קאפריוטי נפגש באיטליה עם יהודה ארזי ועם עדה סרני, שעמדו בראש המוסד לעלייה ב' באיטליה. לאחר מכן נפגש במילאנו עם אפרים אילין, שעסק ברכש ציוד צבאי ובין השאר טיפל ברכש סירות נפץ שנמצאו במחסני היצרן האיטלקי שלהן. קאפריוטי בדק את הסירות והכשירן למשלוח ארצה.
ביוני 1948 הגיע קאפריוטי לנמל חיפה במסווה של פליט יהודי בשם כץ. הוא נמנע מלספר לרעייתו לאן הוא נוסע וסיפר לה שמצא עבודה בלימסול שבקפריסין.
מיד לאחר הגעתו החל לאמן את יחידת סירות הנפץ בפיקודו של יוחאי בן-נון. האימונים התקיימו תחילה בטבריה ואחר כך בנמל יפו, שהיה בסיס האם של היחידה. מהמפגש הראשון עם הלוחמים הישראלים נשבה קאפריוטי בהתלהבותם של הלוחמים שהדריך, ונרתם לסייע להם בכל מאודו. הוא התגלה כמי שיודע את עבודתו, שולט בכל רזי המקצוע, ניחן ביכולת טכנית גבוהה, מכיר היטב את מערכת החבלה של הסירות ובקי בהיבט הטקטי של השימוש בהן.
עוד בטרם הושלמה הכשרת הלוחמים התעורר צורך להפעילם במסגרת מבצע יואב. בפעולה שהתבצעה ב-22 באוקטובר 1948 זכו לוחמי הקומנדו הימי הישראלי בהישג מרשים: טיבוע האמיר פארוק, ספינת הדגל של הצי המצרי, ופגיעה קשה בספינה מצרית נוספת. יוחאי בן-נון זכה באות גיבור ישראל על חלקו בפעולה זו.
קאפריוטי התנדב להשתתף במבצע, אך בסופו של דבר הבין שאם ייפול בשבי המצרים יסבך את איטליה בתקרית דיפלומטית. ב-27 באוקטובר 1948 חזר לאיטליה ודיווח לראשי המודיעין בארצו על פעילותו בישראל.
אחרי מלחמת העצמאות.
אחרי שובו לאיטליה עסק קאפריוטי בפיתוח אמצעי לחימה, ובשנת 1952 חזר לישראל, הפעם בשמו האמיתי, ושהה בה שישה חודשים.
קאפריוטי ציין תמיד את הידידות הטובה שנרקמה בינו לבין לוחמי שייטת 13 ואכן הקשרים הללו נשמרו עשרות שנים.
ספרים שכתב.
קאפריוטי כתב שני ספרים:
יער האמזונס
תנאים של חיבה
תנאים של חיבה (באנגלית: Terms of Endearment) הוא סרט דרמה אמריקני משנת 1983 בבימוי ג'יימס ל. ברוקס, ובכיכובם של שירלי מקליין, דברה וינגר וג'ק ניקולסון. הסרט זכה בחמישה פרסי אוסקר, כולל לסרט הטוב ביותר, ובארבעה פרסי גלובוס הזהב. הסרט מבוסס על רומן משנת 1975 מאת הסופר האמריקני לארי מק'מרטרי .
עלילה.
העלילה מתארת את מערכת היחסים בין אם (אורורה גרינוויי - שירלי מקליין) לבתה (אמה גרינוויי - דברה וינגר) השונות באופיין, במהלך השנים. אמה נישאת לפלאפ הורטון (ג'ף דניאלס), ואורורה מנהלת רומן עם גארט ברידלאב (ג'ק ניקולסון), שכן ואסטרונאוט לשעבר. הסרט מתמקד בהתמודדות של אמה גרינווי וסובביה במחלת הסרטן בה לקתה ובעקבותיה נפטרה.
הפקה.
הסרט הופק על ידי ג'יימס ל. ברוקס, וצולם בטקסס, נברסקה, ניו יורק וקנזס.
קופי בין אנד טי ליף
דה קופי בין אנד טי ליף (אנגלית: The Coffee Bean &amp; Tea Leaf - פול הקפה ועלה התה) היא רשת בתי קפה שבסיסה בלוס אנג'לס, בקליפורניה שבארצות הברית, בבעלות ובתפעול חברת "International Coffee &amp; Tea".
אודות החברה.
