דיוקנה של קלרה שומאן הופיע על שטר של 100 מארק גרמני, שהיה בשימוש מתחילת 1989 ועד המעבר לאירו בתחילת 2002. בצדו האחורי של השטר מופיע הבניין הישן של קונסרבטוריון הוך, שבו לימדה. הבניין נהרס בהפצצה במלחמת העולם השנייה, ובבניין החדש של הקונסרבטוריון נקרא
האולם הראשי על שמה.
ש&quot;ץ
סיסמא
ברכות קריאת שמע
ברכות קריאת שמע הן חלק מסידור התפילה היהודי היום-יומי, הנאמר בצמוד לקריאת שמע, כחלק מהותי שבתפילת ערבית ותפילת שחרית. מספר ברכות אלו שונה בין בערבית ובשחרית, הן בכמות והן בנוסח: בתפילת השחרית נכללות שלוש ברכות- שתיים לפני קריאת שמע ואחת לאחריה (ואז תפילת העמידה). בערבית אומרים ארבע ברכות, שתיים לפני ושתיים אחרי. שלושת הברכות הנאמרות בשחרית דומות או מקבילות לשלושת הברכות הראשונות הנאמרות בערב, אם כי הגרסאות הנאמרות בערב הן מעט קצרות יותר.
המקור לברכות אלו הוא מהפסוק בתהילים "שֶׁבַע בַּיּוֹם הִלַּלְתִּיךָ עַל מִשְׁפְּטֵי צִדְקֶךָ" דהיינו שבשעה שאומרים ביום את משפטי צדקך, נהללך אף בשבע ברכות אלו.
רשימת הברכות.
לפני קריאת שמע.
בשחרית:
בערבית:
אחרי קריאת שמע.
בשחרית:
בערבית:
קדושת יוצר.
בברכה הראשונה בשחרית, יש הזכרת קדושה, כלומר הזכרת הפסוקים "קדוש קדוש קדוש" ו"ברוך כבוד". נחלקו הראשונים אם יחיד, המתפלל בלא מניין, רשאי לומר קדושה זו. למעשה, נהוג ברוב הקהילות לומר קדושה זו, כשברוב הסידורים מופיע שעדיף לאומרה בטעמים כדי שזה יהיה כקורא בתורה, אבל בנוסח תימן בלדי לא אומרים אותה.
התפתחות הברכות.
במשנה במסכת תמיד מוזכרות ברכות שהיו הכוהנים אומרים בבית המקדש לפני ואחרי קריאת שמע: ברכה אחת לפניה (על פי התלמוד מדובר בברכת אהבה), ושלוש ברכות לאחריה: "אמת ויציב", "עבודה" ו"ברכת כוהנים".
סדר הברכות המקובל היום מוזכר במסכת ברכות, אך חוקרים משערים שנוסח הברכות בעבר היה מקוצר יותר. רב סעדיה גאון למשל מביא נוסח קצר יותר של ברכת יוצר, המורכב משלושה משפטים - הפתיחה, המשפט השני, והחתימה של הנוסח המקובל היום. ביניהם נוספו במהלך ההיסטוריה לברכה קטעי פיוט, פסוקי קדושה, תאורי מלאכים ועוד. מקור נוסף שממנו ניתן ללמוד על ההתפתחות ההיסטורית של הברכות הוא מהשוואה בין גרסת השחרית והערבית. ברכת אהבה בשחרית, לדוגמה, עוסקת גם בבקשות לגאולה וקיבוץ גלויות, שאינן מוזכרות בברכה שבערבית. מכך ניתן להסיק שאולי הן תוספת מאוחרת יחסית לנוסח וכן מופיע בנוסח ארץ ישראל של הגניזה הקהירית.
הבדלי נוסח.
בנוסח אשכנז, לפני חתימת ברכת יוצר נאמר המשפט "אור חדש על ציון תאיר ונזכה כולנו מהרה לאורו". רב סעדיה גאון התנגד לשילוב המשפט בברכה זו. הוא הדגיש שהברכה עוסקת בנושא אוניברסלי ובבריאת כלל העולם, ואת ניגודו של פסוק זה לרוח הברכה. יהודי ספרד וארצות האסלאם דבקים בהתנגדות זו ו"אור חדש" אינו כלול בנוסחיהם.
גם בברכת הגאולה בשחרית יש הבדלים בין הנוסחים.
ברכות קריאת שמע בליל שבת.
בארץ ישראל היו שנהגו לומר בליל שבת ברכות קריאת שמע בנוסח מיוחד, הנוסח מובא בסידור רס"ג. בתשובת הרמב"ם הביא מנהג זה כמנהג הפשוט בבבל וסוריה ואדום, נוסח זה נהוג עד היום בקרב הנוהגים להתפלל בנוסח איטליא (עם שינויים קלים ובלי הגרסה המפוייטת של הברכה השנייה):
אמת ואמונה כו' כבכל ערב, ומוסיף:
הדיון בברכות בתלמוד.
