קירשנר השתתף בעריכת מספר כתבי עת כירורגיים ונמנה עם המחברים של ספרי הכירורגיה החשובים במקצוע בתקופתו. הוא היה חבר מייסד של מערכת העיתון הכירורגי הנפוץ ביותר בארצות הדוברות גרמנית - דר כירורג (Der Chirurg).
ב-18 במרץ 1924 עורר קירשנר סנסציה כשביצע בקניגסברג את האמבולקטומיה המוצלחת הראשונה בעורק הריאתי - ניתוח על שם טרנדלנבורג, המנתח שהציע אותו.
קירשנר פיתח גם שיטה חדשה ליצירת וושט מלאכותי מתוך הקיבה, המוצרת בצורת צינור ומורמת עד ללוע, שיטה בשימוש עד לימינו. הוא הציג הוכחות שניתן לעשות זאת בלי לפגוע במערכת כלי הדם של הקיבה.
הנהיג שינויים בטכניקה של בסיני בניתוח הבקע המפשעתי.
עשה שינויים גם בטכניקת הקרניוטומיה ותרם תרומות לנוירוכירורגיה על ידי הצעות לגבי הטיפול בכפיון הקורטיקלי.
הוא ביצע ניתוח סינכרוני בטני-סקרלי של קרצינומה של החלחולת
בשנת 1926 קבע קווים מנחים לטיפול בדלקת הצפק
תרם תרומות גם לפיתוח הכירורגיה הפלסטית כשהציע שינויים בטכניקת לנגנבק לניתוח החך השסוע וכן בניתוחי נרתיק - וגינופלסטיה.
קירשנר תרם לפיתוח שיטות הרדמה.
בשנת 1931 הציע שיטת הרדמה ספינלית היכולה להיות מותאמת מבחינת מינון החומר המאלחש ורמת ההרדמה. רק בשנת 1936 ביצע קירשנר אישית 3,500 ניתוחים בשיטת הרדמה זו.
בנוסף הוא פיתח טכניקת הרדמה מקומית תחת לחץ גבוה, בה השתמש ב-25,000 ניתוחים במהלך 12 שנים.
החומר המאלחש הוזרק תחת לחץ, בעזרת פחמן דו-חמצני או אוויר דחוס, בעזרת מכשיר מיוחד. כן השתמש קירשנר בהרדמה על ידי הזרקת טריברומואתנול. כמו כן הפיץ את השימוש בחוסם עורקים ברפואת החירום.
ניסח קווים מנחים לגבי טיפול העזרה הראשונה במקום התאונות. בדק אותם בשטח ופיתח אותם תוך כדי עבודתו בימי מלחמת העולם השנייה.
כתביו.
קירשנר פרסם 249 מאמרים בכתבי עת רפואיים, השתתף בכתיבת 8 ספרי לימוד בכל תחומי הכירורגיה, וערך חמישה ג'ורנלים רפואיים.
בשנות השלושים השתלם אצלו ד"ר מייקל דבייקי מהחלוצים בעולם בכירורגית לב וכלי דם.
מבחר ספרים ומאמרים.
(שיטה חדשה לכירורגיה פלסטית של הוושט)
קישורים חיצוניים.
"Historical remarks on Martin Kirschner and the development of the Kirschner (K)-wire Indian J Plast Surg. 2008 Jan-Jun; 41(1): 89–92."
אדגר זליגמן
אדגר אייזק זליגמן (באנגלית: Edgar Isaac Seligman; 14 באפריל 1867 - 27 בספטמבר 1958) היה סייף בריטי-יהודי, בעל 2 מדליות כסף אולימפיות בדקר. הוא הגבר הבריטי היחידי שזכה באליפות בריטניה בכל שלושת סוגי הנשק בסיף, בדקר (1904 ו-1906) ברומח (1906 ו-1907) ובחרב (1923 ו-1924). נוסף לכך, הוא היה אמן וצייר.
ביוגרפיה.
זליגמן נולד בסן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית להורים יהודים מהגרים מגרמניה. הוא לחם במלחמת הבורים במסגרת גדוד פרשים מתנדבים בדרגת רב-טוראי. אחיו, הרברט, שימש כבריגדיר גנרל.
זליגמן היה צייר מוכשר והוא הציג את עבודותיו באקדמיה המלכותית לאמנויות ובחברה לאמנות בלונדון.
קריירה כסייף.
באולימפיאדת אתונה (1906) זכה זליגמן במדליית כסף בתחרות בדקר קבוצתי.