החברה נוסדה על ידי מונה והרברט היימן. היא אחת מהרשתות בבעלות פרטית הוותיקות והגדולות ביותר, המתמחות בבתי קפה ותה. הסניף הראשון נפתח בשכונת ברנטווד בלוס אנג'לס ב-1963. כיום ישנם סניפים בכל דרום-מערב ארצות הברית, עם שלוחות בהוואי. ב-1996 רכש היזם הסינגפורי ויקטור ששון, בן למשפחת ששון, זיכיון מהרשת, ופתח "Coffee Beans" ברחבי דרום-מזרח אסיה. בהמשך הוא רכש בעלות על הרשת כולה. כיום ישנם מעל ל-1000 סניפים ברחבי העולם, והרשת נמצאת בתהליך התרחבות.
לחברה, המתופעלת על ידי "קפה ותה בינלאומיים בע"מ", היו הכנסות ממכירות של 120 מיליון דולר ב-2003 ויותר מ-130 מיליון דולר ב-2007. הרשת מציעה גישת Wi-Fi ב-144 סניפים. זכיינויות קיימות בעיקר מחוץ לארצות הברית, עם סניפים מקומיים שרובם שייכים לחברה. המדינות בהן מוצעות זכיינויות כעת הן: סינגפור, ישראל, קוריאה הדרומית, איחוד האמירויות הערביות, ברוניי, אוסטרליה, אינדונזיה, מזרח מלזיה, הפיליפינים וכווית.
קופי בין ישראל.
רשת קופי בין פתחה את סניפה הראשון בישראל בשנת 2000, ומנתה בשיא פעילותה 12 סניפים, חמישה מהם בתל אביב ושניים ברעננה. הסניף הדרומי (והעשירי בארץ) של הרשת נמצא בירושלים (נפתח בספטמבר 2005), ואילו הצפוני ביותר נמצא בכפר טמרה, ונפתח באוגוסט 2009.
במהלך שנת 2011, כ-3 שנים לאחר חתימת ההסדר הקיבוצי בעקבות מאבק זכויות עובדי הרשת, נסגרו מרבית הסניפים, לרבות סניף כפר סבא, שני הסניפים ברעננה, הסניף בקניון עזריאלי, ואף סניף הדגל באבן גבירול ליד גן העיר. כמו כן, לאחר שנתיים וחצי של פעילות, נסגר סניף רמת גן, שהיה במגדל משה אביב, ב-14 ביולי 2009.
ביולי 2008 הודיעו לחם ארז וקופי בין ישראל על מיזוג, אולם המגעים לא הבשילו לכדי שיתוף פעולה.
כיום, נותר בישראל סניף אחד בלבד, ברחוב יפו בירושלים, בפברואר 2018 נכנס לשיפוצים ובסוף דצמבר נפתח מחדש.
המאבק על זכותם של עובדי הרשת להתאגד.
ב-2007 הוקם ועד עובדים לעובדי הרשת. לאחר שמנהלי הרשת פיטרו את מארגן הוועד אלון-לי גרין יצאו העובדים למאבק. לאחר חודש וחצי של מאבק ציבורי ומשפטי, קבעה שופטת בית הדין לעבודה כי המארגן אכן פוטר בעקבות ניסיון ההתארגנות. הנהלת הרשת ננזפה על פיטוריו בניגוד לחוק והוא חזר לעבודה. לאחר ה"בלאגן הציבורי", כפי שהנהלת הרשת כינתה את פרשת פיטוריו של גרין, הוחלף מנכ"ל הרשת אלון לוי בשי כהן. כאשר גם ההנהלה החדשה בראשותו של כהן סירבה להכיר בהתארגנות העובדים יצאו עובדי סניף אבן גבירול של הרשת, שבו עובד גרין, לשביתה, שהחלה ב-22 בינואר 2008 ונמשכה שישה שבועות, במהלכה הוצבו משמרות מחאה גם בשאר 13 סניפי הרשת האחרים (בסיוע ארגונים סוציאליסטיים שונים, בהם בנק"י והאיגוד המקצועי לנוער של הנוער העובד והלומד). מאבק העובדים למען הכרה בזכויותיהם, ביניהן הזכות להתאגד, הסתיים במרץ 2008 בחתימת הסכם קיבוצי בין הבעלים לבין הסתדרות העובדים. הסכם זה הוא הסכם העבודה הקיבוצי הארצי הראשון ברשת בתי קפה בישראל.
ההסדר פתח פתח לעובדים נוספים בענף המלצרות לנהוג כעובדי קופי בין ולהתאגד אף הם.
