אידלגו (בספרדית: Hidalgo) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את המדינות המקסיקניות המאוחדות (בקיצור מקסיקו) אשר ממוקמת במרכז מקסיקו. אידלגו גובלת בסן לואיס פוטוסי ווראקרוס בצפון, פואבלה במזרח, טלקסקלה ומדינת מקסיקו בדרום וקרטרו במערב. בירת המדינה והעיר הגדולה ביותר בה היא פצ'וקה.
המדינה משתרעת על שטח של 20,813 קמ"ר. בשנת 2010 מנתה אוכלוסיית המדינה 2,665,018 אנשים.
היא מחולקת ל-84 רשויות מקומיות (municipios).
שמה של המדינה נגזר משמו של אחד ממנהיגי מלחמת העצמאות המקסיקנית, הכומר מיגל אידלגו קוסטייה.
במדינה זו עומדות חורבותיה של תרבות הטולטקים העתיקה בעיר טולה.
Salmonella
Salmonella (בתעתיק לעברית: סלמונלה) הוא סוג של חיידק אמיתי, גראם-שלילי, בעלי צורה מתגית השייך למשפחת ה-Enterobacteriacea. בטבע קיימים מאות תת-מינים ואלפי של חיידקי ה-"Salmonella". טקסונומית תת-מינים וסרוטיפים אלה מחולקים לשני מינים: "Salmonella bongori" ו-"Salmonella enterica". אלה של המין הראשון גורמים בעיקר לסלמונלוזיס בבעלי חיים בעלי דם קר, ואלה של השני – בבני האדם. סרוטיפ "Salmonella enterica enterica" typhi עלול לגרום למחלת הטיפואיד.
מחלת הטיפואיד, שנגרמת מסרוטיפ typhi, היא מחלה מסוכנת לבני אדם, שעלולה להיות קטלנית באין נגישות לאנטיביוטיקה. הסבירות למות ממחלה זאת יורדת ל-1% כתוצאה מטיפול אנטיביוטי. מנגד, אם המחלה אינה מטופלת סכנת המוות תחול על 10%-30% מהמקרים, ובחלק מהקהילות אף שיעורי התמותה יגיעו ל-47%.
מיון.
חיידקי ה-"Salmonella" הם מתגים גראם-שליליים השייכים למשפחת ה-Enterobacteriacea, אליה משתייכים גם חיידקי "Escherichia coli". הסוג "Salmonella" קרוי על שם הווטרינר האמריקני דניאל אלמר סלמון (Daniel Elmer Salmon), אשר גילה לראשונה (יחד עם האפידמיולוג האמריקני תאובלד סמית') חיידק המשתייך לסוג זה בשנת 1885.
בעבר שויכו לסוג מאות מינים, אלפי תת-מינים וסרוטיפים. מאז סוף שנת 2005 שונה המיון הטקסונומי והוחלט כי כל תתי-המין והסרוטיפים יקובצו לשני מינים בלבד: "Salmonella enterica" ו-"Salmonella bongori". תתי-המין של המין הראשון גורמים בעיקר לסלמונלוזיס (מחלת מעיים שמתבטאת בכאבי בטן, שלשולים והקאות) בבעלי חיים, ואלה של השני – תחלואה בני האדם.
חיידק ה-"Salmonella" הידוע ביותר הוא Salmonella typhi. לפי המיון החדש שונה שמו הרשמי ל-"Salmonella enterica", תת-מין "enterica", סרוטיפ typhi; למרות זאת ממשיכים להתייחס לחיידק זה (ולכל החיידקים מהסוג "Salmonella") על ידי ציון הסוג והסרוטיפ בלבד. "S. typhi" גורם לטיפואיד (טיפוס הבטן), מחלה רב-מערכתית קשה. חיידק זה וסרוטיפים רבים אחרים שלו גורמים למחלות הזיהומיות השכיחות בעיקר במדינות העולם השלישי הנגרמות כתוצאה מהיגיינה לקויה ומשימור לקוי של מזונות. מיליוני בני אדם מתים בכל שנה, בעיקר באפריקה, ממחלות הנגרמות על ידי חיידקי "Salmonella".
לחיידקי ה-"Salmonella" יש שוטון שמקנה להם יכולת תנועה. כמו כן, הם מכילים אלמנטים מבניים, כגון הקפסולה, המסייעים לפתוגניות שלהם. היכולות האנטיגניות הנ"ל קרויות אנטיגן H (בנוי מחלבון) (קיום השוטון), אנטיגן O בנוי מליפולוליסכריד (LPS) המצוי בדופן החיידק ואנטיגן K שהוא אנטיגן פוליסכרידי קפסולרי המעניק לחיידק את האלימות (וירולנטיות) שלו.
