לפי דובר צה"ל נהרגו 1115 ישראלים ואזרחים זרים על ידי פלסטינים, מהם 785 אזרחים ו-330 אנשי כוחות הביטחון.
לפי בצלם נהרגו 1011 ישראלים, מהם 697 אזרחים ו-314 אנשי כוחות הביטחון.
אבדות בצד הפלסטיני.
לפי בצלם נהרגו 3834 פלסטינים, מהם 1812 לא היו מעורבים בלחימה, 208 היו יעד לסיכול ממוקד ו-41 נהרגו בידי אזרחים ישראלים. כמו כן לפי בצלם 118 פלסטינים נהרגו בידי פלסטינים (נתון זה סותר את הנתון 192 אותו פרסמו ב-2005).
סיכום - 2007.
על פי בצלם:
לפי השב"כ נהרגו מתחילת 2007 עד נובמבר 2007 10 ישראלים. מספר זה לא כולל 2 חיילים שנהרגו בפיגוע ירי ב-28 בדצמבר 2007.
לפי nrg מעריב בשנת 2007 הרג צה"ל 310 מחבלים פלסטינים.
על פי השב"כ, מינואר 2008 ועד ה-29 בספטמבר 2008 נהרגו 31 ישראלים, בהם 20 אזרחים, 8 חיילי צה"ל, 2 שוטרי מג"ב ומתנדב זר אחד.
A Rush of Blood to the Head
A Rush of Blood to the Head (בעברית: זרימת דם לראש) הוא אלבומה השני של להקת הרוק הבריטית קולדפליי, שיצא באוגוסט 2002, כשנתיים לאחר אלבום הבכורה המצליח Parachutes, שיצא ב-2000.
אבחזית
אַבְּחָזִית (аҧсуа бызшǝа, аҧсшǝа) היא השפה המדוברת במחוז הבדלני אבחזיה שבגאורגיה. משתייכת למשפחת השפות הקווקזיות, ותחת הגדרה זו למשפחת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות שכוללות את השפות הצ'רקסית, האבחזית והאבזית. השפה נמצאת על אותו "ענף" משפחתי לצד האבזית, והן יוצרות את הענף אבחזית-אבזית.
השפה מדוברת על ידי כ-80,000 דוברים באבחזיה עצמה ועוד כ-20,000 דוברים בגאורגיה שמחוץ למחוז אבחזיה, כמו גם על ידי כ-500,000 דוברים בצפון-מזרח טורקיה.
שפה זו היא השפה הרשמית במחוז אבחזיה, ולא הגאורגית כבשאר מחוזות גאורגיה.
קרט (יחידת טוהר)
קרט (Karat) הוא מידה לתיאור דרגת טוהר של סגסוגת זהב ופלטינה.
לפי מדד זה, זהב טהור הוא זהב 24 קרט. אם מחצית ממסת הסגסוגת הנדונה היא זהב והמחצית השנייה - מתכות אחרות, הרי שמדובר בזהב שטוהרו 12 קרט. כלומר:
כאשר:
מקובל לסמן את דרגת הטוהר של סגסוגות זהב ופלטינה, ובמדינות מסוימות אף חובה לעשות כן. בישראל חל איסור לקרוא למוצרים בהם תכולת הזהב נמוכה מ-9 קרט בשם מוצרי זהב.
תומאס סאוורי
פוליה
פּוּליה (באיטלקית: Puglia) הוא מחוז בדרום איטליה; חלקו הדרומי הוא חצי האי סלנטו, ה"עקב" ב"מגף האיטלקי". ערי הנמל של פוליה - בארי וברינדיזי, שימשו כנמל המוצא לספינות המעפילים לארץ ישראל, משלהי מלחמת העולם השנייה ועד הקמת המדינה.
גאוגרפיה.
מחוז פוליה גובל בצפון במוליזה, במערב בקמפניה ובבזיליקטה, בדרום במפרץ טאראנטו ובים היוני, ובמזרח בים האדריאטי.
שטח המחוז 19,366 קמ"ר, ומספר תושביו מעל 4 מיליון.
בירת המחוז היא בארי.
המחוז מחולק לשש נפות והן: בארי, ברינדיזי, בארלטה-אנדריה-טראני, פוג'ה, לצ'ה וטאראנטו.
שטח נפת פוג'יה חופף פחות או יותר לשטח של "קפיטנטה" (Capitanata). מקור השם קפיטנטה ("קטפנו" ;Catapano) הוא מן המונח הלטיני "קפיטן" אשר משמעותו קפטן. שטח נפת בארי חופף פחות או יותר לשטח של "טֶרָה דִּי בארי" (Terra di Bari).שטח נפת לצ'ה חופף פחות או יותר לשטח של "טֶרָה ד'אוטרנטו" (Terra d'Ótranto ).
