הבריטים הקימו זרוע מפציצים אשר הייתה מסוגלת להוביל אלפי טונות של פצצות למטרה בודדת. כאשר ארצות הברית הצטרפה למלחמה הצטרף חיל האוויר של ארצות הברית למאמץ הבריטי, וגיחות הפצצה החלו להתבצע מסביב לשעון. הדוגמה הבולטת ביותר הייתה הפצצת דרזדן בה חיל האוויר של ארצות הברית וחיל האוויר המלכותי הפציצו את העיר דרזדן במשך שלושה ימים בשלהי מלחמת העולם השנייה (13 - 15 בפברואר 1945). 1,300 מפציצים כבדים הטילו 3,900 טונות של פצצות ופצצות תבערה בארבעה גלי הפצצה של מאות מפציצים. מספר הקורבנות בהפצצה נאמד בין 25,000 ל-40,000 ושטח של 34 קמ"ר במרכז העיר, שהיווה כ-85% ממבני העיר, נחרב כליל.
הפצצת שטיח יושמה גם נגד ריכוזי אוכלוסייה ביפן בעת הפצצת טוקיו.
יעילות.
ויכוחים אודות היתרונות של הפצצת שטיח לעומת הפצצה מדויקת נערכים מאז ומתמיד בקרב היסטוריונים צבאיים. עד לתקופה שבה פצצות חכמות מדויקות נהיו זמינות בשנות ה-70 של המאה ה-20, היו הפצצות מגובה רב לא מדויקות. הפצצות בגובה נמוך השיגו דיוק רב יותר אך הגדילו את הסיכון עבור התוקף. לכן אומצה אסטרטגיית הפצצת שטיח - השגת דיוק רב מגובה רב במחיר של הרס סביבתי.
הפצצת שטיח היא בעלת זיקה לדוקטרינת הנשק הגרעיני אשר מעדיפה לפגוע באזור באמצעות מספר ראשי קרב, בדרך כלל טילים ביליסטיים בין יבשתיים, אך לא באמצעות נשק גרעיני בודד בעל עוצמה של מספר מגה-טון.
במאה ה-21 הפצצה מדויקת מקובלת יותר מהפצצת שטיח.
אטימה אדומה
אפקט המייסד
בגנטיקה של אוכלוסיות, אפקט המייסדים או אפקט המייסד או תוצא המייסדים (באנגלית: Founder Effect) הוא אובדן של חלק מהמגוון הגנטי, שמתרחש כאשר מוקמת אוכלוסייה חדשה על ידי מספר קטן מאוד של מייסדים, שמגיעים מאוכלוסייה גדולה יותר. במצב זה, המגוון הגנטי של אוכלוסיית הבת קטן יותר מזה של אוכלוסיית האם, מכיוון שקבוצת המייסדים החדשה אינה מייצגת את אוכלוסיית האם, מבחינה גנטית. אפקט המייסדים הוא מקרה פרטי של סחף גנטי.
תופעה זו הוגדרה בשנת 1942 על ידי הביולוג האבולוציוני ארנסט מאייר כ"ייסוד אוכלוסייה חדשה על ידי מייסדים בודדים (במקרה זה, יכול להיות גם על ידי נקבה מופרית אחת), כאשר מייסדים אלו נושאים רק חלק קטן מהשוֹנוּת הגנטית של האוכלוסייה ממנה הגיעו".
עקב הפחתת המגוון הגנטי באוכלוסייה, האוכלוסייה החדשה יכולה להיות שונה באופן בולט (גם מבחינה גנוטיפית וגם מבחינה פנוטיפית) מאוכלוסיית האם ממנה היא נגזרת. במקרים קיצוניים, סבורים שאפקט המייסדים יכול להוביל להיווצרות ולהתפתחות של מינים חדשים.
באיור שמוצג, באוכלוסייה המקורית יש מספר כמעט שווה של פרטים כחולים ואדומים. שלוש אוכלוסיות המייסדים הקטנות יותר מראות שאחד הצבעים יכול להפוך לנפוץ יותר (אפקט מייסדים), כתוצאה מדגימה אקראית של האוכלוסייה המקורית. צוואר בקבוק גנטי יכול גם הוא לגרום למעין אפקט מייסדים, למרות שלא ממש מדובר בייסוד אוכלוסייה חדשה אלא בהקטנה דרסטית של האוכלוסייה המקורית.
