הקבוצה החלה את הופעותיה באירופה בעונת 2002/03 במוקדמות ליגת האלופות, אז הוגרלה בסיבוב השני המוקדם מול קבוצת NK זאגרב מקרואטיה ועברה אותה אך בסיבוב השלישי המוקדם הוגרלה מול קבוצת מנצ'סטר יונייטד מאנגליה ולמרות ניצחון ביתי 0–1 הקבוצה הפסידה באנגליה 5-0 ועברה לסיבוב הראשון של גביע אופ"א במקום. בסיבוב הראשון של גביע אופ"א הוגרלה הקבוצה מול קבוצת דינמו זאגרב מקרואטיה והפסידה לה הפסד ביתי 1–3 והפסד חוץ 0–6 והודחה מהמפעל.
סמדר קילצ'ינסקי
סמדר קילצ'ינסקי (נולדה ב-8 ביוני 1963) היא שחקנית, דוגמנית, ציירת ומרצה ישראלית.
שנותיה הראשונות.
קילצ'ינסקי נולדה בשכונת שייח' מוניס בתל אביב. היא בתם של הצייר יליד פולין אנדריי קילצ'ינסקי, שנודע בדעותיו הלאומיות, ופנינה עדן (אחותה של הזמרת נתנאלה). בגיל שלוש נפרדו הוריה, ואביה קיבל עליה את האפוטרופוסות.
משחק.
בשנות השמונים והתשעים כיכבה בסרטי קולנוע המובילים של אותה תקופה - "הפנימייה" (1983) לצד אלון אבוטבול, "בר 51" (1985) של עמוס גוטמן, סרטיו של אסי דיין - "פוטו רומן" (1987) ו"החיים על פי אגפא" (1992) לצד שמיל בן-ארי וגילה אלמגור, "דשאים סגולים" (1998) של דינה צבי-ריקליס ו"כרוניקה של אהבה" (1999).
בשנות ה-2000 השתתפה בסרט "שקרים לבנים" (2000), בסרטיו של חיים בוזגלו – "פגישה עיוורת" (2003) ו"דיסטורשן" (2005), לצד עמוס לביא. במקביל, ביססה קריירה טלוויזיונית בדרמות הטלוויזיוניות "בן-גוריון" לצד רונית אלקבץ, "לילה ללא לולה" (2001) של שי כנות, לצד איילת זורר, "1000 קלוריות" (2001) ו"ביי ביי לאהבה" (2006), לצד אביטל דיקר, ובסדרות הטלוויזיה "האישה האחרת" (2000) של שמי זרחין, לצד יונה אליאן, "צימרים" (2003), לצד גלית גוטמן, "אהבה מעבר לפינה" (2004), לצד יהודה לוי ו"כתב פלילי" (2005) של חיים בוזגלו, לצד אורי גבריאל. ב-2007 כיכבה ב"כבוד" של חיים בוזגלו.
בשנת 2016 שיחקה בסרטו של דורון ערן "סנאפשוט", והשתתפה בסדרה "עקרון ההחלפה", דרמת מתח של ערוץ HOT3.
ב-2018 כיכבה בסרט הקצר "מז'ינקע", בבימויה של רחל אליצור, בתפקיד האם יחד עם דניאל גל ומלך זילברשלג.
דוגמנות.
קילצ'ינסקי התפרסמה לראשונה בגיל 14 כשהופיעה כ"נערת שער" בשבועון "העולם הזה".
לאורך השנים פיתחה קריירת דוגמנות מצליחה, הובילה את מסעות הפרסום של "סופט טאץ'" ו"דופלו", כיכבה על שערי מגזינים בארץ ובעולם ובשנים האחרונות הרצתה בנושאי קוסמטיקה, ניתוחים קוסמטיים ואופנה.
חיים אישיים.
בשנת 1976 בהיותה בת 13 בלבד עברה לגור למשך שנתיים עם יעקב אלפרון, שיצא מהכלא והיה באותה עת אסיר משוחרר בן 21. היא נישאה לאסי דיין, והתגרשה ממנו לאחר כשנה. כמו כן הייתה נשואה לשחקן שרון אלכסנדר, עמו הביאה לעולם בת וזוג תאומים. בתקופת נישואיהם ניהלו השניים בית ספר למשחק. לאחר גירושיה מאלכסנדר ניהלה מערכת יחסים עם הסופר גדי טאוב.
בסוף 2012 הגישה בקשה לבית המשפט להכריז עליה כפושטת רגל, לאחר ששקעה בחובות.
היא עוסקת גם בציור, ובשנת 2005 ערכה תערוכה מציוריה. ב-2008 הופיעה בתוכנית הדוקו של קשת "למה כולם מתגרשים", העוסקת בתופעת הגירושים.
