באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות אישיות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 14, 15 ו-16 של 2:11.82 דקות, לפני מאי לווי ממכבי קריית אונו (2:11.82 דקות) ויעל דניאלי ממכבי פארק מים רעות (2:15.68 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:02.48 דקות, אחרי שחר מנחם ממכבי פארק מים רעות (1:01.36 דקות) וקרן זיבנר מהפועל דולפין נתניה (1:01.43 דקות), בשלב המוקדמות היא קבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 14, 15 ו-16 של 1:02.12 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום עשירי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.17 שניות, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אישי חדש של 59.03 שניות.
בתחרות בינלאומית שנערכה במדריד, ספרד זכתה ברזילי במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 2:19.79 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה במכון וינגייט היא שיפרה את שיאה במשחה זה והעמידה אותו על תוצאה של 2:19.18 דקות.
בתחרות גביע האיגוד שנערכה במכון וינגייט, ב-4 באפריל 2019 קבעה ברזלי במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:13.03 דקות, שיפור לשיא בן ה-3 שנים של קרן זיבנר (2:13.10 דקות), בהמשך התחרות היא קבעה במשחה ל-50 מטר גב שיא נערות חדש לגילאי 17 ו-18 חדש של 29.27 שניות, כבר בשלב המוקדמות היא קבעה שיא נערות חדש לגילאי 17 ו-18 חדש של 29.42 שניות ובמשחה ל-100 מטר גב שיא אישי חדש של 1:02.53 דקות.
בתחרות שבע הגבעות שנערכה ברומא ב-23 ביוני קבעה ברזלי במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:12.69 דקות, שיפור לשיאה הטרי בן החודשיים וחצי. נוסף לכך, היא קבעה במשחה ל-100 מטר גב שיא אישי חדש של 1:02.41 דקות. שבועיים לאחר מכן, באליפות אירופה לנוער שנערכה בקאזאן, רוסיה היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:12.01 דקות.
בתחרות סיום העונה (בריכת 25 מטר) שנערכה בווינגייט באוגוסט 2020 קבעה ברזלי במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:06.97 דקות, שיפור לשיא בן 4 השנים וחצי של אנדראה מורז (2:07.36 דקות). נוסף לכך, במשחה ל-100 מטר גב היא קבעה שיא אישי חדש של 59.42 שניות.
באולימפיאדת טוקיו (2020) סיימה ברזלי במקום 15 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:12.93 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 2:11.13 דקות ועלתה מהמקום ה-15.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 סיימה במקום עשירי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם אנסטסיה גורבנקו, דריה גולובטי ולאה פולונסקי בתוצאה של 3:43.59 דקות ובמקום 22 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.65 דקות.
אביבי יבין
אביבי ישראל יָבין (20 ביוני 1928 - 5 בפברואר 2016) היה פרופסור לפיזיקה גרעינית בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב. הוא פיתח שיטה לחקר רמות אנלוגיות בגרעינים, נושא בעל חשיבות בחקר מבנה הגרעין.
ביוגרפיה.
יבין נולד בזכרון יעקב לימימה-ברוני ודוד מונדז'ק. בין השנים 1934–1946 למד בבית הספר הריאלי בחיפה. בשנת 1946 התגייס לפלמ"ח במסגרת הכשרת עין גב (בית השיטה) ושירת בפלוגה ד' של הגדוד הראשון. החל מדצמבר 1947 שירת בפלוגת הסטודנטים בגדוד מוריה ובגדוד בית חורון. לאחר קום המדינה והקמת צה״ל, שירת יבין בחטיבת הראל. בתפקידו האחרון היה מפקד מחלקת מקלעים בינוניים בגדוד 62 והשתתף בניסיון הפריצה לעיר העתיקה ובהתקפה על ארמון הנציב. השתחרר מצה"ל בשנת 1949.
בשנת 1951 נישא לרבקה יבין לבית קרימסקי, מפקחת במשרד החינוך. לזוג נולדו להם שלושה ילדים: תלמה יבין, מעצבת, דוד יבין, מתמטיקאי, ועו"ד איילת ימימה (מימי) צמח.
ב-5 בפברואר 2016 נפטר יבין בביתו שבתל אביב כתוצאה משבר בכתף ואי ספיקת לב.
