דומונד היה חבר במושבת האמנות אולד ליים, קונטיקט, שם התגורר בשכונה בשם Grassy Hill. במשך כמה שנים עמד בראש בית הספר קיץ של הליגה לסטודנטים לאמנות, שם לימד גם בחוץ, כפי שהיה בצרפת.
לאחר שעבר בית הספר לוודסטוק, ניו יורק, דומונד המשיכה להעביר שיעורים פרטיים באולד ליים.
דומונד נפטר בעיר ניו יורק ב-6 בפברואר 1951, בגיל 85
בונו (אתר אינטרנט)
בונו היה אתר אינטרנט ישראלי שהופעל על ידי חברת בונו פאי אינטרנשיונל ופעל בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21.
האתר, שהיה בכתובת www.bono.co.il, החל לפעול בספטמבר 1999 ופנה לילדים ובני נוער בגילאים 8–18. במסגרת האתר עזרו הגולשים אחד לשני בשיעורי הבית. הילדים צברו "בונואים", כסף וירטואלי, שתורגם לפרסים בתמורה למתן תשובות על שאלות החברים באתר. בנוסף, הילדים באתר יכלו לבנות אתר פרטי משלהם.
נכון ליולי 2000 פעל האתר גם ברוסית ובצרפתית, והיה במשא ומתן לצורך הפעלת גרסה יפנית. באותו מועד הוערך שווי ב-35 מיליון ש"ח.
נכון לאוגוסט 2000 היו באתר כ-130 אלף רשומים. באותה עת פורסם כי בנק לאומי עומד לרכוש 10% מהאתר תמורת מיליון דולר. בספטמבר 2000 הודיע בנק לאומי על הקמת מיזם "בונו בנק", בשיתוף עם אתר בונו, שנועד להיות הבנק הראשון לילדים באינטרנט, שיאפשר לילדים לנהל את חשבון ה"בונואים" שלהם.
האתר נסגר, ככל הנראה, בסוף שנת 2002.
עמיתנות
האנציקלופדיה היהודית (פירושונים)
אל ארז
אל-ארז
כי אנו עמך (חב&quot;ד)
כי אנו עמך הם שנים מניגוני חב"ד, מהניגונים שלימד הרבי מלובביץ'. מילות שני הניגונים זהים, והם מתוך הפיוט "כי אנו עמך" מתפילות יום הכיפורים.
בהיות הלחן ממוצא חרדי, כל מבצעי השיר שרים אותו, כשמגיעים בשיר למילה אלוהינו, בצורה מצונזרת - "אלוקינו", כדי להימנע מהוצאת שם שמים לבטלה, מלבד בעת התפילה ביום הכיפורים אז שרים זאת ללא צנזור.
אודות.
הניגונים הם רק על שני הבתים הראשונים מתוך הפיוט, אך בעת התפילות ביום הכיפורים מצוי ששרים את רוב הבתים מתוך הפיוט במנגינה זו החזן והקהל בבית הכנסת יחדיו.
הניגונים מוכרים גם מחוץ לחסידות חב"ד, ומושרים בקהילות שונות ואף מחוץ לעולם החסידות, כך בחסידות סאטמר, בחסידות סאסוב ובישיבת פוניבז'. מצוי ששני הניגונים בני המנגינות השונות מושרים ברצף, כמו ביצוע של חיים ישראל באלבום "ירושלים", באלבום "אחלה פניו" של אודהליה ברלין, אלי מרקוס ועוד.
הניגון הראשון.
הניגון הראשון הוא ניגון שמחה, לימד אותו הרבי מנחם מנדל שניאורסון בשמחת תורה ה'תשי"ז (1956) הניגון מושר בחצר הרבי על סדר התפילה ביום הכיפורים ובהתוועדויות בחודש תשרי וכך נהוג בבתי כנסיות של חב"ד.
הניגון מופיע בספר הניגונים - חב"ד מספר קצ"ד (194).
עיבודים מוזיקליים.
הניגון הופיע בשנת 1960 באלבום "ניגוני חב"ד" 1 של ניח"ח, ב־1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה בביצוע של מנדי ג'רופי. ב־2014 הופיע באלבום "מתנה לחתונה" של רובי בנט. ב־2015 הופיע באלבום צמאה 1 בביצוע ארז לב ארי.
הניגון בוצע במהלך השנים גם על ידי יונתן רזאל, אביתר בנאי, אורן צור ונדב בכר, מקהלת הלב והמעיין עם ישי ריבו וחיליק פרנק, לאה שבת, מנדי פורטנוי, אברהם פריד, נועם בנאי, בני פרידמן, אלי ליפסקר ואחרים.
