כשהשמיעה שמר את השיר לזמרת חוה אלברשטיין כדי שתבצעו, טען מרדכי הורוביץ, בן זוגה של שמר, שחזר משירות מילואים, כי יש להתאים לשיר זה מנגינה מקורית, במקום הלחן של "Let It Be", ואמר לה: "אני לא אתן לך לבזבז את השיר על מנגינה של זרים; זו מלחמה יהודית ותכתבי לה מנגינה יהודית". שמר שינתה את הלחן כך שיתאים למילים העבריות. בערב חג הסוכות 1973 ביצעה אותו שמר בתוכנית מיוחדת של הטלוויזיה הישראלית "מפגש אמנים", וזמן קצר לאחר מכן הקליטה אותו יחד עם שלישיית הגשש החיוור. אלברשטיין, שמר ו"הגששים" שרו אותו בפני החיילים הלוחמים, והוא הפך לשיר המבטא את הכאב והתקווה שקיננו בהם בעת המלחמה. כן ביצעו אותו אומנים נוספים שבאו להופיע בפני הלוחמים, כמו עליזה קשי. השיר, בביצוע של חוה אלברשטיין ושולי נתן, נכלל בתקליטי אוספים של שירי מלחמת יום הכיפורים שהופיעו בסוף 1973 ותחילת 1974 וזכה לתשבחות.
השיר בביצוע אלברשטיין נכלל באלבומה "לו יהי" (1973), וזה של שמר ו"הגששים" נכלל באלבום "הגשש החיוור בשירי נעמי שמר" (1979).
הבית השני של השיר ("אם המבשר עומד בדלת, תן בשורה טובה בפיו, כל שנבקש – לו יהי") הושמט לאחר מכן מרוב הביצועים (למעט מהביצוע של חוה אלברשטיין), מפני שנעמי שמר התרשמה שמילותיו אינן מתאימות לאווירה הקשה שהייתה בתקופת המלחמה ולמספר המשפחות שקיבלו בשורות איוב.
השיר זכה במשך השנים לגרסאות כיסוי רבות. בין היתר - ביצוע של הזמרים רן דנקר ויובל דיין במשכן הנשיא בפני נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בעת ביקורו בישראל ביולי 2022.
קישורים חיצוניים.
ביצועים:
הערות שוליים.
[[קטגוריה:שירי נעמי שמר]]
[[קטגוריה:שירי 1973]]
[[קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין]]
[[קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים]]
[[קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר]]
[[קטגוריה:ישראל: אנטי מלחמה]]
[[קטגוריה:שירים נגד מלחמה]]
[[קטגוריה:שירי הגשש החיוור]]
אל-ג'ורג'אני
זאיין א-דין סייד אסמאעיל בן אל-חוסיין אל-ג'ורג'אני היה רופא פרסי מלכותי ידוע, בן המאה ה-12.
מוצא של אל-ג'ורג'אני, כפי שמעיד שמו, היה מהעיר הפרסית ג'ורג'אן. בשלב מסוים בחייו הוא היה תלמידם של הרופאים אבן עאדי סדיק ואחמד אבן פארוק. בשנת 1110, בהיותו כבר בן למעלה מ-70, עבר אל-ג'ורג'אני לח'ווארזם, פרובינציה פרסית עתיקה במרכז אסיה, שם מונה לרופא החצר של השאה של ח'ווארזם, קוטבּ א-דין מוחמד בן אנוש-תגין. הוא התגורר שם שנים רבות, ולקראת סוף חייו עבר לעיר מרוו, הבירה הסלג'וקית, ושם נפטר.
אל-ג'ורג'אני פרסם מספר ספרים, הידוע בהם הוא המילון הרפואי המפורסם שלו, "התזאורוס של השאה של ח'ווארזם", אותו הקדיש לאדונו. לפי סברה שהעלה יאן-גוסטאף ליונגרן, אל-ג'ורג'אני בן המאה ה-12 היה הראשון שתיאר את מחלת גרייבס, הפרעה אוטואימונית הגורמת בדרך כלל לעודף פעילות של בלוטת התריס. ליונגרן מבסס סברה זו על קטע בתזאורוס של אל-ג'ורג'אני בו מתוארים נפיחות בלוטת התריס ובלט העין הנובעת ממנה.
ספר הג'ונגל (סרט, 1967)
ספר הג'ונגל (באנגלית: The Jungle Book) הוא סרט קולנוע מונפש של חברת וולט דיסני, שיצא לאקרנים במהלך שנת 1967. הסרט מבוסס על ספרו של רודיארד קיפלינג "ספר הג'ונגל" והוא הסרט ה-19 של חברת וולט דיסני והאחרון שוולט דיסני עצמו היה אחראי להפקתו.
