קאראקאשלאר (בעלי הגבות השחורות) או ה"חוניוזוס". חבריה מאמינים בעותמאן באבא, גילגולו של שבתי צבי, ובברוך קוניו (הקרוי גם ברוכיה רוסו), נביא האמת של המשיח. הפילוג התרחש ב-1690, בעקבות הופעתו של הנביא ברוכיה. גם בני פלג זה מגדלים זקן, אך הם אינם מגלחים את שיער ראשם. בתפילותיהם הם מזכירים בנשימה אחת את שבתאי צבי ואת ברוכיה, שזכרו נתערבב במשך השנים עם זכר עותמאן באבא. רוב בני ה"קאראקשאלאר" נחשבים אמידים, ובהם עורכי דין, בנקאים, סוחרים ובעלי מקצועות חופשיים נוספים. אחד ממנהיגי הכת, דרויש אפנדי, פעל בתקופתו של יעקב פרנק והוא שאחראי להנהגת שיתוף הנשים לכל בני הפלג, מנהג שאותו נימק בטקסטים מעורפלים מספר הזוהר ומספרות אחרת מתחום הקבלה. באמצע המאה ה-19 עמד בראש הפלג הזה אמברג'י, אדם פיסח ועיוור, שניהל את עדתו ביד קשה וכונה "טימור לנג" (על שם המנהיג המונגולי ההיסטורי).
קאקפאנג'ילאר (בעלי המאזניים). נולדה מתוך פירוד ב"קארקאקאשלאר" אחרי מותו של עותמאן באבא בשנות ה-20 של המאה ה-18. כת זו רואה את עצמה כשיבה לשבתאות הצרופה, והיא דוחה את משיחיותם של קרידו ושל עותמאן באבא כאחד. חברי פלג זה של הדונמה הם מגולחי זקן ואינם מגלחים את שיער ראשם. כיום הם מהווים חוג של משכילים, ועמם נמנים מורים, רופאים, וטרינרים, מהנדסים ובעלי מקצועות חופשיים.
אבשלום פולק
אבשלום פולק (נולד ב-5 באוקטובר 1970 בחיפה) הוא שחקן, במאי וכוריאוגרף ישראלי.
ביוגרפיה.
בוגר הסטודיו למשחק ניסן נתיב, מחזור כ"ט. שיחק במהלך השנים בתיאטרון חיפה, הבימה, תיאטרון גשר ובקאמרי.
פולק נודע כשגילם את דמותו של תומר, צעיר הומוסקסואל בסדרה "פלורנטין" (1998). הוא שיחק גם בסרט הקולנוע "ז'נטילה" עם יבגניה דודינה, אלון אבוטבול ונירו לוי (1997), כשחקן אורח בסדרה "זבנג!" (1998), בסדרה "ילדי ראש הממשלה" (2011), וכן בסרט "ההר", בבימויו של יעל קיים, שהשתתף בפסטיבל הסרטים של ונציה בשנת 2015.
פולק הוא בן זוגה לשעבר של הרקדנית והכוריאוגרפית ענבל פינטו. ב-1994 התחילו ליצור יחד, ו ב-2002 והשניים החלו לנהל להקה ביחד, תחת השם להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק.
בין יצירותיהם המשותפות: "אויסטר", "בוביז", "עטוף", "מה טוב בירח", "הידרה", "בומביקס מורי", "אבק", "פרחקיר", האופרה "ארמיד" מאת כריסטוף ויליבלד גלוק והפקות נוספות.
במופעים המשותפים להם, יחד עם ענבל פינטו, אחראי פולק לא רק לבימוי ולכוריאוגרפיה, אלא גם על עיצוב התפאורה והתלבושות ועיצוב הפסקול.
בשנת 2013 יצרו יחד את המחזמר "החתול שחי מיליון פעמים" על פי ספר מאת יוקו סאנו, בטוקיו, יפן וכן את האופרה "השועלה הערמומית הקטנה" מאת לאוש יאנאצ'ק בבית האופרה של העיר ברגן בנורווגיה.
את המופע "סלאג" יצר פולק בשיתוף רקדני הלהקה בשנת 2016, וזהו המופע הראשון של הלהקה שיצר פולק ללא ענבל פינטו.
אבשלום פולק וענבל פינטו זכו בפרס הביצוע על היצירה "פרחקיר" על ידי שרת התרבות והספורט כפרס ביצוע ללהקות והרכבים קאמריים למחול אמנותי לשנת 2016. מנימוקי ועדת השיפוט: "ביצירה נוצר שילוב מושלם ונדיר בין מוזיקה חיה, תלבושות, תאורה ותפאורה".
ב-2018 עזבה פינטו את הלהקה, וזו נקראת כיום "להקת מחול תיאטרון אבשלום פולק".
ב-2021 כיכב בסרט "הברך" של הבמאי נדב לפיד. הסרט זכה בפרס חבר השופטים בפסטיבל קאן, ופולק עצמו הועמד לפרס השחקן הראשי הטוב ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2021.
חיים אישיים.
לאבשלום וענבל שני בנים, לואי ובן.
אביו הוא השחקן יוסי פולק. אחיו למחצה הם הפעיל הפוליטי יונתן פולק, ובמאי הקולנוע שי כרמלי-פולק.
אולגה נויווירת
אולגה נויווירת (בגרמנית: Olga Neuwirth; נולדה ב-4 באוגוסט 1968) היא מלחינה אוסטרית, כלת פרס וולף למוזיקה לשנת 2021.
ביוגרפיה.
נויווירת, ילידת גראץ, החלה למוד נגינה בחצוצרה בגל שבע. בהמשך למדה הלחנה באקדמיה למוזיקה ואומנויות הביצוע של וינה, אצל אריך אורבנר, במקביל ללימודים במכון האלקטרואקוסטי.את התיזה שלה כתבה על המוזיקה לסרט של אלן רנה "עד כלות הנשימה" L'amour a mort. משנת 86–1985 למדה מוזיקה ואמנות בקונסרבטוריון למוזיקה בסן פרנסיסקו אצל אלינור ארמה. משנת הלימודים 94–1993 למדה אצל טריסטן מארי ועבודתה עם "אירקאם" הניבה יצירות כמו "...!risonanze?..." לויולה ד'אמורה. בשלב מוקדם יותר בקריירה שלה הזדמן לנויווירת לפגוש את המלחין האיטלקי לואיג'י נונו, שהיה שותף להשקפותיה הפוליטיות הרדיקליות - לדבריה, לפגישה זו הייתה השפעה משמעותית על חייה.
יצירות קאמריות רבות של נויווירת יצאו בחברת ההקלטות קאירוס. נויווירת ואלפרידה ילינק חברו יחדיו ליצירת אופרה על פי סרטו של דייוויד לינץ' "כביש אבוד", Lost Highway שמשולבים בה חומרי שמע וחזות, לצד אלקטרוניקה אחרת. הצגת הבכורה העולמית הייתה בגראץ ב-2003, בנגינת ה"קלאנגפורום וינה" וביצוע אלקטרוניקה של IEM. הצגת הבכורה של האופרה בארצות הברית הייתה בקולג' אוברלין. הופעות נוספות היו בתיאטרון מילר של אוניברסיטת קולומביה בניו יורק, בהפקת קונסרבטוריון אוברלין וההרכב למוזיקה בת זמננו של אוברלין.
ההקלטה של חברת קאירוס קיבלה את פרס "דיאפזון הזהב".
בשנת 2021 הוענק לה פרס וולף למוזיקה.
אריאל שיימן
אריאל שיימן (נולד ב-1954) הוא איש עסקים ועסקן כדורגל ישראלי. בעל מועדון הכדורגל מכבי הרצליה וחבר בהנהלת ההתאחדות לכדורגל בישראל. במקביל הוא מנהל חברה בבעלותו, שעוסקת בין השאר בשיווק שלטי פרסומת במגרשי כדורגל שונים.
ביוגרפיה.
שיימן נולד בשנת ב-1954 בפינלנד, ועלה לישראל עם משפחתו בגיל 8 (1962).
כנער הצטרף שיימן למחלקת הנוער של מכבי תל אביב בכדורגל. הוא הצטיין בתפקיד הבלם, אך לא היה מספיק טוב כדי להישאר חלק מהקבוצה הגדולה. הוא שיחק מגיל 19 בקבוצות שונות, ביניהן לזרוס חולון, מכבי חולון ומכבי בת ים.
בהמשך שינה כיוון מקצועי ולמד מלונאות. לאחר שיחרורו מהצבא עבד כפקיד לילה במלון הילטון, ועד היום הוא בקשרי עבודה עם מלון זה.
במקביל לעבודתו בהילטון, ניסה שיימן לטפח קריירת אימון, וסיים בהצלחה קורס מאמנים במכון וינגייט בשנת 1983, בצוותא עם אלי גוטמן ועודד מכנס. הוא החל לאמן בליגות הנמוכות, בין השאר אימן שנה וחצי במכבי קריית מלאכי. לבסוף הגיע לקבוצת ליגת העל בית"ר תל אביב, לתפקיד עוזרו של יצחק שום.
בתחילת שנות ה-90, מונה על ידי גיורא שפיגל למאמן השוערים של בני יהודה תל אביב. בתקופה זו סייע לשוערים, בין השאר, לפתח מיומנויות שליטה בכדור, לאחר החלת החוק שאינו מרשה להם לתפוס ביד כדורים שהוחזרו להם על ידי חבריהם לקבוצה.
במקביל להתפתחותו העסקית בתחום שילוט מגרשים החל מ-1997, עבר שיימן לקבוצת הכדורגל של מכבי הרצליה, שם אימן את שוער הקבוצה שולי גילארדי.
מכבי הרצליה.
בקיץ 1999, כשמכבי הרצליה נקלעה לקשיים כלכליים ונותרה ללא בעלים, פנה מנכ"ל הקבוצה, שמעון מסיקה, אל שיימן, ושכנע אותו לרכוש אותה. שיימן הפך במהרה לבעלים של הקבוצה. בשנתו השנייה בקבוצה, היא ירדה לליגה השנייה (הליגה הלאומית), והוא המשיך לשמש מאמן שוערים, עד שהפסיק לבקשת מאמן מכבי הרצליה באותה עונה, רוני דורה.
שיימן ידוע כיו"ר שדואג לשחקניו, אך גם מפטר חלק מאנשיו לעיתים קרובות. למשל, הוא פיטר את אלכס ברמכר ומרקו בלבול כבר אחרי שני מחזורים. ראובן עטר עזב בעונת 2006/2007 אחרי שבעה מחזורים, והמאמן הבא, פרדי דוד, כיהן שלוש קדנציות בקבוצה, אחרי שפוטר מספר פעמים מסיבות שנויות במחלוקת. גם אלי כהן פוטר על ידו בעבר, לאחר ששיימן צידד דווקא בשחקן שארגן שביתות איטלקיות נגד המאמן.
שיימן נוטה להיות מעורב בהחלטות מקצועיות של מאמניו, למשל אצל מאמן העבר יואל בן נאים.
עם זאת, שיימן נתפס גם כמשתדל לפשר ולהשאיר מאחוריו תקריות קלות עם אנשי הקבוצה.
שרל הקירח
נוטרדאם דה ריימס
נוטרדאם דה פריז
אבחנה
אַבְחָנָה (בלעז: דִּיאַגְנוֹזָה) היא הליך ברפואה ובפסיכולוגיה שבו מתקבלת החלטה על זהות התופעה הרפואית או הפסיכולוגית שממנה סובל המטופל.
האבחנה מושגת בעזרת בירור האנמנזה (תולדות החולה), דהיינו, היסטוריה רפואית או נפשית ושימוש בכלים אבחוניים נוספים.
לעיתים ניתן להגיע לאבחנה בצורה מהירה, אך ישנם מקרים שבהם גיבוש האבחנה מצריך תהליך ממושך יותר הכולל ביצוע של בדיקות מרובות.
מטרות האבחנה.
על פי רוב אבחנה נערכת לצורך אחת או יותר מהמטרות הבאות:
התייחסות לנורמה.
יש להבחין בין הנורמליות במובנה הרפואי-תפקודי, לבין נורמה במובנה החברתי.
נורמה רפואית משמשת בדרך כלל לתיאור מצב של חוסר מחלה. כלומר, היעדר פגיעה בגופו של יצור חי, הגורמת לתפקוד לקוי של הגוף.
הנורמה הרפואית-קלינית היא בעלת ערך מעשי רב, משום שהיא מובילה למהלכים טיפוליים ייחודיים בתחום הרפואה.
הנורמות הרפואיות והפסיכולוגיות מתייחסות למצבים שבהם אין פגיעה בתפקוד הפיזיולוגי או הרגשי של האדם. תפקידן הוא לסייע ביצירת הבדלה בין מצבים תקינים שאינם מצריכים טיפול, ממצבים שבהם קיימת פגיעה המצריכה טיפול כלשהו.
לעומת זאת, הנורמליות במובנה הסוציולוגי, מתייחסת לערך התרבותי-חברתי ולאופן ההתנהגויות והמצופה מקבוצות ויחידים בחברה מסוימת, הנתפס כראוי, תקין ומקובל על פי הערכים של אותה התרבות.
לכל חברה יש הגדרות נורמה משלה בכל שטחי החיים, אשר נלמדות ומועברות בחינוך ובמורשת התרבותית. זהו חלק מתהליך החיברות של הפרט.
אמנם במקרים רבים הנורמה התפקודית-רפואית תואמות את הנורמה החברתית, אך זה לא מחייב. ישנם מקרים שבהם מצב מסוים יוגדר כנורמלי מהיבט אחד אך לא מהשני ולהפך.
חשיבות הדיוק.
תסמין מסוים יכול להיגרם על ידי תהליכים פתולוגים שונים.