Good Day Sunshine
Good Day Sunshine (שמש של יום טוב) הוא שיר רוק של להקת הביטלס שיצא ב-5 באוגוסט 1966 באלבום Revolver. השיר נכתב על ידי פול מקרטני והקרדיט ניתן כרגיל ללנון-מקרטני. ליאונרד ברנשטיין שיבח את השיר על המבנה שלו בדוקומנטרי של CBS News משנת 1967. ריצ'י אוטנברג מAllMusic אמר על השיר שהוא "קורן אופטימיות ותחושות נעימות. השיר הגיע למקום 89 ברשימת "100 השירים הטובים ביותר של הביטלס" של מגזין הרולינג סטון.
בתחילת השיר נשמעים רק פול מקרטני ורינגו סטאר ובהמשך מצטרפים ג'ון לנון וג'ורג' האריסון. ג'ורג' מרטין אף הוא משתתף בשיר, בנגינת פסנתר.
השיר נוגן בבוקר האחרון של משימת מעבורת החלל STS-114 ביולי 2005 ובבוקר הרביעי של משימת מעבורת החלל STS-121.
ב-1969 זכה השיר לגרסה עברית בתוכניתה של להקת פיקוד המרכז, "רד אלינו לבקעה". השיר נקרא "כמה שמש" ומילותיו נכתבו על ידי יורם טהר לב.
תבנית בדיקה
תבנית בדיקה היא אות שידור בטלוויזיה, אשר משודר כאשר המשדר פועל אך לא משודרת תוכנית (לרוב לאחר סיום השידורים או טרם תחילתם). השימוש בתבניות בדיקה החל בימיה הראשונים של הטלוויזיה, כאשר במקור תבניות הבדיקה היו לוחות פיזיים שאליהם הופנו מצלמות הטלוויזיה. התבניות נועדו לכיול מקלטי הטלוויזיה על ידי הצופים בבית ובאולפן, כך שהתמונה תוצג באופן האופטימלי ולאיתור תקלות במשדרים, במקלטי הטלוויזיה ובמצלמות. כיום השימוש והשידור של תבניות בדיקה פחות נפוץ מאשר בעבר.
דעיכת השימוש.
סיבות שונות הובילו לדעיכת השימוש בתבניות בדיקה:
שימוש בתבניות טלוויזיה עדיין נפוץ במדינות מתפתחות בעולם.
מוזיקת הרקע.
לעיתים קרובות מושמעת מוזיקת רקע ביחד עם שידור תבנית הבדיקה. מכיוון שרשתות השידור לא מעוניינות לשלם תמלוגים על השמעת הנעימות בכל פעם שנעשה שימוש בתבנית בדיקה, הנעימות שמושמעות מוזמנות במיוחד והתשלום עליהן הוא חד פעמי ולא לפי שימוש.
הנעימות נעשו פופולריות בזכות עצמן וכיום פועלים קבוצות של חובבים שמשמרות את המנגינות ואף מוציאות אוספים של הנעימות משנות ה-50, ה-60 וה-70 על גבי תקליטורים.
גאיה טראוב
גאיה טראוב (נולדה ב-10 במאי 1988) היא שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה.
טראוב נולדה, גדלה והתחנכה בתל אביב. היא בתם של השחקן עמי טראוב ושל הצלמת חני ורדי. בילדותה למדה בבית הספר לטבע, ובנעוריה למדה במגמת המשחק והתיאטרון בבית הספר לאמנויות תל אביב.
בנובמבר 2009, לאחר שעשתה שנת שירות לאומי, התגייסה טראוב לצה"ל. לאחר דין ודברים עם רשויות הצבא, הוסכם כי תשרת למשך שנה אחת בתיאטרון צה"ל.
קריירה.
בשנת 1994 השתתפה בדיבוב הסרט "במבי". כבר מגיל צעיר החלה להתעניין במשחק, ועוד כילדה שיחקה במספר סדרות טלוויזיה, כשהזכורה ביניהן היא הסדרה "החבורה של פיני וויני" ששודרה ב"ערוץ הילדים" בשנת 1998, בה גילמה את יעלי. ב-2001 שיחקה בסרט הטלוויזיה "זנב של עפיפון", בבימויה של שיר צור, לצד מוסקו אלקלעי ולני שחף.
בשנת 2006 שיחקה בסרט הקולנוע של הבמאי חורחה גורביץ', "השרשרת של פסיה", שצולם באוקראינה.