טיסות לישראל וממנה.
ריינאייר מפעילה 2 טיסות שבועיות עונתיות בין הנמל לאילת.
האריסון אפול
תיק 1000
תיק 1000 (מכונה גם: פרשת המתנות) הוא חקירה פלילית שעניינה במערכת היחסים בין ראש ממשלת ישראל לשעבר, בנימין נתניהו ובין אנשי העסקים ג'יימס פאקר וארנון מילצ'ן. החקירה נוהלה על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרת ישראל ועסקה במתנות שקיבל נתניהו ובתמורה שניתנה על פי החשד.
החקירה נפתחה רשמית בדצמבר 2016 ובמהלכה נתניהו נחקר באזהרה בפרשה מספר פעמים. על פי ממצאי החקירה, משנת 2011 ועד לשנת 2016, קיבלו נתניהו ובני ביתו טובות הנאה משני אנשי העסקים בסכומים של כשבע מאות אלף ש"ח.
בנובמבר 2019 החליט היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, להגיש נגד נתניהו כתב אישום בסעיפי מרמה והפרת אמונים, לאחר שהתקיים שימוע. משפטו של נתניהו החל ב-24 במאי 2020. על פי האישום, בתמורה לטובות ההנאה ביצע נתניהו פעולות בענייניו של מילצ'ן תוך ניגוד עניינים בין מחויבותו האישית למילצ'ן לבין מחויבותו לציבור.
פרסומים אודות הפרשה.
ארנון מילצ'ן.
על פי כתב האישום מאז 1999 התקיימה בין בנימין נתניהו לארנון מילצ'ן מערכת קשרי הון-שלטון. על פי החשד, בשנת 2013 פעל נתניהו לקדם את הארכת הפטור ממס לתושב חוזר, מהלך שהייתה בו תועלת כלכלית עבור מילצ'ן. על פי החשד, הוא פנה בעניין לאנשי משרד האוצר. אלה התנגדו למהלך בנימוק שההטבה איננה עולה בקנה אחד עם האינטרס הלאומי, והפטור לא הוארך.
על פי החשד, בשנים 2013–2014 פעל נתניהו מול גורמי ממשל אמריקנים על מנת שתינתן למילצ'ן ויזה לארצות הברית. עוד על פי החשד, בשנת 2015 פעל נתניהו בעצמו והנחה את מנכ"ל משרד התקשורת, שלמה פילבר, לסייע למילצ'ן בעניינים הנוגעים לרגולציה, בקשר לעסקת מיזוג בין חברות התקשורת "רשת" ו"קשת", על מנת שהשקעה שאותה בחן מילצ'ן תהיה כדאית עבורו.
בינואר 2017 מסר מילצ'ן עדות במסגרת החקירה. לפי "חברת החדשות", אחת הראיות שבידי החוקרים היא חשבון בבעלותו של מילצ'ן עם פירוט רכישת משקאות חריפים בחנות "חינאוי ג'ורג'" בהרצליה בשנים 2012−2010, בסך 57 אלף שקל. לפי החשדות המשקאות והמתנות הועברו לבני משפחת נתניהו. נטען גם כי ראש הממשלה קיבל סיגרים במשך 8 שנים, ששוויים הצטבר לכדי מאות אלפי שקלים. במרץ 2017 פורסם כי נתניהו אמר בחקירה שאינו יכול לעשן סיגרים ברוב חודשי השנה בשל בעיה רפואית, ושרופאו האישי אישר את טענתו.
רעיית ראש הממשלה, שרה נתניהו עומתה עם החשדות ולפי פרסומים אמרה בחקירה שלה ולבעלה מערכת יחסים קרובה עם מילצ'ן, ושגם הם העניקו מצדם למילצ'ן מתנות. גם יאיר נתניהו העיד במסגרת הפרשה.
על פי פרסום בחדשות "ערוץ 2", אמר מילצ'ן בחקירה כי הוא העביר במשך תקופה ארוכה לבני הזוג נתניהו מתנות בשווי מאות אלפי שקלים, על פי דרישתם. הוא הוסיף ואמר שהמתנות ניתנו כחלק ממערכת יחסים חברית והוא לא ציפה לקבל דבר בתמורה. מאוחר יותר, בספטמבר 2017, נחקר מילצ'ן לראשונה באזהרה, בחשד למתן שוחד לנתניהו.
אנשי עסקים נוספים.