הניגון השני.
את הניגון השני, לימד הרבי מנחם מנדל שניאורסון את חסידיו בשמחת תורה ה'תשכ"ד (1963), כהקדמה לניגון הוא סיפר ששמע את הניגון מחסיד זקן שניגן את זה במוצאי יום הכיפורים, והסביר שלניגון אין סוף, תמיד חוזרים שוב להתחלה זה ניגון של בעל תשובה שאף פעם לא צריך להיות שבע תמיד יש לשאוף ליותר ויותר.
הניגון היה מושר בחצר הרבי על סדר התפילה ביום הכיפורים וכן נהוג בבתי כנסיות של חב"ד.
הניגון מופיע בספר הניגונים - חב"ד מספר רמ"ד (244). בשנת תש"ף (2020) פורסמה הקלטה של הרב יואל כהן ששר את הניגון בחודש חשוון תשכ"ד (1963), זמן קצר אחרי שהרבי לימד את הניגון.
עיבודים מוזיקליים.
הניגון הופיע בשנות ה-60 של המאה ה-20 באלבום "ניגוני חב"ד" 5 של ניח"ח. ב־1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה. ב־2002 הופיע באלבום "אבינו מלכנו" של אברהם פריד. ב־2011 הופיע באלבום "ימים נוראים" של לחיים טיש.
השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס ואחרים.
מקום שבעלי תשובה עומדין צדיקים גמורים אינם עומדין
מקום שבעלי תשובה עומדין צדיקים גמורים אינם עומדין היא אמרה ידועה שמקורה בתלמוד הבבלי, מסכת ברכות, ונאמרה על ידי רבי אבהו. פשוטה של האמרה: גדולה מעלתם של אנשים שחזרו בתשובה, על פני אנשים שהם צדיקים מלכתחילה, ולא חטאו.
רבי יוחנן חלק על דעתו של אבהו וגרס: "כל הנביאים כולן בנבואות הנחמה שאמרו, לא נתנבאו אלא לבעלי תשובה, אבל צדיקים גמורים עליהם נאמר 'עין לא ראתה אלהים זולתך'".
חז"ל נתנו פירושים שונים למחלוקת זו שבין רבי אבהו ורבי יוחנן, אם כי בעברית המודרנית השתרשה היטב הגרסה של רבי אבהו.
המקור.
משמע, לדעתו של רבי יוחנן, עדיפים אנשים שמלכתחילה לא חטאו, על פני חוטאים שחזרו בתשובה, על פי הפסוק בישעיהו ס"ד. ואילו רבי אבהו מסיק מהפסוק בישעיהו נ"ז: "שלום שלום לרחוק ולקרוב" שהרחוק, היינו בעל התשובה, בא כאן לפני הקרוב - הצדיק, ולכן הוא בשלב גבוה יותר. דהיינו, קיימת מחלוקת אצל חז"ל לגבי דירוגם של בעלי התשובה בסולם העדיפויות, לעומת הצדיקים הגמורים שלא חטאו ולא נזקקו לחזור בתשובה.
מבחר פירושים למחלוקת.
הנטייה של המפרשים הייתה להעדיף את דעתו של רבי יוחנן, שהרי עדיף צדיק שמעולם לא חטא, על בעל תשובה שחטא וחזר בו. המהרש"א יוצא מנקודת הנחה שגרסתו של רבי יוחנן היא הנכונה, והוא מייחס לרבי אבהו כוונה לאנשים שחשבו לעשות עבירה וגברו על יצרם, ולא לאנשים שעשו עבירה ושבו מדרכם הרעה.
דרך אחת לפרש את ה"סתירה" בין שני החכמים היא בפירוש 'תוספת יום הכיפורים' על מסכת יומא, פ"ו, ב', שמנסה לגשר על ההבדלים בין בעל התשובה והצדיק הגמור. הראשון נאלץ להתגבר שוב ושוב על יצרו, ואילו השני לא נאלץ כלל להיאבק. מכאן שמאמציו של בעל התשובה ראויים לגמול גדול יותר, שהרי "לפום צערא אגרא".
