עוד בהיותו פעוט שודך עם קרובת משפחתו (בת דודה שנייה), חיה שרה רחל, בתו של רבי ישראל פרידמן מהוסיאטין (נפטרה בתשי"ט). בכסלו תרנ"ה, כשהיה בן 16, התקיימו נישואיו והוא עבר להוסיאטין, שהייתה עיירת ספר בגבול בין רוסיה לאוסטריה. בהיותו סמוך על שולחן חותנו, למד בעיקר תורה, ורכש גם ידע כללי, לרבות שפות זרות. החל מנישואיו ועד לפטירת חותנו (במשך כ-54 שנים), חי ופעל בסמיכות אליו.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה והקרבות בגליציה עבר עם חותנו לעיר באד הומבורג הסמוכה לפרנקפורט, ולאחר מכן לווינה. במהלך המלחמה נעצר כנתין זר. גם לאחר המלחמה נותר חותנו בווינה. בשלהי המלחמה ייסד שם עם קרוביו (רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ' ורבי שלמה חיים פרידמן מסדיגורה) את ההסתדרות החסידית-ציונית "חברת יישוב ארץ ישראל" שחברה בתרע"ח (1918) להסתדרות המזרחי, שהוא היה אחד ממנהיגיה. ב־1920 השתתף בוועידת לונדון מטעם תנועת המזרחי בווינה. הוא פרסם מאמרים על הציונות בעיתון הווינאי Morgen-Zeitung, ובעיתונים נוספים. ב־1924 נתמנה לחבר מרכז המזרחי במרכז אירופה ובבלקן. סבל מרדיפות מצד קנאים ומתנגדי הציונות בשל פעילותו זו.
בטבת תרצ"ז (1937) עלה לארץ ישראל עם חותנו, והתיישב בתל אביב ברחוב ביאליק 19, שם היו גם בית הכנסת ובית מדרשו. בתקופת מלחמת העולם השנייה התבטא בחיוב לגבי התנדבות לגיוס לצבא הבריטי. לאחר עלייתו לארץ ישראל פסק מפעילות ציבורית, והקדיש את זמנו בעיקר ללימוד תורה.
עם פטירת חותנו בחנוכה תש"ט (1949) מילא את מקומו על פי צוואתו, עם זאת, חלק מחסידי חותנו פנו לחסידויות אחרות.
רבי יעקב התפרסם כמסתפק במועט, בניגוד לשאר אדמו"רי חסידות רוז'ין, שנודעה ב"דרך המלכות" שלה - הנהגה של פאר והדר. החזיק בהשקפות ציוניות דתיות וערך טיש ביום העצמאות. דברי התורה שאמר בטיש נאמרו בעברית (ולא ביידיש, כמקובל בין אדמו"רים עד אז), ובהברה אשכנזית. נודע כבעל בקיאות רחבה במקורות תורניים ובין המתייעצים איתו היו הרב אליעזר יהודה וולדנברג והרב ראובן מרגליות.
לרבי יעקב נולדו בן ובת. חתנו, הרב יעקב יושע בוימינגר שהיה מנהל בתי הדין הרבניים בתל אביב, נפטר עוד בחייו.
רבי יעקב נפטר בי"ח בחשוון תשי"ז (1956) ונקבר בבית הקברות היהודי העתיק בטבריה בסמוך לקבר חותנו. בצוואתו לא מינה רבי יעקב ממשיך כאדמו"ר, ולאחר פטירתו חסידים פנו גם לאשתו כדי שתברך אותם. לאחר פטירת אשתו בשנת 1958 הוכתר בנו רבי יצחק פרידמן מהוסיאטין ('השיח יצחק') לאדמו"ר. רבי יצחק לא נישא מעולם, ולאחר פטירתו בתשכ"ט (1969) נפסקה השושלת.
כתביו.
תורותיו של רבי יעקב כונסו על ידי חסידיו לספר אהלי יעקב שמכיל (דרשות) לפי סדר פרשיות השבוע, שנשא מתקופת עלייתו (החל מאביב תרצ"ז, כ-3 חודשים לאחר עלייתו ארצה) ועד פטירתו, בדרך כלל בסעודה שלישית. רוב התורות שבספר הם מהתקופה שבין עלייתו לארץ ישראל לבין מינויו לאדמו"ר, שכן מנהג אדמור"י בית הוסיאטין היה שלא לומר דברי תורה בפומבי, ולכן כל זמן שחותנו כיהן כאדמו"ר נשא דברי תורה כמעט מדי שבת, אך לאחר מינויו לאדמו"ר נשא דברי תורה רק באירועים מיוחדים.