בשנת 2013 הכיר מילצ'ן לנתניהו את המיליארדר ג'יימס פאקר. ב"ערוץ 10" פורסם כי נתניהו נהג להשתמש בביתו של פאקר בקיסריה לפגישות, וכי בנו, יאיר נתניהו, התארח בבתיו של פאקר בתל אביב וביתו שמחוץ לישראל. עוד נטען כי פאקר העניק כרטיסים להופעה של מי שהייתה בת זוגו, מריה קארי, למשפחת נתניהו ולמי שהיה אז ראש המטה לביטחון לאומי, יוסי כהן. עוד פורסם ב"ערוץ 10" כי במסגרת הפרשה נחקר גם חשד שפאקר סיפק לנתניהו ורעייתו ארוחות והטבות נוספות בשווי עשרות אלפי שקלים. בנובמבר 2017 גבתה משטרת ישראל עדות מפאקר במלבורן, בשיתוף עם המשטרה האוסטרלית. המשטרה גבתה בפרשה גם עדויות של אנשי העסקים פויו זבלודוביץ' וספנסר פרטרידג'.
באוגוסט 2017 נחקר בפרשה לן בלווטניק בלונדון. בחדשות "ערוץ 2" דווח כי בלווטניק העיד שרכישת "ערוץ 10" נעשתה לבקשת נתניהו, אשר הועברה באמצעות ראש הסגל לשעבר של בנימין נתניהו, ארי הרו. בידיעה הוזכר חשד שלפיו ההצעה של בלווטניק, אשר הציע מחיר כפול מזה של אילן שילוח, אפשרה העברת סכומי כסף לבעלי המניות, בהם ארנון מילצ'ן. באותו חודש חתם ארי הרו על הסכם עד מדינה, שבמסגרתו הוא אמור להעיד ולספק ראיות בפרשה זו ובתיק 2000.
לפרשה נקשר גם שמו של המיליארדר ההודי ראטאן טאטא , לשעבר ראש "קבוצת טאטא", בעניין אזור סחר חופשי בגבול ישראל-ירדן. החשד שעלה הוא שאם הפרויקט היה מתממש, מילצ'ן היה מרוויח סכום כסף. עורך הדין המקורב לנתניהו דן אבי-יצחק הכחיש כי נתניהו היה מודע לכך שמילצ'ן קשור למיזם.
העמדה לדין.
ב-13 בפברואר 2018 סיכמה המשטרה את החקירה בעמדה שנמצאה תשתית ראייתית להעמדה לדין של נתניהו בעבירות של קבלת שוחד וכן מרמה והפרת אמונים ושל מילצ'ן בעבירה של מתן שוחד. לדברי המשטרה קיבל נתניהו סיגרים, שמפניות ותכשיטים בשווי כולל של כמיליון ש"ח ממילצ'ן ומג'יימס פאקר, ובתמורה פעל למתן הטבות שונות למילצ'ן. גם פרקליט המדינה שי ניצן והפרקליטה המלווה ליאת בן ארי המליצו להעמיד את בנימין נתניהו לדין, בכפוף לשימוע, בגין עבירה של קבלת שוחד בתיק.
ב-21 בנובמבר 2019 הודיע מנדלבליט כי החליט להגיש כתב אישום נגד נתניהו בעבירה של מרמה והפרת אמונים בתיק זה (וגם בתיקים 2000 ו- 4000). ב-28 בינואר 2020, לאחר שנתניהו משך מהכנסת את בקשתו לחסינות, הגיש היועץ המשפטי לממשלה את כתב האישום בשלושת התיקים לבית המשפט המחוזי בירושלים. משפטו של נתניהו החל ב-24 במאי 2020. נתניהו נחשד שפעל לטובת מילצ'ן בשלושה תחומים: מול גורמי הממשל בארצות הברית על מנת שיתנו למילצ'ן ויזה; מול שר האוצר להאריך את פטור המס הניתן לתושבים חוזרים; ותוך הפעלת מנכ"ל משרדו, לסייע למילצ'ן בענייני רגולציה הנוגעים למיזוג החברות "רשת" ו"קשת".
במהלך המשפט, התקבלה בקשת התביעה לצרף עדים נוספים לכתב האישום. ביולי 2022 ניתנה בבית המשפט עדותה של העוזרת האישית של מילצ'ן, הדס קליין.
תגובות נתניהו והליכוד.
על החשדות כלפיו אמר בנימין נתניהו כמה פעמים: "לא יהיה כלום, כי אין כלום". במהלך החקירות העלו חברי כנסת מטעם "הליכוד" הצעות חוק הנוגעות לחקירות משטרה. בין ההצעות היו הצעה, שנודעה בשם "החוק הצרפתי", לאסור חקירה של ראש ממשלה מכהן בעבירות קלות, והצעה, שנודעה בשם "חוק ההמלצות", שלפיה תוצאות חקירת משטרה יועברו לפרקליטות המדינה ללא שהמשטרה תציין עמדתה בעניין הגשת כתב אישום.
