הביקורות הפרימטולוגיות המרכזיות כלפי הספר היו שקופי הבונובו שונים מבני אדם בכך שאינם אלימים, ושחברות נוודים לקטים אכן נהגו להילחם ביניהן. בתוך כך, מוזכר כי מעולם לא נצפה בונובו הורג בונובו אחר או מבצע אונס. מנגד, טענו הכותבים כי עצם העובדה שהבונובו שונים לא אומר שלא ניתן להשתמש בהם כדוגמה, ושהטענה בספר לא הייתה שהבונובו הוא המודל האולטימטיבי, אלא שהוא רלוונטי בדיוק כפי שחקר התנהגות שימפנזים רלוונטי, כפי שמקובל בספרות. בתוך כך, הוזכרו תכונות רבות שמשותפות לקופי הבונובו ולבני אדם, אך לא לשימפנזים. לגבי הטענות לגבי הנוודים לקטים, הסבירו הכותבים כי עצם העובדה שראוי להתייחס לנהגים של חברות נוודים לקטים לעניין מין, לא משליך לגבי הפרופוזיציות האנושיות ביחס לאלימות והדרך בה יש לחקור אותן. בתוך כך, טענו הכותבים כי לאנשים קושי טבעי עם אלימות, וכן כי במצבים שונים לאנשים תהיה נטייה לאלימות ובמצבים אחרים לא. עוד טענו הכותבים כי הנטייה לאלימות אכן הייתה מופחתת בתקופה זו, חרף הממצאים על אלימות של נוודים לקטים.
טענה נוספת הייתה כי הכותבים התייחסו לחברה מסוימת כמייצגת נוודים לקטים ביחס להתנהגותם המינית, אך לא ביחס לנטייה לאלימות/מלחמות. הכותב הגיב כי המתח מדומה, שכן התנאים שמביאים לאלימות שונים מהתנאים שמביאים להתנהגות מינית שונה.
הספר קיבל בשנת 2011 את פרס Ira and Harriet Reiss Theory Award מהקהילה למחקר מדעי של המיניות. בנוסף, הספר הוכרז כספר השנה על-ידי ה-Sex Therapy and Research.
אף בקרב האקדמאיים, היו כאלה שדיברו בשבחו של הספר. פרופ' Barbara J. King (אנתרופולוגיה) כתבה ..."lapses do mar more than one passage in the book. Yet on balance, Sex at Dawn is a welcome marriage of data from social science, animal behavior, and neuroscience."
חוקרים נוספים שיבחו את היצירתיות וחיבור המקורות השונים במחקר, סגנון הכתיבה הקולח וכן ביקרו את הטענה לפיה מסקנות החוקרים אינן מבוססות כדבעי. בין המלומדים החשובים שפיארו את הספר ומסקנותיו ניתן למנות את Sarah Hrdy, Dan Savage, ו-Frans deWaal.
אדם שטארק
אדם שטארק (בפולנית: Adam Sztark; 30 ביולי 1907, זביירסק (Zbiersk) – 19 בדצמבר 1942, סלונים) היה כומר פולני קתולי, ישועי וחסיד אומות העולם.
חייו.
שטארק היה בנם של ולדיסלב ותרזה לבית גאלנקה. לאחר שסיים את הגימנסיה אסניקה בקאליש הצטרפה למסדר הישועים בסטארה ויאֵש ב-1924. הוא הוסמך לכמורה ביוני 1936, והתמנה לתפקיד מנהל כנסיית מריה בז'ירוביצי שבקרבת סלונים. הוא היה גם כומר בבית החולים המקומי וכומר במנזר האחיות של העיבור ללא חטא.
לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה היה שטארק קורבן הדיכוי הסובייטי, ומיוני 1941 היה קורבן של הכובש הנאצי. הוא הטיף לסיוע ליהודים, אסף בעבורם כסף ודברי ערך בקרב בני קהילתו, וארגן עבורם תעודות זהות אריות מזויפות. הילדים היהודיים היתומים שנמצאו ברחוב הועברו למנזרים והוסתרו שם.
שטארק נעצר על ידי הנאצים ב-18 בדצמבר 1942 ונורה למחרת. לדברי עדים, במהלך ההוצאה להורג צעק: יחי המשיח המלך, תחי פולין. אבא, סלח להם, כי אינם יודעים מה הם עושים. (הבשורה על-פי לוקאס, 23:34)
ב-8 במרץ 2001 העניקה לו רשות הזיכרון יד ושם בירושלים את אות חסיד אומות העולם.
