בחודש אוקטובר 2014, ביצע חיל הים ניסוי מוצלח נוסף בטיל ברק 8 משודרג להגנה מפני טילי יאחונט רוסים. הניסוי נערך במסגרת שדרוג מערכות ההגנה של החיל שנועדו להגן על ספינות מפני טילי שיוט וכן על אסדות קידוח הגז בלב ים.
נבחרת סרק בכדורגל
נבחרת סרק בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של האי סרק שבאיי התעלה. הנבחרת אינה חברה באופ"א או בפיפ"א ולכן איננה מורשית להשתתף בגביע העולם בכדורגל או באליפות אירופה בכדורגל. הנבחרת החלה את משחקיה בטורניר הכדורגל של משחקי האיים בשנת 2003 בתחרות שנערכה בגרנזי השכנה. הנבחרת הפסידה בכל ארבעת המשחקים בהם שיחקה. היא ספגה לפחות 15 שערים בכל משחק ובסוף הטורניר, בו לא העפילה משלב הבתים, סיימה עם הפרש שערים 70-0.
Speak to Me
רימונבאנט
רימונבאנט (rimonabant) היא תרופה נוגדת תיאבון כנגד השמנת יתר וכן למניעת עישון. התרופה אושרה לשימוש באיחוד האירופאי בשנת 2006, אך בשנת 2008 הוחלט להפסיק את השימוש בתרופה זו עקב תופעות לוואי נפשיות העלולות לגרום גם להתאבדות.
מנגנון התרופה הוא חסימת קולטן (רצפטור) - קאנבינואיד, במערכת העצבים המרכזית ובאיברים היקפיים הקשורים למטבוליזם של הגלוקוז והשומנים, ובכך הורדת התיאבון.
התגלה כי תופעת הרעב המוגבר שנוצר לאחר צריכת קנאביס, נובעת מכך שהחומר הפעיל בסם - עובד על קולטני המערכת הקאנבינואידית, שגורמת לתיאבון מוגבר ולעלייה ברמות השומנים והסוכר בדם. התרופה פותחה בניסון להשיג את האפקט ההפוך. זו התרופה הראשונה הפועלת במנגנון זה.
בנוסף להורדת התיאבון, תרופה זו אפקטיבית גם נגד מספר בעיות מטבוליות וכנגד גורמי סיכון קרדיו-וסקולריים, בהם עלייה בכולסטרול הטוב, הפחתה ברמת הטריגליצרידים ואיזון רמות הגלוקוז בדם, שיפור מצב הטרשת בעורקים הכליליים.
התרופה פותחה על ידי חברת סאנופי-אוונטיס (Sanofi-Aventis) ומשווקת בשם המסחרי אקומפליה (acomplia). כאשר יינתן אישור לשיווקה בארצות הברית, היא תשווק בשם המסחרי זימולטי (zimulti).
רקע.
השמנת יתר היא תופעה נפוצה ביותר בעולם המערבי, ונחשבת למגפה. היא מהווה אחד מגורמי הסיכון המובילים לתחלואה ולתמותה. טרם נמצאו תרופות בטוחות ויעילות נגד השמנה שניתן לתת אותן לטווח ארוך. אפילו שתי התרופות שנחשבו כטובות ביותר עד 2006 - רדוקטיל וקסניקל אינן נותנות מענה של ממש עקב ריבוי תופעות הלוואי.
רימונבאנט היא תרופה נוספת לבעיה זו, וגם לה תופעות לוואי.
אישור התרופה והפסקתה.
האיחוד האירופי אישר את רימונבאנט ב-21 ביוני 2006 כתרופה נגד השמנת יתר, בהתוויה הבאה: רימונבאנט יינתן בשילוב עם דיאטת הרזיה ועם תרגילי כושר לבעלי מדד מסת גוף BMI של לפחות 30 ק"ג\מ"ר, או לבעלי BMI של לפחות 27 ק"ג\מ"ר שיש להם גורמי סיכון נוספים כמו סוכרת סוג 2 או דיסליפידמיה. התרופה אושרה בישראל באוקטובר 2007, אך היא איננה בסל הבריאות.
ב-13 ביוני 2007 הוועדה המייעצת של FDA למערכת האנדוקרינית וחילוף חומרים (EMDAC) קבעה כי היצרן צרפתי Sanofi-Aventis לא הצליח להוכיח את בטיחותה של רימונבאנט והחליטה להמליץ לא לאשר את הטיפול נגד השמנת יתר.
ב-23 באוקטובר 2008 הודיעה היצרנית, חברת סאנופי-אוונטיס על השעיית הפצת התרופה, בעקבות החלטת הסוכנות האירופית לתרופות (EMA), שלא להשתמש בתרופה עקב תופעות לוואי נפשיות העלולות לגרום גם להתאבדות.