לאחר הגשת מסקנות המשטרה בפברואר 2018 הכחיש נתניהו שפעל לטובת מילצ'ן. הוא ציין כי פעל במקרים רבים נגד האינטרסים הכלכליים של מילצ'ן, כגון כאשר פעל לסגירת "ערוץ 10" שנמצא בבעלותו ופעל כשר האוצר למען שבירת המונופול של מילצ'ן בתחום חלקי החילוף. בנוסף אמר כי החוק המיטיב עם תושבים חוזרים הועבר על ידי ממשלת אולמרט וקודם על ידי יאיר לפיד, חברו של מילצ'ן. לגבי הטענות כי פעל להחזיר למילצ'ן את הוויזה שנשללה ממנו, אמר כי הוויזה נשללה משום שפורסם בתקשורת שפעל למען מדינת ישראל, וחובתו של ראש ממשלת ישראל לפעול למען אנשים שנפגעו בנסיבות אלו, כפי שפעל למען אחרים. בנוסף ערער נתניהו על הלגיטימיות והאובייקטיביות של החקירה משום שלדבריו "אי אפשר להשתחרר מהרושם שהן הושפעו מתחושות חסרות בסיס של גורמי חקירה שמאמינים שאני פעלתי נגדם".
ממלכת בולגריה הראשונה
ממלכת בולגריה השנייה
ממלכת בולגריה השלישית
מפרץ דארבל
מפרץ דארבל (באנגלית: Darbel Bay) הוא מפרץ שרוחבו 45 ק"מ, המכרסם בחוף המערבי של ארץ גרהאם בין חצי האי סטרשר לחצי האי פרניק, ביבשת אנטארקטיקה.
הכניסה אליו היא דרומית-מערבית לכף בלו וצפונית-מזרחית לכף ריי.
הקרחונים וידמארק אייס פיאדמונט, קארדל, ארסקין, הופקינס, דראמונד, וידואוסון, מקיין, סולון ושקורפיל מזינים את המפרץ.
היסטוריה.
גילוי המפרץ.
המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה, 1908–1910, בהנהגת ז'אן-באטיסט שארקו גילתה את המפרץ, מיפתה אותו בקווים כלליים.
המפרץ מופה בשנית בשנת 1931 על ידי סגל חקירות דיסקברי על ספינת המחקר "דיסקברי II", ושוב על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, 1934–1937, בראשות ג'ון ריימיל.
מקור השם.
שארקו נתן למפרץ השם "Baie Marin Darbel".
אוגדה משוריינת
נפת גולן
נמל התעופה הבין-לאומי זאגרב
נמל התעופה הבין-לאומי זאגרב פרניו טוג'מן (בקרואטית: Međunarodna zračna luka Dr. Franjo Tuđman) הוא נמל תעופה השוכן כ-10 קילומטר דרומית מזרחית לזאגרב, בירת קרואטיה, ומהווה בסיס פעולה מרכזי לחברת הדגל הקרואטית, קרואטיה איירליינס.
היסטוריה.
נמל התעופה הנוכחי נבנה ב-1962 ליד העיירה פלסו. בתחילה כלל הנמל מסלול המראה באורך 2,500 מטר וטרמינל נוסעים בשטח של 1,000 מטר רבוע. בשנת 1966 נבנה טרמינל חדש ומודרני יותר בשטר של 5,000 מטר רבוע. ב-1974 הוארך מסלול ההמראה לאורך 3,252 מטר והטרמינל הורחב לשטח 12,000 מטר רבוע. ב-12 באפריל 2012 קיבלה חברת "נמלי תעופה פריז" זיכיון להפעלת התעופה ל-30 שנה מאת ממשלת קרואטיה. במסגרת ההסכם על החברה המפעילה לבנות טרמינל חדש. ואכן, ב-2013 החלה בנייתו של טרמינל חדש בשטח 70,000 מטר רבוע, שנגמרה בחודש מרץ 2017.
נמל התעופה סקופיה
המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה
המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה (באנגלית: French Antarctic Expedition - בראשי תיבות: FAE; בצרפתית: Expéditions polaires françaises - בראשי תיבות: ExPé או EPF) היא כל אחת ממשלחות צרפתיות אחדות לאנטארקטיקה.
המשלחת הראשונה.