בשנת 1896 התמנה ארליך למנהל המכון החדש לחקר נוזל הדם בשטייגליץ, ברלין. בשנת 1899 המכון העביר משכנו לפרנקפורט והפך למכון המלכותי לרפואה ניסיונית. בשנים אלה חקר ארליך על כימותרפיה ומחלות מידבקות. בשנת 1904 קיבל ארליך תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת גטינגן.
בשנת 1906 גילה ארליך את נוסחת המבנה של אטוקסיל (atoxyl), חומר כימי שהוכח כי הוא יעיל בטיפול במחלת השינה. לאחר תגלית זו הוא ניסה להפחית את רמת הרעילות של החומר. בשנת 1909 הוא ותלמידו סהאצ'ירו האטה, פיתחו את הסלברסן (Salvarsan), טיפול יעיל יחסית נגד עגבת. לעבודה זו הייתה חשיבות עצומה והיא היוותה זרז למחקר שהוביל לפיתוח תרופות הסולפה, פניצילין ואנטיביוטיקה נוספת.
פאול ארליך קיבל את פרס נובל לרפואה יחד עם איליה מצ'ניקוב בשנת 1908, על תרומתו להבנת מערכת החיסון. אחת התרומות של ארליך לאימונולוגיה הייתה העברת נסיוב שהכיל נוגדנים כדי לטפל ולנטרל דיפתריה, דבר שהוא ביצע יחד עם אמיל אדולף פון ברינג. ארליך העלה את ההשערה לפיה לתאים יש מעין קולטן שמתחבר לחומרים מסוכנים. הרכיבים המתקבלים נופלים מהתאים והופכים לנוגדנים.
בשנת 1913 קיבל ארליך הצעה לעמוד בראש האוניברסיטה העברית והסכים לעמוד בראש הוועדה להקמתה, אך הדבר לא יצא לפועל בשל מלחמת העולם הראשונה.
ב-20 באוגוסט 1915 נפטר ארליך משבץ, בגיל 61, ונקבר בבית העלמין היהודי בפרנקפורט.
משפחתו.
באוגוסט 1883 נישא ארליך בעיר נוישטט (כיום פרודניק, בדרום-מערב פולין) להדוויג פינקוס (שהייתה אז בת 19) ולזוג נולדו שתי בנות, שטפי ומריאנה.
בתו של ארליך, מריאנה, נישאה לאדמונד לנדאו, מייסד המכון למתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים.
כדור הקסם.
חייו של ארליך תוארו בסרט כדור הקסם אשר התמקד בפיתוח הסלברסן (Salvarsan), תרופתו לעגבת. עבודתו הניבה את ההכרה במחסום דם-מוח. רעיון "כדור הקסם" מגיע מן הניסיון של המאה התשע-עשרה של מדענים גרמנים לצבוע רקמות בצורה סלקטיבית לצורך בדיקה היסטולוגית, ובמיוחד לצבוע חיידקים בצורה סלקטיבית (הליך שארליך היה כשרוני בו במיוחד ופיתח את הטכניקה שקדמה לצביעת גראם לחיידקים). ארליך חשב שאם ניתן לגרום לכך שחומר מסוים יצבע באופן סלקטיבי אורגניזם מסוים שהוא גורם מחלה (ולא את הרקמה שסביבו), אזי ניתן להביא גם את הרעלן של אותו אורגניזם אל האורגניזם יחד עם אותו גורם סלקטיבי. מכאן "כדור הקסם" הבורר לו את מטרתו והורג רק את אותם אורגניזמים שלשמם נועד.
הבעיה בשימוש ברעיון "כדור הקסם" כאשר מנסים ליישם אותו, להבדיל מצביעה היסטולוגית, היא שאנשים מבלבלים בין הצבע עצמו לבין אותו גורם שמזהה את האורגניזם שיש לצבוע. פרונטוזיל, תרופת סולפה שהגורם הפעיל בה הוא סולפנילמיד, היא דוגמה קלאסית לכך שהצבע אינו הכרחי לפעילות אנטיביוטית.
הרעיון של "כדור הקסם" הגיע למלוא הגשמתו רק בהמצאת נוגדנים מונוקלונליים.
שולת!
פאול אהרליך
תחרות מדענים ומפתחים צעירים
תחרות מדענים צעירים היא תחרות לבני-נוער המתקיימת במדינות אירופה ובישראל, שבמסגרתה מציגים בני-נוער עבודות מדעיות פרי-עטם.
התחרות בישראל.
