שורינג'י קמפו אינה לשם רווח והארגון אוסר על מאמניו להשתכר מהוראת השיטה. בנוסף, בשל שורשיו הבודהיסטיים של הארגון, שורינג'י קמפו נרתע מתחרות ולפיכך הארגון אינו עוסק או מארגן תחרויות ספורטיביות ומטרת האימונים היא חברית לשם רכישת מיומנות ולא לשם האדרה עצמית.
האימונים והפילוסופיה.
מרבית האימונים כוללים:
מטרתה של אמנות לחימה זו ליצור אנשים בריאים יותר נפשית ופיזית, בעלי יכולות הגנתיות התורמים לחברה בה הם חיים. הפילוסופיה של שורינג'י קמפו מדגישה את ההשפעה של כל אחד ואחת מאיתנו על החברה בה אנחנו חיים. ניתן לסכם את עקרונות השיטה תוך ציטוט מדבריו של מייסדה:
על מנת לפתח באנשים את כל אותן איכויות שורינג'י קמפו מדגישה שישה עקרונות:
השיטה.
שורינג'י קמפו משלבת טכניקות (קשות - Goho) של עבודת רגליים וידיים עם טכניקות (רכות - Juho) של הפלות, ריתוקים ובריחים. במקביל עוסקים החברים במדיטציה, וברמות הגבוהות בשיטות ריפוי ייחודיות. כל הטכניקות חוברות יחדיו לאמנות לחימה אחת, וככל שמתקדמים יותר מבחינת הטכניקה מוצאים יותר ויותר שילוב של הטכניקות הקשות עם הרכות. האמנות מחולקת לשלוש שיטות עבודה:
רק לעיתים רחוקות נעשה בשורינג'י קמפו אימון של טכניקות בודדות (בעיקר במסגרת לימוד יסודות 'קיהון') לרוב האימון נעשה בזוגות תוך התמקדות על ההקשר הנכון של ביצוע הטכניקות. הטכניקות מבוצעות במסגרת תבניות המהוות את הבסיס לשיטה (הוקיי – hokei) והמורכבות ב־90% מהמקרים מהתקפה הגוררת הגנה או הגנה והתקפה נגדית. לעיתים, לשם ההמחשה והבנת ההקשר, נלמדות הטכניקות במסגרת קרבות חופשיים (ראנדורי – בתרגום חופשי 'השלטת סדר בתוהו ובוהו'). כאמור קרבות אלו נעשים באווירה בלתי תחרותית, לשם לימוד ותוך שימת דגש על אחווה בין המשתתפים.
שרה ח' כץ
רכז
רכז או פוינט גארד (באנגלית: Point Guard) היא אחת מחמש עמדות הכדורסל, המוכרת גם כ"עמדה מספר 1". כמנהל המשחק העיקרי של קבוצתו, הרכז מחזיק בכדור בתחילת כל התקפה בניסיון להוציא לפועל את הוראות מאמן הקבוצה. לרוב, ניחן הרכז בראיית משחק טובה ויכולות כדרור, קליעה ומסירה גבוהות.
תכונות הרכז.
לרכז, כמו לשאר שחקני המשחק, יש יכולות מיוחדות המתאימות לתפקידו ובעזרתן הוא מניע את הקבוצה. "המדריך לכדורסל" (The Basketball Handbook) מאת לי רוז מגדיר את תפקידו כ"מאמן על המגרש היכול לטפל בכדור ולחלק אותו לחבריו במגרש". ככל שהרכז ניחן במהירות רבה יותר כך יוכל ליצור הפרדה טובה יותר, תוך כדי כדרור, מהשומר עליו, ולאפשר לו יותר מרחב תמרון ומסירה. הרכז הוא ממנהיגי הקבוצה והוא נותן הוראות תנועה לשחקנים האחרים תוך כדי ההתקפה, ולעיתים גם בזמן ההגנה. הרכז חייב תמיד לדעת את מצב השעון וכמה זמן נותר לסיום ההתקפה או המשחק. נדרש ממנו גם לדעת את התוצאה העכשווית, מצב פסקי הזמן של שתי הקבוצות ועל מי מהקבוצה הנגדית יש לבצע עבירה בסיום צמוד של המשחק, כדי להשיג מכך תועלת מקסימלית. פרמטרים אלה נדונים כבר לפני המשחק.
