אלומה חופשית באופן מקומי היא אלומה formula_67 על מרחב מחויג "X" כך שלכל נקודה formula_68 קיימת סביבה "U" כך שהאלומה המצומצמת formula_69 היא חופשית כformula_70-מודול, כאשר formula_70 היא אלומת המבנה של "X".
צרפת (אפקוט)
ביתן צרפת הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם של פארק השעשועים אפקוט שבאתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה.
הביתן הצרפתי נועד להציג את תרבותה, מטבחה ואופייה של צרפת. הביתן בנוי בסגנון של רחוב אופייני בפריז. בביתן גן צרפתי פורמלי הכולל מזרקות וערוגות פרחים, וברקע הביתן ניתן לראות דגם של מגדל אייפל. בביתן חנויות המוכרות מוצרים המזוהים עם צרפת: בשמים, כובעי בארט, ומזון צרפתי (בביתן שתי מסעדות ומאפיה צרפתית).
בביתן מוצג הסרט התרשמויות מצרפת - המוצג על פני מסך פנורמי של 270 מעלות.
הביתן נפתח לציבור עם פתיחת פארק השעשועים, ב-1 באוקטובר 1982.
פרחיל
פרחיל (בספרדית: Isla Perejil, בערבית: ليلى) הוא אי זעיר במצר גיברלטר (בין הים התיכון לאוקיינוס האטלנטי), כ-200 מטר מחופה הצפוני של מרוקו, וכ-8 ק"מ מהעיר סאוטה שבמובלעת הספרדית שבצפון המגרב. אורכו של האי הוא כ-500 מטר ורוחבו כ-300 מטר. האי אינו מיושב והצמחייה בו דלילה מאוד וכוללת בעיקר שיחים.
מקור השם.
שמו הערבי של האי הוא לילה (ليلة). פירוש המילה הוא "לילה", אך מקורו של השם הוא משיבוש של צמד המילים הספרדיות la isla = האי, שכן בחלק מהניבים של השפה הספרדית, כולל בניב האנדלוסי, נוהגים לא להגות את האות s לפני עיצורים או בסוף המילה (או להגות אותה כמו ה"א), ולכן המילים la isla נשמעות כמעט כמו "לילה". פירוש המילה הספרדית Perejil הוא פטרוזיליה, אך שמו של האי הוא כנראה שיבוש של Pérez Gil (פֶרֶס חִיל), בעליו הראשון של האי.
ריבונות.
שתי מדינות - ספרד ומרוקו תובעות ריבונות על פרחיל/לילה. האי נמצא קרוב יותר למרוקו מאשר לספרד, אך בהכרזת העצמאות של מרוקו האי אינו מוזכר כלל.
רובם הגדול של הספרדים והמרוקאים לא היו מודעים לעצם קיומו של האי עד ל-11 ביוני 2002, כשהוצבה בו קבוצה של שוטרים מרוקאים, על מנת לפקח על ההגירה הבלתי סדירה (לפי דברי מרוקו). לנוכח התגובות הזועמות מצד ספרד, הוחלפו השוטרים בחיל הים המרוקאי, אך הדבר רק העמיק את המחלוקת בין שתי המדינות בנוגע לריבונות על האי. כמעט כל המדינות של האיחוד האירופי (למעט צרפת) צידדו בעמדתה של ספרד ואילו מדינות הליגה הערבית (למעט אלג'יריה) צידדו במרוקו. ב-17 ביולי 2002 התחיל הצבא הספרדי במבצע "להחזיר את הריבונות" (Recuperar Soberanía), שבמסגרתו פלשו לאי כוחות של חיל רגלים וחיל אוויר ספרדיים. החיילים המרוקאים, שלא גילו התנגדות, הועלו על מסוקים והועברו לסאוטה ומשם לגבול מרוקו, והמבצע הסתיים ללא שפיכות דמים, אך עלה לספרד כמעט מיליון אירו. באותו יום הוחלפו חיל הרגלים וחיל האוויר בלגיון הספרדי, יחידה מובחרת של צבא ספרד, שנשאר באי עד שמרוקו הסכימה, בתיווך ארצות הברית, לחזור לסטטוס קוו.
הסיבות לתקרית זו טמונות, ככל הנראה, בהצהרות הקודמות של מרוקו על ריבונותה על הערים סאוטה ומלייה, והתגובה הספרדית החריפה היוותה למעשה אזהרה למרוקו. האופוזיציה בספרד מתחה ביקורת על ממשלת אסנר על התגובה חסרת הפרופורציות לדעתה. נכון לאפריל 2020, על האי הקטנטן אין ריבונות מוסכמת.