אפקט המייסדים מתרחש כאשר קבוצה קטנה של מהגרים שאינם מייצגים גנטית את האוכלוסייה שממנה הגיעו, מתיישבים באזור חדש. בנוסף לאפקט המייסדים, האוכלוסייה החדשה היא במקרים רבים אוכלוסייה מאוד קטנה, ולכן רגישה במיוחד לסחף גנטי, רביית שארים מוגברת, ומגוון גנטי נמוך יחסית.
תרחישים עיקריים.
אפקט המייסדים מתרחש כאשר אוכלוסייה נוצרת ממספר קטן מאוד של מייסדים. הדבר יכול לקרות בשני תרחישים עיקריים:
השלכות.
לאפקט המייסדים שתי השלכות עיקריות:
מוטציית המייסדים.
מוטציית המייסדים היא מוטציה גנטית שמופיעה ב-DNA של פרט אחד או יותר מבין המייסדים של אוכלוסייה נפרדת וחדשה. המוטציה נוצרת משינוי ברצף ה-DNA ויכולה לעבור מדור לדור. היא יכולה לבוא לידי ביטוי בכל יצור חי שמייסד אוכלוסייה ומעביר את המוטציה שלו לצאצאיו, כגון: בני אדם, עיזים ואף נגיפים.
מוטציית המייסדים נוצרת במיקום מסוים בתוך רצף ארוך של DNA; למעשה, היא נוצרת בנקודה מסוימת בתוך כרומוזום שלם. כאשר הכרומוזום עובר מהורה לצאצא, חלקים ממנו מוחלפים, בגלל שחלוף גנטי. כתוצאה מהחלפות כאלה שמצטברות במהלך הדורות, אורכו של המקטע המשותף לכל מי שנושא את המוטציה הולך ומתקצר. ההתקצרות הזאת מאפשרת למדענים להעריך את גיל המוטציה.
אפקט מייסדים סדרתי.
אפקט מייסדים סדרתי מתרחש כאשר אוכלוסיות מהגרות למרחקים ארוכים. הגירה למרחקים ארוכים כוללת לרוב תקופות של תזוזה מהירה שלאחריהן תקופות של התיישבות. האוכלוסייה בכל הגירה נושאת רק חלק מהמגוון הגנטי שהגיע מההגירות הקודמות. כתוצאה, ההתבדלות הגנטית נוטה לגדול בהתאם למרחק הגאוגרפי.
אפקט מייסדים בגידולי שדה.
ניתן לראות את השפעתו של אפקט המייסדים גם בגידולי שדה לזרעים, כמו דגנים וקטניות. מקורם של גידולים אלה הוא ככל הנראה במספר מוגבל של מוטציות ששינו את צורת פיזור הזרעים שלהם בהשוואה לאוכלוסיות לא מתורבתות. בשונה מצמחי הבר, שהשיבולים או התרמילים שלהם מתפרקים או נפתחים בקלות ומפזרים את הזרעים – תכונה שמקשה על הקציר – בגידולים המתורבתים השיבולים והתרמילים נשארים שלמים, והזרעים לא מתפזרים. תכונה זו יכולה להיגרם על ידי גן אחד או מספר קטן של גנים. חלק מגידולי השדה לזרעים נגזרו ממספר מוגבל של הכלאות בין מינים שונים שלאחריהן הכפלה של הכרומוזומים (כלומר, הם אַלּוֹפּוֹלִיפְּלוֹאִידִיִּים). כתוצאה מכך נוצר אפקט מייסדים שמתבטא במגוון גנטי מצומצם מאוד באוכלוסייה המתורבתת בהשוואה לאוכלוסיית הבר שממנה היא נוצרה. אפקט המייסדים שהתחולל במהלך התפתחותם של גידולי שדה מצביע על הערך ועל פוטנציאל ההשבחה שטמון במגוון הגנטי שנשאר אצל קרוביהם צמחי הבר.
אפקט המייסדים בשפה.
