חיבורו של ר' וידאל די טולושא, נכתב כמאה וחמישים שנה לאחר הסתלקות הרמב"ם (1350 לספה"נ). בחיבור זה המשיך ר' וידאל את דרכו של ספר 'מגדל עוז', יישב את קושיות הראב"ד וציין את מקורותיו של רמב"ם. אמנם, חיבור זה מקיף ורחב יותר מקודמו. חיבור זה הוא כנראה החשוב מבין נושאי כליו של רמב"ם.
בידנו ספרי 'מגיד משנה' על שישה בלבד מספרי משנה תורה, מתוך ארבעה-עשר ספרי הרמב"ם: זמנים, נשים, קדושה, נזיקין, קנין ומשפטים.
כשלא מסכים ר' וידאל עם דעתו של רמב"ם, הוא מציין זאת בדבריו, שלא מצא ראיה לדברי רמב"ם. כשהוא מזכיר את רמב"ם בלשון 'המחבר', ולא מכנה אותו 'רבנו', זהו סימן שאין דעתו נוחה בדברי רמב"ם.
ר"י קורקוס.
רבי יוסף קורקוס חיבר פירוש על משנה תורה על ארבעת הספרים העוסקים במצוות שאינן נוהגות בזמן הזה או בחו"ל, זרעים, עבודה, קרבנות, טהרה. על ספרים אלו, ה"מגיד משנה" לא חיבר את פירושו, וככל הנראה הר"י קורקוס רצה להשלים את הפירוש. ספרו על זרעים הודפס במאה ה-18, ושאר ספריו הודפסו במהדורת שבתי פרנקל. מספרו על טהרה נותרו קטעים קטנים בלבד.
רבי יוסף קורקוס נוהג לפרש את הרמב"ם בדרך הפשט, תוך התמקדות במקורות הקשורים ישירות לעניינים הנדונים.
ספר זה נכתב כשלוש מאות שנה לאחר מות רמב"ם (1500 לספה"נ).
יקר תפארת.
ספרו של ר' דוד בן זמרה (שם החיבור מפורסם יותר בשם מחברו: רדב"ז). ספר זה נכתב כשלוש מאות שנה לאחר מות רמב"ם (1500 לספה"נ).
הרדב"ז כתב פירוש על החלקים במשנה תורה, שלא נכתב עליהם פירוש 'מגיד משנה'.
כסף משנה.
ספרו של ר' יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, בן דורו של הרדב"ז.
בהקדמתו כותב ר' יוסף קארו, שמטרות הספר הן: להשיב לראב"ד ולרמ"ך בהשגותיהם על רמב"ם, ולציין את מקורותיו בכל הלכה. פירוש ה'מגיד משנה' נתן רק תשובה חלקית לבעיות אלו, כיון שנכתב על חלק מועט מהלכות רמב"ם.
לחם משנה.
נכתב בידי רבי אברהם די בוטון, כשלוש מאות וחמישים שנה לאחר מות רמב"ם (1550 לספה"נ). בתחילת כתיבת הספר, לא ראה רבי אברהם את פירוש ה"כסף משנה". בהמשך החיבור, לאחר שראה את הפירוש, התייחס גם לדבריו.
ספר זה מפורסם בהיקפו, וכן בסגנונו המהיר והנמרץ, ומשמש כאחד המפרשים החשובים ביותר של רמב"ם.
משנה למלך.
חיברו ר' יהודה רוזאניס, בסביבות שנת ה'ת"ס (1700 לספה"נ). הספר נכתב מתחילה כחידושי תורה לפי נושאים שונים, ורק לאחר מכן, נערך על ידי תלמידו של ר' יהודה, ר' יעקב כולי, כפירוש על רמב"ם.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה'.
בעלי אלשרח.
בתימן קיבל הרמב"ם מעמד מיוחד, יהודי תימן קיבלו אותו עליהם כפוסק המרכזי. פירושים רבים נתחברו סביב חיבוריו. ספרו משנה תורה זכה לעשרות חכמים שהחלו מבארים אותו, יצירותיהם לא זכו לצאת לאור מחמת חסרון בית דפוס בתימן.
שער המלך.
חיברו רבי יצחק נוניש בילמונטי. הספר מרחיב ומחדש בסוגיות התלמוד.
מרכבת המשנה.
נכתב על ידי הרב שלמה מחלם.
יד הקטנה.
נכתב על ידי הרב דב בעריש גוטליב (ת"ק - כ"ג באב תקנ"ו) משינאווא, הספר הוא שילוב של מוסר ופירוש, יצא לאור על ידי בניו בלבוב בתק"ס. מוזכר בשיחות הר"ן.
אור שמח.
נכתב על ידי הרב מאיר שמחה הכהן מדווינסק.
