ב-10 בדצמבר 1996, בולט טיילור התעוררה לגלות כי היא נמצאת בעיצומו של התקף שבץ. מאוחר יותר נקבע כי הרקע הרפואי לכך היה דימום בלתי שגרתי באזור חיבור לא תקין בין עורק לוריד בצד השמאלי של ההמוספירה במוחה (AVM). לאחר שבועיים וחצי, ב-27 בדצמבר 1996 היא עברה ניתוח מוח מורכב בבית החולים הכללי במסצ'וסטס להסרת גוש בגודל כדור גולף של קריש הדם אשר הציב לחץ על מרכזי השפה בצד השמאלי של המוספירת מוחה.
התקף התובנה שלי.
בעקבות ההתמודדות עם שבץ, בשנת 2006 בולט טיילור הוציאה לאור את המהדורה הראשונה של הספר "התקף התובנה שלי" אשר עסק בתהליך ההחלמה מהשבץ והתובנות על פעילות מוחה אותן הפיקה כתוצאה מחוויה זו.
הרצאתה של בולט טיילור בועידת TED בפברואר 2008 בו דיברה בגילוי לב על זכרונותיה מהתקף השבץ, הפכה לסנסצייה אינטרנטית, שעוררה עניין ותשומת לב רבה ברחבי העולם. הרצאה זו זכתה למספר הצפיות השני בגודלו אי פעם במדד הפופולריות של ועידת טד. ספרה של טיילור במהדורתו השנייה הוכרז כרב מכר סמוך להוצאתו לאור.
לאחר שנערכה מכירה פומבית לקבלת זכויות היוצרים על הספר התקף התובנה שלי בניהולו של הסוכן ועורך הדין של טיילור, אלן שטיפלר, הוצאת Penguin זכתה לקבל את זכויות ההפצה. הספר יצא בכריכה קשה במאי 2008 וכיכב ברשימות רבי המכר של הניו יורק טיימס במשך שבעה שבועות, במהלכן כבש את המקום הרביעי ברשימה.
הספר תורגם ויצא לאור במעל ל-30 שפות ברחבי העולם. ב-2010 תורגם לעברית על ידי נעמי כרמל ופורסם בהוצאת מודן.
בעקבות ההצלחה, בולט טיילור הופיעה בתוכניתה של אופרה ווינפרי ב-21 באוקטובר 2008. כשנה לאחר מכן, במהלך נאומה בטקס חלוקת תארים באוניברסיטת דיוק, ווינפרי ציטטה את טיילור במשפט "אתה אחראי על האנרגיה שאתה מביא", במסר המדרבן את הסטודנטים לקבל את האחריות בחייהם העתידיים.  בולט טיילור הייתה האורחת הראשונה של אופרה ווינפרי בשידורי הסדרה האינטרנטית העוסקת ברוחניות ( Soul Series) באתר Oprah.com, ובתוכנית הרדיו של אופרה.
ועדת ששינסקי 2
הוועדה לבחינת המדיניות לגבי חלק המדינה המתקבל בעד השימוש של גורמים פרטיים במשאבי טבע לאומיים, הידועה בשם ועדת ששינסקי 2, היא ועדה ציבורית בראשות פרופ' איתן ששינסקי, שהוקמה בשנת 2013 בידי שר האוצר יאיר לפיד, על מנת לבחון את נטל המס הראוי על הפקת משאבי טבע בישראל.
פעולת הוועדה.
בהמשך לועדת ששינסקי הראשונה וכהשלמה להמלצותיה, מינה שר האוצר יאיר לפיד, ב-17 ביוני 2013, את הוועדה לבחינת המדיניות לגבי חלק המדינה המתקבל בעד שימוש של גורמים פרטיים במשאבי טבע לאומיים, למען הסדרת המערכת הפיסקאלית על כלל משאבי הטבע המצויים בשטחה של ישראל, למעט גז ונפט (אשר נידונו במסגרת ועדת ששינסקי הראשונה).
במסגרת כתב המינוי של הוועדה נכתב כי:
ליו"ר הוועדה מונה פרופ' איתן ששינסקי, שעמד בראש ועדת ששינסקי הראשונה. יחד עמו מונו האנשים הבאים כחברים בוועדה:
הוועדה תוכננה להתחיל בעבודתה ביולי 2013, אך החלה בפועל כעבור חודש, באוגוסט 2013.
עבודת הוועדה לוותה על ידי משלחת מטעם קרן המטבע הבינלאומית. בנוסף נעזרה הוועדה בעבודתם של מספר יועצים בינלאומיים.