התורות מבוססות על מחברות שבהן רשם רבי יעקב את דבריו, בתוספת עריכה מעטה. הוא מתייחס בדבריו למאורעות השעה, בהם השואה והקמת המדינה. רוב תורותיו ליום העצמאות נשארו בכתב יד, מלבד תורה אחת שנאמרה בשבת, ו' באייר תש"ח (כ־24 שעות לאחר הכרזת המדינה), ותורה נוספת שנאמרה באחת השנים הראשונות למדינה כאשר ה' באייר חל בשבת (בפרשת 'תזריע-מצורע', אך ללא ציון כי מדובר ביום העצמאות).
הספר יצא בשני חלקים ובשלוש מהדורות, האחרונה שבהם משנת תשס"ו (2006).
מכ&quot;ם דופלר
מכ"ם דופלר (באנגלית: Doppler Radar) הוא מכ"ם המבוסס על אפקט דופלר (הסטת תדר כתלות במהירות היחסית בין המכ"ם לעצם הנבדק). באמצעות מכ"ם זה ניתן לגלות את מהירות האובייקט שאחריו עוקבים.
אות המיקרוגל המשודר על ידי אנטנת מכ"ם כיוונית לעבר עצם כלשהו מוחזרת עם הסטת תדר ביחס לתדר המשודר ומאפשרת לפענח בדיוק רב את מהירות העצם. גופי אכיפה בעולם, כגון משטרת התנועה, עושים שימוש נרחב במכ"ם זה, כמו גם גופי צבא וביטחון, בקרת תנועה אווירית, לוויינים, וכן בתחומי רדיולוגיה ומטאורולוגיה.
אפקט דופלר.
אפקט דופלר קרוי על שם הפיזיקאי האוסטרי כריסטיאן אנדראס דופלר, אשר תיאר לראשונה ב-1842 כיצד תדרי אור וגלי קול מושפעים מהתנועה היחסית בין מקור הגלים לגלאי. האפקט מוכר מאוד, משינוי בצליל של גלי הקול שמשמיעים רכבות למשל. צליל שריקת הרכבת נשמע גבוה יותר כשהרכבת מתקרבת ונמוך יותר כאשר היא מתרחקת.
עקרון פעולה.
מכ"ם דופלר הוא מכ"ם (מגלה כיוון מרחק) המספק מדידת מהירות כפלט. מכ"ם דופלר מסווג כמשדר: פולס קוהרנטי, גל רציף או מאופנן תדר. מכ"ם דופלר על גל רציף (CW) מספק רק תוצאת מהירות. המכ"מים הראשונים היו מסוג רציף, אך במהרה התפתחו למכ"מים מאופנני תדר (FM-CW) אשר סורקים את תדרי המשדר כדי לפענח ולקבוע מרחק.
תרנגול לגהורן
דאגי פוינטר
דאגי לי פוינטר (באנגלית: Dougie Lee Poynter; נולד ב-30 בנובמבר 1987) הוא הבסיסט וזמר הרקע בלהקת הפופ רוק הבריטית מקפליי.
ביוגרפיה.
פוינטר נולד וגדל בקורינגהם, אסקס, אנגליה.
הוא התגורר עם אימו סאם ואחותו הקטנה ג'זמין. אביו עזב את המשפחה מעט לפני הצטרפותו של פוינטר ללהקה מקפליי.
בילדותו, נהג פוינטר לגדל לטאות ולעזור להן להמליט, וכך זכה בכינוי "מלך הלטאות" בבית הספר.
פוינטר היה חבר בלהקת פאנק בשם "ATAIZ" ולאחר מכן עבר ללונדון ובגיל 15 הצטרף ללהקה מקפליי.
בלהקה הוא מנגן בס, ועושה קולות רקע ולעיתים גם כותב שירים ושר.
הוא כתב את השיר "Silence Is A Scary Sound" שיצא בשנת 2005 (וגם שר אותו יחד עם דני וטום), וגם הסינגל של מקפליי, "Transylvania", אשר יצא במאי 2007.
דאגי שר את השיר "Ignorance" והשיר "Mr.Brightside" ואת גרסאותיו לשירים "Baby's Coming Back" ו-"I'll Be OK". דאגי משחק תפקיד ראשי בקליפ "That's The Truth" של מקפליי, שצולם בלונדון ב-14.1.2011.
ב-2006 זכה פוינטר בפרס "Virgin Media" בקטגוריית "הגבר המוערץ של השנה", ועם מקפליי בפרס "להקת השנה". ב-2007, זכה פוינטר שוב בקטגוריית "הגבר המוערץ של השנה", ועם להקתו זכה ב"הופעת השנה".