צפנת פענח.
נכתב על ידי הרב יוסף רוזין. מתאפיין בלשונו הקצרה ובהפניותיו הרבות.
חידושי רבנו חיים הלוי.
נכתב על ידי הרב חיים הלוי סולובייצ'יק רב העיר בריסק, אבי שיטת הלימוד הבריסקאית וממנהיגי הצבור החרדי. הספר מאופיין בניתוח דק ולמדני על מנת לבאר להסביר ולתרץ את דברי הרמב"ם ודברי הראב"ד בעל ההשגות על הרמב"ם.
חידושי מרן רי"ז הלוי.
נכתב על ידי הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק, שהיה ראש ישיבה בעיר בריסק ואחר כך בירושלים, ומילא את מקום אביו הרב חיים הלוי סולובייצ'יק ברבנות בריסק. ספרו בנוי כמתכונת ספרו של אביו וניחן אף הוא בסברות דקות ומעמיקות.
אבן האזל.
נכתב על ידי הרב איסר זלמן מלצר.
אבי עזרי.
נכתב על ידי הרב אלעזר מנחם מן שך.
דרך אמונה ודרך חכמה.
ספרים הערוכים במתכונת המשנה ברורה על הלכות זרעים וקדשים. נכתבו על ידי הרב חיים קניבסקי.
הרב יוסף קאפח.
כתב פירוש מקיף ביותר על משנה תורה אותו הוא הוציא במהדורתו בה הוא גם הציע את הנוסח הנכון על פי כתבי התימניים אותם הוא החשיב למדויקים ביותר. בפירושו, הביא הרב קאפח את הפירושים שהיו לפניו ומביא ממקורות נוספים ברמב"ם, אותם לעיתים הוא מתרגם מחדש. בתוך ציטוט דברי הפרשנים האחרים מצרף הרב קאפח לעיתים את דעתו.
יד פשוטה.
יד פשוטה נכתב על ידי הרב נחום אליעזר רבינוביץ', מומחה בולט למשנתו של הרמב"ם. שיטתו בפירוש היא ביאור הרמב"ם על פי השוואות למקומות אחרים במשנתו, ולראשונים וגאונים שקדמו לו, דוגמת הר"ח והרי"ף. עד כה יצא לאור הפירוש על ספרי "מדע", "אהבה", "זמנים", "נשים", "משפטים", "נזקים", "שופטים" וכן על הלכות כלאיים, הלכות מתנות עניים והלכות שמיטה ויובל מתוך ספר "זרעים".
ספרי מקורות.
כאמור לספר משנה תורה הרמב"ם לא כתב מקורות. הרבי מליובאוויטש היה אחד מהחלוצים בנושא כתיבת המקורות לספרי הרמב"ם, והורה לחברי הכולל שלו הכולל שעל ידי המזכירות לעבוד על ספר מקורות לדברי הרמב"ם.
אולמק
בובי דרייק
יוקון (נהר)
נהר יוקון (באנגלית: Yukon River) הוא אחד הנהרות הגדולים באמריקה הצפונית שיותר מחציו במדינת אלסקה שבארצות הברית והשאר בטריטורית יוקון שבקנדה. אורכו 3,700 קילומטרים והוא נשפך לתוך ים ברינג. אגן הניקוז שלו 832,700 קמ"ר, 323,800 קמ"ר מזה בקנדה. פירוש שמו הוא "נהר גדול" בגוויצ'ן, שפת בני המקום.
נושאי כלים של הרמב&quot;ם
מגיד משנה
כסף משנה
קצ'קר
הר קצ'קר (בטורקית: Kaçkar Dağı) הוא ההר הגבוה ביותר ברכס הקצ'קר שבהרי הפונטוס בצפון מזרח טורקיה. פסגתו היא הפסגה הרביעית בגובהה במדינה – גובהה הוא 3,937 מטר.
ההר מושלג רוב ימות השנה ומוקף בקרחוני עד, אגמים ודולינות. ההר מורכב מסלע יסוד ומקיפה אותו צמחייה אלפינית עשבונית.
מטיילים רבים מטפסים אל פסגת ההר בחודשי הקיץ. היישובים הקרובים ביותר אל ההר הם הכפרים אולגונלר מצידו הדרומי והכפר יוקארי קוורון מצידו הצפוני. ההר אפוף ערפל וגשם ברוב ימות השנה.
Peterchens Mondfahrt
אבי רובינשטיין (1959)
אבי רובינשטיין (נולד ב-1959 בהוד השרון) הוא חידונאי, תשבצאי, פזמונאי ומחבר חידוני טריוויה מגוונים, מחבר ומתרגם ספרים.