בימים אלו 2022 החלה לתת ב"מרכז המרצים לישראל" - הרצאה בשם - "אני כאן, למרות הכל".
סמדר קליצ'ינסקי
מוזיקה מזרחית - מונחים
המונחים המוזיקליים המשמשים במוזיקה המזרח-תיכונית. המונחים משמשים כיום בשפה הערבית בשל היותה השפה השלטת באזור המזרח התיכון (לינגואה פרנקה) במאות השנים האחרונות וכן בשפותיהן של האימפריות הגדולות ששלטו באזור, כלומר הפרסית והטורקית.
אחד מפרקי סוגת הדור. אלתור של הזמר על ההברה "אה" ותגובות של המקהלה.
ערבית, המונח הנפוץ לשיר, בעיקר בעשורים לאחר מלחמת העולם השנייה.
ערבית, היכולת להביע רגש באופן מוזיקלי.
שם תואר למלומד בכלל ולמלומד מוזיקלי בפרט.
להיות בתוך התעלות מוזיקלית (מילולית- מלא הרמוניה).
מודוס או תבנית ריתמית. נקרא גם וזן או צ'רב.
הרגיסטר או התווים הנמוכים (מילולית- ארצי, נמוך).
חזרה רפטטיבית על תווים נמוכים. מקובלת במוזיקת הד'כר הסופית.
סוגה מוזיקלית כלית, שקולה, מולחנת מראש ובעלת מבנה דמוי רונדו. התפתחה מהפשרו העות'מאני.
אווירה מוזיקלית.
תו באוקטבה גבוהה יותר או תשובה מוזיקלית (מילולית- תשובה).
התוים הגבוהים בכלי או יצירה מוזיקלית.
מפרסית, הדרך שבה כלי מוזיקלי מכוון או תהליך כיוונו.
מפרסית, הקדמה מוזיקלית קצרה המולחנת מראש. מטרתה לבסס את המקאם של היצירה הבאה אחריה (מילולית- גלגל).
סוגה מוזיקלית וקאלית שהתפתחה במצרים בסוף המאה ה-19. יחודה הוא דו-שיח בין הזמר הסולן למקהלה (מילולית- תור).
אחד מטקסי הסופיים. כולל בתוכו בחלק מהמסדרים חזרה רפטטיבית על הברות דתיות עם ליווי מוזיקלי (מילולית - זכירה).
אחד מפרקי סוגת הדור. דיאלוג טקסטואלי בין הזמר הסולן למקהלה.
מוזיקאי חובב.
מוזיקאי בעל חוש קצב מצוין.
אוסף יצירות המנוגנות ברצף וחולקות אותה תבנית מלודית. הייתה נפוצה בקאהיר של תחילת המאה ה-20.
קונצרט, אירוע מוזיקלי גדול.
בית מוזיקלי. מופיע בסוגות בשרף, סמאעי ומושח (מילולית-בית).
תוף בצורת גביע, דרבוקה.
גובה הצליל.
סוגה קולית קלילה בערבית מדוברת.
רגש ההתעלות שיוצרת המוזיקה. מתייחס גם למוזיקה העירונית המסורתית.
הרגשה מהנה כתוצאה ממוזיקה.
הכינור המערבי.
הכינור המזרחי המוקדם.
קטע מעבר כלי קצר בין שורות וקאליות.
סגנון מוזיקלי (מילולית-צבע).
לחן, מנגינה.
צורה ווקאלית אשר הזמר חוזר בה על המילים "יא ליל" או "יא עין". ככלל מובילה למואל.
צורה ווקאלית מאולתרת אשר הטקסט בה הוא בשפה המדוברת. בדרך כלל יבוא לפניה ליאלי.
סוגה ווקאלית בעלת מבנה לא קבוע ומילים רגשניות. הייתה פופולרית בשנות ה-30 של המאה ה-20 במצרים.
סוגה ווקאלית, מולחנת מראש ושקולה.
מצב רוחו של המוזיקאי או המאזין. בנוסף, האווירה הרגשית אשר מעניקה השראה למוזיקאי.
האזנה קשובה ושיפוטית.
זמר.
זמרת.
מצב של התעמקות במוזיקה.
מצב של התעלות מוזיקלית.
תבנית מלודית במוזיקה הערבית והטורקית.
חליל הבנוי מקנה סוף או פלסטיק.
היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשימה).
נעימה או תבנית מלודית.
כיוון לא נכון או זיוף.
כינוס מוזיקלי לילי.
התעלות יצירתית אצל המבצע כתוצאה מהתבנית המלודית.
במסורת הסופית, ביצוע של מוזיקה דתית או האזנה לה.