נתן פלד
נתן פלד (3 ביוני 1913 - 8 בינואר 1992) היה פוליטיקאי ישראלי, כיהן כחבר הכנסת ושר מטעם מפ"ם.
חייו.
נתן פרידל נולד באודיסה, שהייתה אז תחת שלטון רוסיה, כשהיה בן 8 עברה משפחתו לבסרביה שהייתה תחת שלטון רומניה.
כנער הצטרף לתנועת השומר הצעיר, הפך לפעיל בתנועה ומונה לתפקיד מזכיר ההנהגה הראשית של השומר הצעיר ברומניה. בתוקף תפקידו זה היה גם מזכיר מרכז ”החלוץ”.
עלה לישראל במסגרת העלייה החמישית ב-1933, הצטרף לקבוצת ”מלט” בנס-ציונה ומונה מטעם התנועה כחבר מועצת הפועלים המקומית.
ב-1934 היה חלק מגרעין שהצטרף לקיבוץ שריד.
מילא תפקידים רבים במסגרת השומר הצעיר ומפ"ם (חבר הוועד הפועל של ”הקיבוץ הארצי”, חבר מזכירות ”הקיבוץ הארצי”, שליח ”השומר הצעיר” וההסתדרות בארצות הברית, מזכיר ”הקיבוץ הארצי-השומר הצעיר”, מזכיר מדיני של מפ”ם),
תפקידים בהסתדרות כמו מזכיר ועדת הביטחון של ההסתדרות הכללית וכן תפקידי דיפלומט בשירות החוץ של מדינת ישראל (ציר ישראל בסופיה ושגריר ישראל בווינה).
כיהן כחבר כנסת בכנסת השישית, ועל פי מדיניות הפרדת הרשויות של מפ"ם כשר שאינו חבר כנסת בממשלה ה-15 בתקופת הכנסת השביעית, לאחר מותו של ישראל ברזילי. פלד שימש כשר הקליטה במשך למעלה משלוש וחצי שנים.
המועצה העליונה של הרפובליקה של גאורגיה
המועצה העליונה של הרפובליקה של גאורגיה היה הפרלמנט הלאומי הראשון של הרפובליקה של גאורגיה בעידן הפוסט-סובייטי, בשנים 1990-1992. הבחירות הפרלמנטריות של ה-28 באוקטובר 1990, היו הבחירות הדמוקרטיות הרב-מפלגתיות הראשונות בקווקז. ראש המועצה העליונה היה זוויאד גמסחורדיה (הנשיא הנבחר הראשון שנבחר באופן דמוקרטי בשנים 1991-1992) ואקקי אסתיאני. הסגן הראשון של המועצה העליונה היה נמו בורצ'ולדזה, סגן ראש המועצה וראש המועצה העליונה של אג'ריה, היה אסלן אבשידזה. לאחר ההפיכה הצבאית של ה-22 בדצמבר 1991 - 6 בינואר 1992, המועצה העליונה, הממשלה, והנשיא גמסחורדיה, הוכרחו לעזוב את גאורגיה.
קווה קווה דה לה אומה
קְוַוה קְוַוה דֶה לַה אוֹמַה (או אוֹמַר) הוא משחק ידיים.
מהלך המשחק.
במשחק מסתדרים השחקנים במעגל, ומחזיקים את כף יד ימינם מעל כף יד שמאלו של השחקן אשר לימינם. בכל פעמה של שיר המשחק חובט משתתף אחד על כף ידו של המשתתף שלשמאלו. בפעמה הבאה, מגיע תורו של המשתתף שכף ידו נחבטה לחבוט הלאה.
הסיבוב מסתיים בזוג שחקנים שמבצע את החבטה האחרונה בשיר. מטרתו של הימני מביניהם להכות על כף ידו של השמאלי. מטרת השמאלי היא למשוך את כף ידו מתוך ידו של הימני כך שהימני יכה על כף ידו שלו, אך אסור לו לעשות זאת בטרם החל הימני בתנועתו (בדומה למשחק ידיים אדומות). המפסיד יוצא מן המעגל והמשחק נמשך לסיבוב נוסף.
מכיוון שרוב הילדים אינם סופרים את מספר הפעמות בשיר, או מפני שאינם יודעים למצוא שארית, ומכיוון שהמשחק מתבצע בקבוצות גדולות שגודלן משתנה מתור לתור, קשה לנחש תוך כדי משחק מי יהיה הצמד המתחרה בסיום השיר. הילדים מתייחסים אל זהות הצמד המסיים את הסיבוב כאל מעין הגרלה אקראית, כמו באן דן דינו.