באולימפיאדת לונדון (1908) זכה זליגמן במדליית כסף בתחרות בדקר קבוצתי, אחרי צרפת ולפני בלגיה, לאחר שהשתתף בשלב המוקדמות עם קבוצתו נגד דנמרק. בשורות הנבחרות הזוכות במדליות סייפו שלושה סייפים יהודים: בנבחרת צרפת ז'אן שטרן ואלכסנדר ליפמן ובנבחרת בלגיה פאול אנספך. בתחרות בדקר אישי הוא הפסיד בקרב הראשון.
באולימפיאדת סטוקהולם (1912) זכה זליגמן במדליית כסף בתחרות בדקר קבוצתי. בתחרות בדקר אישי הוא סיים במקום שישי כללי לאחר שניצח שני קרבות בשלב הגמר מתוך 7 קרבות ובמקום שישי בתחרות ברומח אישי לאחר שניצח שלושה קרבות בשלב הגמר מתוך 7 קרבות.
באולימפיאדת אנטוורפן (1920) סיים זליגמן במקום חמישי בתחרות קבוצתית בדקר ובמקום שביעי בתחרות קבוצתית ברומח.
באולימפיאדת פריז (1924) סיים זליגמן במקום שמיני. בשלושת הסיבובים הראשונים בתחרות האישית ברומח הוא ניצח ב-12 קרבות מתוך 13. בסיבוב הגמר הוא החליק בקרב השני ומתח את שריריו ונאלץ לפרוש. בשלב רבע הגמר הוא ניצח את רוג'ה דוקרט מצרפת שזכה לבסוף במדליית הזהב.
נראות (סטטיסטיקה)
הסקה סטטיסטית
הסקה סטטיסטית או סטטיסטיקה היסקית היא תהליך שבו מסיקים מסקנות על התכונות של התפלגות כלשהי, על בסיס ניתוח של מידע אמפירי. הניתוח של המידע מאפשר להסיק מסקנות לגבי התכונות של האוכלוסייה: בפרט ניתן להשתמש בניתוח בשביל לבצע בדיקת השערות ובשביל למצוא אומדנים לפרמטרים של האוכלוסייה.
בעוד הסטטיסטיקה התיאורית עוסקת בתכונות של המדגם עצמו, ולכן אינה מניחה שבהכרח האוכלוסייה גדולה מהמדגם, ההנחה במסגרת הניתוח של הסטטיסטיקה ההיסקית היא שהאוכלוסייה גדולה יותר (בדרך כלל הרבה יותר) מכמות הפרטים שלגביהם בפועל נאסף המידע; כלומר ההנחה היא שהמידע שנאסף נדגם מתוך אוכלוסייה גדולה יותר.
הסבר כללי.
הסקה סטטיסטית מאפשרת לטעון טענות לגבי האוכלוסייה כולה, על אף שצפינו רק בחלק מתוך אוכלוסייה זו אותו דגמנו (באופן אקראי).
תהליך ההסקה הסטטיסטית מתחיל בבחירת מודל סטטיסטי של התהליך שבאמצעותו נוצר המידע, שנותן לנו להניח מהי צורת ההתפלגות של המידע, ולאחר מכן הסקת מסקנות מהמידע שנאסף תחת ההנחות של המודל.
מספר סטטיסטיקאים ידועים התבטאו בנושא ואמרו שבדרך כלל הבעיה הקשה ביותר בהסקה סטטיסטית היא התרגום של בעיות במציאות למודל סטטיסטי מתאים.
מהפכה במטבח
מהפכה במטבח היא תוכנית מציאות ישראלית מסוגת דוקו-ריאליטי המהווה גרסה ישראלית לפורמט בריטי בשם "Ramsay's kitchen nightmares" (בישראל זכתה התוכנית הבריטית לשם "בעזרת השף" ושודרה בערוץ 4) וזכתה אף לגרסה אמריקאית. שתיהן שודרו בהנחייתו של השף גורדון רמזי.
התוכנית מונחית על ידי השף אסף גרניט. התוכנית שודרה מחודש אוקטובר 2015 עד דצמבר 2016 בזכיינית רשת בערוץ 2, ומנובמבר 2017 משודרת בערוץ 13.
סקירה כללית.
בכל תוכנית השף אסף גרניט מוזמן למסעדה אחרת אשר חווה קשיים פיננסים וניהוליים. בשלב הראשון הוא בוחן את רמת השירות, טעם המנות, היגיינת המקום והתנהלות העובדים בו. לאחר שצפה במתרחש והבין איפה בעליו טועים, הוא מזמן אותם, מציין בפניהם את הבעיות הדרושות תיקון ומלווה אותם בתהליך אישי לשיפור רמת הניהול והשירות במקום. בשלב האחרון, לאחר שהבחין בשיפור ושינוי בניהול המסעדה הוא עושה למסעדה מייק-אובר חיצוני, מוסיף מנות חדשות לתפריט ואף משנה את קונספט המסעדה.
