במדעי המחשב משתמשים במושג התפוצצות מצבים לתיאור בעיית מספר רב מאוד של מסלולי בקרה בתוכנה, כתלות בקלט שלה. הכוונה היא לתוכנה (המהווה למעשה פונקציה רב ערכית, אשר מקבלת קלט ומחזירה פלט כתוצאה מעיבוד הקלט), המחזירה מספר פלטים שונים, שגדל בצורה מהירה מאוד, עבור מספר קלטים שגדל לאט. כשמדובר על אימות תוכנה אוטומטי עבור כל קלט, ישנה מגבלה של זמן ומקום, המונעת, בגלל בעיית התפוצצות המצבים, אפשרות להבטיח כיסוי קוד מלא בבדיקות תוכנה.
שנת חורף
אחלכלכי
אחַלכַּלַכּי (בגאורגית: ახალქალაქი, הפירוש: "עיר חדשה", בארמנית: Ախալքալաք, בטורקית: Ahılkelek) היא עיירה בנפת אחלכלכי שבמחוז סאמצחה-ג'אוואחתי גאורגיה, אשר אוכלוסייתה מונה 8,295 איש. העיירה שוכנת בקצה הרמה הגעשית של ג'אוואחתי, כ-30 ק"מ מהגבול עם טורקיה.% 93,8 מאוכלוסיית העיר הם אתנית ארמנים.
גאוגרפיה.
העיירה ממוקמת בין שני נהרות גדולים הנשפכים לנהר הקורה, בקצה הרמה הגעשית של ג'אוואחתי. בדרום-מזרח העיירה ישנה גבעה גדולה, שהמקומיים מכנים אותה "טשבנקה". בעבר הייתה הגבעה מכוסה ביערות אורן צפופים, אבל העצים שימשו כעצי הסקה בשנות ה-90 הקשות. במדרון הצפון מערבי של הגבעה ולמרגלותיו, ממוקם בית הקברות העירוני.
היסטוריה.
בשנת 1068, נכבשה העיירה על ידי הסולטאן הסלג'וקי, אלפ ארסלאן, ונותרה בשלטון טורקי במשך שנים רבות. תושביה עברו תהליך של , ובתחילת המאה ה-19 היו באחלכלכי: מצודה עות'מאנית, מסגד וקרוואנסראי (كاروانسرا), פונדק סלג'וקי למנוחת הנוסעים בדרכים.
ב-24 ביולי 1829, כבשו הרוסים, בראשות איוון פסקוויץ', במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית, את אחלכלכי, מידי העות'מאנים, והכלילו את העיירה תחת השלטון הרוסי בקווקז, מלכות המשנה של הקווקז. הם הניסו את תושביה המוסלמים, והושיבו במקומם ארמנים ממזרח אנטוליה.
בחוזה ברסט-ליטובסק נמסרה העיר זמנית להשגחת האימפריה העות'מאנית, והוחזרה, בשנת 1921, לשליטת רוסיה הסובייטית. כאשר נוסדה ברית המועצות, ב-30 בדצמבר 1922, הפכה אחלכלכי להיות חלק מגאורגיה הסובייטית). בשנת 1944 היגלה סטלין את כל המוסלמים בעיר למרכז אסיה. עד שנת 1991 שכנה העיר באזור גבול, והמבקרים בה נדרשו לקבל אישור מיוחד מהשלטונות.
דמוגרפיה.
מספר תושבי העיירה צנח מאז הכריזה גאורגיה על עצמאותה באפריל 1991. בשנת 1989 עדיין התגוררו בעיר 15,192 איש. אבל בשנת 2002 עזבו את העיר 5,390 איש לרוסיה וארמניה, בעיקר עקב קשיים כלכליים.
כ-90% מהאוכלוסייה הם אתנית ארמנים. רובם דו-לשוניים ודוברים בעיקר רוסית וניב של ארמנית. בשוקי אחלכלכי ניתן לשלם גם ברובל רוסי ודראם ארמני חוץ מהלארי הגאורגי.
פוליטיקה.
הבסיסים הסובייטים מהעידן הסובייטי, הבסיסים בבתומי, ובאחלכלכי. המהווים מקור למתיחות גדולה עם גאורגיה, שמאיימת לחסום את הגישה לבסיסים. השיחות לגבי הנסיגה הרוסית עדיין נמשכות. הבסיסים אמורים להיסגר עד דצמבר 2007, חלק גדול מהכלי הנשק הכבדים, הועברו, עד לסוף דצמבר 2006, מהבסיסים הגאורגים לבסיס 102 הרוסי בגיומרי, ארמניה.