התחרות הישראלית מתקיימת במוזיאון המדע בירושלים ומגיעה לשיאה ב"יום הלאומי למדע" (בשבוע אשר בו חל יום הולדתו של אלברט איינשטיין, ה-14 במרץ, והידוע גם כיום פאי). התחרות החלה את דרכה בשנת 1998.
התחרות מיועדת לתלמידים בגילאים 15–20, אשר יכולים להגיש עבודות שכתבו בתחומי מדעי החיים, פיזיקה, כימיה, מתמטיקה, מדעי המחשב, טכנולוגיה, מדעי החברה והיסטוריה. התלמידים שהגיעו לשלב הגמר משתתפים במחנה בן שלושה ימים בירושלים, במהלכו הם זוכים להציג את עבודותיהם במוזיאון. השיפוט בתחרות נעשה על ידי חוקרים בכירים מהאוניברסיטאות בארץ ומהתעשייה המתקדמת. הזוכים בתחרות מוכרזים בשבוע הלאומי למדע בבית הנשיא. הפרסים כוללים מלגות לימודים והשתתפות בתחרות מדענים צעירים האירופאית ובתחרויות בארצות הברית.
בראש ועדת ההיגוי של התחרות עומדת פרופ' נאוה בן-צבי ויו"ר חבר השופטים הוא פרופ' חנוך גוטפרוינד. השותפים לתחרות הישראלית הם המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, חברת אינטל והיחידה לנוער שוחר מדע באוניברסיטת תל אביב.
התחרות פרוסה על שלושה ימים בדרך-כלל וכוללת פעילויות העשרה, למידה והכנה לקראת השיפוט. חלק אינטגרלי מהתחרות הוא הזכות של תלמידים מצטיינים מרחבי המדינה להכיר אחד את השני, וכך ליצור סביבה חברתית מיוחדת.
תחרות רג'נרון ISEF בארצות הברית.
הזוכים בתחרות בישראל משתתפים בתחרות Regeneron-ISEF בארצות הברית יחד עם עוד כ- 1400 מתחרים מארצות נוספות. במהלך התחרות פוגשים המתחרים חתני פרס נובל, ומשתתפים בהרצאות וסדנאות שונות.
התחרות האירופית.
המנהלה הכללית למחקר בנציבות האירופית (אחד ממוסדות האיחוד האירופי) מארגנת את התחרות האירופית למדענים צעירים, המיועדת לזוכי התחרויות המקומיות השונות (כדוגמת התחרות בישראל). בתחרות משתתפות מדינות האיחוד האירופי, וכן מדינות נוספות כגון ישראל, טורקיה, ארצות הברית, סין ועוד. כל מדינה רשאית לשלוח 6 מתחרים המייצגים 3 פרויקטים שונים.
התחרות החלה את דרכה כ"תחרות פיליפס", אשר התקיימה בין השנים 1968–1988. בשנת 1988 התבקש נשיא הנציבות האירופית דאז, ז'אק דלור (Jacques Delors), כי התחרות תנוהל על ידי הנציבות, ואכן מאז שנת 1989 מתקיימת התחרות במסגרת זו. התחרות ב-1989 התקיימה בבריסל, ומאז נודדת התחרות בין מדינות אירופה השונות.
יוהאן כריסטוף אדלונג
יוהאן כריסטוף אדלונג (גרמנית: Johann Christoph Adelung; 8 באוגוסט 1732 - 10 בספטמבר 1806) היה מדקדק ופילולוג גרמני.
חייו.
אדלונג נולד בשפנטקו שבפומרניה. הוא למד בבתי הספר הציבוריים שבאנקלם ובקלוסטרברגן, ולאחר מכן למד תאולוגיה אוונגליסטית באוניברסיטה על שם מרטין לותר בהאלה שבסקסוניה-אנהלט. ב־1759 קיבל משרת הוראה בגימנסיה שבארפורט, אך ויתר עליה לאחר שנתיים בגלל מחלוקת פנים-נוצרית ופנה למחקר פילולוגי במעונו הפרטי שבלייפציג. ב־1787 מונה להיות הספרן הראשי של פרדריק אוגוסטוס הראשון בדרזדן, ונשא תפקיד זה עד מותו ב־1806.
הוא יצר את המילון הגרמני הגדול והשלם הראשון (Grammatisch-kritisches Wörterbuch der hochdeutschen Mundart), שכלל את האטימולוגיה של המילים ואת צורת ההגייה שלהן.
