פחמן האלפא של חומצות האמינו חשוב בקיפול חלבונים: כאשר מתארים חלבון (הבנוי משרשרת חומצות אמינו) לעיתים קרובות מייצגים בקירוב את מיקום חומצת האמינו על פי מיקום פחמן האלפא שלה. ככלל, פחמני האלפא של חומצות אמינו סמוכות בחלבון נמצאים במרחק של 3.8 אנגסטרום (380 פיקומטר) אחד מהשני.
פחמן אלפא
פחמן בטא
מנסור אולסון
מנסור אולסון (באנגלית: Mancur Lloyd Olson Jr.; 22 בינואר 1932 - 19 בפברואר 1998) היה פרופסור לכלכלה ולמדעי החברה אמריקאי, אשר לימד כלכלה באוניברסיטת מרילנד. תרומותיו החשובות ביותר היו בתחום הכלכלה המוסדית, ובניתוחיו באשר לתפקיד שרכוש פרטי, מיסוי, מוצרים ציבוריים, פעולה קולקטיבית וזכויות חוזיות, משחקים בפיתוח הכלכלי.
חינוך וקריירה.
אולסון סיים תואר ראשון באוניברסיטת המדינה של צפון דקוטה, וזכה במלגת רודז, ביוניברסיטי קולג' שבאוניברסיטת אוקספורד, לפני שסיים את הדוקטורט בכלכלה מאוניברסיטת הרווארד, ב-1963.
משרתו הראשונה הייתה כעוזר לפרופסור באוניברסיטת פרינסטון. לאחר מכן שימש כסגן לעוזר מזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית במשך כשנתיים, בוושינגטון די. סי.. ב-1969 עזב את הממשל והצטרף למחלקה לכלכלה באוניברסיטת מרילנד, שם המשיך לעבוד עד מותו.
מורשתו.
עבודה אקדמית.
בספרו "The Logic of Collective Action: Public Goods and the Theory of Groups" (1965), מציע אולסון את התאוריה לפיה הדבר שמדרבן אנשים לפעול בקבוצות, הוא תמריץ; חברי קבוצות גדולות אינם פועלים בהתאם לאינטרס משותף אלא אם כן הם מוּנעים על ידי רווח אישי (כלכלי, חברתי וכו'). בעוד קבוצות קטנות יכולות לפעול להשגת מטרות משותפות, קבוצות גדולות לא תפעלנה למען מטרות משותפות, אלא אם כן חברי הקבוצה, כל אחד כשלעצמו, יהיו בעלי מוטיבציה מספקת.
ב-1982 הרחיב אולסון את היקף עבודתו הקודמת בניסיון להסביר את עלייתן ודעיכתן של אומות. לטענתו, קבוצות כמו חקלאים המגדלים כותנה, יצרני פלדה ואיגודים מקצועיים, הן בעלות תמריץ להפוך לקבוצות אינטרס העוסקות בשדלנות, ולהשפיע על המדיניות לטובתן. מדיניות זו נוטה להיות פרוטקציוניסטית, מה שצפוי לפגוע בצמיחה הכלכלית; אבל בשל העובדה שהיתרונות של מדיניות זו מרוכזים, ועלותם מתפזרת על כלל האוכלוסייה, תהיה ההתנגדות הציבורית מועטה. עם התעצמותן של קואליציות אלו, הממוקדות בעשייה המביאה למדיניות חלוקה אינטרסנטית, אשר אינה משרתת את כלל החברה, המדינות הנושאות את נטל קיומן של קואליציות אלו, יחוו דעיכה כלכלית. עבודתו זו של אולסון השפיעה על ניסוח השערת דריפיל-קאלמפורס (Calmfors–Driffill hypothesis) באשר למשא ומתן קיבוצי.