קריירה מחקרית.
את לימודי התואר הראשון בפיזיקה השלים אביבי יבין באוניברסיטה העברית שבירושלים, שם גם סיים את לימודיו לתואר שני בפיזיקה, במתמטיקה ובפילוסופיה בשנת 1954. בשנת 1958 קיבל יבין תואר דוקטור בפיזיקה גרעינית מאוניברסיטת וושינגטון שבסיאטל. באותה שנה המשיך לפוסט דוקטורט באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ובהמשך הפך לחבר הסגל האקדמי באוניברסיטה זו.
בשנים 1962-1960 שהה יבין בישראל, השתתף בוועדה לאנרגיה אטומית ועסק במחקר בכור במרכז למחקר גרעיני - שורק. בתקופה זו ריכז את עבודת הוועדה הבין מוסדית להקמת מאיץ חלקיקים לאומי, שבראשה עמד פרופסור סולי גבריאל כהן מהאוניברסיטה העברית.
בשנת 1967 הוזמן יבין לאוניברסיטת תל אביב על ידי פרופסור יובל נאמן, ובתוך כשנתיים הקים קבוצת מחקר בפיזיקה גרעינית, שכללה ארבעה פיזיקאים ניסיונאים ושני תאורטיקאים. הקבוצה התמקדה בחקר אינטראקציות של פאיונים ושל אלקטרונים עם גרעין האטום ונחשבה בין המובילות בעולם. בהמשך הצטרפו לקבוצה, שהפכה לחוג לפיזיקה גרעינית, עוד שני ניסיונאים ושלושה תאורטיקאים.
יבין היה הדקאן הראשון של הפקולטה למדעים מדויקים, בשנים 1971–1976.
יבין הגיע לדרגת פרופסור מן המניין באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין בשנת 1968. בתקופה זו זכה גם להיבחר כעמית האגודה האמריקאית בפיזיקה, בזכות שיטה מקורית שפיתח לחקר רמות אנלוגיות בגרעינים - נושא בעל חשיבות בחקר מבנה הגרעין. הוא עשה את המחקר שלו בפיזיקה גרעינית בארצות הברית, קנדה, צרפת ושווייץ.
בשנת 1978 הקים יבין את פרויקט המחקר על השלום באוניברסיטת תל אביב. במסגרת זו בוצעו מחקרים בנושא ונוצרו קשרים עם אוניברסיטאות במצרים. נושא השלום היה קרוב ללבו, הוא כתב ועסק בו עד יומו האחרון. בנוסף, הוא השקיע מאמצים רבים כדי להשיג שיתופי פעולה מדעיים בין מדענים ישראלים וערבים.
עלי בן פליס
עלי בן פליס (בברברית: ⴰⵍⵉ ⴱⴻⵏⴼⵍⵉⵙ; בערבית: على بن فليس; נולד ב-8 בספטמבר 1944) הוא משפטן ופוליטיקאי אלג'יראי-ברברי שכיהן כראש ממשלת אלג'יריה במשך שלוש שנים. הוא היה מועמדה של החזית הלאומית לשחרור אלג'יריה בבחירות לנשיאות אלג'יריה ב-2004 וב-2014.
ביוגרפיה.
בן פליס נולד ב-8 בספטמבר 1944 בעיר באתנה, העיר החמישית בגודלה באלג'יריה. כשהיה בן 13 איבד את אביו ואת אחיו הגדול במלחמת העצמאות של אלג'יריה.
למד בבית ספר יסודי בבאתנה והמשיך את לימודיו בקונסטנטין בתיכון חיחי אל-מכי, שם קיבל את תעודת הבגרות שלו. הוא נרשם לפקולטה למשפטים ולמדעי הכלכלה בעיר הבירה אלג'יר, ובשנת 1968 סיים את לימודיו וקיבל רישיון.
הוא הועסק במשרת שופט בבית המשפט העירוני באלג'יר באוקטובר 1968, אחר כך היה לשופט מוסמך ברשות המרכזית במשרד המשפטים, שם היה מנהל אגף אחראי על נוער עברייני מדצמבר 1968 עד סוף 1969. אז קיבל את תפקיד נציג המדינה בבית המשפט של באתנה מ-1969 עד 1971, לפני שהתקדם למשרת תובע כללי במועצה השופטת של קונסטנטין בשנת 1971. הוא החזיק במשרה זו עד שנת 1974, מועד הצטרפותו לסגל עורכי הדין.