הוועדה דנה ובחנה מהו גובה התמלוגים הרצוי לציבור בנוגע למשאבי טבע שונים במדינה, אשר חולקו לשלוש קטגוריות:
במסגרת עבודתה, בחנה הוועדה את מבנה המערכת הפיסקאלית הקיימת והשפעתו על הכנסות המדינה ועל הפעילות בענף. לשם כך, ניתחה הוועדה את הדוחות הכספיים של החברות העוסקות בהפקת משאבי טבע בישראל, לרבות חברת כימיקלים לישראל (כי"ל) וכן בחנה את מבנה העלויות הקיים בתחום, ואת פוטנציאל ההכנסות בכל אחד מהמגזרים. כמו כן, נעשתה השוואה למודלים הקיימים במדינות שונות בעולם בנוגע למשאבי הטבע.
מסקנות הוועדה.
ב-18 במאי 2014, פרסמה הוועדה את טיוטת עיקרי המלצותיה להערות הציבור (דו"ח הביניים), כאשר תאריך היעד לסיום העבודה היה יוני 2014. במהלך תקופה זו, הוגשו לוועדה הערות הציבור בנוגע להמלצות, אשר כללו בין היתר הערות של החברות הפועלות בענף, עמותות וארגונים.
לאחר בחינת מכלול הנתונים אשר הוצגו בפניה, החליטה הוועדה על עריכת שינויים מסוימים במערכת הפיסקאלית אשר הוצעה על ידה במסגרת טיוטת עיקרי המלצותיה כפי שפורסמו. עיקרי מסקנותיה הסופיות של הוועדה, לרבות השינויים המוצעים ביחס לטיוטת עיקרי המלצות כפי שפורסמו הוגשו באוקטובר 2014.
לאחר שהשלימה את עבודתה הגיע הוועדה למסקנה כי המצב שהיה קיים בתחום משאבי הגז והנפט ערב הקמת ועדת ששינסקי הראשונה דומה למצב הקיים היום באשר לשאר משאבי הטבע.
בדומה למערכת מיסוי משאבי הגז והנפט שהייתה קיימת ערב הקמת ועדת ששינסקי הראשונה, מערכת מיסוי יתר משאבי הטבע בישראל היא מערכת המבוססת על תמלוגים. מערכת שכזו, היא מערכת רגרסיבית אשר מחד אינה מבטיחה חלק ראוי לציבור כאשר הרווחיות הנובעת מהמשאב עולה, ומאידך עלולה לפגוע בתמריץ להפקת משאבים כאשר הרווחיות הנובעת מהמשאב נמוכה. בחינת הנתונים על משאבי הטבע הקיימים בישראל העלתה כי חלק מפעילות משאבי הטבע בישראל מניבה שיעורי רווחיות הגבוהים בצורה משמעותית משיעורי רווחיות נורמליים לענף, וכי הציבור לא מקבל את חלקו הראוי במשאבים אלה.
הוועדה מצאה כי מיסוי משאבי הטבע בישראל כיום אינו מבטיח לציבור חלק נכבד מהרווחים ממשאבי הטבע המצויים במדינה. כמו כן, דוח קרן המטבע הבינלאומית שנכתב במיוחד עבור הוועדה קבע, כי מודל המיסוי הנוכחי על משאבי הטבע בישראל מוביל לכך שבשיעורי רווחיות בינוניים עד גבוהים - חלק הציבור ברווחים הוא מן הנמוכים בעולם.
עוד מצאה הוועדה כי חלקו של הציבור ברווחים הנובעים מהמחצבים בישראל (שיעור ה-Government Take) עמד על 23 אחוזים בלבד בשבע השנים האחרונות, זאת לעומת חלקו של הציבור ברווחי הגז והנפט העומד על למעלה מ-50 אחוזים. מדו"ח שפרסמה קרן המטבע הבינלאומי עולה כי לא ניתן להצביע על מאפיינים שונים בין משאבי הגז והנפט ליתר המשאבים המצדיקים שינוי במבנה המיסוי.
הוועדה סיכמה את מסקנותיה לפי מספר נקודות עיקריות:
המלצות הוועדה.
ההערכה היא כי יישום המלצות הוועדה עתיד להגדיל את הכנסות המדינה בלמעלה מ-400 מיליון שקל בשנה.
מאבק פוליטי וכלכלי.
במהלך מרץ 2014 ניסתה חברת כי"ל ליזום בוררות בשאלה האם למדינה יש את הזכות למנות את הוועדה.
ב-8 ביוני 2014, שלושה שבועות לאחר פרסום דו"ח הביניים של הוועדה, הגישה כי"ל עתירה לבג"ץ כנגד הוועדה בטענה כי הוועדה שגתה בהערכת הרווחיות של החברה.