המחוז מרוחק בקצהו הדרומי רק 80 ק"מ מחופי אלבניה הנמצאת מצידו השני של הים האדריאטי.
חקלאות.
הגידולים החקלאיים במחוז הם:
היסטוריה.
בזמנים קדומים מאוד נקרא רק החלק הצפוני של פוליה בשמו הנוכחי; החלק הדרומי, חצי האי סלנטו (Salento) — ה"עקב" ב"מגף האיטלקי" — נקרא אז קלבריה.
באזור הר סרסנו נמצאו קברים מהמאה ה-9 לפנה"ס.
האזור היה מיושב בתחילה על ידי שבטים איטליים וקבוצות תושבים מיוון הקדומה שישבו במקום עד המאה ה-4 לפנה"ס, אז נכבש המקום על ידי הרומאים.
בזמן המלחמות הפוניות לקח המחוז חלק חשוב במלחמה הפונית השנייה.
לאחר נפילת רומא התיישבו במקום קבוצות של גותים, לומברדים וביזנטים.
במהלך המאה ה-11 נכבשה פוליה על ידי הנורמנים.
מידי הנורמנים עברה פוליה לידי ממלכת סיציליה ומשם לממלכת נאפולי.
מסוף המאה ה-12 ובתחילת המאה ה-13 הייתה פוליה תחת שלטון בית הוהנשטאופן הגרמני.
בית הספר הוגוורטס לכישוף ולקוסמות
אקראיות
אקראיות היא היעדר חוקיות בהקשר למאורע נתון. יש להבדיל בין אקראיות לאי-צפיוּת, שכן לא כל מידע שלא ניתן לחיזוי הוא אקראי (ראו בהמשך). בניסוח אחר אקראיות היא מצב כאוטי, שאינו מוּנָע או מכוון לתכלית כלשהי, נעשה או מתרחש ללא מגמה או בחירה מודעת. בעולם הדיגיטלי התפיסה של אקראיות מתייחסת לחוסר סדר או אי-עקביות של רצף סמלים או צעדים, כך שלא קיימת בהן תבנית דטרמיניסטית או היעדר קורלציה.
יישומים מדעיים מעשיים במתמטיקה כסטטיסטיקה שמים דגש על תכונת אי-הצפיות של האקראיות, גם אם קיימת "סדירות" מועטה בתוצאות התרחשויות של אירועים אי-וודאיים. למשל אם מטילים שתי קוביות וסוכמים את תוצאתן ניתן לומר שהסכום 7 יופיע בתדירות כפולה מהסכום 4. גישה זו של התייחסות לרמת הוודאות של התוצאה, משתמשת במושגים כמו "סיכויים", הסתברות ואנטרופיה. כלומר האקראיות מהווה כלי מדידה של רמת אי הוודאות. במקרה זה מבחינים בין אקראיות ל"מקריות", האחרונה אינה רלוונטית בהקשר זה.
בתחומי המתמטיקה, סטטיסטיקה ותורת ההסתברות מנסחים אקראיות באופן פורמלי. בסטטיסטיקה, משתנה מקרי הוא התאמת ערך נומרי לכל תוצאה אפשרית של מרחב ההסתברות. גישה זו פותחת את הדלת לכלים מן האנליזה המתמטית המאפשרים לחשב תוחלת או מדדים אחרים. תהליך סטוכסטי הוא תהליך שהתפתחותו תלויה ברצף של משתנים מקריים שתוצאתו אינה דטרמיניסטית - קרי קיימים מספר מצבים שונים אליהם יכולה המערכת להגיע. כמו כן אקראיות משמשת לעיתים לציון תכונה סטטיסטית מוגדרת היטב; שיטת מונטה קרלו המסתמכת על קלט אקראי, היא טכניקה חשובה בתורת החישוביות המבטאת שימוש כזה לצורך פתרון בעיה מתמטית.
מדגם הוא שיטה לבחירת קבוצה של פרטים מתוך אוכלוסייה, שבה ההסתברות לבחירה של פרטים ספציפיים מהווה מודל מייצג לכלל האוכלוסייה. למשל בקערה המכילה 100 גולות, עשר מהן אדומות זהות והיתר כחולות זהות, דגימה מייצגת תכלול גולות אדומות בהסתברות של עשירית. לא ניתן להסיק כי בכל דגימה תהיינה גולה אחת אדומה ותשע כחולות. אם כל פרט באוכלוסייה שונה מרעהו ולכולם סיכוי זהה להיבחר ניתן לומר שהדגימה אקראית.