תהליך ההכרזה כקדוש.
שטארק נחשב בנצרות הקתולית כאחד מ-122 משרתיו של אלוהים, אשר עוברים תהליך של ביאטיפיקציה (הכרזה כקדוש), מבין הקבוצה השנייה של קדושים פולניים ממלחמת העולם השנייה. תהליך הכרזתו כקדוש החל ב-17 בספטמבר 2003.
להבין קומיקס
להבין קומיקס: האמנות הנסתרת מעין (באנגלית: Understanding Comics: The Invisible Art) הוא ספר קומיקס מאת סקוט מקלאוד שעוסק באמנות הקומיקס ומסביר בעזרת קומיקס מדוע קומיקס היא אמנות עילית. הספר מדבר על איך "להבין" את אמנות הקומיקס באופן מדעי. הספר יצא בארצות הברית לראשונה בשנת 1993 ויצא בתרגום עברי בישראל בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 2018.
נושא.
להבין קומיקס מביא לקורא עבודת חקר רחבה המקיפה נושאים רבים בתחום הקומיקס: הגדרתו (מהו קומיקס?), היסטוריית הקומיקס, איזה תפקיד משמש הדמיון אצל הקורא והשיטות של מדיום הקומיקס. באופן אירוני הספר עצמו כתוב כולו בקומיקס ומסביר את תורת הקומיקס בצורה ברורה כשהוא משתמש באיורים להסברת הנושאים המדוברים. הנושא הכללי של הספר הוא השאלה איך אנחנו מפרשים את רצף הפאנלים לסיפור. מקלאוד מזכיר הרבה בספר את המושג "סגירה", כדי להתייחס לתפקיד הקורא בסגירת פערים עלילתיים בין ריבועי הקומיקס. הספר טוען כי קומיקס משתנה מאדם לאדם מכיוון שהעלילה נתמכת על ידי דמיונו של האדם - ככל שהקורא יהיה יצירתי יותר, כך הקומיקס יעבור במוחו בצורה יותר 'חלקה' (בגלל זה ילדים נוטים לחבב יותר קומיקס מאשר מבוגרים). הספר פותח בדיון על מושג האוריינות החזותית ובהיסטוריה של הקומיקס. מקלאוד מזכיר בין השאר סיפורים גרפיים עתיקים כהקדמה לספר. להבין קומיקס מציין את הקריקטוריסט השווייצרי רודולפה טופפר במובנים רבים "אבי הקומיקס המודרני". מקלאוד מדגיש את השימוש של טופפר ב"קריקטורות וגבולות הפאנל". מקלאוד מדגיש גם את ההבדלים בין דמויות איקוניות למציאותיות. ניתן להשוות בין דמויות איקוניות לסרט מצויר רגיל, ואילו דמויות ריאליסטיות מתמקדות יותר בצילומים. מקלאוד אף טוען כי התרבות המערבית מובלת על ידי תמונות איקוניות יותר מתמונות ריאליסטיות, בגלל הפשטות שלהן. אחד ממושגי הספר הוא "המשולש הגדול", שפרוס על שני עמודים, שהוא כלי לסידור דמויות שונות מעולם הקומיקס כשהוא מבטא דמויות מוכרות ומסדר אותם על פי שלושה קריטריונים: ריאליסטי, אייקוני ומופשט. מקלאוד מציב את הייצוג הריאליסטי בפינה השמאלית התחתונה, ייצוג אייקוני בפינה הימנית התחתונה, ותמונה מופשטת, בקצה המשולש האחרון. סרטוט זה מאפשר שיבוץ ומיפוי של סגנונות על פי הקשת.
פרסים.
"להבין קומיקס" זכה במספר פרסי "הארווי" בשנת 1994 עבור הרומן הגרפי הטוב ביותר / חומר מקורי והמצגת הביוגרפית, ההיסטורית או העיתונאית הטובה ביותר. בנוסף, זכה מקלאוד בפרס הארווי לסופר הטוב ביותר בשנת 1994. הספר זכה בפרס אייזנר היוקרתי באותה שנה בקטגוריית ספר הקומיקס הטוב ביותר. מקלאוד זכה בפרס אדמסון לשנת 1994 לספר הקומיקס הבינלאומי הטוב ביותר. הספר עלה לגמר פרס הוגו בשנת 1994 לספר הספרים הטוב ביותר. התרגום השוודי לספר, Serier: Den Osynliga Konsten, שיצא בשנת 1995 בהוצאת "Hafted", זכה בפרס השוודי Urhund"en" בשנת 1996. התרגום הצרפתי לספר, שכותרתו הייתה "L'Art invisible" יצא לאור על ידי ההוצאה הצרפתית "Vertige Graphic", זכה בפרס מרי בפסטיבל הקומיקס הבינלאומי "Angoulême" בצרפת בשנת 2000. בנוסף, הוא היה מועמד לפרס השנה בפסטיבל הקומיקס הבינלאומי של אנגולאם לספר הטוב ביותר.