פעולת החבטה, בייחוד האחרונה בסיבוב, עשויה להפוך אלימה בחוגים מסוימים, כאשר האתגר הוא לא להראות כי המכה כאבה. רמת האלימות ומהירות המשחק גוברות גם עם הצטמצמות המעגל.
שחקנים שיצאו מן המשחק יוצאים מתוך המעגל וממתינים שם עד אשר יש מספיק שחקנים שייצאו מן המשחק כדי להתחיל במשחק חדש. הם ממשיכים שם במשחק חדש, במקביל למשחק המתנהל בפנים. כדי להכריע את המשחק סופית, יש המשתמשים במלחמת אגודלים בשלב האחרון. ויש שמשחקים בגרסת קווה קווה לשני משתתפים.
המשחק מתבצע לצלילי שיר משחק, כאשר בכל הברה מוטעמת מתבצע מהלך.
גרסאות נפוצות.
שנות השמונים.
גרסה אחת למילות שיר המשחק, אשר הייתה נפוצה בישראל בשנות השמונים, היא:
בשנות התשעים והאלפיים.
הגרסה הנפוצה בישראל בשנות התשעים ובשנות האלפיים:
(סופרים עד 10 כמו ב"אן דן דינו").
גרסה זו מהווה התפתחות של הגרסה הוותיקה ממנה בכארבעים שנה, על ידי הלחם של הגרסה הישנה עם סירוס של פזמון השיר משנות השבעים "היפו היפי" ששר מייק בורשטיין למילותיה של לאה לופנפלד. לפי הגרסה המסורסת "היפו היפו, אבש'ך קופיקו, אמאש'ך היפופוטם ואתה חמור קטן".
הדתיים.
הגרסה הדתית ממשיכה לפתח את גרסת שנות התשעים:
הספירה בגרסה המקורית מוחלפת בגרסה הדתית במילות הפסוק "הושיעה את עמך וברך את נחלתך ורעם ונשאם עד העולם" כיוון שבחוגים מסוימים בציבור האורתודוקסי לא מונים את עם ישראל במספרים מפני חשש לעין הרע. בפסוק זה עשר מילים, כמספר גברים הדרושים לקיום תפילה במניין, וכך אפשר למנות את המגיעים להתפלל. השימוש בפסוק זה בסוף שירת ה"קווה קווה דה לה אומה", נובע מהסתכלות משועשעת על המנהג ולא ממחויבות דתית.
גרסה נוספת היא גרסת התבלבלות:
הרבה שחקנים מתבלבלים במילים "בשמלת טריקו" ואומרים במקומן "דסי מטריקו" או "אסתי מדריגו".
עוד גרסה מגויירת.
גרסת הבל"חים
התפתחה בתחילת המאה ה-21.
בל"ח פירושו בחור לחוץ חתונה (בנקבה בל"חית).
גרסאות בארצות שונות.
גרסה קרובה לעברית.
הגרסה הקרובה ביותר לעברית היא:
Quack Dalai oh my quack, quack, quack
Says cinco cinco, cinco cinco seis
Follow follow, follow follow follow
One, two, three, four, five
ובתרגום חופשי: הרופא האליל ששמו Dalai הוי הרופא הרופא הרופא (באנגלית) אמר חמש פעמים (חמש חמש חמש חמש) שש (בספרדית) תעקבו תעקבו תעקבו תעקבו תעקבו אחת שתיים שלוש ארבע חמש (באנגלית)
סטלה אלה אולה.
כמה גרסאות אחרות של שיר המשחק באנגלית, המכונות סטלה אלה אולה, הן:
צ'ילה.
בצ'ילה כנראה קיים שיר משחק דומה:
ארגנטינה.
בארגנטינה היה משחק לוח פופולרי שנקרא משחק האווז, El , ששימש השראה לשיר ילדים אותו היו שרים תוך כדי משחק ידיים.
מרוקו (אפקוט)
ביתן מרוקו הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם של פארק השעשועים אפקוט שבאתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה.
הביתן המרוקאי נועד להציג את תרבותה, מטבחה ואופייה של מרוקו. ביתן זה היה הביתן הראשון שנוסף לתצוגת העולם לאחר פתיחת הפארק בשנת 1982. הביתן נבנה בשנת 1984 במימון ובשיתוף פעולה עם משרד החוץ המרוקאי. בביתן פועל סניף של משרד התיירות המרוקאי.