אקראיות יכולה להכריע במקרים של תיקו בבחירות או בספורט. הקדמונים השתמשו באקראיות לצורך חיזוי, ניחוש או נבואה כדי "לגלות את רצון האל". חלק משיטות אלו נשמרו עד ימינו, ביניהן קלפי טארוט, אי צ'ינג, ניחוש בקפה וגילוי עתידות באמצעות קטעי תנ"ך שנבחרו באקראי. בעת העתיקה שימשה אקראיות לצורך חלוקה הוגנת של אדמות או נכסים. באתונה חולקו נחלות על פי הגרלה ולא בהצבעה. כמו כן משחקי הימורים, הלוטו ושעשועוני טלוויזיה מסוימים, כדוגמת גלגל המזל מכילים אלמנט חשוב של אקראיות.
היסטוריה.
מאז ימי קדם התעניינו בני אדם בתהליכים אקראיים כמו פּוּר או הימור. בתנ"ך מוזכרים מקרים בהם נעשה שימוש בהגרלה כדי להכריע בשתי סוגיות עיקריות, יישוב ומניעת סכסוכים ומריבות כאשר אין צורך בהתערבות אלוהית או בירור רצון האל רק במידה ויש הוכחה כי אלוהים התערב בהגרלה. דוגמה מספר שופטים () "ועתה זה הדבר אשר נעשה לגבעה: עליה בגורל ולקחנו עשרה אנשים...". ב "בחיק יוטל את הגורל, ומה' כל משפטו...". שמואל הנביא () הפיל גורל כדי לברר מי האיש שה' בחר למלוך על ישראל ובספר יונה הפילו המלחים גורל כדי למצוא מי אשם בסערה הגדולה שפקדה אותם. לפי אחד הפירושים הם ביצעו הרבה הגרלות (שנאמר "לכו ונפילה גורלות") והם השתכנעו ברצון האל רק לאחר שיונה הנביא נפל בגורל בכל הפעמים.
ביוון העתיקה הוקצו אדמות לבעליהן באמצעות הגרלה. הימורים היו נפוצים בתרבויות שונות מאז ומתמיד, ג'ירולמו קרדאנו וגלילאו גליליי כתבו על משחקי הימורים.
הטיפול המתמטי הראשון בנושא אקראיות ככלי מדעי החל עם עבודתם של פסקל, פרמה וכריסטיאן הויגנס. הגרסה המקורית של תורת ההסתברות שפיתחו הייתה מבוססת על ההנחה שתוצאת תהליכים אקראיים היא בעלת התפלגות אחידה. הם היו הראשונים שהגדירו את המושג הסתברות סטטיסטית, מה שהתפתח לאחר מכן לאנטרופיה בתורת האינפורמציה.
בתחילת שנות השישים, פיתחו המתמטיקאים גרגורי צ'ייטין, קולמוגורוב וריי סולומונוף מושג חשוב בתורת ההסתברות "אקראיות אלגוריתמית", שבה אקראיות נמדדת באופן חישובי, כמו אקראיות רצף סיביות הנמדדת ברמת הדחיסות שלו.
אקראיות במתמטיקה.
תורת ההסתברות קמה מהצורך לנסח "סיכויים" באופן מתמטי, בתחילה בהקשר של הימורים ולאחר מכן בכל תחומי העניין. סטטיסטיקה משמשת לניתוח התפלגות סטטיסטית, איסוף נתונים משורה של תצפיות אמפיריות לצורך ניתוח והסקת מסקנות. כמו כן עולה הצורך לעיתים ביצירת מספרים אקראיים כדי לדמות אירועים טבעיים, לבצע סימולציה של מציאות מורכבת לשם בדיקה וחקירה או חיקוי התנהגות לצורכי למידה, הסבר או משחק.
תורת האינפורמציה עוסקת בין היתר גם בניסוח והגדרה פורמליים של מושג האקראיות. ניתוח והגדרה של רצף אקראי בהקשר אלגוריתמי. אחד הרעיונות המרכזיים הנובע מסיבוכיות קולמוגורוב הוא שמחרוזת סיביות היא אקראית רק אם היא קצרה יותר מכל תוכנת מחשב (דטרמיניסטית) המסוגלת לייצר אותה. במילים אחרות, מחרוזת אקראית היא כזו שאינה ניתנת לדחיסה.
אקראיות בפיזיקה.
תחומי מדע רבים קשורים או עושים שימוש באקראיות. ביניהם נמנים תורת הכאוס, קריפטוגרפיה, תורת המשחקים, תורת האינפורמציה, תורת ההסתברות, מכניקה קוונטית ומכניקה סטטיסטית.