בישראל, בשנת ההוצאה המקורית, 1967, היה לסרט הראשון של דיסני שהופץ בידי חברת פורום פילם (שהיום מחזיקה את הזכויות להפצה של כל סרטי דיסני בישראל), ובשנת 1988 היה הסרט הראשון באורך מלא שדובב לעברית. הסרט זכה להצלחה והוחזר לקולנוע לאחר עשר שנים עם אותו הדיבוב העברי. בריאיון עם האחים שרמן (המלחינים) במהדורת היהלום הם ציינו כי מבין הדיבובים הכי מוצלחים לסרט היה החדש מביניהם (רוב הדיבובים דובבו בשנת ההפצה המקורית), הדיבוב העברי, וכי דני ליטני החליף כראוי את פיל האריס.
בשנת 2003 יצא סרט ההמשך "ספר הג'ונגל 2". בשנת 2016 נוצר סרט לייב אקשן בעל אותו שם המבוסס על הסרט.
עלילת הסרט.
הפנתר השחור בגירה מוצא תינוק נטוש, ומוסר אותו למשפחת זאבים, שראשה הוא הזאב ראמה. הזאבים קוראים לילד "מוגלי", ומחבבים אותו מאוד והוא - אותם. לילה אחד הטיגריס הבנגלי שירחן חוזר לחלק הג'ונגל שבו מתגורר מוגלי. באספת זאבים, בראשות מנהיגם אקילה, נקבע כי הילד לא יוכל ליהנות מחסות הלהקה, משאין בכוחה היכולת להתמודד מול הנמר. בגירה מציע לקחת את מוגלי לכפר של בני האדם, ומעריך שמוגלי בוודאי יסכים. המועצה שמחה על ההצעה, אך מוגלי אינו נוכח במעמד הדברים.
לעת ערב, לאחר שמוגלי ובגירה טיילו בג'ונגל כמה זמן, חושף בפניו בגירה כי אין מדובר בטיול רגיל, ושלמעשה הוא מובילה אותו לכפר של בני אדם. מוגלי שולל את הרעיון מכל וכל, חרף הפצרותיו של באגירה בדבר הסכנה. בדרך לכפר, מוגלי ובגירה ישנים על עץ. לפתע מוגלי פוגש פנים אל פנים את קא הנחש, פיתון הודי, שהיפנט אותו כדי לאוכלו, קא גם מהפנט את בגירה ומוגלי מציל אותו.
למחרת מוגלי מצטרף למצעד הצבאי של הפיל קולונל האטי, במסדר הביקורת מגלה קולונל האטי שמוגלי הוא גור אדם. מאוחר יותר, מוגלי בורח מבגירה ופוגש את באלו, דוב שפתני, שמלמד את מוגלי את כל מה שהוא צריך לדעת כדי לחיות בג'ונגל. כשבאלו ומוגלי שוחים בנהר, עטה עליהם להקת קופי לנגור חוטפת את מוגלי לארמונו של מלכם, האורנג אוטן לואי. לואי רוצה לדעת כיצד עושים אש, אבל מוגלי עונה כי הוא לא יודע. לבסוף בגירה ובלו מצילים את מוגלי.
בלילה בגירה משוחח עם באלו על כך שמוגלי צריך להיות בכפר של בני האדם. אך בבוקר מוגלי בורח מבאלו לאחר ששמע את הבשורה המרה. בגירה קורא להאטי עם המחלקה שלו, שיעזור לו לחפש את מוגלי והוא מסכים. שירחן שומע את כל השיחה שמתנהלת, ובנוסף הוא שומע את תוכניותיו של האטי בשביל למצוא את מוגלי ולהציל אותו מפני שירחן.
לפתע פוגש מוגלי את קא, שמרדים אותו בשיר ערש. שירחן שומע את קא שר למוגלי ומגיע כדי למצוא את מוגלי, אך קא מסתיר אותו למעלה בעץ. כאשר מוגלי מתעורר, הוא בורח מקא שוב. בקרחת הג'ונגל ראו הנשרים דיזי, באזי, פלאפס וזיגי גור אדם עצוב משוטט. הנשרים שרו למוגלי שיר, ובמהלכו שירחן הגיע ותקף את מוגלי בשאגה אדירה. בעזרת באלו הדב והנשרים, מוגלי ברח ממלתעות הטיגריס, לא לפני שקשר לזנבו ענף בוער. נדמה היה כי באלו נהרג בקרב, אך התברר שהוא רק התעלף. ליד נהר הגנגס מוגלי פוגש נערה יפה, מתאהב ומחליט ללכת בעקבותיה לכפר של בני האדם.
