בלש לת"ם (לשכת תפקידים מיוחדים) ירושלים, רכז מודיעין לת"ם/ימ"ר ירושלים, מ"מ בקורס רכזים בשפרעם, קצין בילוש ימ"ר ירושלים, קצין מודיעין ובילוש תחנת נווה יעקב ירושלים, ראש לשכת מודיעין ובילוש מרחב מוריה, מפקד יחידה ללוחמה בפשיעה- 'לביא' מג"ב ירושלים, קצין מודיעין של מחוז ירושלים, קצין אגף חקירות ומודיעין במרחב ציון, מדריך במכללה לקצינים בכירים, קצין אגף חקירות ומודיעין במחוז מרכז, מפקד ימ"ר (יחידה מרכזית) מרכז, מפקד מרחב שפלה, סממ"ז דרום.
קורות חייו.
ילדות ונעורים.
מוטי נולד וגדל בשכונת עיר גנים בירושלים בן לעמרם ולברטין, בילדותו למד בקריית מנחם, בתיכון עבר לבית הספר חוות הנוער הציוני ובתום לימודיו ב-1984 התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים, במהלך שירותו הצבאי ביצע פעילות מבצעית בלבנון וסיים את שרותו כרס"פ אג"ם במקתמ"ר (מפקדת קצין תותחנים ראשי).
השכלה והכשרות.
בעל תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת 'דרבי' ותואר שני במדעי המדינה ואכיפת חוק מאוניברסיטת חיפה, בעל הכשרת גישור כללי ומשפחה מטעם לשכת עורכי הדין ובוגר תוכנית "להב" למנהלים בכירים במסגרת השתלמות תתי-ניצבים במשטרת ישראל.
משפחתו.
מוטי מתגורר כיום בגדרה, נשוי אב לחמישה וסב לאורי, בניו הגדולים משרתים במשטרת ישראל, הבכור סטודנט לתואר ראשון בקרימינולוגיה, משרת ככלבן והשני, סטודנט לתואר ראשון במשפטים, משרת בחטיבת הסיגינט (מודיעין אותות אלקטרוני) ובנו הקטן נמצא בשירותו הצבאי .
שירותו במשטרה.
ב־1987 התגייס למשטרת ישראל כבלש בלת"ם ירושלים.
ב־1991 מרחב ירושלים הפך למחוז ירושלים ובו שימש כרכז מודיעין בימ"ר.
ב-1994 סיים את קורס הקצינים במרכז ללימודי משטרה והוצב להדרכה כמפקד מחלקה בקורס רכזי מודיעין ובילוש.
ב-1995 חזר לימ"ר ירושלים כקצין בילוש וב-1996 שימש כקצין מודיעין ובילוש בתחנה הצפונית (נווה יעקב) של מחוז ירושלים.
בהיותו בדרגת מפקח מונה לרפ"ק כראש לשכת מודיעין ובילוש במרחב מוריה בירושלים עד לשנת 2000, אז הושאל למג"ב ושימש כמפקד היחידה ללוחמה בפשיעה של מחוז ירושלים - יחידת 'לביא'. תקופה זו אופיינה בריבוי פיגועים בעיר ירושלים והיחידה השתלבה בפעילות בילוש מעבר לפעילותה במלחמה בפשיעה, שיא פעילות היחידה נרשם בחיסול מחבל שהגיע למחסום ארם עם נשק ורימונים, מתוך כוונה לבצע פיגוע בתל אביב.
בשנת 2004 קודם אדרעי לדרגת סנ"צ בתפקיד קצין מודיעין של מחוז ירושלים, בתפקיד זה ליווה את מצעד הגאווה שברקע אירועים משמעותיים כדוגמת חקירת הפיגוע ביישוב עלי, הפיגוע בבית ג'מאל והפרות הסדר ההמוניות עקב קיום מצעד הגאווה בירושלים ומעצרו הראשון של ישי שליסל וליווי מודיעיני של אירועי ההתנתקות.
בשנת 2008 עבר לשמש כקצין אגף חקירות ומודיעין של מרחב ציון בירושלים, בין האירועים הבולטים הייתה חקירת פרשיית אליאור חן (בה שימש כאחראי צוות החקירה ואף חקר אישית את אליאור חן וחסידיו בארץ ובברזיל, שם הסתתר; בסיומה של הפרשה נידונו הנאשמים למאסרים ממושכים), חקירת אירוע רצח במועדון 'ואן גוך' וטיפול בהפרות סדר של חרדים, שנמשכו שבועות רבים בעקבות פתיחת חניון קרתא ובהפגנות על רקע חקירת פרשת האם המרעיבה, בסיום תפקיד זה, עבר לשמש כמדריך במכללת נעורים לתפקידי פיקוד בכיר במשטרת ישראל, שם פיקד על קורס ראשי משרדים באג"ם וראשי משרדים של אגף חקירות ומודיעין.
