חטיבת המחקר נחשבת לגדולה ולמבוססת שבין גופי המחקר בקהילה, ולרשותה כוח אדם זמין מקרב משרתי החובה בצה"ל.
בניגוד למקובל במדינות דמוקרטיות אחרות, בהן מופקד המודיעין הצבאי על תחומים צבאיים בלבד, בעוד תחומים שאינם צבאיים והערכת המודיעין הלאומית נמצאים תחת אחריותם של גופי מודיעין אזרחיים, בישראל אחראית חטיבת המחקר גם על התחומים הלא צבאיים, לרבות תחומים כלכליים, חברתיים, אסטרטגיים ומדיניים. הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק התייחסה למצב אנומלי זה בדו"ח שפרסמה בחודש מרץ 2004, ובו המליצה, בין היתר, על העברתם של תחומים מדיניים-אסטרטגיים מסוימים ותחומים לא-צבאיים הנתונים כיום לאחריות אמ"ן לגורם מודיעיני אזרחי.
בחודש אוקטובר 2020, בטקס חילופי ראש חטיבת המחקר, התייחס ראש אמ"ן אלוף תמיר הימן לתחומי האחריות של החטיבה: "טקס החלפת ראש חטיבת המחקר הוא אירוע בקנה מידה לאומי. חטיבת המחקר משפיעה על סדר היום המדיני והצבאי של מדינת ישראל. חוקרי חטיבת המחקר נדרשים להעריך באומץ. הם נדרשים לכך גם כאשר הנחות היסוד מתערערות, ובהכרח בעידן שבו האמת היא מונח מתעתע".
הקמת היחידה ופעילותה לאורך השנים.
הקמת היחידה והתפתחותה.
חטיבת המחקר הוקמה על בסיס פעילות שירות המודיעין של ארגון "ההגנה" – שירות ידיעות. הארגון פעל בשלושה מישורים של איסוף מודיעין – המישור הבריטי, המישור הערבי, והמישור הפנים-יהודי. בתחילת שנות ה-40, יעקב שמעוני, החל להכין תשתית למאגר מידע על ערביי ארץ ישראל ויזם גם מעקב אחר עיתונות ערבית.
עם הקמת שירות המודיעין במהלך מלחמת העצמאות, מילא אריה סימון, סגן ראש המודיעין הקרבי וקצין המודיעין של יגאל ידין, תפקיד מרכזי בהנחת יסודות מחקריים למודיעין השדה. הוא כתב חוברת הדרכה ראשונה והקים גוף שמנה כמה עשרות אנשים אשר חולקו לארבע חוליות שהפכו בהמשך למדורים: חולית סוריה ולבנון, חולית עיראק, חולית ירדן וחולית מצרים. בעזרתן ניתח סימון את החומר המודיעיני שקיבל והסיק מסקנות לגבי משמעויותיו". במקביל אליו, פנחס פיק הניח יסודות למחקר בסיסי ולמחקר הצבאות הלא-ערביים והקים את ספריית המודיעין. פרופ' אברהם רייפנברג – מומחה לתורת הקרקע יוצא הצבא הבריטי שנקרא מהאוניברסיטה העברית – הניח יסודות למחקר שטח. לאחר המלחמה המשיך הנס לודוויג שטרים (לוץ) את פעולתו.
ענף המחקר במחלקת המודיעין הוקם בתחילת שנות ה-50 על ידי מרדכי גיכרמן (לימים גיחון). בראשית דרכו תחם גיחון את האחריות בין מדורי המחקר. חמשת המדורים הראשונים שהקים היו: לבנון, סוריה, עיראק, ירדן ומצרים.
לאחר מכן הוקם מדור בין-ערבי ומדור מעצמות. בנוסף הוקמו מדורים תפעוליים: גאוגרפיה, כלכלה, אמל"ח וטכנולוגיה. עבודת המדורים התבססה על המידע שסיפק האיסוף. אחת ממשימות המחקר הייתה להחזיר את החומר מעובד עם הערכת מהימנות והמלצות תפעוליות.
במרוצת השנים, התפתחה היחידה והפכה לאחת המרכזיות באגף המודיעין של צה"ל. בראש היחידה עומד כיום קצין בדרגת תת-אלוף ומשרתים בה מאות חיילים, נגדים, קצינים ואזרחים עובדי צה"ל.