בן פליס עבד כעורך דין בעיר באתנה ונבחר ליו"ר ארגון עורכי הדין באזור באתנה בין השנים 1983–1985. באותה תקופה היה חבר הוועדה המבצעת והמועצה הלאומית של הארגון הארצי של עורכי הדין. בשנת 1987 נבחר בפעם השנייה ליו"ר ארגון עורכי הדין של באתנה, עד שנת 1988.
הוא נשוי ואב לארבעה ילדים.
קריירה פוליטית.
בשנת 1988 נבחר לכהן כשר המשפטים, והחזיק במשרה זו בתקופת כהונתן של שלוש ממשלות רצופות (ממשלת קאצדי מרבאח, ממשלת מולוד חמרוש, וממשלת סיד אחמד ע'זאלי).
בעת כהונתו הארוכה כשר משפטים (1988–1991), מערכת המשפט באלג'יריה עברה רפורמות רבות. הוקמו רשויות משפט שונות. בפעם הראשונה מאז קבלת העצמאות של אלג'יריה התקבלה עצמאותה של הרשות השופטת, בכך שהיא הופרדה מהרשות המבצעת. כמה חוקים אחרים הועברו תחת בן פליס: חוק המסדיר את המקצוע עורך דין באלג'יריה ומקנה לעורכי הדין זכויות ההגנה, בדינים הקשורים לנוטריון, הוצאה לפועל וכן טקסטים המתייחסים ללשכת הרשם. בן פליס דאג לשפר את תנאי הכליאה. הוא גם דאג שלאזרחי אלג'יריה יהיה זכות לסנגור הוא התפטר מהממשלה לאחר שחלק מהרפורמות שרצה להעביר לא עברו.
ראש ממשלת אלג'יריה.
עלי בן פליס מונה לתפקיד ראש ממשלת אלג'יריה באוגוסט 2000. כהונתו חודשה ביוני 2002. במהלך תקופה זו, הוא יישם סגנון חדש של ממשל המבוסס על דיאלוג והתייעצות עם האזרחים. המומחיות המשפטית שלו והפתיחות שלו אפשרו לו לנטרל קונפליקטים חברתיים רבים. כראש ממשלה, הוא הורה לדבוק ביוזמות החקיקה שלו וברפורמות הכלכליות והחברתיות שהעביר כשר משפטים. הוא עזב את תפקידו כראש הממשלה בשנת 2003 במטרה להתמודד לנשיאות אלג'יריה.
הבחירות לנשיאות אלג'יריה 2004.
בן פליס היה המועמד העיקרי שהתמודד מול נשיא אלג'יריה המכהן עבד אל-עזיז בותפליקה. למרות היותו מועמד מוביל, היה פער ניכר בין אחוזי הקולות של בן פליס לבין אלה של בותפליקה (85% לבותפליקה ו-6.4 לבן פליס), בין היתר בעקבות אחוז ההצבעה הנמוך (58.1%). בסך הכל קיבל בן פליס 653,951 קולות וסיים במקום השני. בן פליס ותומכיו טענו כי במהלך הבחירות נפלו אי סדרים ואף הוגשו תלונות לוועדה האחראית על ניהול הבחירות.
בן פליס העדיף שלא להתמודד בבחירות לנשיאות אלג'יריה 2009, שגם בהן ניצח הנשיא המכהן בותפליקה.
הבחירות לנשיאות אלג'יריה 2014.
עשר שנים לאחר הבחירות בהן סיים מקום שני, הודיע בן פליס ב-19 בינואר על כוונתו להתמודד בבחירות לנשיאות אלג'יריה. בבחירות אלה התמודד מטעם מפלגת העצמאות של אלג'יריה וסיים במקום השני (אחרי הנשיא בותפליקה) לאחר שזכה ב-1,244,918 קולות, שהיוו 12.185 מהקולות. גם בבחירות אלה אחוז ההצבעה היה מאוד נמוך, 51.7%.
סטייט פארם ארנה