בטמפרטורות גבוהות מטמפרטורת קירי (או טמפרטורת ניל עבור חומרים אנטי פרומגנטיים), האנרגיה התרמית ממסכת על הכוחות המזווגים, וגורמת למומנטים המגנטיים האטומיים לנוע באקראי. כיוון שכבר אין יותר סדר מגנטי, השדה המגנטי הפנימי מפסיק להתקיים והחומר מראה התנהגות פאראמגנטית. אם החומר הוא לא הומוגני, ניתן לצפות בצברי אטומים פאראמגנטיים ופרומגנטיים באותה טמפרטורה, ובמילים אחרות, בשלב של פאראמגנטיות על. הרעיון של פאראמגנטיות על מהווה חלק מאלגוריתם הצבר העל פאראמגנטי (SPC), כמו גם בהרחבה שלו: SPC עולמי .
פאראמגנטיות על מתרחשת כאשר חומר עשוי מהרבה גבישים בודדים קטנים (1-10nm). במקרה זה, גם כאשר הטמפרטורה היא מתחת לטמפרטורת קירי או ניל (ומכאן שהאנרגיה התרמית לא מספיקה כדי להתגבר על הכוחות המזווגים בין שני אטומים שכנים), האנרגיה התרמית מספיקה כדי לשנות את כיוון המגנטיזציה בכל הגביש הבודד.
התנודות בכיוון המגנטיזציה שנגרמות מכך גורמות לשדה המגנטי להגיע לערך של אפס בממוצע. באופן זה, החומר מתנהג באופן דומה לפאראמגנטיות, מלבד שבמקום שכל אטום יהיה מושפע עצמאית מהשדה המגנטי החיצוני, המומנט המגנטי של כל הגביש הבודד יטה להיערך עם השדה המגנטי.
האנרגיה הדרושה כדי לשנות את כיוון המגנטיזציה של גביש בודד ידועה בשם "אנרגיה גבישית אניזוטרופית" ותלויה בתכונות החומר ובגודל הגביש הבודד. ככל שגודל הגביש הבודד יורד, כך גם האנרגיה הגבישית האניזוטרופית, מה שגורם להפחתה בטמפרטורה שבה החומר יהפוך לעל פאראמגנטי.
הקצב שבו חלקיקים יאבדו את הכיוון שלהם נקבע על ידי משוואת ניל ארניוס. באופן מיוחד, היא פונקציה של הירידה המעריכית בנפח מערך הסיבים.
השפעות על כוננים קשיחים.
פאראמגנטיות על מציבה גבול לצפיפות האחסון של כוננים קשיחים בגלל הגודל המינימלי של החלקיקים שניתן להשתמש בהם. גבול זה ידוע בשם "גבול על פאראמגנטי". הטכנולוגיה הנוכחית של דיסק קשיח עם הקלטה אורכית מוערכת כבעלת גבול של 100 עד 200Gbit/sq.inch, למרות שהערכה זו משתנה כל הזמן.
טכניקה אחת שהוצעה על מנת להרחיב את צפיפות ההקלטה על דיסקים קשיחים היא לעשות שימוש בהקלטה אנכית במקום בהקלטה האורכית המסורתית. דבר זה משנה את הגאומטריה של הדיסק ומשנה את העוצמה של האפקט העל פאראמגנטי. הדעה כיום היא שהקלטה אנכית תאפשר להגיע לצפיפויות מידע של עד 1Tbit/sq.inch.
טכניקה נוספת שנמצאת בתהליכי פיתוח היא שימוש בכונני HAMR (הקלטה מגנטית המסתייעת בחום), שעושים שימוש בחומרים יציבים בגדלים קטנים בהרבה. אבל, הם דורשים חימום לפני שהאוריינטציה המגנטית של ביט יכולה להשתנות.
יישומים של פאראמגנטיות על.
יישומים כלליים.
פרו-נוזלים: צמיגות מתואמת.
חיישנים: רגישות גבוהה.
התאספות עצמית.
יישומים ביו-רפואיים.
גילוי: דימות תהודה מגנטית (MRI).
הפרדה: תאים, DNA, חלבונים, RNA.
טיפול: העברת תרופות, היפרתרמיה (חום גבוה).
כמת לוגי
אנדראה פאלדיו
מותחן (פירושונים)
אלי אמלינג
אליזבת שרה (אלי) אמלינג (בהולנדית: Elisabeth Sara (Elly) Ameling; נולדה ב-8 בפברואר 1933) היא זמרת סופרן הולנדית.
ביוגרפיה.