סוגה כלית במבנה של רונדו, מנוגנת במפעם של עשר שמיניות (סמאעי ת'קיל) למעט הבית האחרון.
האזנה למוזיקה.
לאוטה בעלת צוואר קצר וללא סריגים.
נגינה בכלי מוזיקלי.
נגן בכלי מוזיקלי.
קבוצת יצירות אשר בדרך כלל כתובות באותו מקאם ומבוצעות ברצף. נהוג בעיקר במוזיקה הסורית.
אומנות, טכניקה.
אמן.
הרכב מוזיקלי גדול אשר התפתח בשנות ה-60 של המאה ה-20.
כלי פריטה השייך למשפחת הכלים הכורדופוניים. צורתו טרפז ישר-זווית והוא נפוץ כיום במזרח התיכון, בטורקיה, בצפון אפריקה, בבלקן ובחלקים מאסיה.
סוגה וקאלית הכתובה בערבית מדוברת ונפוצה בסוריה.
תבנית מלודית שמטרתה לסיים קטע, מילולית - נעילה.
סוגה וקאלית אשר מתבססת לרוב על טקסט מהתקופה הערבית הקלאסית.
טוניקה או צליל סופי.
הצלילים הנמוכים ביצירה או בכלי נגינה.
תוף קטן בעל מצילות.
כינור בעל מיתר אחד עד שלושה.
מרווח הקטן מחצי טון בתאוריה המוזיקלית הערבית (מילולית- רבע).
היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשמה).
השראה השורה על המבצע (מילולית- התגלות).
ליווי כלי עדין וכמעט בלתי מורגש.
סוגה קולית סופית בעלת מפעם גמיש ודיאלוג בין הזמר הסולן לליווי הכלי.
סוגה כלית אשר כוללת בתוכה קטעי אלתור סולניים ופזמון חוזר.
הרכב מוזיקלי קטן הכולל בתוכו זמר, קאנון, כינור, עוד, נאי ותוף רק (מילולית, תח'ת הוא דרגש).
השגת תחושת התעלות באמצעות הארכת הברות ואלתור עליהן.
מעין פזמון חוזר בבשרף או בסמאעי.
יציאה מחושבת היטב מן התבנית הריתמית.
טרנספוזיציה של היצירה מתו אחד לאחר.
החופש המוזיקלי אשר ניתן למבצע בפרשו את היצירה.
סוגה כלית אלתורית של כלי סולן.
המסורת המוזיקלית הערבית (מילולית- מורשת)
ליווי מוזיקלי אשר מחקה את שירתו של הזמר (מילולית- תרגום).
מילים והברות אשר מתוספות למילות השיר המקוריות כדי להתאים את המשקל הפואטי למפעם המוזיקלי.
הוותיקן והילדים ניצולי השואה
שאלת הוותיקן והילדים ניצולי השואה היא אחת הבעיות הראשונות שבאו על פתרונן לאחר מלחמת העולם השנייה. הרקע להתרחשויות נשאר לוט בערפל עוד זמן רב. רק מאמר שפורסם בראשית 2007 מאפשר הצצה אל מאחורי הקלעים.
גורלם של הילדים ניצולי השואה היה בעייתי במיוחד. בתום המלחמה הם נותרו ללא בני משפחה קרובים, ושוטטו בחבורות בערי אירופה. היו נערים ונערות שנמסרו לחסות המנזרים הקתוליים. ילדים קטנים נמסרו, בדרך כלל, על ידי קרובי משפחה לידי משפחות נוצריות, המוכרות למשפחותיהם, בתקווה לאסוף אותם חזרה לביתם, בתום המלחמה.
בשנת 1947, לאחר מאמצים רבים של יהדות העולם, נאמר לרב הראשי לארץ ישראל, יצחק אייזיק הלוי הרצוג, כי הוותיקן ינחה את בני הדת הנוצרית להשיב את הילדים ממוצא יהודי לחיק היהדות. הוותיקן לא נתן הצהרה מפורשת על כך, בין השאר בשל העובדה שהיה ברור לו שהכוונה המוצהרת הייתה לקחת את הילדים לארץ ישראל, תוכנית שהייתה מנוגדת לאינטרסים של הוותיקן באזור. עם זאת, במהלך השנים 1945 ו-1946 נמסרו ילדים יהודים שהיו בידי קתולים לארגונים יהודיים ללא קושי. אריה קובוביצקי, לימים אריה ל. קובובי - יושב ראש יד ושם הגיע למסקנה, שלהנהגה היהודית לא היו חילוקי-דעות עם ההיררכיה הקתולית בשאלת הילדים ניצולי השואה.
הרקע לבעיה.