הסרוטיפים השונים של חיידקי ה-"Salmonella" גורמים בעיקר למחלת הסלמונלוזיס בשל הרעלת מזון וטיפוס הבטן. בכ-5% מהאוכלוסייה קיימת נשאות ללא תסמינית (א-סימפטומטית) של חיידקי "Salmonella":
חיידקי "Salmonella" בצמחים.
בנוסף ליכולות החיידקים להיצמד לתאי בעלי חיים, יש חיידקי ה-"Salmonella" את היכולת להיצמד ולפלוש לתאי צמח, למרות שלתאי צמח יש דופנות. היכולת של חיידקים אלה להיצמד לצמחים הודגמה כבר על צמחים שונים, כדוגמת צמח הטבק, כאשר חיידקי ה-"Salmonella" הצליחו להידבק ביעילות לרובם. לאחר שהחיידקים נצמדים לתאי הצמח, הם מסוגלים להפריש חלבונים שמאפשרים להם להתחמק ממערכת החיסון של הצמח, ולשרוד עליו או בתוכו. מאידך, בבדיקה שנערכה נמצא כי חיידקי "Salmonella" בעלי פגם בהפרשות החלבוניות הללו, מזוהים על ידי קולטני צמח הטבק, ולא מסוגלים להתחמק מהמנגנון החיסוני שלו.
מנגנון גרימת המחלה.
חיידקי "Salmonella" משתמשים בפימבריה שיש להם, או בהפרשת חלבוני היצמדות באמצעות מערכת ההפרשות מסוג 3 (type three secretion system- T3SS) כדי להיצמד לתאי המטרה (תאים במעי הדק מסוג אנטרוציטים - (Enterocytes). לאחר ההיצמדות לתאי המעי, חיידקי ה-"Salmonella" פולשים לתוך התאים, על ידי הפרשת חלבונים היוצרים עיוות או קימוט ב-villi של רירית המעי (סיסי הרירית). החדירה לתאים מתבצעת על ידי פגוציטוזה לתוך פגוזום. בתוך התאים מתרבים החיידקים בפגוזום (חיידקי ה-"Salmonella" לא מפרקים את הפגוזום בשונה מחיידקים, דוגמת ה-"Shigella", אשר מצוידים בחלבוני פירוק הפגוזום). לאחר שהחיידק מתרבה בתוך הפגוזום, הוא עובר בעזרתו אל החלק הבזאלי של התא, אשר קרוב לשכבת הרירית המיוחדת, שם הוא משתחרר מהפגוזום ונקלט על ידי גרנולוציטים אשר מגיעים למקום.
המשך התפשטות המחלה משתנה בהתאם לסרוטיפים כאמור להלן:
שיטות לאבחון ומניעה.
ניתן לאבחן את הימצאות החיידק על ידי בידודו מצואה של חולים על מצעים דיאגנוסטיים וזיהוי מושבות חשודות בשיטות מורפולוגיות, ביוכימיות וסרולוגיות (הצמתה של החיידק עם נוגדנים ספציפיים).
הטיפול המניעתי נגד החיידק הוא חיסון לקבוצת ה-typhoid, שכאמור גורם למחלה קשה, שניתן לפני נסיעה למדינות מתפתחות. חיסון זה, הקרוי Vivotif, הוא חיסון חי מוחלש, ויעילותו במניעת המחלה חלקית (כ-70%).
איבחון החיידק במזון נגוע מבוצע על ידי העשרה סלקטיבית במצעים נוזליים ואבחנתו במצעים מוצקים דיאגנוסטיים בשיטות ביוכימיות, סרולוגיות ושיטות מולקולריות בשן BAX.
על מנת להמנע מן המחלה קיימת חובת חיסון למטיילים הנוסעים מחוץ לגבולות ישראל באזורים אנדמיים. טיפוס הבטן אינו כלול במערך החיסונים התקופתיים לתינוקות וילדים במדינת ישראל.
אפידמיולוגיה של חיידקי "Salmonella" וסלמונלוזיס בישראל.
בסקר משנת 2006 של משרד החקלאות נמצא כי כ-40% מלהקות תרנגולות ההטלה נגועות בחיידקי "Salmonella".