ג'ורג'טאון
סופת הוריקאן
יומן גוגל
יומן גוגל (באנגלית: Google Calendar) הוא יומן אירועים על בסיס לוח שנה ברשת, שמציעה חברת גוגל.
היומן של גוגל יכול לשמש לצורך ארגון זמן.
באמצעות כלי זה יכול המשתמש לקבוע פגישות, אירועים (למשל ימי הולדת) ותזכורות, לשתף את היומן ולקבוע דרגות אבטחה ביחס לשיתוף, ולהוסיף את חגי המדינה שיחפוץ. כמו כן ישנה אפשרות לייצא ולייבא את נתוני היומן.
השירות הוכרז ב־13 באפריל 2006, ויצא משלב הבטא ביולי 2009. משתמשים אינם צריכים חשבון ג'ימייל כדי להשתמש בשירות, אבל הם נדרשים להיות בעלי חשבון בגוגל.
האתר במתכונתו הנוכחית (2022), מאפשר למשתמש:
בעבר היה ניתן לקבל SMS על תזכורות שביומן ללא עלות.
שיתוף יומנים.
היומן של גוגל מאפשר יצירה והצגה של מספר יומנים באותה תצוגה. יומנים אלה יכולים בקלות להפוך לשיתופיים עם הרשאות לקריאה בלבד או שליטה מלאה עם אנשים מסוימים או עם כולם. לדוגמה, צור יומן שיתופי אחד לכל קבוצת ספורט שאתה אוהב ויומן נפרד לאירועים פרטיים, אירועים משני היומנים יופיעו זה לצד זה באותו יומן בצבעים שונים.
תאימות.
מכיוון שיומן גוגל הוא תוכנה מבוססת רשת, הוא תומך למעשה בכל מערכת הפעלה שכוללת דפדפן. גוגל כרום, מיקרוסופט אינטרנט אקספלורר, מוזילה פיירפוקס ו-Safariמכיוון שהדף טוען סקריפטים מתקדמים, בדפדפנים ישנים, עלולות להיות שגיאות בביצוע או אפילו כשל בהטענת הדף באופן מלא.
סוואנתי
סוואנֶתי (בגאורגית: სვანეთი) הוא חבל היסטורי במערב גאורגיה, במורדות הדרומיים של הרי הקווקז הגדול. גבולותיו: הרי הקווקז הגדול מצפון, רצ'ה ממזרח, לצ'חומי מדרום-מזרח, סמגרלו מדרום ואבחזיה ממערב. בחלוקה המודרנית למחוזות מחולקת סוואנתי לשתיים, חלקה הצפוני, נקרא גם סוואנתי עילית נכלל בסמגרלו וסוואנתי עילית וחלקה הדרומי (נפת לנטחי) נכלל בתחומי רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית.
גאוגרפיה.
בחבל ה עמקים רבים; החשובים ביותר הם העמקים העליונים של הנהרות אנגורי וצחניסצקאלי. החבל מוקף בהרים, שגובה פסגותיהם נע בין 3,000 ל-5,000 מטרים. ביניהם ההר הגבוה ביותר בגאורגיה, שחארה, המתנשא לגובה של 5,201 מטר. סוואנתי נחשבת לאזור המאוכלס הגבוה ביותר באירופה. ארבע מהפסגות הגבוהות ביותר בקווקז נמצאים בסוואנתי. היא ממוקמת במרכז שני ערוצי הנהר ההרריים האנגורי וצחניסצקאלי. היסטורית כוללת סוואנתי את עמק קודורי, הגובל במחוז הבדלני אבחזיה, וחלק מעמקי הנהרות קובן ובקסן שברוסיה.
הבתים באזור מצטיינים באדריכלות מיוחדת, שכן בזמנים עברו הם שימשו גם כמבצרים נגד פולשים זרים ושוחרי נקמת-דם (מכת החבל לפני התבססות השלטון הסובייטי). הבתים-המגדלים האלה מימי הביניים, שמשתלבים בנופים הציוריים של החבל ההררי, זיכו את חלקו הצפוני - סוואנתי עילית - בכניסה לרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו.
בחלוקה האדמיניסטרטיבית של גאורגיה אחרי עצמאותה ב-1991, סוואנתי חולק לשני אזורים, שצורפו למחוזות נפרדים; סוואנתי עליון אוחד עם חבל סמגרלו ליצירת המחוז סמגרלו וסוואנתי עילית, ואילו סוואנתי תחתון אוחד עם חבל רצ'ה שממזרחו ועם אזור לצ'חומי שבצפון סמגרלו ליצירת המחוז רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית.
תוואי הנוף.