בספרו האחרון, "Power and Prosperity", שיצא לאור בשנת 2000, הבחין אולסון בין ההשפעות הכלכליות של סוגים שונים של ממשל, ובעיקר עריצות, אנרכיה ודמוקרטיה. אולסון טען כי תחת אנרכיה, ל"שודד משוטט" יש רק את התמריץ לגנוב ולהרוס, בעוד ל"שודד נייח" - עריץ - יש תמריץ לעודד מידה מסוימת של הצלחה כלכלית, מכיוון שהוא מצפה להישאר בשלטון מספיק זמן כדי ליהנות מן ההצלחה. שודד נייח מתחיל, לכן, לקחת על עצמו את הפונקציה השלטונית של הגנה על אזרחים ורכושם נגד שודדים משוטטים. במעבר משודדים משוטטים אל שודדים נייחים, רואה אולסון את זרעי הציוויליזציה, זרעים אשר סללו את הדרך, בסופו של דבר, לדמוקרטיה, אשר על ידי מתן כוח לאלו שמתאימים לרצון האוכלוסייה, משפרת תמריצים לממשלה טובה. עבודתו של אולסון על שודדים משוטטים לעומת שודדים נייחים, משפיעה על הניתוח של הסדר הפוליטי והכלכלי, אשר מובנה במדינות וחברות אשר מונהגות על ידי מצביאים.
מחקרי מדיניות.
על מנת לסייע בהבאתם של רעיונות, כפי שהתגבשו בעקבות המחקרים שביצע, לידיעתם של קובעי המדיניות, ייסד אולסון את המרכז לרפורמה מוסדית במגזר הלא פורמלי ((the Center for Institutional Reform in the Informal Sector (IRIS Center), שמומן על ידי הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי. המרכז, שמושבו באוניברסיטת מרילנד, שאף לספק יסודות אינטלקטואליים לפרויקטי רפורמה כלכליים וחוקתיים, בביצוע הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי, במדינות קומוניסטיות לשעבר, המנסות לעבור לצורת קיום המבוססת על ממשל דמוקרטי מכוון שוק, הכפוף לשלטון החוק. הפרויקט היה פעיל במיוחד במזרח ומרכז אירופה, ובמדינות ברית המועצות לשעבר.
המרכז לרפורמה מוסדית הפגין מעורבות פעילה גם בפרויקטים בדרום אמריקה, אפריקה ואסיה, שם הפך לתומך מושבע בעצמאות מערכת המשפט. המרכז נתן חסות לוועידה הראשונה שעסקה בנושא השחיתות, בקרב מדינות אפריקה דוברות הצרפתית בשנות ה-90 של המאה ה-20, בעת שהיה זה נושא רגיש ביותר. מרכז IRIS המשיך לפעול לאחר מותו של אולסון, אך בסופו של דבר נטמע בתוכניות אחרות באוניברסיטת מרילנד, עקב מחסור בתמיכה כספית.
על מנת לכבד ולהוקיר את תרומותיו הרבות של אולסון, יזמה האגודה האמריקנית למדע המדינה את פרס אולסון לעבודת הדוקטורט הטובה ביותר בתחום הכלכלה הפוליטית.
ב-2013 הודיעה אוניברסיטת מרילנד על יצירתה של קתדרה חדשה - פרופסורת מנסור אולסון לכלכלה. פיטר מרל, פרופסור לכלכלה באוניברסיטה, היה לפרופסור מנסור אולסון הראשון.
אריק רודוול
אריק רודוול (באנגלית: Eric Victor Rodwell; נולד ב 1 במאי 1957) הוא שחקן ברידג' מקצוען אמריקאי. הוא זכה באליפויות עולם לזוגות ולנבחרות כשחקן נבחרת ארצות הברית. הוא אחד מעשרה השחקנים היחידים בעולם שזכה ב-triple crown of bridge. triple crown of bridge הוא זכייה בשלושה סוגים של אליפויות עולם: Bermuda Bowl, אליפות העולם הפתוחה לזוגות ותחרות הנבחרות הפותחות באולימפיאדת משחקי המחשבה. נכון למאי 2016 דורג במקום הרביעי בעולם בצבירת נקודות אמן. נכון לספטמבר 2017 הוא מדורג במקום ה-23 בעולם בצבירת נקודות אמן.
ביוגרפיה.
רודוול נולד בשנת 1957 בסן פרנסיסקו. בשנת 1965 עברה משפחתו לגור באינדיאנה בגלל עבודתו של אביו כפרופסור לביוכימיה באוניברסיטת פרדו. רודוול למד לשחק ברידג' בגיל 11 ממשחק עם הוריו ומספרים שקרא. הוא סיים בשנת 1981 לימודים במימון לתואר מוסמך באוניברסיטת פרדו. נכון ל-2017, רודוול הוא שחקן ברידג' מקצועני המתגורר בפלורידה עם אשתו דונה. לרודוול בן ובת תאומים מנישואים קודמים.
קריירת הברידג'.