ב-1 באוקטובר 2014 דוחה בית המשפט המחוזי את דרישת כי"ל למנות בורר בנוגע להקמת ועדת ששינסקי.
ב-14 בנובמבר 2014 אושרו ההמלצות בקבינט החברתי-כלכלי בראשותו של שר האוצר יאיר לפיד. בדצמבר 2014 התפזרה הכנסת ואימוץ המלצות הוועדה הוקפא.
ב-2 בדצמבר 2014 התפרקה הממשלה לפני חקיקת ההמלצות.
ב-14 במאי 2015 הוקמה הממשלה החדשה. שר האוצר משה כחלון דוחף לאישור המלצות ששינסקי ולהכנסתן לחוק ההסדרים.
ב-4 באוגוסט 2015 אישר הקבינט הכלכלי את המלצות הוועדה. שר הכלכלה אריה דרעי נמנע מלהצביע בטענה כי המהלך יוביל לפיטורי עובדים רבים. בנוסף נעדרו מן ההצבעה שר האנרגיה יובל שטייניץ וראש הממשלה נתניהו.
ב-19 באוגוסט 2015 התכנסה ועדת השרים לענייני לחקיקה לדון בעתידן של מסקנות הוועדה. שרי הליכוד דרשו להוציא את מסקנות ששינסקי מחוק ההסדרים, בעוד השר כחלון לחץ להשאירן כחלק מהחוק. לבסוף, ובניסיון להגיע לפשרה בין הצדדים קבעה הוועדה, כי המלצות ועדת ששינסקי יכללו במסגרת חוק ההסדרים, אך יפוצלו ממנו לאחר שהחוק יעבור בקריאה ראשונה. הוחלט, כי לאחר הפיצול יוקם צוות מיוחד (ועדת הארבעה) על ידי שר האוצר כחלון, שרת המשפטים איילת שקד, וראש הממשלה נתניהו, בראשו יעמוד מנכ"ל משרד ראש הממשלה אלי גרונר, ובין חבריה מנכ"ל משרד הכלכלה עמית לנג, ראש אגף תקציבים אמיר לוי והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה אבי ליכט, אשר תגבש לקראת קריאה שנייה ושלישית את הנוסח הסופי של סעיפי החוק. הוחלט כי אישור הנוסח חייב להתקבל פה אחד כאשר לכל אחד מהחברים זכות וטו, אשר שימוש בה יעביר את ההחלטה על הנוסח הסופי לדיון חוזר בממשלה. החלטה זו של הוועדה לוותה בביקורת, לפיה הוצאתה מגדר חוק ההסדרים והפיכתה לחוק רגיל תוביל לדחייה משמעותית של חקיקת המסקנות.
בספטמבר 2015 הביע האוצר את התנגדותו לשינוי המלצות ועדת ששינסקי כפי שדרש משרד ראש הממשלה.
צוות הארבעה הציג תחזית לפיה החוק למיסוי משאבי טבע יניב למדינה הכנסות בהיקף 280 מיליון שקל לשנה, סכום נמוך בעשרות אחוזים מגובה ההכנסות שמעריך האוצר, שנציגו היה חבר בצוות לעומת זאת, על פי האוצר, יישום המלצות החוק יכניס למדינה כ-400-500 מיליון שקל לשנה. לטענת משרד האוצר, הסכום המדובר (280 מיליון שקל) איננו הסכום שיניב מס ששינסקי, אלא תוספת הכנסות שהמדינה תקבל במידה שיאושרו השקעות נוספות בהרחבת ייצור האשלג.
במהלך חודש אוקטובר 2015, החל יו"ר ועדת הכספים של הכנסת משה גפני, בגיבויו של שר האוצר כחלון, לקדם באופן עצמאי את מסקנות ועדת ששינסקי במקביל לעבודתה של ועדת הארבעה וזאת על מנת להפעיל עליה לחץ.
ב-8 באוקטובר 2015 הציג פרופ' ששינסקי נתונים על רווחיותה התפעולית של פעילות כריית האשלג של כי"ל העומדת נכון ל-2014 על 37%, אך הדגיש כי בפועל הרווחיות של פעילות כריית האשלג בישראל הרבה יותר גבוהה, אך הוועדה נאלצה לחתום על כתב סודיות על מנת לקבל את נתוני הרווחיות האלה. עוד טען ששינסקי כי מחיר האשלג בעולם נקבע על ידי קרטל שמפעלי ים המלח הם חלק ממנו. בתגובה לדברים אלה, טען יו"ר כי"ל ניר גלעד, כי אמירה זו אינה במקומה וכי כי"ל מעולם לא הייתה חלק מקרטל.