במעמד ציון 70 שנים להקמה של חטיבת המחקר, בספטמבר 2020, אמר ראש אמ"ן אלוף תמיר הימן: "חטיבת המחקר היא גוף מוביל ומשפיע ברמה הצבאית והלאומית. אנשיו בולטים ברוח לחימה תוך ביטוי אומץ, והבעת דעה גם כשהיא אינה בקונצנזוס".
לאורך השנים, לקחה חטיבת המחקר חלק פעיל בכל מלחמות ישראל ובאירועים מדיניים ומבצעיים רבים. במסגרת זו, סיפקה מודיעין והערכות כמעט לגבי כל אירוע ביטחוני משמעותי, אשר את מרביתם לא ניתן לחשוף מטעמי ביטחון מידע.
חטיבת המחקר מקיימת כנס שנתי לסיכום פעילותה ולהענקת תעודות הערכה לחוקריה בסדיר ובמילואים. הכנס האחרון נערך ב-19 ביולי 2021 ועמד בסימן המוטו החדש של החטיבה "ידע בהקשר לתכלית". מוטו זה משקף את ייחודיותה של החטיבה ביצירת ידע מגוון, שנעשית בהקשר רחב של תמונה שלמה, ועבור תכלית של קבלת ההחלטות או הפעולה המבצעית שעל הפרק. הכנס כלל נאומים של בכירים באגף המודיעין, ביניהם ראש אגף המודיעין, האלוף תמיר הימן, וראש חטיבת המחקר תא"ל עמית סער.
אירועי דגל מקצועיים.
הצלחותיה של חטיבת המחקר לאורך השנים
לאורך השנים, נזקפות לזכות חטיבת המחקר לא מעט הצלחות. מטבען של הצלחות בעולם המודיעין הרגיש, נוטות אלו להישאר פעמים רבות חסויות ורק לחלקן ניתן ביטוי פומבי. מספר דוגמאות להצלחותיה:
כישלונותיה של חטיבת המחקר לאורך השנים
בדומה לגופי ההערכה מקבילים בקרב קהילות המודיעין בעולם, לעיתים התקשתה חטיבת המחקר בניבוי תהליכים והתפתחויות ביטחוניות, מדיניות, ופוליטיות. מספר דוגמאות לכישלונותיה:
מבנה ארגוני.
בראש החטיבה עומד קצין בדרגת תת-אלוף - רח"ט מחקר.
היחידה מחולקת לזירות, בראשות כל זירה עומד קצין בדרגה אלוף-משנה. זירות אלו משתנות בהתאם להערכת האיומים וההתמודדות עימם.
נכון לשנת 2019 חטיבת המחקר כוללת חמש זירות:
בנוסף לראשי הזירות, כפופים לרח"ט מחקר שני סגנים בעלי דרגת אלוף-משנה - סגן למודיעין (אחראי על ליווי הפעילות המודיעינית-מבצעית שחטיבת המחקר לוקחת בה חלק במטה הכללי) וסגן האחראי על בניין הכוח (אחראי על משאבים, משא"ן, תכנון יחידתי ארוך-טווח, לוגיסטיקה, הטמעת פלטפורמות דיגיטליות ועוד).
אותות הערכה והצטיינות.
לאורך השנים זכתה חטיבת המחקר בפרסים רבים על תרומתה לביטחון ישראל וכן זכו משרתיה באותות הצטיינות מגוונים:
פרס ביטחון ישראל.
בשנת 2018 זכה צוות של הזירה הטכנולוגית בחטיבת המחקר בפרס על פרויקט "שמספק מענה ראשון מסוגו כנגד איום מרכזי על מדינת ישראל. הפרויקט מגלם בתוכו חדשנות טכנולוגית ותעוזה מבצעית יוצאת דופן ויש לו תרומה אסטרטגית משמעותית וייחודית לביטחון המדינה".
פרס ראש אמ"ן לעידוד החשיבה היוצרת והתרומה המודיעין ע"ש אל"ם עוזי יאירי ז"ל.
מדי שנה זוכים משרתי חטיבת המחקר במספר פרסי ראש אמ"ן על הפרויקטים השונים אותם הם מובילים.
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל, ראש המוסד ומנכ"ל משרד הבריאות.
בשנת 2020 זכתה חטיבת המחקר להערכה זו על פעילותה במסגרת משבר הקורונה.
תעודת הערכה מיוחדת מטעם הרמטכ"ל.