מניעת עישון.
רימונבאנט נמצא כמועיל להפסקת עישון, וכן למניעת עלייה במשקל למעשנים שהפסיקו לעשן. הנושא עדיין במחקר.
מינון וצורת מתן.
טבלית 20 מ"ג אחת ליום למבוגרים.
תמר אדר
תמר אדר (24 ביולי 1939 - 6 בדצמבר 2008) הייתה סופרת, משוררת, תסריטאית ומחזאית ישראלית.
ביוגרפיה.
קריירה.
נולדה בתל אביב. כתבה תסריטים לסדרות טלוויזיה פופולריות לילדים ("אות אות אות", "טלפלא", "מה פתאום?" (קישקשתא), "רגע עם דודלי", "קרוסלה", "רחוב סומסום", "פרפר נחמד" ועוד).
הייתה תסריטאית הבית של "אולפני הרצליה" וכתבה תסריטים לסרטים תיעודיים, סרטי תדמית וסרטי פרסום רבים.
כתבה שירים וסיפורים רבים שהופיעו בתוכניות טלוויזיה, בתקליטים ובאנתולוגיות שונות, וכן שני מחזות, "חרוז הקסם הסודי" ו"אקו ולוגי", שהועלו על הבמה.
יצירותיה עוסקות בעיקר בעולם הרגשות ורוויות הומור ואיגיון (נון-סֶנס).
הופיעה במפגשים עם ילדים ומבוגרים ברחבי הארץ (מטעם "אמנות לעם", "סל תרבות ארצי", "סל תרבות שטראוס"
"סל-תרבות ירושלים" ובמסגרות פרטיות), ומנחה סדנאות למבוגרים.
זכתה ב"פרס זאב" לספרות ילדים ונוער מטעם משרד החינוך והתרבות, ובפרס הצילינדר הנודד של אמנות לעם.
אדר נפטרה ב-6 בדצמבר 2008 ממחלה בגיל 69.
בית עקד הספרים
חג הבשורה
בנצרות, חג הבשורה (באנגלית: Annunciation Day או Lady Day) הוא חג הנחגג ב-25 במרץ לכבוד הבשורה למרים. "הבשורה" היא ההודעה שעל פי הנצרות הביא המלאך גבריאל למריה ב-25 במרץ לשנת 1 לפנה"ס (ע"פ האמונה הנוצרית). ההודעה נשלחה על ידי אלוהים, ובה נמסר למריה כי היא הרה, וכי בעוד תשעה חודשים היא תלד בן, שאביו הוא האל. בדיוק תשעה חודשים מאוחר יותר (25 בדצמבר) נולד ישו.
המיקום המשוער של "הבשורה" הוא בנצרת, במקום בו עומדת כיום לכבוד המאורע כנסיית הבשורה. על פי מסורות נוצריות הביא המלאך גבריאל למרים שושן צחור ומאז הפרח קדוש למאמינים הנוצרים.
חג הבשורה בישראל.
חג הבשורה (בערבית: عيد البشارة) הוא חג רשמי בעדה הנוצרית בישראל וכל אזרח נוצרי בישראל זכאי ליום מנוחה ביום החג. אחד ממאפייני החג בישראל הוא התהלוכה המרכזית היוצאת מכנסיית הבשורה בנצרת. הכניסה לכנסייה מתבצעת בתהלוכה רבת-משתתפים, שבראשה צועדים הצופים האורתודוקסים לקול כלי נגינה. כשהתהלוכה החגיגית מגיעה אל שערי הכנסייה, מפנים הצופים את הדרך לאנשי הדת; לאחר כניסתם נכנסים יתר משתתפי התהלוכה ואחריהם הקהל הרחב. במהלך הכניסה לכנסייה המקושטת נערכות מיסה ודרשה לכבוד החג, בסיומן מחולקים מחוץ לכנסייה כיבוד ומשקאות קלים. לעיתים חג הבשורה נופל על השבוע הקדוש או חג הפסחא, ואז נדחה החג, בדרך כלל לשבוע הראשון שאחרי חג הפסחא.
בית עקד ספרים
אהרון גומפרץ
אהרון שלמה אמריך גומפרץ (בגרמנית: Aron Salomon Emmerich Gumpertz, 10 בדצמבר 1723 ברלין - 1769 המבורג), רופא ומלומד יהודי, ידידו ומדריכו של משה מנדלסון בראשית ימיו בברלין.
רקע משפחתי.
אהרון אמריך היה בן למשפחת גומפרץ (Gumperz או Gomperz), משפחה יהודית גרמנית מיוחסת ואמידה, ממנה קמו, בין השאר, מספר רופאים ובנקאים.