ביקורות.
הספר קיבל ביקורות מצוינות מקרב אנשים רבים שעוסקים במקצוע הקומיקס, חלקם ישראלים וחלקם אף מפורסמים בעולם. אלן מור הבריטי כתב על הספר כי הוא "הניתוח הטוב ביותר של מדיום הקומיקס שפגשתי אי פעם". ניל גיימן, כותב רב המכר "סנדמן" כתב על הספר "אם אתם רוצים לראות רב אמן בפעולה - אתם חייבים לקרוא את הספר הזה". אתגר קרת הישראלי כתב על הספר כי הוא "ספר מומלץ לכל מי שאוהב את אמנות הקומיקס וספר חובה לכל אלו שמזלזלים בה". ויל אייזנר, אחד מגדולי הסופרים בתחום הקומיקס (הוא עצמו מוזכר בספר כמה וכמה פעמים), כתב כי "ניתוח פורץ דרך וסקירה אינטלקטואלית של הקומיקס כמדיום רב-ערך". ארט ספיגלמן, כותב הספר מאוס פורץ הדרך, השיב על הספר כי הוא "הקומיקס האינטליגנטי ביותר שראיתי זה זמן רב. מפרק לגורמים את השפה הסודית של הקומיקס ואגב כך מגלה את סודות הזמן, המקום, האמנות והקוסמוס כולו". ריינה טלגמאייר, כותבת קומיקס יחסית חדשה ביחס לשאר המצוטטים כאן, כתבה כי "הספר העיף לי את הראש ונתן לי ארגז כלים שמשמש אותי עד היום". מישל קישקה הישראלי גם הוא כתב ש"[הוא] ספר קומיקס עשיר, מעמיק ומרתק, שמוכיח הלכה למעשה ששפת הקומיקס היא גם כלי לימודי יוצא דופן". רותו מודן, אף היא ישראלית (זוכה שני פרסי אייזנר), כתבה ש"להבין קומיקס שינה את הדרך שבה אני קוראת קומיקס והשפיע על איך שאני מציירת קומיקס. זה ספר חובה לכל חובב ולכל מי שרוצה להיות אמן קומיקס מקצועי". ארי פולמן, הבמאי והמאייר, כתב כי "ספר מומלץ לכל חובב קומיקס, ובעיקר ספר חובה לכל מי שגר באותו בית עם חובב קומיקס ולא מבין WTF"
יציאה לאור.
קטעים מתוך הספר פורסמו בעיתון "גיבורים מדהימים # 200" (אפריל 1992); גיליון זה זכה אחר כך בפרס דון תומפסון משנת 1992 בקטגוריית היצירה הטובה ביותר לספרות בדיונית. מקלאוד פרסם את התצוגה המקדימה של הספר בוועידת אומנויות הקומיקס העולמית באוגוסט 1992. הספר פורסם לראשונה על ידי הוצאת "טונדרה" בשנת 1993; מהדורה שנייה יצאה לאור על ידי ההוצאות "Kitchen Sink Press", "קומיקס DC", "ורטיגו קומיקס" ו- "HarperPerennial". את הספר ערך מארק מרטין, ואת גופן האותיות יצר בוב לפן.
השפעות.
יחד עם הספר "קומיקס ואמנות רצף" של ויל אייזנר, הספר "להבין קומיקס" הוא ספר חובה ללימודי קומיקס בארצות הברית ובריטניה, ומי שבוחר במסלול זה באוניברסיטה מחויב לרכוש אותו כחלק מספרי הלימוד. הספר תואר כ"אחד הספרים התבוניים ביותר העוסקים בעיצוב ממשקי גרפים שנכתבו אי פעם" על ידי אחד מיוצרי מחשב אפל, מקינטוש, אנדי הרצפלד.
יחסי אלג'יריה–מצרים