הרכזים הטובים הם אלה היוצרים מצבי קליעה עבור חבריהם לקבוצה. זאת על ידי משחק ריצה ומסירות בהתקפה, העמדת השחקנים בעמדה הנכונה במגרש, מסירת הכדור לאיש במגרש שלדעת הרכז הוא הפנוי ביותר לקלוע לסל, או להמשיך בהתמסרות. לפי הוראות המאמן, ובהתאם לאופי הקבוצה, הרכז מגביר או מאט את קצב המשחק. לעיתים יבחר הרכז בהתקפה מתפרצת מהירה ולעיתים יעדיף משחק מבוקר ואיטי יותר, תוך ניצול מלא של מירב הזמן המותר בהתקפה.
לאחר שהקבוצה היריבה קלעה סל, יוציא אחד השחקנים את הכדור לרכז לארגון התקפה. גם השחקן שקלט כדור חוזר, בדרך כלל ימסור אותו מיד לרכז כדי שיארגן התקפה, אלא אם אחד השחקנים כבר רץ לעבר השני והוא רואה שיש אפשרות למסירה ארוכה לסל מהיר. בעת תחילת ההתקפה, על הרכז לאמוד במהירות את מצב השחקנים על המגרש, לקבל בסימן או בצעקה הנחיה מהמאמן איזה תרגיל לבצע, או להחליט על כך בעצמו, תוך שהוא מכדרר לכיוון סל היריב. ריבוי פעולות בו זמני זה של הרכז מחייב ממנו חלוקת קשב ואינטליגנציה גבוהה.
לרכזים שונים, שיטות ניהול משחק שונות. ג'ון סטוקטון, מגדולי הרכזים בכל הזמנים, העדיף את המסירה לסל על הקליעה ואכן הוא מוביל בראש רשימת מחלקי האסיסטים, הרחק לפני הבא אחריו. יש רכזים הניחנים ביכולת קליעה טובה מרחוק, והם מאיימים איום כפול. גם צריך לשמור עליהם כל הזמן שלא יקלעו, וגם צריך לחסום את נתיבי המסירה שלהם. ישנם רכזים הידועים ביכולת ההתפרצות שלהם לסל תוך קליעה וירטואוזית. אלה, גם אם לא קלעו, יסחטו עבירה בדרך לסל.
רוב הרכזים נמוכים, יחסית לכדורסל, וזריזים. אך יש גם רכזים גבוהים וחסונים. מג'יק ג'ונסון למשל, שגובהו היה 2.06 מטרים, יכול היה לשחק בכל העמדות, אך תפקידו הקבוע היה רכז. מבחינה זו היה לו יתרון על השומר עליו, משום שהיה גבוה ממנו, והיה לו קל למסור מעליו. הוא גם היה חזק ממנו פיזית.
סגנונות משחק.
הגנה.
בהגנה הרכז הוא בדרך כלל מי שייקח שמירה אישית על הרכז של הקבוצה השנייה. לא מצפים מהרכז שיחסום אבל מצפים ממנו שיחטוף לפחות פעם-פעמיים במשחק כי חטיפה מהווה אחד המדדים החשובים לרכז. מי שחטף הכי הרבה בתולדות ה-NBA הוא ג'ון סטוקטון. כריס פול קבע שיא של ה-NBA של חטיפה אחת לפחות במשך 108 משחקים רצופים.
התקפה.
תפקידו המרכזי של הרכז הוא לנהל את ההתקפה, הוא יפתח את ההתקפה כשהכדור בידו, ומשם ירוץ איתו לחצי של היריבה. משם צריך הרכז לפעול בהגיון, או לחפש שחקן פנוי שיקלע או לחדור אל הסל. אין מאפיין התקפי קבוע לכל הרכזים, אך לרובם יש יכולות קליעה גבוהות מחצי מרחק, אך דבר זה לא קבוע, ויש רכזים שמצליחים טוב מאוד רק בעזרת ראיית משחק טובה ואתלטיות.
רואים 6/6
רואים 6/6 (רואים שש שש) הייתה רצועה יומית אינטראקטיבית לילדים ונוער, במתכונת של תוכנית בקשות, ששודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית (הערוץ הראשון) משעות הבוקר עד אחר הצהריים בכל קיץ החל משנת 1987 ועד שנת 1992. בין מנחי התוכנית היו: קובי מידן, ארז טל, מרב מיכאלי (לימים שרת התחבורה והבטיחות בדרכים), אורלי יניב, גיל קומר, עודד מנשה, רון לוינטל ויאיר ניצני.