דמויות ומדבבים.
כאמור, הדיבוב העברי לסרט הופק בשנת 1988, והיה להפקת הדיבוב הראשונה בישראל לסרט מונפש באורך מלא.
את הדיבוב העברי הפיקה, תרגמה וביימה שפרירה זכאי.
שירים.
הפסקול הוא בסגנון ג'אז וקול ג'אז, ונכתב על ידי האחים רוברט וריצ'רד שרמן, מלבד השיר The Bare Necessities שנכתב על ידי ט. גילקיסון. השיר האחרון הוא השיר הפופולרי ביותר מהסרט, והוא אהוב מאוד עד היום. באלו הדוב הוא ששר את השיר למוגלי, מעודד אותו לא לדאוג ולהתמקד בצרכים הפשוטים שהטבע מעניק. השיר אופטימי וקליט. שם השיר הוא משחק מילים שלא תורגם לעברית - מילולית, פירושו הוא "הצרכים הכי חיוניים", אך הוא נשמע גם כמו "הצרכים של הדוב". הפזמון "Look for the bare Necessitie, the simple, bare Necessities" תורגם ל"חפש תמיד רק את הטוב שבאמת נחוץ לדוב".
השיר "The Bare Necessities" היה מועמד לפרס אוסקר בקטגוריית השיר הטוב ביותר. היה גם פתיח הסדרה "גורי הג'ונגל".
ספין-אוף.
בשנת 1996 יצאה סדרת בת המהווה פריקוול לסרט בשם "גורי הג'ונגל" המספרת על חלק מדמויות הסרט כשהיו קטנים.
גם בסדרה "עולם סחרחר" נלקחו דמויות מהסרט אך לא התיימרה להיות ספין אוף שלו.
Port Forwarding
העברת שערים (בלעז: Port Forwarding), המכונה לעיתים "תיעול" (מהמילה "תעלה" - יצירת נתיב), היא פעולת ההעברה של פתחה (שער) ממכונה אחת לאחרת. דרך אחת לניצול שיטה זו היא לצורך גישה למכונה ברשת פרטית דרך מחשב מחוץ לרשת הזו.
הדבר מאפשר למחשבים מרוחקים, אשר מחוברים לרשת האינטרנט, למשל, להתחבר למכונה מסוימת המחוברת לרשת פרטית, שאינה נגישה בדרכים רגילות.
לדוגמה:
השיטה נפוצה גם כאשר יש צורך בגישה למחשב אשר מחובר רק לרשת פנימית. אז משתמשים במחשב מתווך, המחובר גם לרשת הפנימית וגם לזו לחיצונית, אשר מעביר את התקשורת בין הצדדים. בדרך כלל התקשורת הזו מתבצעת בפרוטוקול המוצפן SSH.
פט פרומוס
פט פרומוס (Făt-Frumos) הוא הגיבור החיובי של המיתולוגיה הרומנית. תפקידו של פט פרומוס הוא להילחם בבאלאור או בזמאו, לשחרר את בחירת ליבו, אילאנה קוסנזאנה, לשאת אותה לאישה ולחיות איתה בעושר ובאושר עד סוף כל הימים.
משמעותו המילולית של השם פט פרומוס היא "ולד יפה". בעברית מתרגמים בדרך כלל ב"בן פורת".
זמאו
במיתולוגיה הרומנית, זמאו (בכתיב לועזי: Zmeu; ברבים: "זמאי", zmei; בנקבה: "זמאואיקה" zmeoaică; ברבות: "זמאואיצ'ה", zmeoaice) הוא יצור אגדי על טבעי-ורב כוח, בדומה לבאלאור. אך להבדיל ממנו, הזמאו מופיע לעיתים בדמות אדם. בדרך כלל הזמאו חוטף בחורות יפות, כמו אילאנה קוסנזאנה ומפסיד במלחמה עם פט פרומוס. לפעמים יש משפחות שלמות של "זמאי".
מקור השם במילה הסלאבית "זמיי", שפירושה נחש.
עיקרון ההתמדה
קיבוץ הגושרים
התזמורת הפילהרמונית המלכותית
התזמורת הפילהרמונית המלכותית היא תזמורת אנגלית שמקום מושבה הקבוע הוא לונדון. היא יוצאת לסיורים ברחבי העולם ולפעמים מכנים אותה "התזמורת הלאומית של בריטניה".