בשנת 2020 הוענקה לחטיבת המחקר תעודת הערכה מיוחדת בה נכתב: "המודיעין האיכותי שסיפקה חטיבת המחקר בשנים האחרונות, והישגיה במאמץ לבירור ושיקוף המציאות, סייעו ואפשרו לצה"ל ולמדינת ישראל לגבש אסטרטגיה, לעצב מדיניות, לבנות כוח ולממש מבצעים בכלל הזירות".
פרס הרמטכ"ל לחדשנות.
בשנת 2020 זכה צוות מטעם חטיבת המחקר במקום הראשון של פרס זה תחת בית הפעלת הכוח על פרויקט מסווג בשם "הבשורה"".
פרס הרמטכ"ל לאפקטיביות מבצעית.
בשנת 2019 זכתה חטיבת המחקר בפרס הרמטכ"ל על "מערכת בריזה" (מערכת טכנולוגית).
פרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות.
בשנת 2017 זכתה חטיבת המחקר בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות (בית תומכות הלחימה, מקום 2).
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל.
בשנת 2016 זכתה חטיבת המחקר להערכה זו על תוכנית זימ"טמטיקה.
תרומה לחברה הישראלית.
חטיבת המחקר ניחנת במשרתים אשר להם ידע רחב בתחומים מגוונים מאוד. כך, מנצלת חטיבת המחקר את יתרונותיה ואת ההון האנושי הגלום בה כדי לתרום לקהילה ולחברה הישראלית גם בנושאים שאינם בהכרח ביטחוניים, לדוגמה:
ליגת העל בכדורגל
ליגת העל בכדורגל היא ליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
הליגה נוסדה בתקופת המנדט הבריטי בשנת 1931, ושמה העברי היה ליגת ארץ ישראל בכדורגל.
הליגה נקראת "ליגת העל" החל מעונת 1999/2000, כאשר בין השנים 1955 ל-1999 היא נקראה "הליגה הלאומית", ולפני כן "הליגה הארצית", "הליגה הישראלית" ו"ליגה א'". מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה המשתתפת בליגה ברציפות מאז שנת היווסדה.
הליגה נמצאת תחת אחריות ההתאחדות לכדורגל בישראל, וביחד עם הליגה הלאומית אלו שתי הליגות המקצועניות בישראל. החל משנת 2014 מנוהלות שתי הליגות הבכירות על ידי מנהלת הליגות לכדורגל.
נכון לעונת 2022/2023, מדורגת ליגת העל הישראלית במקום ה-22 בדירוג אופ"א בשקלול של חמש העונות האחרונות.
קבוצות בליגה.
להלן הקבוצות המתמודדות בעונת 2022/2023 בליגת העל:
היסטוריה.
לפני קום המדינה.
בשנת 1928 הוקמה ההתאחדות לכדורגל בישראל, ולאחר שלוש שנים של ניסיונות להקים ליגת כדורגל בארץ ישראל לצד משחקי הגביע, הצליחה להוציא את הליגה לפועל בשנת 1931. ב-7 בנובמבר נערך משחק הפתיחה של הליגה, דרבי בין מכבי חשמונאי ירושלים והפועל ירושלים, בו ניצחה חשמונאי 8–0. הליגה כללה 9 קבוצות בעונתה הראשונה, והאלופה הראשונה הייתה המשטרה הבריטית, שזכתה בתואר בשנת 1932, ועמה שיחקו עוד 8 קבוצות עבריות: מכבי חשמונאי ירושלים, הפועל ירושלים, הפועל תל אביב, מכבי תל אביב, הפועל חיפה, מכבי חיפה, מכבי פתח תקווה, ומכבי נס ציונה.
הפועל תל אביב הייתה האלופה העברית הראשונה, כשזכתה בדאבל בשנת 1934. מכבי תל אביב זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1936, ועד קום המדינה היו שתי התל אביביות הקבוצות העבריות היחידות שזכו בתואר. הפועל זכתה ב-5 אליפויות לפני קום המדינה, ומכבי זכתה ב-4. הליגה הופסקה לסירוגין בעקבות אירועים ביטחוניים בחלק מהשנים, ובחלק מהעונות הליגה נדחתה, בוטלה או הוחלפה במשחקי ליגות אזוריות.
הליגה הלאומית.
לאחר קום המדינה, זכתה מכבי תל אביב באליפות הראשונה בשנת 1950. עד 1955 נקראה הליגה "ליגה א'", ואז שונה שמה והיא נקראה "הליגה הלאומית". הפועל פתח תקווה זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1955, ולאחר מכן זכתה בחמש אליפויות רצופות (בין השנים 1959–1963), שיא שטרם נשבר.