באפריל 2005, בעקבות הסכם שנחתם בין טורקיה, גאורגיה ואזרבייג'ן, נבנתה מסילת ברזל חדשה, קארס-אחלכלכי-טביליסי-באקו. רכבת שתקשר בין טורקיה לאזרבייג'ן.
חצ'אפורי
בולרו
דחיית סיפוקים
דחיית סיפוקים היא היכולת להמתין במטרה להשיג דבר מה. היכולת הזו נחשבת כתכונת אישיות. דניאל גולמן גילה שהתכונה היא מרכיב חשוב באינטליגנציה רגשית. אנשים ללא תכונה זו מעוניינים בסיפוק מיידי בכל עת ועלולים לסבול משליטה עצמית נמוכה.
דחיית סיפוקים היא סוג של טקטיקת דחייה שבה קביעת ביצוע הפעולה במועד מאוחר יותר מיועדת להשיג מטרה של רווח או גמול גדולים יותר מאלו שניתן להשיג באמצעות פעולה מיידית.
פסיכואנליטיקאים גורסים כי אנשים בעלי שליטה עצמית נמוכה סובלים מ"גבולות אגו רופסים". המושג מגיע מתאוריית האישיות של זיגמונד פרויד. על פי התאוריה, האיד היא עקרון העונג, הסופר-אגו הוא עקרון המוסריות, והאגו הוא עקרון המציאות. תפקיד האגו לספק את צורכי האיד ועם זאת לכבד את צרכיו של הזולת. על פי התאוריה, אדם שאינו מסוגל להשהות את הסיפוק עשוי להיות בעל איד לא מאוזן שאיננו מבוקר על ידי האגו והסופר-אגו.
שליטה עצמית נמוכה עשויה להיות קשורה לגורמים ביולוגיים במוח. חוקרים מצאו שילדים עם סינדרום אלכוהול עוברי מסוגלים פחות לדחות סיפוקים.
מבחן המרשמלו הוא ניסוי ידוע הבודק את העקרון. הניסוי נערך על ידי ולטר מישל באוניברסיטת סטנפורד ונידון בעבודתו הידועה של דניאל גולמן. בשנות ה-60 של המאה ה-20 נבדקה קבוצה של בני ארבע בניסוי. לכל אחד מהם ניתן מרשמלו כשהובטח להם שיקבלו מרשמלו נוסף, רק אם יוכלו להמתין 20 דקות לפני שיאכלו את הראשון. חלק מהילדים לא היו מסוגלים להמתין וחלק כן. לאחר מכן עקבו החוקרים אחר הילדים עד גיל ההתבגרות ומצאו שבעלי היכולת להמתין היו סתגלניים יותר ואחראיים יותר (על פי סקר הורים ומורים). בנוסף, הם צברו ממוצע של 210 נקודות יותר במבחן ה-SAT.
יהושע פלק כץ
רבי יהושע פלק (ולק) בן אלכסנדר הכהן כץ (מכונה לעיתים מהרו"ך; ה'שט"ו, 1555 בערך - י"ט בניסן ה'שע"ד, 29 במרץ 1614) היה מראשוני נושאי הכלים של הטור והשולחן ערוך ומגדולי האחרונים. ידוע בעיקר בשל חיבורו על הטור דרישה ופרישה, ובשל חיבורו על שולחן ערוך חושן משפט ספר מאירת עיניים (סמ"ע).
חייו.
נולד בקראקא שבפולין. היה תלמידם של המהרש"ל והרמ"א, והוא מביא מדבריהם בחיבוריו. התעניין גם בתורת הקבלה, בפילוסופיה ובאסטרונומיה, וחיבר חיבורים בעניינים אלו, שלא הודפסו.
עמד בראשות ישיבה עם תלמידים רבים. רבים מתלמידיו כיהנו לאחר מכן כראשי ישיבות, אב"ד, דיינים ומנהיגי קהילות, עד שבנו מעיד שכמעט שלא נמצאה קהילה ברחבי פולין שלא שימש בה אחד מתלמידיו. חותנו, ישראל איידלס, היה עשיר ובנה עבורו בית, בו התגוררו הוא ותלמידיו ושם חיבר את ספריו. ספריו העיקריים נקראו בשם הכולל "בית ישראל" לכבוד חותנו.
בשנת 1611 סידר את הגט מווינה יחד עם רבי מנוח הנדל, רבה של וינה. בהמשך עורר גט זה מחלוקת הלכתית עזה, שהסתיימה בקבלת עמדתו של כץ.
נפטר בלבוב. הניח אחריו שלושה בנים, אלכסנדר סנדר, יוסף יוזפא ומשה. אשתו ביילא שהתפרסמה כצדיקה וכמלומדת עלתה לארץ ישראל לאחר פטירתו.