סמליות המספר שבע.
המספר הכולל של ברכות קריאת שמע הוא שבע (שלוש בבוקר, וארבע בערב). בתלמוד הירושלמי כתוב ששבע הברכות הן כנגד הפסוק מספר תהילים "שבע ביום הללתיך". המהר"ל מסביר שהמספר שבע מסמל דבר שלם ומלא, "שבע מלשון שביעה", "כי יש לשבח את ה' יתברך בשבח שלם ומלא, אשר השבח השלם ומלא על ידי מספר שבע".
בריאת החושך.
הגמרא, ופרשנים בעקבותיה, דנים בשאלה מדוע ב"ברכת יוצר" מברכים על בריאת החושך, שנחשב לדבר שלילי. הפירוש המקובל הוא שהכוונה היא להדגיש שהיקום, כולל הניגודים שבו, נברא על ידי האל האחד, ולהצהיר על יחידותו ואחדותו של האל. הברכה מבוססת על פסוק בספר ישעיהו, "יוצר אור ובורא חושך עושה שלום ובורא רע, אני ה' עושה כל אלה", שנאמר כפולמוס עם האמונה הזורואסטרית שעל פיה הטוב והרע נבראו בידי אלים שונים. עם זאת, החליפו המחברים של "ברכת יוצר" את "בורא רע" - ל"בורא את הכל".
הלכות למעשה.
סוף זמנן.
למרות ההלכה שצריך לומר את קריאת שמע של שחרית עד סוף שלוש שעות זמניות, ניתן לאומרם גם עד סוף זמן תפילה.
סמיכת גאולה לתפילה.
על פי סדר התפילה, מיד לאחר הברכות ממשיכים לתפילת העמידה, שנאמרת בלחש. למעבר זה מתייחס הביטוי "סמיכת גאולה לתפילה", כלומר אמירת תפילת העמידה בסמוך לברכה השלישית מברכות קריאת שמע, ברכת גאולה. בשחרית, תפילת העמידה צמודה ממש לברכת הגאולה, אך בערבית, לאחר ברכת הגאולה נאמרת גם הברכה הרביעית, לאחריה אומרים חצי קדיש, ואז עוברים לתפילת העמידה. בקהילות מסוימות, אומרים לאחר הברכה הרביעית ברכה נוספת שנתקנה בתקופת הסבוראים: ברכת ברוך ה' לעולם.
אם הברכות מעכבות זו את זו.
על פי סוגיית הגמרא בברכות, סדר הברכות אינו מעכב, ולכן אם בירך את הברכות שלא כסדרן, כגון שהקדים ברכה ראשונה לשנייה, יצא ידי חובה, וכן נפסק להלכה בשולחן ערוך אורח חיים (סימן ס').
לגבי השאלה האם הברכות מעכבות את קריאת שמע, כלומר אם קרא קריאת שמע בלא ברכות, יש בזה מחלוקת בין הפוסקים, יש האומרים שהברכות מעכבות ויש אומרים שהברכות אינן מעכבות, ומי שקרא קריאת שמע בלא ברכות יצא ידי חובה. חלק מהפוסקים מחלקים בזה בין יחיד לציבור. למעשה, השולחן ערוך הכריע שהברכות אינן מעכבות ואם קרא בלא ברכות יצא ידי חובת קריאת שמע, אך צריך לחזור ולקרוא את הברכות לאחר מכן, כדי לצאת ידי חובת ברכות קריאת שמע. והוסיף שטוב לחזור ולקרוא קריאת שמע עם הברכות.
קריאת שמע וברכותיה
ערבית של שבת
תפילת לחש
Phencyclidine
מיכאל הנגבי
מיכאל הנגבי (נולד ב-12 ביולי 1979) הוא שחקן, במאי, תסריטאי, קומיקאי, מדבב ומנחה טלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה.
הנגבי הוא בנם של זוג השחקנים דינה לימון ואסי הנגבי. בנעוריו למד במגמת קולנוע בבית הספר לאומנויות בתל אביב ובתלמה ילין.
במהלך שירותו בצה"ל ביחידת ההסרטה בחיל האוויר, החל גם להתנסות בסטנד-אפ.
בטלוויזיה.
משחק.
הופעתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה בשנת 1990 כילד אורח בתוכנית "ועכשיו..ברוך!" בערוץ 2 הנסיוני שבה ברוך היה בובת ספוג ירוקה בעלת קול צפצפני, שיצרה והפעילה הבובנאית רוני נלקן מוסנזון מתיאטרון הקרון. ברוך אירח בתוכנית ילדים ושוחח איתם. בשנת 1990 השתתף גם בתוכנית "קריאת כיוון" בטלוויזיה החינוכית.
