משפחתו. הם נודדים ותמיד זוכרים את השיר. אחרי כמה שנים הם מגיעים לעיר בה יושב רב גדול. הם מתקבלים אצלו במוצאי שבת והוא שואל אותם שאלות על מצבם, והם פולטים בטעות את הניגון. כל האנשים צוחקים, אך הרב דופק על השולחן ומשתיקם. לאחר מכן הוא אומר שזה הניגון אליו תמיד חיכו, והוא הניגון אשר יושר כשיבוא המשיח.
יוצרים.
מילים: יורם טהרלב, לחן: מתי כספי, עיבוד: משה וילנסקי, ביצוע: חוה אלברשטיין מתוך אלבומה של חוה אלברשטיין "לו יהי" משנת 1973
יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג
יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג (בגרמנית: Johann Sigismund, Kurfürst von Brandenburg und Herzog von Preußen; 8 בנובמבר 1572 – 23 בדצמבר 1619), היה הנסיך הבוחר של ברנדנבורג בין השנים 1608–1619, ודוכס פרוסיה בין השנים 1618–1619.
ביוגרפיה.
יוהאן זיגיסמונד נולד ב-8 בנובמבר 1572 בהאלה ליואכים השלישי פרידריך, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ולקתרינה מברנדנבורג-קיסטרין, בתו של יוהאן, מרקיז ברנדנבורג-קיסטרין.
בשנת 1594 התחתן יוהאן זיגיסמונד עם אנה מפרוסיה, בתם של אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה ומריה אלאונורה מקלווה, שהייתה אמורה לרשת את נחלות אביה לאחר מותו, מכיוון שלא היו לו בנים. בשנת 1608 מת אביו יואכים השלישי פרידריך, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, ויוהאן זיגיסמונד עלה לשלטון במקומו. מכיוון שהיה וסאל של מלך פולין, נשבע יוהאן זיגיסמונד בשנת 1611 אמונים לזיגמונט השלישי, מלך פולין.
בשנת 1613 המיר יוהאן זיגיסמונד את דתו מלותרניזם לקלוויניזם, אך לאחר התנגדויות רבות ברחבי הנסיכות, ואפילו מצד אשתו, הכיר יוהאן זיגיסמונד בשנת 1615 בשתי הדתות כחוקיות במדינה. בשנת 1614 קיבל יוהאן זיגיסמונד באמנת קסנטן קיבל את דוכסות קלווה ואת רוזנויות מארק וראבנסברג, בעוד יריבו וולפגנג וילהלם, רוזן פפאלץ-נויבורג קיבל את דוכסויות יוליך וברג, ובשנת 1618 ירש מחמיו אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה את דוכסות פרוסיה.
ב-23 בדצמבר 1619 מת יוהאן זיגיסמונד בברלין, ובמקומו עלה לשלטון בנו גאורג וילהלם.
משפחתו.
בשנת 1594 התחתן יוהאן זיגיסמונד עם אנה מפרוסיה, בתם של אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה ומריה אלאונורה מקלווה, ממנה נולדו לו 8 ילדים:
דיבהי
דיבהי (בדיבהי: ދިވެހި - דיבהי IPA: [d̪iˈʋehi]) היא שפה הודו-ארית המדוברת באיים המלדיביים ובאיי לקשאדוויפ שבהודו. היא השפה הרשמית של המלדיביים. היא הושפעה בעיקר מערבית, אך גם מצרפתית, פרסית, פורטוגזית, הינדוסטנית ואנגלית.
התאאנא.
התאאנא הוא הכתב המשמש את דיבהי. הוא הופיע לראשונה במסמך מלדיבי בתחילת המאה ה-18. הכתב הוא מסוג אבוגידה.