בשנת 2014, העלה מחקר שבישראל קיים תת-דיווח של התפרצויות "Salmonella", מה שאומר שחלק מההתפרצויות אינן מזוהות ונחקרות על ידי משרד הבריאות בגלל היעדר ניטור סטטיסטי של הסרוטיפים על בסיס שבועי.
החל מפברואר 2017 מפעילה מועצת הלול תוכנית לניטור "Salmonella" בלולים.
בשנת 2016 פרסם משרד הבריאות הוראה המחייבת מעבדות פרטיות לבדיקות מזון ומים להעביר תוצאות חיוביות של סלמונלה וליסטריה למרכז החיידקים של משרד הבריאות בירושלים.
מחקר בחיידקי "Salmonella" וסלמונלוזיס בישראל.
בישראל נערך מחקר נרחב בנושא על ידי פרופ' וילי הירש ורודולף רייטלר. במהלך עבודתו הצליח פרופ' הירש לבודד 16 סרוטיפים של חיידק ה-"Salmonella", להם העניק שמות בהתאם לאתרים בהם התגלו בארץ ישראל ("S.haifa", "S.carmel", "S.galil", "S.negev" ועוד). כמו כן ערך גם מחקרים אפידמיולוגיים על החיידק ומצא מקורות זואונוטיים חדשים להדבקות בני האדם. בנוסף לכך היה הראשון שזיהה חיידקי "Salmonella" בעלי שוטונים אולם משוללי יכולת תנועה. מכך הסיק כי קיימים שני אתרים שונים בכרומוזום החיידקי; האחד אחראי להיווצרות השוטונים ואילו השני לתנועתיות שלהם.
ד"ר רייטלר הצליח לבודד סרוטיפים של חיידקי "Salmonella" בכלבים, בעכברים ובקרציות ולהעלאת השערה כי האחרונות עלולות להוות וקטור למחלה זאת בקרב בעלי החיים. בנוסף לכך בודד סרוטיפ חדש של "Salmonella enterica - Salmonella mishmar haemek".
באחה קליפורניה
באחה קליפורניה (בספרדית: Baja California) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו, והיא המדינה המערבית והצפונית ביותר במקסיקו. היא ממוקמת בצפון-מערב מקסיקו, בחציו הצפוני של חצי האי באחה קליפורניה. משמעות שמה הוא "קליפורניה התחתית" (להבדיל מ"קליפורניה העילית" שהיא מדינת קליפורניה בארצות הברית). לעיתים מתייחסים למדינה באופן בלתי רשמי כ"באחה קליפורניה הצפונית", כדי להבדיל אותה ממדינת באחה קליפורניה הדרומית (בחציו הדרומי של אותו חצי האי). באחה קליפורניה גובלת באוקיינוס השקט במערב, בסונורה, מדינת אריזונה בארצות הברית ומפרץ קליפורניה במזרח, באחה קליפורניה הדרומית בדרום ומדינת קליפורניה בארצות הברית בצפון.
בירת המדינה היא מקסיקלי, והעיר הגדולה בה היא טיחואנה.
היסטוריה.
מגלה הארצות האירופי הראשון שחקר את אזור החוף של קליפורניה היה הפורטוגזי חואן רודריגס קבריו בשנת 1542. פרנסיס דרייק חקר את כל חוף המדינה ומיפה אותו בשנת 1579. החל מראשית המאה ה-18 החלו הספרדים להתיישב לאורך החוף. לאחר קבלת עצמאותה של מקסיקו מספרד במחצית הראשונה של המאה ה-19 היו המיסיונים בקליפורניה בשליטת ממשלת מקסיקו.
בשנת 1846, ערב מלחמת ארצות הברית–מקסיקו, נוסדה רפובליקת קליפורניה. רפובליקה זו נכבשה על ידי ארצות הברית, כאשר ג'ון סלואוט הפליג לתוך מפרץ סן פרנסיסקו והכריז על קליפורניה כעל שטח השייך לארצות הברית. בעקבות המלחמה חולקה קליפורניה בין מקסיקו (שקיבלה את באחה קליפורניה) לבין ארצות הברית.
נחל סכר
נַחַל סֶכֶר, הידוע גם כואדי א-סד, הוא נחל אכזב ישראלי העובר בהר הנגב הצפוני ובמישורי הנגב המערביים.
גאוגרפיה.
אורכו של הנחל הוא כ-35 קילומטר ובאפיקו מצויים מספר בורות ומאגרי-מים, חווה חקלאית ניסיונית ומספר סכרים עתיקים שעל שמם קרוי הנחל.