מונרו (ניו יורק)
מונרו (באנגלית: Monroe) היא עיירה במחוז אורנג' במדינת ניו יורק שבארצות הברית. העיירה נקראת על-שמו של נשיא ארצות הברית ג'יימס מונרו.
בעיירה מונרו היו עד 2019 שלושה יישובים, מונרו, קריית יואל ומרבית היישוב הרימן (Harriman), אשר חלקו השני שייך לעיירה וודברי (Woodbury). בנובמבר 2017 נערך משאל עם לפיצול קריית יואל ממונרו, והקמת עירייה עצמאית לקריית יואל, ואכן הצעה זו זכתה ברוב מוחץ, ובאישור מושל ניו יורק אנדרו קומו החל מה-1 בינואר 2019 הפכה קריית יואל יחד עם דונמים נוספים באזור, לעיירה עצמאית שקיבלה את השם פאלם טרי (Palm Tree), שמשמעותו בתרגום לעברית הוא עץ תמר, וביידיש טייטלבוים, כשמו של מייסד המושבה האדמו"ר מסאטמר הרב יואל טייטלבוים.
היסטוריה.
שטח העיירה הוא חלק מאזור שנקרא צ'יזקוק (Cheesecock, בלשון האינדיאנית המקומית: מקום גבוה). העיירה הוקמה בשנת 1799 וקיבלה את השם צ'יזקוק. ב-1801 שונה השם לסאות'פילדס (Southfields, באנגלית: שדות דרומיים). ב-1808 שונה השם למונרו (Munroe) וב-1818 למונרו (Monroe) לכבוד ג'יימס מונרו שכיהן אז כנשיא ארצות הברית.
נתונים סטטיסטים.
שטחה של העיירה הוא כ-55 קמ"ר והאוכלוסייה של העיירה לפני היפרדותה של קריית יואל ממנה, היה 31,407 (לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2000), מתוכם: 93.91% לבנים, 1.22% אפרו אמריקאים, 1.36% אסייתים.
ג'ומס
מליחה
תרצ&quot;ז
רבי ישראל מרוז'ין
קריית יואל
תש&quot;ט
תשי&quot;ז
קרית יואל
אבר מן החי
אבר מן החי הוא שמה של מצוות לא תעשה האוסרת אכילת אבר שניטל מבעל חיים בעודו חי, גם לאחר מיתת בעל החיים. האיסור מופיע לראשונה בדברי ה' לנח ולבניו יחד עם היתר אכילת הבשר: . האיסור לעם ישראל מופיע בספר דברים בפרשיה העוסקת בהיתר "בשר חולין".
בניגוד לבשר בחלב אבר מן החי מותר בהנאה, כלומר מותר לכל שימוש למעט אכילה.
טעם המצווה.
בספר החינוך כתב שטעם המצווה הוא הימנעות מאכזריות - .
העובדה שמצווה זו כלולה בתוך שבע מצוות בני נח, שהן המצוות הקדומות והאוניברסליות שניתנו לכל בני אנוש, מלמדת על פיתוי גדול לאכילת אבר מן החי שהיה קיים בימי קדם. בהיעדר אמצעי קירור והקפאה, המתת בהמה חייבה לאכול את כל בשרה בתוך זמן קצר, שאם לא כן הבשר היה מתקלקל. כריתת אבר מהבהמה בעודה חיה, ככל שהמעשה הזה נראה אכזרי, סיפקה למשפחה כמות בשר קטנה יותר, בעוד הבהמה מוסיפה לחיות. האיסור מבטא את התפיסה כי אילוצי התזונה של האדם אינם מצדיקים התאכזרות קשה כל כך לבעלי חיים.
בעלי החיים.
בתוספתא מבואר, שאיסור אבר מן החי חל על בהמות, חיות ועופות, אך לא על דגים וחגבים. הרמב"ם מסביר דין זה בכך שהם אינם טעונים שחיטה, ומאותה סיבה פסק הט"ז שדין איבר מן החי אינו חל גם על בן פקועה. בתלמוד מובאת מחלוקת תנאים בנוגע לבעלי חיים טמאים: דעת רבי יהודה ורבי אלעזר, שאיסור אבר מן החי נוהג אף בהם. ואילו דעת חכמים, שאין איסור זה נוהג אלא בטהורים. רבי מאיר מקל יותר, ולדעתו אין איסור אבר מן החי אלא בבהמות טהורות בלבד.
על אף שחלב ניטל מן הבהמה בעודה בחיים, הוא אינו נכלל באיסור "אבר מן החי".
בחיי הבהמה.