במשך כמה עשרות שנים שותפו הקבוע של רודוול הוא ג'ף מקסטרוט, באנגלית: Jeff Meckstroth. הכינוי של הזוג הזה הוא "Meckwell" המורכב מתחילת שמו של ג'ף מקסטרוט ומסוף שמו של רודוול. זוג זה הוא אחד הזוגות המצליחים ביותר בהיסטוריה של הברידג'. רודוול ושותפו מקסטרוט משחקים בקבוצה המקצוענית של ניק ניקל. קבוצה זו ייצגה פעמים רבות את ארצות הברית כנבחרת ארצות הברית.
שיטת ההכרזה שלהם היא שיטה הנקראת RM Precision. היא מבוססת על שיטת ההכרזה Precision עם שינויים והתאמות שפותחו על ידם. רודוול נחשב לתאורטירן המוביל מבין השניים. האותיות RM בשם שיטת ההכרזה שלהם הן האותיות הראשונות בשמות המשפחה של שניהם. רודוול הגה ופיתח קונבנציות הכרזה שהידועה בהם היא support double. . גם קונבנציית serious three notrump נהגתה על ידו. קונבנציית הכרזה נוספת שפיתח ביחד עם מקסטרוט היא Meckwell Escapes.
רודוול ושותפו מקסטרוט משחקים בקבוצה המקצוענית של ניק ניקל. קבוצה זו ייצגה פעמים רבות את ארצות הברית כנבחרת ארצות הברית.
ספריו.
בשנת 1989 יצאה מהדורה מעודכנת של הספר. הספר פורסם גם בצרפתית.
הישגים בולטים.
הישגים בתחרויות.
אליפויות עולם.
זכה 7 פעמים במקום ראשון באליפות עולם. הישגים בולטים באליפויות עולם:
אליפויות צפון-אמריקה.
רודוול זכה 57 פעמים באליפויות ארצות הברית וצפון אמריקה לפי הפירוט הבא:
פרסים.
^ Goren Trophy בשנת 2008. פרס הניתן על ידי התאגדות הברידג' האמריקאית לשחקן שצובר את המספר הגבוה ביותר של נקודות אמן באליפות צפון-אמריקה ובליגה האמריקאית הנערכות בסתו. זהו אותו פרס הנקרא Herman Trophy ששמו שונה בשנת 2008 ל-Goren Trophy לזכרו של צ'ארלס גורן.
שעון שבת (הלכה)
שעון שבת בהלכה, הוא פתרון הלכתי לכיבוי והדלקה מתוזמנים מראש של מכשירי חשמל בשבת ויום טוב, שנועד לחסוך את הצורך בפעולה ידנית של כיבוי והדלקת המכשיר החשמלי ביום השבת או יום טוב עצמו, דבר הכרוך לעיתים באיסור מלאכת מבעיר ומכבה.
רקע.
על פי ההלכה המקובלת, הדלקה או כיבוי של מערכת חשמלית היא פעולה האסורה בשבת. כדי להתמודד עם מטלות בסיסיות בשבת, כמו כיבוי התאורה הביתית לשעות הלילה והפעלתה מחדש למחרת, נמצא הפתרון העוקף את ביצוע הפעולה, על ידי התקנת מתג זמן וכיוונו לפעולה הרצויה לפני כניסת השבת. פתרון זה מבוסס על העיקרון ההלכתי כי אין שביתת כלים, ומותר להשאיר כלי לפני שבת על מנת שיעשה מלאכה בשבת.
השימוש בשעון שבת החל עוד במאה ה-19. שעון שבת מותקן על לוח החשמל בכל בית בו מקפידים על שמירת השבת, ושימושו העיקרי הוא לכיבוי והדלקה של מערכות התאורה המרכזיות בבית. שימושים אחרים, כמו מכשירי חשמל ביתיים, נתונים במחלוקת בקרב פוסקי ההלכה.
דיון הלכתי.
פוסקי ההלכה במאה ה-19 דנו בשימוש בשעון (ידני) אוטומטי להדליק נר בשבת, ורובם התירו לכוונו בערב שבת כדי להדליק את הנר בשבת. בין המתירים היו הרב משה שיק והרב יוסף שאול הלוי נתנזון. ובין האוסרים היה הרב משה לייב ליטש-רוזנבוים (אסר בגלל השמעת הקול שבה הייתה כרוכה פעולת המכשיר שדן בו).