חיבוריו.
בית ישראל.
חיבר ספר בית ישראל על הטור והשולחן ערוך, הכולל ארבעה חלקים. שלושה מהם על הטור: "דרישה" ו"פרישה" והגהות. חלק הדרישה כולל פלפולים בדברי הטור, וחלק הפרישה כולל פירושים פשוטים יותר בדברי הטור. החיבור נדפס לראשונה יחד עם הטור במהדורת לובלין בשנת ה'שצ"ה -ה'שצ"ח (1635–1638). בהוצאה זו נדפסו רק החלקים יורה דעה ואבן העזר. הפירוש נדפס אחר כך ברוב ההוצאות של הטורים.
החלק השלישי של החיבור הוא "הגהות דרישה ופרישה" על הטור, הכולל חידושי דינים שנערכו כהערות על ה"דרכי משה". המדפיס במהדורת דירנפורט 1796-1790 כותב כי "הגהות דרישה ופרישה" על טור חושן משפט העתיק "מכתיבת ידו" של המחבר. ונעלם ממנו שהספר בשלימותו נדפס בטורים בהוצאת פרנקפורט דמיין תע"ב-תע"ו. החיבורים הללו נדפסו אחר כך ברוב ההוצאות הבאות של הטור.
בשער לספר לקט שמואל לנכדו של הסמ"ע, הרב שמואל פייווש, נכתב שההגהות בתוך הפרישה ודרישה "כתונת פסים" נכתבו על ידי בנו של הסמ"ע - הרב יוסף יוזפא (דפוס וויניציאה שנת תנ"ד-תנ"ה).
סמ"ע.
החלק הרביעי מסדרת "בית ישראל" הוא החיבור "ספר מאירת עינים" על שולחן ערוך חלק חושן משפט, המכונה בקיצור "סמ"ע". מטרת החיבור היא לפרש את דברי השולחן ערוך והרמ"א, למצוא את המקורות להלכותיהם, ולהוסיף דינים חדשים. רבי יהושע מסר את חיבורו להדפסה בבית הדפוס של ר' משה כ"ץ בפראג (Prague), ולפני שהמדפיסים החלו בעבודתם נפטר המחבר, ובצוואתו ביקש שיתמידו בלימוד חיבוריו וידפיסו אותם. הספר נדפס לראשונה בפראג בשנת ה'שע"ד - ה'שע"ה (1614), ומאז חזר ונדפס ברוב המהדורות של השולחן ערוך. בכוונתו של רבי יהושע היה לכתוב פירוש על כל ארבעת חלקי השולחן ערוך, אך הוא הספיק לכתוב רק על חלק חושן משפט.
נוספים.
כמו כן חיבר קונטרס על כללי תפיסה בספקות (סוגיית תקפו כהן). כמו כן חיבר קונטרס ובו ביאר ענייני איסורים שונים שהמון העם היו רגילים להיכשל בהם, מתוקף תפקידו כמפקח בבית הדין של ועד ארבע הארצות, ובפרט איסור ריבית. הקונטרס יצא לאור בזולצבך (Sulzbach) בשנת ה'תנ"ב (1692). הקונטרס חזר ונדפס לאחר מכן פעמים נוספות.
חיבר גם חידושים על ארבע עשרה מסכתות מתוך התלמוד, שנשרפו בלבוב בחייו. כמו כן חיבר ספר דרשות וספר ביאורים על רש"י על התורה, וספר גדול של שו"ת, ואלו נשרפו שנתיים אחרי פטירתו, יחד עם הגהות רבות שרשם בשולי כל הספרים שלמד בהם.
תלמידיו.
בין תלמידיו הידועים נמנים:
Whitewater
סמ&quot;ע
צדק חברתי (מפלגה)
צדק חברתי היא תנועה ישראלית חברתית שנרשמה כמפלגה ב־11 בנובמבר 2007. יוני ספיר כיהן כיו"ר המפלגה האחרון עד לסגירתה ב־2020. ברשימת המפלגה האחרונה לכנסת התמודדו:
מצע המפלגה הציב לעצמו שלושה יעדים:
בין הסעיפים הבולטים במצע בתחום החברתי–כלכלי ניתן למנות את הדרישה להגדלת קצבאות לאזרחים וותיקים ולאנשים עם מוגבלות; העלאת שכר המינימום; הפעלת מיזם לאומי לפתרון בעיית הדיור; מלחמה ביוקר המחיה; והבראת מערכת הבריאות (תוך תמיכה במאבק האחים והאחיות).