צבי הירש מסלינסקי
חיים פרירה מנדס
חיים פררה מנדס
דב ברוש מיזלש
בנציון מוסנזון
שמואל מונטגיו
אדוין סמואל מונטגיו
אריה ליב לבנדה
יהודה ליב לבנדה
יהודה לייב לבנדה
כתם יין פורט
כתם יין-פורט (באנגלית Port-wine stain), מכונה גם בשם "סימן אש", הוא ברוב המקרים כתם לידה. רק במקרים חריגים ביותר הכתם יכול להתפתח על העור בילדות. הכתם נוצר כתוצאה מהתפתחות לא תקינה של כלי הדם מתחת לעור. הכתם זכה לשמו הודות לצבעו המזכיר יין פורט, יין אדום מחוזק שמוצאו מפורטוגל.
כתמי יין פורט יופיעו במרבית המקרים לאורך כל החיים. הכתם מתרחב וגדל בהתאם לגדילת שאר העור. כתמים אלה נוטים להופיע בעיקר על גבי הפנים, אך הם עשויים להופיע בכל איבר בגוף, בעיקר על הצוואר ופלג הגוף העליון. בהתחלה הכתמים ורדרדים ושטוחים ועם ההתבגרות הכתמים נהפכים לסגולים והם מקבלים גם עובי. בגיל מבוגר ייתכן שיופיעו פצעים או גושים קטנים על גבי הכתם.
גנטיקה.
כתמי יין-פורט מופיעים אצל תינוקות בעלי מום בגן GANQ. מחקרים העלו גם קשר לפרוטאין RASA1.
אבחון.
רופא יכול לאבחן בקלות רבה כתם יין פורט בהסתמך על ההיסטוריה הרפואית של האדם וכן ממראהו הפשוט של הכתם. רק במקרים נדירים ביותר יהיה צורך בביופסיה של העור. בהתאם למיקומו של הכתם וכן עקב סימפטומים נוספים, הרופא עשוי לדרוש בדיקת לחץ תוך-עיני או צילום רנטגן של הגולגולת.
סריקת MRI תבוצע על תינוקות (תחת הרדמה) בעלי כתם יין פורט הנמצא באזור הראש והצוואר כדי לאבחן את סינדרום סטורג-וובר.
אם הכתם מופיע בחלל הפה אז רצוי שתבוצע בדיקת גרון שתאשר שאין מדובר בגידול.
כתם יין פורט יכול להופיע מסביב לעין ואפילו בתוך העין. במצב כזה התינוק יישלח לבדיקה אצל אופטימטריסט או אפילו אופתלמולוג כדי לבחון את הלחץ התוך עיני. אם כתם כזה יתנפח הוא עשוי לגרום לבעיות ראייה, גלאוקומה או אפילו עיוורון.
טיפול.
טיפולים שונים הוצעו כדי לטפל בכתם, ביניהם הקפאתו, ניתוח, טיפול בקרינה וכן קעקוע מעליו. ניתן אף להסתיר את הכתם באמצעים קוסמטיים.
טיפול בלייזר יכול לסייע בהקטנת והעלמת נימי הדם מבלי לפגוע בעור הבריא מסביב. טיפולים בלייזר ובאור יכולים לסייע להפחית את גוונו האדום של הכתם, אולם לא קיימות מספיק עדויות כדי להעדיף טיפול זה על אחר.
אצל 25% מבין האנשים שעברו טיפול נסיוני בלייזר צבעוני הייתה ירידה באדמומיות של הכתם לאחר טיפול בודד עד שלושה טיפולים. לטיפול היו גם אפקטים שליליים בהם צבע העור הבריא השתנה, בעיקר אצל מטופלים ממוצא סיני בעלי עור כהה יותר. שבועיים לאחר הטיפול הניסיוני המטופל עלול לסבול מכאבים, יבלות והתגלדות הכתם. הניסויים עקבו אחר מטופלים במשך חצי שנה בלבד כך שלא ידועות תופעות לוואי ארוכות טווח. עד עשרה טיפולים יכולים להקטין את הכתם משמעותית אך לא להעלים אותו כליל. הוספת רפמיצין ללייזר הצבעוני עשויה לשפר את תוצאות הטיפול.
לרוב, הטיפול יינתן בטרם המטופל הגיע לגיל שנה. עם זאת, מומלץ לבצע את הטיפול תחת הרדמה מקומית (של עד 15 דקות) אצל ילדים קטנים, לא תמיד ניתן לקבל טיפולים בתדירות גבוהה. בפינלנד למשל, פעוט יכול לקבל טיפולים לכתם פעמיים עד שלוש בשנה כך שבהגיעו לגיל שבע (תחילת בית הספר היסודי בפינלנד) הכתם יהיה קטן וחיוור. בסיום טיפול הלייזר יופיעו סימנים שחורים על גבי הכתם, אך הם מתפוגגים לאחר 2-3 שבועות. הכתם יכול להתנפח ולצרוב לאחר הטיפול למשך מספר ימים.
חשוב לטפל בכתם בשלב מוקדם ובגיל צעיר, שכן חוסר-טיפול עלול להוביל למצבים רפואיים לא רצויים. ביניהם ניתן לכלול חוסר תפקוד מלא (של הפה או העיניים), דימומים והתפתחות של מחלות עור שונות. כתם יין פורט שמופיע על גבי העין או הפנים עלול לגרום לקושי חברתי ורגשי ללוקה בו.
ייתכן ובעתיד יהיה ניתן למנוע לידות עם כתמי יין פורט הודות לטיפול גנטי.
שכיחות.
ממחקרים שנערכו בנושא עלה כי ב-3 עד 5 מתוך 1,000 לידות העובר מפתח כתם זה.
רפיעה ע'ובאש
רפיעה עובייד ע'ובאש (בערבית: رفيعة غباش נולדה ב-13 בנובמבר 1956) היא פסיכיאטרית ואפידמיולוגית דובאית, שכיהנה בשנים 2000–2009 כנשיאה של אוניברסיטת המפרץ הפרסי בבחריין. היא גם נשיאת הרשת הערבית לנשים במדע וטכנולוגיה, ארגון שמסייע לנשים להתקדם לתפקידי מנהיגות במדע, ולמשוך יותר נשים לתחום.
עבור עבודתה בקידום השכלתן של נשים ערביות, זכתה ע'ובאש בפרס "הישגים בחינוך של נשים במזרח התיכון" ב-2002.
ע'ובאש למדה לתואר ראשון ברפואה באוניברסיטת קהיר, והמשיכה לדוקטורט בפסיכיאטריה קהילתית ואפידמיולוגית באוניברסיטת לונדון.
יש לה קליניקה פעילה כפסיכיאטרית, ובעבר החזיקה בתפקיד דיקנית הפקולטה לרפואה ושירותי בריאות באוניברסיטת איחוד האמירויות הערביות, עד שנת 2001.
היא כתבה בהרחבה על פסיכיאטריה, ואף זכתה בפרס "רופאי מצוינות" בשנת 2004.
חוגלית
חוגלית (שם מדעי: "Perdix") היא סוג עוף קרקע ממשפחת הפסיוניים הקרובה לחוגלה החיה בכרי דשא וערבות ברחבי אירופה ואסיה וכן נפוצה לאזורים רחוקים כמו לאמריקה הצפונית.
החוגלית אפורה ובעלת ראש וכנפיים חומים, מעל הראש כרבולת חומה עד כתומה, ושאר הגוף אפור או כהה עם סימנים לבנים.
מיני החוגלית מותאמים לחיים בערבות הפתוחות וחלק מהמינים יכולים לשרוד גם ברמות גבוהות. הם ניזונים בעיקר מחזזיות ומזרעים אך האפרוחים ניזונים בעיקר מחרקים. הם חיים בלהקות קטנות ולעיתים מצויים עם מיני פסיוניים אחרים.
מיני החוגלית אינם מגיעים לישראל.
תרנגול שלג
תרנגול שלג (שם מדעי: "Tetraogallus") היא סוג של חוגלות החיים בהרים גבוהים וברחבי אירואסיה, בעיקר בהימלאיה.
מאפיינים.