בשנת 2011 מונה לשמש כקצין אח"ם (אגף חקירות ומודיעין) של מחוז מרכז שם הוביל תהליכי אח"מ תוך הנחיה מקצועית לכלל יחידות המחוז בכלל ופיקוד ישיר על יחידת ההונאה המחוזית (בין שאר האירועים שטופלו היה פיצוח פרשיית 'עוקץ' של מיליוני שקלים מחברת יס, עוקץ ישראלים על ידי הנפקת כרטיסי אשראי מזויפים באנדורה וניהול חקירת הפרשה של ה'כדור המרכזי' על התנהלות שופטים והימורים לא חוקיים בכדורגל הישראלי, הפעיל מבצעים "סיכול ממוחשב" בהפעלת סוכנת כנגד פדופילים ברשת שבמהלכה נעצרו עשרות פדופילים ברשת..
ב־2014 מונה למפקד הימ"ר- היחידה המרכזית של מחוז מרכז, תחת פיקודו התנהלו חקירות רצח מורכבות במגזר הערבי והיהודי, לחימה בארגוני פשיעה, הפעלת סוכנים סמויים בישראל ובשאר העולם (הופעל סוכן ייחודי, אשר הפליל חשודים רבים מאזור המשולש בעבירות סחר באמל"ח וסוכן שהופעל יחד עם רשות המיסים בפרשייה של הנפקת חשבוניות מס פיקטיביות בשווי עבירה של כמיליארד שקלים).
בשנת 2016 עם קבלת דרגת התת ניצב מונה למפקד מרחב שפלה, בתפקיד זה ביצע תהליכים ארגוניים חשובים תוך שילוב ופריצת דרך בתחום הטכנולוגי.
בשנת 2019 נתמנה לסממ"ז דרום.
מיהאי באביץ'
מיהאי לאסלו אקוש באביץ' סנט-אישטוואני (בהונגרית: Babits Mihály או Szentistváni Babits Mihály László Ákos , 26 בנובמבר 1883 סקסארד - 4 באוגוסט 1941 בודפשט) היה משורר, סופר, מסאי, היסטוריון של הספרות, מבקר ספרות ומתרגם הונגרי. חלק משיריו נוגעים בנושאים בעלי אופי דתי. הוא נמנה עם נציגי דור הסופרים הראשון שהתבלטו בחוג הדו-שבועון הספרותי החשוב בהונגריה, ניוגט (מערב) שהוא הפך לעורכו הראשי (השני) משנת 1929 (לאחר תקופת העורך הראשי הראשון הוגו איגנוטוש) ועד מותו בשנת 1941. באביץ' כונה "המשורר המלומד" (Poeta Doctus) של הספרות ההונגרית. היה חבר באגודת קישפלודי ובאגודת פטפי.
ביוגרפיה.
ילדות וצעירות.
באביץ' נולד בשנת 1883 בסֶקסארד, בירת המחוז טולנה כבנם של השופט מיהאי באביץ' (שעבד בבודשפט ואחר כך החל משנת 1891 בבית משפט בפץ') ושל האַינאלקה (אורורה) לבית קֶלֶמֶן (Kelemen), אישה שוחרת תרבות, כולל שירה, שידעה לדלקם בעל פה את "יבגני אונייגין" מאת פושקין, את הפואמה "טולדי" מאת יאנוש אראן ואת הרומן בחרוזים של לאסלו אראן, "גיבור התעתועים". אחד מקרובי המשפחה של האם היה המשפטן דז'ה בודאי.
שם המשפחה באביץ' נפוץ בקרב הסרבים והקרואטים. לדברי הסופר לא היה ידוע לו דבר על אבות ממוצא סלאבי ומשפחתו מצד האב היא משפחת אצילים הונגרים שמקורה באזור שומוג'. באביץ' טען שקיימת גם מילה הונגרית עתיקה דומה, אך אם היה מתברר שיש לו באמת גם מוצא סלאבי, היה רואה בזאת העשרה מבורכת, כמו במקרים של מיקלוש זריני או שנדור פטפי.