אמלינג, ילידת רוטרדם, למדה אצל בודי ראפ ופייר ברנאק. הקריירה שלה החלה כשזכתה בפרס הראשון בתחרות ווקאלית בהולנד בשנת 1956 ובתחרות הבינלאומית "דה מוזיק" בז'נבה, שווייץ, 1958.
את הקריירה שלה פיתחה בעיקר כזמרת קונצרטים ולידר, עם גיחות מזדמנות לאופרה. מוניטין בינלאומיים עשתה לה ברסיטלים של שירים צרפתיים וגרמניים ובכשרונה יוצא הדופן לפרשנות מוזיקלית. אלי אמלינג מצליחה בה במידה במוזיקה קאמרית ותזמורתית, באופרות ובאורטוריות. הרסיטל הראשון שלה בארצות הברית התקיים במרכז לינקולן בניו יורק ב-1968 והופעתה הראשונה באופרה באמריקה הייתה בתפקיד איליה ב"אידומניאו" של מוצרט, בשנת 1974 בוושינגטון.
יצירות בנות זמננו, בעיקר משל בני ארצה, ברטוס ואן ליר ורוברט הפנר, תופסות אף הן מקום ברפרטואר הגדול שלה. אמלינג הקליטה יותר מ-150 אלבומים וזכתה בפרסי תקליטים רבים.
ויליאם השני מלך סקוטלנד
מרי השנייה
ליברסקו
תמי עזריה
תמי (תמר) עזריה (נולדה ב-25 באפריל 1950) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה.
תמי עזריה נולדה וגדלה בקיבוץ עין חרוד איחוד, שבעמק יזרעאל. החלה את הקריירה האמנותית כזמרת ושחקנית בלהקת הנח"ל, שהעלתה ב-1969 את תוכניתה ה - 22 "שא לשלום", הידועה כ"בהיאחזות הנח"ל בסיני". בין שירי התוכנית היו "שיר לשלום", "הבן יקירי לי" ו"היאחזות הנח"ל בסיני". "הבן יקיר לי" צולם כקליפ לטלוויזיה הישראלית בימיה הראשונים. זו הייתה חשיפתה הטלוויזיונית הראשונה של עזריה.
במהלך החזרות וההופעות של להקת הנח"ל השתתפה עזריה ב"פינות פוגי", במסגרת תוכנית הרדיו של דורי בן זאב, "ממנו אלייך" ובהקלטת אופרת הרוק "סיפורי פוגי" מאת דני סנדרסון שכללה מעברים מוזיקליים ונונסנס, בתפקיד קרלה ובת האיכר. סנדרסון, שאסף כמה מחבריו מהלהקה, הקליט את החזרות לאופרה "סיפורי פוגי" שנערכו במרתף ביתו ושראו אור לראשונה באוסף "כוורת בקופסה" (2013) (דיסק מס' 1).
לאחר שחרורה מצה"ל הוחתמה עזריה על ידי המפיק אברהם דשא (פשנל), והופיעה יחד עם בוגרי להקות צבאיות נוספים בהצגה "ג'אמבו". בשנת 1972 השתתפה בהצגה "שוקולד מנטה מסטיק" (על שום קריאת מוכרי הממתקים שהיו עוברים אז בבתי הקולנוע בזמן ההפסקות), שנולד בעקבות ההפקה קונגרס הצחוק הציוני. יחד עימה הופיעו חברותיה ללהקת הנח"ל, ירדנה ארזי ורותי הולצמן. ההצגה, אשר עסקה בחיי תל אביב הקטנה, הייתה להצלחה גדולה. בעקבות ההצגה הקים פשנל את השלישייה המקורית של "שוקולד מנטה מסטיק", שהופיעה לראשונה במסגרת ההצגה ובמקביל בפסטיבל שירי ילדים מס' 3 עם השיר "אברה קדברה". בעקבות הצלחת השיר וזכייתו במקום השני, הפכה השלישייה להצלחה, שבעקבותיה נוצרה תוכנית הטלוויזיה "חג לי" לחג הפסח, חג השבועות וראש השנה. ההופעות המשמעויות הבאות של ההרכב היו בפסטיבל הזמר והפזמון 1973, בו ביצעו יחד עם שלישיית אף אוזן גרון את השיר "נצח ישראל לא ישקר" (שבוצע במקור על ידי רותי נבון) ובכנס להקות הנח"ל שנערך כמה שבועות לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים. בתום המלחמה ובעקבות מות אמה, פרשה עזריה מהשלישייה והביאה במקומה את חברתה מלהקת הנח"ל לאה לופטין. עקב נישואיה נסעה לארצות הברית. שם, ילדה את שתי בנותיה והמשיכה להופיע במסגרות שונות.