המונח "אפקט המייסדים" בתחום הבלשנות הושאל מתחום הביולוגיה. כאשר מתייחסים להשפעת אפקט המייסדים בביולוגיה, ניתן לראות לדוגמה כי המגוון הגנטי והפנוטיפי של בני האדם קטן ככל שמתרחקים מאזור אפריקה, שמשם יצא האדם המודרני. במקרה זה, יש אפקט מייסדים סדרתי – צווארי בקבוק רצופים של האוכלוסייה, שמפחיתים את הגיוון. בשנת 2011, הציג מאמר בכתב העת Science תוצאות של רגרסיה ליניארית על מדגם של 504 שפות, המראה מתאם הפוך בין מספר הפונמות בשפה ומרחק מוצאה של השפה ממערב אפריקה, בדומה לאפקט המייסדים הסדרתי. במאמר נטען שתוצאה זו מצביעה על מנגנונים מקבילים המעצבים את השונות הגנטית והשפתית של אוכלוסיות, ותומכת בטענה שמקור כל השפות האנושיות הוא באפריקה. מאמרים שפורסמו בתגובה טענו כי התוצאה היא ארטיפקט סטטיסטי והצביעו על בעיות מתודולוגיות של המחקר.
אוכלוסיית צוואר בקבוק
Complicated
Complicated (בעברית: מורכב) הוא הסינגל הראשון של אבריל לאבין מתוך אלבום הבכורה שלה, Let Go. הסינגל הגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100 והפך לסינגל הראשון של לאבין אשר הגיע לעשירייה הפותחת במצעד.
בנוסף, הגיע הסינגל למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום הראשון במצעד המוזיקה האוסטרלי ובמקסיקו. זה הסינגל המצליח מכל הסינגלים שיצאו בשנת 2002.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי דה מטריקס ועריכה מינורית של לאבין עצמה, והופק על ידי המטריקס. תוכן השיר מספר על בחורה הנהנית מחברת נער כאשר הם לבד אולם כאשר הם עם אנשים, הוא משנה את התנהגותו כלפיה.
הגרסה הקנדית של הסינגל נמכרה בלמעלה מ-100,000 עותקים בקנדה ובנוסף הגיע למעמד פלטינה וזהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי וזכה בפרס "Juno Award for Single of the Year". השיר התמודד בפרס גראמי בקטגוריה "ביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר ‑ אישה" ובקטגוריה "שיר השנה".
רוברט ריטר פון גריים
רוברט ריטר פון גריים (בגרמנית: Robert Ritter von Greim; 22 ביוני 1892 – 24 במאי 1945) היה גנרל-פלדמרשל גרמני, טייס ומפקדו האחרון של הלופטוואפה (חיל האוויר הגרמני) בזמן מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
פון גריים נולד ב-22 ביוני 1892 בביירוית שבבוואריה. במלחמת העולם הראשונה שירת כקצין תותחנים וב-1915 הועבר לחיל האוויר. בשנות המלחמה הפיל 28 מטוסים וזכה בעיטור פור לה מריט ובעיטור הבווארי הצבאי של מסדר מקס יוזף שהקנה לו תואר אבירות (Ritter) ורשות לשאת את התואר "von". כך הפך שמו מרוברט גריים לרוברט ריטר פון גריים.
לאחר המלחמה למד משפטים, ולאחר מכן התבקש על ידי ממשלת צ'יאנג קאי שק לבוא לסין ולעזור לבניית חיל האוויר הסיני. לאחר מספר שנים חזר לגרמניה וב-1933 נתבקש על ידי הרמן גרינג לעזור לבניית חיל האוויר הגרמני. בשנת 1934 נתמנה למפקד בית הספר לטיסה לאחר שעד אז התאמנו הטייסים הגרמנים בברית המועצות בחשאי היות שהסכם ורסאי אסר על גרמניה לבנות כוח אווירי.
במלחמת העולם השנייה פיקד תחילה על קורפוס האוויר ה-5, ומאז מאי 1943, לקראת קרב קורסק, פיקד על צי האוויר השישי של הלופטוואפה.
בסוף 1942 הופל בתוניס מטוסו של בנו הוברט שהיה טייס כמוהו בלופטוואפה. הוא נלקח בשבי ושהה במעצר כשבוי מלחמה בארצות הברית עד לסיום המלחמה.
בקרב קורסק הצטיין בהפעלת הכח האווירי וזכה בעיטור צלב האבירים עם עלי אלון וחרבות.
ב-26 באפריל 1945, כשחלק גדול מברלין נכבש על ידי הצבא האדום התבקש פון גריים להגיע בדחיפות לבונקר של היטלר. הוא טס לברלין במטוס קטן דו - מושבי מסוג פיזלר ביחד עם ידידתו, הטייסת הנאצית הידועה האנה רייטש. בעת הנחיתה במסלול נחיתה מאולתר בטירגרטן נפגע המטוס מאש הרוסים ופון גריים נפגע ברגלו. רייטש השתלטה על הגה המטוס והצליחה להנחיתו.