באביץ' למד בבתי ספר יסודיים בבודפשט ובפץ' ואחר כך החל מספטמבר 1893 הוא למד בגימנסית הנזירים הציסטרסיאנים על שם לאיוש הגדול בעיר פץ'. ב-1898 כשהיה תלמיד בשנה חמישית בגימנסיה מת האב ואלמנתו עברה עם שני ילדיה לבית סבה, יוז'ף קלמן בסקסארד. סבתה, אינוצנציה לבית ראץ (המופיעה בשם "הדודה צנצי" ברומן של באביץ' "בני המוות") איחדה את המשפחה סביבה. בשנים 1901–1905 הוא למד בפקולטה ללימודים הומניים באוניברסיטת פטר פאזמאן בבודפשט ספרות הונגרית וצרפתית, אחר כך ספרות הונגרית ולטינית. בעת לימודי הסגנון בקורס של לאסלו נֵגיישי (Négyesy), עשה באביץ' היכרות עם דז'ה קוסטולאני ועם דיולה יוהאס. כסטודנט התוודע להגותם של ארתור שופנהאואר ושל פרידריך ניטשה. בתום לימודיו הוסמך להוראת הונגרית ולטינית ולימד ספרות הונגרית בגימנסיות בבאיה (1906-1905), בסקסארד, אויפשט, סגד (1908-1906), אחר כך בפגראש (בטרנסילבניה) (1911-1908), שוב באויפשט בגימנסיית "קלמן קנווש" (1911) ולבסוף בגימנסיית "פרנץ קלצ'יי" בבודפשט (1918-1912).
פעילותו ספרותית והפובליציסטית.
כתב שירים עוד מהתחלת המאה ה-20 אך את פעילותו הספרותית הרשמית החל בשנת 1908 כשפורסמו לו שירים באוסף לשירה "א הולנאפ" ("יום המחר" "A Holnap") שהוצא לאור בעיר נאג'ווארד.
באותה שנה ערך מסע באיטליה בעקבות דנטה אליגיירי, ואחריו באו מסעות נוספים לשם. הם נתנו לו השראה לתרגם להונגרית את הקומדיה האלוהית של דנטה: "התופת" (1913), "כור המצרף" (1920), גן עדן (1923).
בשנת 1911 הפך לכותב הבית של המגזין "ניוגאט" (מערב), לצד מחברים חשובים אחרים כגון אנדרה אדי, גיולה קרודי או אלדאר שפפלין.
זמן קצר בימי המהפכה ההונגרית משנת 1918 התמנה כפרופסור לספרות זרה ולספרות הונגרית מודרנית באוניברסיטה ע"ש לוראנד אטווש בבודפשט, אך אחרי נפילת המשטר הקומוניסטי בגלל השקפתו הפציפיסטית הודח מתפקידיו על ידי השלטון הימני החדש.
הרומן של באביץ' "הכליף-חסידה" הוא ספר מדע בדיוני על האישיות המפוצלת שנכתב בהשפעת התורה של פרויד. עלילתו של ספר אחר, "Elza pilóta, vagy a tökéletes társadalom" ("הטייסת אלזה או החברה המושלמת") מתרחשת בעתיד אוטופי. בכמה מיצירותיו ניכר עניינו בהגותם של אנרי ברגסון ופרידריך ניטשה.
בשנת 1921 התחתן באביץ' עם המשוררת אילונה טאנר, שפרסמה שירים תחת שם העט סופי טרק.
(Sophie Török). כעבור שנתיים עבר הזוג לגור באסטרגום. בשנת 1927 התקבל הסופר באגודת קישפלודי מנה באביץ' כאמור לעורך הראשי של כתב העת ניוגט (עד 1933 במקביל לז'יגמונד מוריץ) וכיהן בתפקיד זה עד יום מותו.
בשנת 1937 אובחן עם סרטן של הגרון. ב-1941 הוא נפטר בבודפשט בגיל 57. הובא לקבורה בבית העלמין קרפשי בבודפשט.
פעילותו הספרותית.
שירתו התאפיינה במגוון סגנוני רחב תוך שימוש וירטואוזי בשפה. לעיתים סגנונו התקרב לאקספרסיוניזם כמו בתיאורו את אירוע הדמים של דיכוי הפגנת הפועלים ב-23 במאי 1912 בשירו "עשרים ושלושה במאי בראקושפאלוטה". גוון דומה ניתן למצוא גם בשיריו הפציפיסטיים בימי מלחמת העולם הראשונה.
בשנותיו האחרונות גישתו הפציפיסטית וזו הדתית קתולית פעלו יחדיו בהעברת מסר הומניסטי. אף על פי שהצטייר לא פעם כבעל השקפה אמנותית שהדגישה את הפן האמנותי האסתטי לעומת הפן המגויס, גילה באביץ' מודעות לאחריותו ושליחותו הנבואית כמשורר
אמנם.
עניינו בשפות בינלאומיות.