פיתח חוברות תשבצים לעיוורים בכתב ברייל וחוברות לימוד בעזרת תשבצים התואמים את ספריי הלימוד שבאישור משרד החינוך, חידוניו ותשבציו פורסמו באופן קבוע בשבועון הנוער של "ידיעות אחרונות" "ראש 1" וב"עולמו של דיסני", בעיתון "ישראלי" (מדור יומי) ובעיתון "מטרו ישראל" ובמגזינים של קבוצת SBC ("קוסמופוליטן", "גליליאו", "גליליאו צעיר" (כ-10 שנים ברציפות), "להיות משפחה", "חיים חדשים"), תשבץ היגיון גסטרונומי שנקרא "פוד פרופסור" ב"על השולחן", ב"המכון", מגזין של "מכון ויצמן למדע" ובאנגלית במגזינים של ה-"Jerusalem Post" וב-"Israel Magazine" אשר מופיע באירופה ובארצות הברית ובמגזינים נוספים כולל בשפות הצרפתית והערבית. הקים ומנהל את חברת "טריוויאר" המפיקה תכנים בנושאי שעשועוני טריוויה.
ביוגרפיה.
חיבר עשרות חוברות הפעלה הן למבוגרים והן לילדים המכילות תשבצים וחידוני טריוויה בנושאי סדרות טלוויזיה פופולריות וחוברות תשבצים לימודיים עם תמונות המיועדות לילדים המתקשים בקריאה, הוא גם מפיק תכנים אינטראקטיביים לשעשועוני טלוויזיה ורדיו, לשעשועון הטריוויה "המכנה המשותף" בהנחיית קובי מחט ששודר "בערוץ 2", חידת היגיון שבועית לתוכנית "בראש צעיר" ששודרה בקול ישראל" וכן פינה קבועה הכוללת חידת הגיון שבועית הנקראת אביר הטריוויה המשודרת ברשת ב' בתוכנית שישי אישי בהגשתו של משה טימור.
בטלוויזיה.
השתתף בשעשועוני טריוויה טלוויזיוניים רבים כגון "מי רוצה להיות מיליונר" ואף זכה כאשר השתתף בשעשועון הפופולרי "גלגל המזל" ששודר ב"ערוץ 2" בהנחייתו של ארז טל. הוזמן להשתתף בשעשועון הטריוויה אחד נגד 100 בתפקיד של "ג'וקר" והצליח להגיע למקום של אחד מול 16 ובמרחק של 2 שאלות מהמיליון (₪). פתר מספר רב של פעמים את חידת "איש המסתורין" (פינה ששודרה מדי יום במשך שנים ב"גל"צ" בהנחייתם של אברי גלעד וקובי מידן, ובה היה על המאזינים לגלות איש מסתורין בעל מקצוע או אירוע ייחודי), הוא אף נבחר לשמש בתור איש המסתורין בעצמו כאשר הסוד שהיה על המאזינים לגלות הוא: "המאזין שפתר מספר שיא של פעמים את חידת איש המסתורין".
זכה להיות בין חמשת הפיינליסטים בתחרות "הפרסומאי הנולד של ישראל", מתוך כ-500 סרטונים אשר הוגשו לתחרות שמטרתה הייתה לבחור את הפרסומת שתשודר בברייק הזהב, (הדקה היקרה בזמן צפיית השיא שלפני הכרזת הזוכה בגמר כוכב נולד 5).
הקמפיין נוהל על ידי משרד הפרסום "שלמור אבנון עמיחי/Y&amp;R" בשיתוף עם חברת "Y&amp;R אינטראקטיב", "עלית מזון" היא זו שהשקיע במהלך. שיא נוסף היה שלמעלה מחצי מיליון גולשים צפו בסרטונים באתר קשת.
חוברות, ספרים ושירים.
ביולי 2003, על פי רעיון שהגה, החל להוציא לאור חוברות תשבצים וחידוני טריוויה בכתב ברייל בשם "חשבץ", (שילוב של המילים "חש" ו"שבץ"), פרויקט אשר פתח צוהר חדש בתחום הפנאי בעולמם של העיוורים, כמו כן מחבר בהתנדבות תשבצים ייעודיים שפיתח עבור עמותת ית"ד המתפרסמים בעיתון "כמוך" (כתב עת לילדים בעלי צרכים מיוחדים) ותשבצים למדור "תאים אפורים" שבעיתון "נוה תקוה" (עיתון המיועד לכלא הנשים "נוה תרצה").
ביולי 2005 פיתח ופרסם את שעשועוני ה"סודוקוד" למבוגרים וה"סודוקיד" לילדים שהם מין "סודוקו" משודרג הכולל משבצות מודגשות שבתוכן מוצפן מושג שיש לגלותו בעזרת טבלת קודים.