גם הרמב"ם הבחין בין המעולה ובין המושל בנפשו, וכך הוא אומר בשמונה פרקים
ובמקום אחר הוא אומר:
דרך אחרת ליישב בין העמדות, אומר הרב סתיו, היא ההבחנה בין בעלי תשובה שונים, על פי מה שהסיקו מדברי ריש לקיש בגמרא ביומא (פו עמוד ב): הוא מבחין בין בעל תשובה מאהבה, ואז עוונותיו נחשבים לו כזכויות, ובין בעל תשובה מיראה, ואז עוונותיו יחשבו לו כשגגות.
פין קידלנד
פין ארלינג קידלנד (בנורווגית: Finn Erling Kydland; ) הוא כלכלן נורווגי, הידוע בתרומתו לתורת מחזורי העסקים. הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה (UCSB). כמו כן, הוא פרופסור בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת קרנגי מלון , שם קיבל תואר דוקטור, ותפקיד במשרה חלקית בבית הספר הנורווגי לכלכלה (NHH). קידלנד זכה בפרס מדעי הכלכלה לזכרו של אלפרד נובל לשנת 2004, במשותף עם אדוארד פרסקוט, "על תרומותיהם בדינמיקה מקרו-כלכלית: הקונסיסטנטיות בזמן של מדיניות כלכלית והכוחות המניעים מאחורי מחזורי עסקים."
ביוגרפיה.
שנים מוקדמות.
קידלנד גדל בתור הבכור בין שישה אחים, בחוות המשפחה Søyland, שבאזור החקלאי ג'ארן במחוז רוגלנד שבמערב נורווגיה. הוא סיפר שקיבל חינוך ליברלי, והוריו לא הטילו מגבלות רבות על ילדיהם. קידלנד התעניין במתמטיקה וכלכלה בגיל צעיר, לאחר שעשה הנהלת חשבונות בחוות המינקים של חבר.
מאחר שהתעניין בכלכלה תאורטית, קידלנד קיבל תואר ראשון מבית הספר הנורווגי לכלכלה בשנת 1968 ותואר שלישי. בכלכלה מאוניברסיטת קרנגי מלון, בשנת 1973, נושא התיזה שלו היה: "Decentralized Macroeconomic Planning", בפיקוח אדוארד פרסקוט. לאחר סיום הדוקטורט שלו, הוא חזר ל-NHH כעוזר פרופסור. בשנת 1978 הוא חזר לקרנגי מלון כפרופסור חבר. מאז הוא גר בארצות הברית.
קריירה אקדמית.
תחומי ההתמחות של קידלנד הם כלכלה בכלל, וכלכלה פוליטית בפרט. תחומי ההוראה והעניין העיקריים שלו הם מחזורי עסקים, מוניטרית, מדיניות פיסקלית וכלכלת עבודה.
הוא הצטרף לפקולטה באוניברסיטת קרנגי מלון (CMU) בשנת 1977, שם שימש כפרופסור לכלכלה עד 2004, אז הפך לחבר סגל באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה והקים את המעבדה לכלכלה וכלכלה מצטברת (LAEF) באותו מוסד.
הוא עמית מחקר בבנקים של דאלאס, קליבלנד וסנט לואיס, ועמית במכון IC² באוניברסיטת טקסס באוסטין (UT Austin).
הוא גם פרופסור חבר במינהל ה- NHH, וכיהן בתפקידי חוקר ופרופסור מבקר, בין היתר, במכון הובר ובאוניברסיטת טורקואטו די טלה (UTDT) בבואנוס איירס, ארגנטינה.
חיים אישיים.
קידלנד התחתן עם ליב קילווולד בשנת 1968, עמה נולדו לו ארבעה ילדים; בנים, אריק וג'ון מרטין, ובנות, קמילה וקארי. כעת הוא נשוי לטוניה סקולר.
במקום שבעלי תשובה עומדין צדיקים גמורים אינם עומדין
התאחדות האיגרוף העולמית
התאחדות האיגרוף העולמית (באנגלית: World Boxing Association; בראשי תיבות: WBA) הוא איגוד האגרוף המקצועי הבינלאומי הוותיק ביותר. זהו אחד מארבעה ארגוני איגרוף החשובים (לצד IBF ,WBC ו-WBO) המתאמים קרבות איגרוף ברמה עולמית.
בשנת 1921 הוקם בארצות הברית התאחדות האיגרוף הלאומית (National Boxing Association). בשנת 1962, שמו שונה להתאחדות האיגרוף העולמית.
דירוג WBA.
דירוג התאחדות האיגרוף העולמית כולל את המתאגרפים החזקים בעולם בשבע עשרה קטגוריות משקל. עדכונים מתפרסמים מדי חודש באתר הרשמי של הארגון.
פרנק מייסון