דוד מרוחק, שלמה אמריך גופמרץ (1728-1662) למד רפואה באוניברסיטת ליידן ואחר כך חי ופעל בפראג. גם בנו של הדוד, משה שלמה גומפרץ (Moses Salomon Gumperz) היה רופא שלמד באוניברסיטת פרנקפורט על נהר אודר. הוא סיים את לימודיו בשנת 1721 והיה לרופא היהודי הראשון שזכה לדיפלומה לרפואה בפרוסיה..
אהרון שלמה אמריך גומפרץ למד רפואה באוניברסיטה בפרנקפורט על נהר אודר ובמרץ 1751 קיבל את התואר דוקטור לרפואה בפרוסיה. מלבד עיסוקו ברפואה רכש ידיעות נרחבות גם במקצועות היהדות ובהשכלה כללית. מבחינה היסטורית גומפרץ משתייך לקבוצת המשכילים המוקדמים, כלומר מלומדים יהודים שרכשו השכלה כללית ופעלו בעולם התרבותי הנוכרי אך עדיין לא במסגרת מאורגנת ותוך העמדת אלטרנטיבה לאליטה הרבנית כפי שעשו אנשי תנועת ההשכלה היהודית.
גומפרץ פעל כדי להיכנס לתוך חוג האינטלקטואלים שפעלו בגרמניה. בין השאר שימש כמזכירו של המארקיז ד'ארז'ן ושל נשיא האקדמיה הפרוסית למדעים פייר לואי דה מופרטי. ב-1745 ביקש מהסופר יוהאן גוטשד חסות אקדמית, אך נענה בשלילה. היכרותו עם המחזאי גוטהולד אפרים לסינג שימשה לזה האחרון השראה לכתיבת המחזה שלו "היהודים" (Die Juden).
שמו של גומפרץ נזכר בעיקר כמי שהכניס את משה מנדלסון הצעיר לעולם האינטלקטואלי בברלין. גומפרץ, שהיה מבוגר ממנדלסון בשש שנים, לימד את מנדלסון צרפתית ואנגלית, האהיב עליו את לימוד הפילוסופיה והספרות ושימש לו כמדריך ומלווה בשנותיו הראשונות בברלין. הוא הכיר בין מנדלסון לדמויות מובילות בין אנשי הנאורות, ובין השאר הכיר בין מנדלסון ובין לסינג, והשניים נעשו מיד ידידים קרובים.
דמותו של גומפרץ שימשה השראה לאנשי רוח יהודיים גם במאה ה-19 ובהם גם משה הס, אבי הפילוסופיה הציונית המוקדמת.
גומפרץ חיבר פירוש על פירושו של אבן עזרא לחמש מגילות בשם "מגלה סוד", ממנו נדפס רק החלק שעסק בספר קהלת (המבורג תקכ"ה, 1765). במבוא לפירוש הקדים חיבור קצר בשם "מאמר המדע" על פילוסופיה, מדע ודת.
קישורים חיצוניים.
ביוגרפיה של משה מנדלסון בלקסיקון לביוגרפיה ספרותית)
בנייה באדמה
בנייה באדמה או בנייה בבוץ היא שיטת בנייה העושה שימוש באדמה כחומר גלם עיקרי.
קיימות מספר שיטות שונות לבנייה באדמה: בנייה בלבני אדמה, אדמה נגוחה, טבעות שקים, קוב, טיוח סבכה ועוד.
יתרונות השיטה בזמינות חומרי הגלם, באנרגיה המועטה המושקעת בתהליך הבנייה, במסה הטרמית הגבוהה המאפיינת את המבנים, בשימוש בחומר טבעי ומתמחזר ועוד. חסרונות השיטה ברגישות למים ובחוזק ועמידות נמוכים יחסית לבטון או לטכנולוגיות בנייה אחרות.
בנייה באדמה היא אחת משיטות הבנייה העתיקות ביותר שנפוצה בכל רחבי העולם. עדויות קדומות לשימוש בלבני אדמה נמצאו בעיר יריחו ונראה שהן בנות כעשרת אלפים שנים.
כיום, לאחר שנדחקה על ידי שיטות בנייה מודרניות בעיקר עקב השימוש במלט, חוזרת שיטת הבנייה באדמה לתודעה בעיקר עקב יתרונותיה האקולוגיים.
אדמה.
האדמה היא כיסוי קרום כדור הארץ, שנוצר עקב בליית הסלע והתפתח בהשפעת האקלים והביוספירה. מקובל לחלק את סוגי הקרקע לשלושה סוגים עיקריים על פי גודל הגרגרים: