ברונו ג'יהארד הוא כתב האופנה האוסטרי של התוכנית. הוא סטראוטיפ מוקצן של הומוסקסואל, הלבוש בבגדים חשופים ופרובוקטיביים ומדבר במבטא אוסטרי כבד. לעיתים קרובות הוא מנהל ראיון ארוך ובו שאלות אשר סותרות אחת את השנייה. המרואיינים, בדרך כלל מעצבי אופנה או דוגמניות, מגיבים בצורה אוטומטית לשניהם ולא מבחינים בסתירה ולעיתים הוא אף גורם להם להביך את עצמם על ידי נתינת שאלות שעצם התשובה שלהן היא מביכה, לדוגמה - באחד הראיונות שלו עם כומר נוצרי דרש ממנו ברונו לענות על שאלות כן/לא בצורה של "אח, יה!" (כן) ו-"נישט, נישט" (לא). בדמותו של ברונו מעביר בארון כהן ביקורת חברתית לא רק בנושא הומופוביה, אלא גם בנושאים כמו דחיפת ילדים לתעשיית הבידור, הסכסוך הישראלי-ערבי, שרלטנים המתיימרים לתקשר עם המתים. הסרט מזעזע את הצופים שוב ושוב בהצגת סצינות גרפיות קיצוניות, בעיקר בהקשר של מין, גוף ומיניות חריגה, ובכך גורם לצופים לבחון את ערכי וגבולות המוסר והליברליות שלהם עצמם.
אדמירל גנרל אלאדין.
עלילת הסרט מתמקדת בעלילותיו של דיקטטור בשם אלאדין ממדינה איסלמית בדיוניות בצפון אפריקה בשם וואדייה, אשר מוחלף בחשאי בכפיל, וכעת הוא חייב לבנות מחדש את חייו בניו יורק.
ב-26 בפברואר 2012 הודיעה האקדמיה האמריקאית לקולנוע כי היא אוסרת את כניסתו של סשה ברון כהן לטקס פרסי אוסקר ה-84 בשל החשש שיעורר מהומות כמנהגו. על אף האיסור הגיע ברון כהן לקבלת הפנים של פרסי האקדמיה, מחופש בתור הדיקטטור, מלווה בשתי שומרות ראש (רמז למועמר קדאפי), בעודו מברך את הכתבים ב"שלום, מוות למערב!" ומחזיק בכד שלטענתו הכיל את האפר של המנהיג הצפון קוריאני המנוח קים ג'ונג איל. בהמשך, במהלך ראיון טלוויזיה שהעניק, שפך ברון כהן את תכולת הכד על חליפתו של מנחה תוכנית הטלוויזיה "אמריקן איידול" ריאן סיקרסט. בנוסף, העלה ברון כהן סרטונים לאינטרנט בהם הוא מכריז כי הוא "ניצח את המערב והציוניים" על ידי הגעתו לאוסקר.
גרימסבי.
סרט סרט פעולה-ריגול קומי בריטי-אמריקאי משנת 2016, בו ברון כהן מככב בתור קארל "נובי" בוצ'ר, חוליגן כדורגל אנגלי.
מי זו אמריקה?
ביולי 2018 החל בשידור הסדרה "מי זו אמריקה?" של רשת Showtime, בה מככב ברון כהן במספר דמויות מוחצנות שנפגשות עם מפורסמים אמריקאים בהם פוליטיקאים וידוענים. בחלק ממפגשים אלה מוצגים צדדים שליליים או מגוחכים אצל אותם אמריקאים. אחת הדמויות שאותן ברון כהן מגלם היא ערן מורד, איש צבא ישראלי לוחמני.
אלי.
באפריל 2018 פורסם כי ברון כהן יגלם את המרגל הישראלי אלי כהן בסדרה "אלי". את הסדרה בת ששת הפרקים יצר גידי רף, בהפקה משותפת של הערוץ הצרפתי +Canal ונטפליקס. הסדרה עלתה לשידור ב-6 בספטמבר 2019.
חיים אישיים.
ב-16 במרץ 2010 התחתן ברון כהן עם השחקנית האוסטרלית איילה פישר, שהתגיירה עוד כשהיו מאורסים. לזוג שתי בנות ובן.
חסידות סטראפקוב
חסידות קרעטשניף
חסידות קרעטשניף היא חסידות מגזע נדבורנה. האדמו"ר הראשון שכיהן בכפר קרעטשניף (קרצ'ונשטי , במחוז מורש , רומניה) היה רבי מאיר רוזנבוים, בנו של רבי מרדכי לייפר מנדבורנה, בן נינו של רבי מאיר הגדול מפרמישלאן.
תולדות החסידות.
רבי מרדכי לייפר (ה'תקפ"ד (1824) - ה'תרנ"ה (1894)) כיהן בהתחלה בנדבורנה לצד אחיו רבי אהרן אריה, מחבר הספר היד אהרן. בהמשך עבר לערים אחרות, בהן חוסט ובישטינא. לאחר פטירתו כל בניו שימשו כאדמו"רים, ביניהם בנו הרביעי רבי ישראל יעקב שכיהן כאדמו"ר מחוסט ונכדו רבי איתמר לייפר שכיהן כאדמו"ר מבישטינא. בניו האחרים התפרסו בערים שונות בהונגריה ורומניה. בנו השלישי רבי מאיר, ממשיכו העיקרי, כיהן כאדמו"ר בקרעטשניף שברומניה.
הדור הראשון.
רבי מאיר רוזנבוים נולד בשנת ה'תר"ח. היה חתנו של רבי יחיאל מיכל טירר מדורוהוי, שהיה חתנו של רבי אליעזר זאב מבוטשעטש. התנהל כצדיק עממי והאוכלוסייה התייחסה אליו כבעל מופת. רבי מאיר שינה את שם משפחתו מלייפר לרוזנבוים. הנהיג עדתו בין השאר בערים יאס, מיאלען וטרעבישאן. בסוף ימיו עבר לעיירה קרעטשניף שעל שמה נקרא. נפטר בל' בסיוון ה'תרס"ח (1908).
הדור השני.
חמשת בניו ושני חתניו שימשו כאדמו"רים אחריו. המפורסמים שבהם הם רבי אליעזר זאב מקרעטשניף ורבי איתמר ממנו השתלשלה חסידות נדבורנה המרכזית בבני ברק.
בניו:
חתניו:
קרעטשניף רחובות.
רבי דוד משה רוזנבוים, (ה'תרפ"ה, 1924 - ה'תשכ"ט, 1969) מילא את מקום אביו לאחר השואה. הוא הקים בתחילת שנות ה-50 את קריית קרעטשניף ברחובות. הקים שם גם תלמוד תורה ואת ישיבת "שער אליעזר".
לאחר פטירתו ממלא את מקומו בנו הגדול, רבי מנחם אליעזר זאב. שאר הבנים הם האדמורים מקרעטשניף קריית גת, ביטשקוב, קרעטשניף מונסי, פרמישלאן.
קרעטשניף ברחובות כיום.
רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים, האדמו"ר הנוכחי, הוא חתנו של רבי יואל בער מראצפרט-ברזיל.
כיום החסידות מונה כ-600 משפחות, מהן בקריית קרעטשניף ברחובות כ-250 משפחות, ובשכונת פסגת קרעטשניף הסמוכה עוד כ-80 משפחות. קהילה נוספות בהנהגתו קיימת בבני ברק.
מוסדות החסידות: ישיבה גדולה וישיבה קטנה, תלמוד תורה "בני משה", בית ספר יסודי לבנות, סמינר חסידי, גני ילדים, כוללי אברכים, שטיבלאך ומקווה. לחסידות גם ארגוני חסד. פנחס הומינר מייצג את החסידות במועצת העיר רחובות.
האדמו"ר הראשון מקרעטשניף קריית גת הוא רבי ישראל ניסן רוזנבוים. עם פטירת אביו רבי דוד משה רוזנבוים, מונה לאדמו"ר במקביל לאחיו הבכור-התאום רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים. בה'תשכ"ט עבר לקריית גת. הקים את הקהילה החרדית בעיר, ואת שכונת "רמות דוד" על שם אביו. נפטר ה'תש"פ.
את מקומו בקריית גת ירש בנו רבי דוד משה רוזנבוים. נשוי לבת-שבע, בת הרב עקיבא רבינוביץ האדמו"ר מפוריסוב.
גם בניו האחרים של רבי ישראל ניסן הוכתרו לאדמו"רים;
ביטשקוב.
בנו השלישי של רבי דוד משה היה רבי זיידא שמואל שמעלקא (י"ד בטבת תשי"ב, 1952 - כ"א באדר ב' תשע"ד, 2014) חתן רבי משה זאב פרידמן, רבה של יפו. כיהן כאדמו"ר מביטשקוב ביפו. עסק בהחזרה בתשובה.
האדמו"ר הנוכחי הוא בנו רבי דוד רוזנבוים (נולד בה'תשל"ז, 1977), חתנו של רבי חנניה יום טוב ליפא רייך, חתנו של האדמו"ר מז'מיגרד. בחיי אביו כיהן כרב בית המדרש "המאור" ביפו וכאביו עוסק בהחזרה בתשובה.
קרעטשניף מונסי.
בנו החמישי של רבי דוד משה הוא רבי יוסף שלמה רוזנבוים.
חתן רבי ישראל רוזנבוים מסטניסלב (בנו של רבי יצחק אייזיק רוזנבוים מזוטשקא).
מתגורר בעיירה מונסי שבארצות הברית ומכונה האדמו"ר מקרעטשניף מונסי.
פרמישלאן.
בנו הרביעי של רבי דוד משה הוא רבי מאיר רוזנבוים.
בשנת ה'תשמ"ז, לאחר פטירת זקנו האדמו"ר מלעלוב, הקים חצר בקריית הרצוג בבני ברק, על שם אבי השושלת רבי מאיר מפרמישלאן.
החסידות תחת הנהגתו מונה כמאה משפחות. ישנם חסידי פרמישלאן בכמה ריכוזים בישראל, באירופה ובארצות הברית.
מוסדות החסידות כוללים ישיבה גדולה וישיבה קטנה, תלמוד תורה, כולל אברכים, בתי חינוך לבנות ומוסדות נוספים.
קרעטשניף סיגעט.
רבי צבי הירש רוזנבוים כיהן אף הוא כאדמו"ר מקרעטשניף-סיגעט בכפר אתא ולאחר מכן בירושלים. נולד בסיגט לרבי ניסן חיים מבראדשין בכור בניו של רבי אליעזר זאב רוזנבוים מקרעטשניף.
אחרי השואה עלה לירושלים. לאחר חתונתו עבר לכפר אתא. בשנת ה'תשמ"ב עבר לירושלים ונפטר בה'תשס"ו. לאחר פטירתו נוצר קרע בין שני בניו שמונו לאדמור"ים:
חסידות גארליץ
רהפרצלציה
עלי ג'י
ליאונרד רוז
ליאונרד רוז (באנגלית: Leonard Rose; 27 ביולי 1918 – 16 בנובמבר 1984) היה צ'לן אמריקאי יהודי, הנחשב לאחד מגדולי הצ'לנים האמריקאים במאה ה-20.
רוז נולד בוושינגטון ולמד אצל וולטר גרוסמן, פרנק מילר ופליקס סלמונד. אחרי השלמת לימודיו במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה בגיל 20, הצטרף להתזמורת הסימפונית של רשות השידור הלאומית (NBC) של ארטורו טוסקניני וכמעט מיד התמנה לצ'לן ראשון נלווה. בגיל 21 היה צ'לן ראשון של תזמורת קליבלנד, ובגיל 26 התמנה לצ'לן ראשון בתזמורת הפילהרמונית של ניו יורק.
הוא הרבה להקליט כסולן אחרי 1951, בין היתר קונצרטים לצ'לו עם מנצחים כמו ליאונרד ברנשטיין, יוג'ין אורמנדי, גיאורג סל וברונו ולטר.
רוז עסק גם בנגינת מוזיקה קאמרית והיה חבר בשלישיית הפסנתר הנודעת שלישיית איסטומין-שטרן-רוז, יחד עם אייזק שטרן ויוג'ין איסטומין.
מורשתו של רוז כמורה עומדת בעינה עד עצם היום הזה: תלמידיו מג'וליארד, ממכון קרטיס ומבית הספר הקיצי למוזיקה מדואומאונט (Meadowmount) של איוון גאלאמיאן, ממלאים את מדורי הצ'לו ברבות מתזמורות אמריקה, כמו התזמורת הסימפונית של בוסטון, תזמורת קליבלנד, תזמורת פילדלפיה והפילהרמונית של ניו יורק. עם תלמידיו המפורסמים נמנים לין הארל ויו-יו מה, מט חיימוביץ ושולמית לורין.
רוז מת מלוקמיה בווייט פליינס, ניו יורק, בנובמבר 1984.
פלופונס
מחנה הציונות הדתית
מצ"ד (מחנה הציונות הדתית), הייתה מפלגה ציונית-דתית שהוקמה על ידי פורשי המפד"ל בשנת 1983, על רקע הישארות המפד"ל בממשלה אף לאחר פינוי חבל ימית, שנתפסה כהסכמה פסיבית לפינוי.
בראש הפורשים עמד הרב חיים דרוקמן, שהיה חבר הכנסת העשירית, ופרש מסיעת המפד"ל, אך ועדת הכנסת לא אישרה לו להקים את הסיעה כבר אז, והוא כיהן כחבר סיעת יחיד.
תולדות המפלגה.
בבחירות לכנסת האחת עשרה התמודדה המפלגה יחד עם פא"י במסגרת רשימת מורשה החדשה.
הרשימה המאוחדת זכתה לשני מנדטים, מתוכם אחד לנציג מצ"ד, חיים דרוקמן.
ב-29 ביולי 1986 פרש הרב דרוקמן, ועימו מצ"ד, מן הסיעה המשותפת וחזר למפד"ל.