במסגרת הרצועה התארחו אמנים ישראלים מובילים, שודרו אירועי ספורט, וידאו קליפים וסדרות רכש טלוויזיוניות שונות שנבחרו באמצעות משאלים טלפוניים או דרך משלוח גלויות על ידי הצופים (לוח השידורים נבנה למעשה על ידי הצופים בבית). בחירות אלו לוו בפרשנות של סטטיסטיקה מפי חנוך סמית ומינה צמח.
רבות מהסדרות ברצועה זכו עם השנים למעמד של סדרות פולחן, בין השאר משום שבמשך שנים רבות הן הוקרנו בשידורים חוזרים במהלך חופשות הקיץ.
בין תוכניות הילדים ברצועה שודרו "הלב", "נילס הולגרסון", "פינוקיו" ועוד.
בין סדרות הרכש ברצועה שודרו: "ילד הקראטה", "בועות", "שלגיה במאה העשרים", "אלף","משימה בלתי אפשרית", "צמד לעניין", "קאטס והכלב", "ילדת הפלא", "האסיר", "", "חץ וקשת", "מנהרת הזמן", "ג'ק הולבורן", "דיק טרפין", "בנות המזל", "איים אבודים", "החמישייה הסודית" ותוכניות רבות נוספות.
בין סדרות המקור ברצועה שודרו: "קרובים קרובים" ו"רגע עם דודלי".
הרצועה הכילה גם פינה שנקראה "כבלים על הגל", שבה נהגו לשדר פרקים בודדים מתוכניות רכש נבחרות ששודרו באותה העת רק בערוצי הכבלים (בערוץ 3 ובערוץ 6), כגון: "מרפי בראון", "פרקר לואיס" ו"בוורלי הילס 90210".
במסגרת התוכנית הופקו גם חולצות של התוכנית, אשר חולקו לצופים, וחוברות של התוכנית, אשר נמכרו בחנויות הספרים. הן בחולצות והן בחוברות הופיעה דמות בשם "חופשוש" בעלת מראה חייזרי – ראש צר בצבע ירוק, אף אדום גדול ועגיל.
אדר שני
אלון בן-דוד
אלון בן דוד (נולד ב-9 בנובמבר 1967) הוא פרשן צבאי, עיתונאי וכתב בטלוויזיה. בן דוד הוא הפרשן הצבאי של חדשות 13, וכן הגיש את התוכנית "שישי" בערוץ 10.
ביוגרפיה.
בן דוד גדל בראשון לציון והוא בוגר הגימנסיה הריאלית. שירת בגלי צה"ל ככתב צבאי וסיקר את התפרצות האינתיפאדה הראשונה בעזה. במילואים שירת בחיל התותחנים. השתחרר מצה"ל בשנת 1988 בדרגת רב-סמל, והצטרף ל"קול ישראל" ככתב לענייני משטרה. אחרי זמן קצר עבר לערוץ הראשון שם שימש כתב בדרום ואחר כך כתב לענייני משטרה. ב-1993 התמנה לכתב הצבאי של הערוץ הראשון, תפקיד אותו מילא במשך תשע שנים. בן דוד התמקד בסיקור הלחימה הממושכת באזור הביטחון בדרום לבנון, ואף זכה בפרס על כתבה שבה הצטרף למארב של חיילי הצנחנים בסאלוקי. לאחר מכן הוביל בן דוד את סיקור הערוץ הראשון על הנסיגה מלבנון ופרוץ העימות עם הפלסטינים. ב-11 בספטמבר 2001, בעודו בשנת לימודים בארצות הברית, הגיע בן דוד לניו יורק וסיקר את פיגועי 11 בספטמבר עבור הערוץ הראשון.
ב-2003 הצטרף בן דוד לצוות שהקים את חברת החדשות של ערוץ 10 כפרשן צבאי, ובמקביל החל לעבוד עבור המגזין לענייני ביטחון ג'יינס. במלחמת לבנון השנייה נודע כמי שהוביל קו ביקורתי לגבי התנהלות ישראל, מהימים הראשונים ללחימה.
בשנים 2003–2010 שימש ככתב המגזין "ג'יינס" במזרח התיכון ומ-2011 ככתב של המגזין האמריקני "אוויאיישן וויק". החל מספטמבר 2014 הוא כותב בעיתון "מעריב השבוע".
בן דוד הוא היוצר והעורך הראשי של הסדרה "רשימת חיסול" המתארת את מבצעי החיסול החשאיים של ישראל. הסדרה שודרה בערוץ 13 בסוף 2019. ב-2022 יצר וערך את הסדרה "מלחמה על הבית" העוסקת במבצע חומת מגן ובמערכה שהצליחה לבלום את טרור המתאבדים הפלסטיני, ששודרה גם היא בערוץ 13.