בתקופת מלחמת המפרץ בשנת 1991 כיכב בסדרת תשדירי בטיחות בדרכים שבהם חיקה את דובר צה"ל נחמן שי. באותה שנה דיבב את כריס בתוכנית הטלוויזיה "אלף ואחת אמריקות" ששודרה בטלוויזיה החינוכית.
ב-2001 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "אינג'יל" בבימויו של ארנון צדוק.
בשנים 2002–2017 הוביל מדי שנה את הקמפיין הטלוויזיוני של מותג השוקו של מחלבות יטבתה.
בשנת 2004 השתתף בסדרת הדרמה לנוער "ראש גדול" בערוץ הילדים, באותה השנה השתתף גם בסדרת הדרמה המוזיקלית "השיר שלנו" של yes.
בשנים 2007–2008 השתתף בטלנובלה "בובות" בתור נתן, העוזר של נאווה נאמן, שמגולמת על ידי מיקי קם.
בשנת 2008 השתתף בסדרה "אבי ביטר חי בסרט" בערוץ ביפ, ב-2009 השתתף בטלנובלה "חשופים" ובשנת 2010 שיחק בסדרת הנוער "אחרי הצלצול".
בשנת 2011 שיחק בסדרה "גבוה וגרינבאום" בתפקיד רני היצלפלד בערוץ 2.
בשנת 2013 שיחק בסדרת הילדים "גן חיות".
בשנת 2014 גילם דמות משנה בסדרה של שמוליק לוי "70 מיליון סיבות לעושר" בערוץ 2.
בשנת 2015 שיחק במיני-סדרה "חשודה" בערוץ 10. באותה שנה החל להשתתף באחד משני התפקידים הראשיים בסדרה "שוסטר ושוסטר" (לצד שירה נאור) בטלוויזיה החינוכית.
בשנת 2016 השתתף בקומדיית המצבים "שותפים", בערוץ HOT קומדי סנטרל.
בשנת 2019 שיחק בסדרה "משפחה בהנפקה", בתפקיד אדי זמיר.
דיבוב.
הנגבי דיבב את כריס מסדרת האנימציה "אלף ואחת אמריקות", את רפאל מ"מסעות גוליבר", "לאן נעלמה כרמן סן דייגו", ואת האקלברי פין בסדרה ששודרה בערוץ 1.
בשנים 2001–2002 דיבב בשעשועון יומי בערוץ הילדים את ברוך ב"ברוך ושרוך", לצד עמוס שוב.
הוא דיבב דמויות משנה בסדרה המצוירת "ג'ורג' מלך הג'ונגל" בערוץ לוגי, את דאדלי פאפי בסדרה "כלב חשאי" בניקלודיאון.
בשנת 2004 דיבב בסדרת הטלוויזיה המונפשת הסאטירית "מ.ק. 22".
הנחיה.
בשנת 1992 הנחה את תוכנית הילדים "בננה בום" לצד סיון רהב-מאיר, בערוץ 2 הניסיוני.
בין השנים 1996 עד 1997 הנחה את התוכנית "טושטוש" בערוץ 2 לצד יעל בר זוהר.
בין השנים 2002–2004 הנחה את תוכנית הנוער "אקזיט".
בין השנים 2004–2006 הנחה לצד הילה נחשון את מגזין הרכילות ביס "Y בעשר".
בשנת 2006 השתתף כפאנליסט אורח בתוכנית "משחק מכור" בערוץ 10.
בשנת 2007 הנחה ביחד עם ארז בן הרוש את שעשועון הסלבריטיז "פפראצי" של yes.
בנוסף ב-2007, הפך לשופט קבוע בתוכנית "כישרון או כישלון" יחד עם רותם סלע.
בשנת 2008 הנחה את "בובות - חדר הלבשה", תוכנית שליוותה את הטלנובלה "בובות" מאחורי הקלעים.
בשנת 2009 החל להנחות את תוכנית המציאות "מגודלים", ששודרה תחת חסותה של סלקום.
בשנים 2009–2012 השתתף בפאנל של תוכנית הבידור "צחוק מעבודה" בערוץ 2 של רשת.
בשנת 2013 החליף את פיני טבגר בהנחיית העונה הרביעית של תוכנית המציאות "היפה והחנון" בערוץ 10.
בשנת 2017 החל להנחות את תוכנית הסאטירה "עד כאן!" בכאן 11.
בשנת 2018 החל להנחות את תוכנית האירוח "חיות במה צוחקות" בכאן חינוכית. במאי 2021 חזר להשתתף בתפקיד סוכן בסדרה "שוסטר ושוסטר" (לצד גאיה גור אריה).