בשנת 1977 חזרה עזריה לישראל והשתתפה במופע "שלושים שנה ושיר". הצטרפה אל תיאטרון "הקיבוץ" ולקראת סוף שנות השמונים משסיימה לימודי משחק ב"סמינר הקיבוצים" הופיעה בהצגות "עלי כינור" ו"חתונת הדמים" בתיאטרון "הבימה".
ה'תרל&quot;ח
בכ"ט בתמוז ה'תרל"ח - נרכשה הקרקע עליה עתידה לקום פתח תקווה, על ידי יואל משה סלומון, יהושע שטמפפר, זרח ברנט ודוד גוטמן. אירוע ההגעה אל הקרקע מונצח בשירו של יורם טהרלב "הבלדה על יואל משה סלומון": .
ה'תרל&quot;ט
תרל&quot;ח
תרנ&quot;ו
גראזר AK
כור גרעיני טבעי
כור גרעיני טבעי הוא כור גרעיני קדום שתגובת השרשרת החלה בו באופן ספונטני והוא עבד באופן עצמאי. ייתכן שכורים כאלה פעלו במרבצי אורניום ברחבי העולם לפני מיליארדי שנה כאשר ריכוזו של החומר הבקיע אורניום-235 היה גבוה יותר מאשר כיום. מכרה האורניום באוקלו שבגבון הוא המקום היחיד שבו התגלו עד כה (2013) ראיות לקיומם של כורים גרעיניים טבעיים קדומים.
תנאים להיווצרות כור טבעי.
כיום, אורניום טבעי מכיל שלושה איזוטופים בריכוזים הבאים: 99.2745% אורניום-238, 0.72% אורניום-235, ו-0.0055% אורניום-234. מתוכם, רק אורניום-235 הוא חומר בקיע, כלומר יש לו סיכוי סביר ליצור תגובת שרשרת גרעינית שבה נייטרונים שנפלטים באופן ספונטני בתהליך הביקוע הגרעיני פוגעים באטומים נוספים וגורמים גם להם לעבור ביקוע. תגובת שרשרת גרעינית מהווה תהליך ביקוע מואץ שמכלה במהירות יחסית את מלאי האורניום-235, אך לצורך הצתתה דרושה כמות אורניום גבוהה. כמות זו קרויה מסה קריטית, וגודלה תלוי בריכוז האיזוטופ הבקיע, אורניום-235. כיום, ריכוזו הנמוך בעפרות אורניום טבעיות לא מאפשר הצתה של תגובת שרשרת טבעית, וזו הסיבה לכך שיש צורך להעשיר אורניום, כלומר להגדיל את ריכוזו של אורניום-235, על מנת להשתמש בו בכורים גרעיניים או בנשק גרעיני.
זמן מחצית החיים של שני האיזוטופים הנפוצים בעפרת אורניום טבעית הוא שונה. לאיזוטופ המסיבי יותר, אורניום-238, יש זמן מחצית חיים קרוב ל-4.5 מיליארד שנים, בעוד שלאורניום-235 יש זמן מחצית חיים קצר יותר, כ-700 מיליון שנה. בהתאם לכך, ניתן לצפות לריכוז גבוה יותר של אורניום-235 בתקופות קדומות. כך למשל, ריכוז זה עמד על כ-3% לפני כ-2 מיליארד שנה. ריכוז גבוה יותר של אורניום-235 גורר מסה קריטית נמוכה יותר, ואין זה מן הנמנע כי במצבורי אורניום קדומים החלה תגובת שרשרת בתקופה זו.
למים היה כנראה תפקיד בהסעת האורניום ממקום התגבשותו הראשוני. הדבר תרם לריכוזו של האורניום במרבצים קטנים וליצירת מסה קריטית. הסעת האורניום התאפשרה על ידי התמוססתו במים ושקיעתו באזורים מסוימים. תהליך זה של המסה ושקיעה הוא תהליך חמצון חיזור, והוא יכול היה להתרחש רק כאשר כמות החמצן במים הייתה גדולה מספיק. זאת הסיבה לכך שאין מצפים למצוא כורים גרעיניים טבעיים בסביבה הראשונית, נטולת החמצן, של כדור הארץ. למים היה כנראה תפקיד נוסף. סביר להניח שמי תהום היוו מאט נייטרונים טבעי, שהקטין את האנרגיה הקינטית ואת המהירות של הנייטרונים שנפלטו בתהליך הביקוע, והעלה את הסיכוי להצתה של תגובת שרשרת גרעינית.