מאפייני התוכנית.
התוכנית מצולמת בסגנון המאפיין תוכניות דוקומנטריות, ומצולמת לרוב בעזרת שתיים או שלוש מצלמות. לאורך התוכנית שזורים קטעי ראיונות עם גיבורי הפרק, המפרטים בדיעבד את שהתחולל במהלך הצילומים, כנהוג בתוכניות ריאליטי. רוב הפרקים מתחילים בהצגה המסעדה והבעיות שמהן היא סובלת; לאחר מכן מגיע גרניט וטועם את המנות, מתרשם מעיצוב המקום, הניקיון והמטבח, ומהדינמיקה בין העובדים. לאחר מכן הוא מציע הצעות לייעול ושיפור במסעדה.
בחלקה האחרון של התוכנית, הפקת התוכנית משפצת ומעצבת את המסעדה מחדש ומספקת למסעדה כלי מטבח חדשים, וגרניט בונה מחדש את התפריט. בחלק זה מוטמע גם תוכן שיווקי בתוכנית, כאשר רוב מרכיבי המנות החדשות הן בחסות שופרסל ואביזרי המטבח הם בחסות חברת קיטשן ליין. הטמעה זו של תוכן שיווקי בתוכנית זכתה לביקורת.
ביקורת.
עם פתיחת העונה השלישית של התוכנית, העירו ביקורות בעיתונות הישראלית כי התוכנית החלה להתמקד יתר על המידה בפן המשפחתי של ניהול המסעדה, תוך ניצול בעיות משפחתיות למטרות רגש, וזנחה לשם כך את ההתמקדות במסעדנות.
באתר וואלה כתב המבקר אבנר שביט כי שתי העונות הראשונות של התוכנית היו ״אחד הדברים הכי מדהימים בטלוויזיה המקומית. יותר מאשר תוכנית ריאליטי זו הייתה יצירת דוקו, ולא סתם, אלא כזו שטובי התסריטאים היו מתקשים להמציא את גלריית הדמויות והמקומות שלה״. עם זאת, העיר על פרק פתיחת העונה השלישית כי ״כבר מן הביסים הראשונים התברר שנקודות התורפה אינן דווקא בטיב האוכל, כי בסך הכל רוב המנות טעימות. הצרות, אם כן, היו מתחום הפסיכולוגיה הארגונית והדינמיקה הבין-אישית, והמשימה העיקרית של השף המקצוען הייתה להשכין שלום בין האב לבן ולהרגיל את האם להיות קצת פחות שתלטנית. בשביל זה, לא צריך אותו וגם לא את התוכנית הזו״.
פרקים.
עונה 1.
העונה הראשונה עלתה לשידור באוקטובר 2015 וכללה 5 פרקים.
עונה 2.
העונה השנייה עלתה לשידור בנובמבר 2016 וכוללת 10 פרקים. מרבית המסעדות בעונה הזאת נסגרו לאחר מכן.
עונה 3.
העונה השלישית עלתה לשידור בנובמבר 2017 וכוללת 10 פרקים. עם פתיחת העונה, העירו ביקורות בעיתונות הישראלית כי התוכנית החלה להתמקד יתר על המידה בפן המשפחתי של ניהול המסעדה.
עונה 4.
העונה הרביעית עלתה לשידור בדצמבר 2018. העונה מותגה בפרומואים כ "עונת המשימות הבלתי אפשריות". זוהי העונה הארוכה ביותר בתולדות מהפכה במטבח.
מועמדויות ופרסים.
הסדרה הייתה מועמדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לתוכנית הדוקו-ריאליטי הטובה ביותר לשנת 2016.
קישורים חיצוניים.
מידע וכתבות:
ביקורות:
מדד פיזור
פיזור (פירושונים)
מדד מרכז
נישואי הומוסקסואלים
הזקן הידוע
האנטישמיות המודרנית
ז'ורנישצ'ה
ז'ורנישצ'ה (באוקראינית: Жорнище; בפולנית: Żornyszcze; ביידיש: זשאָרניטש) הוא כפר במחוז ויניצה שבאוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
בתחילה היה הכפר בבעלות משפחות אצולה פולניות, ובחלוקת פולין השנייה בשנת 1793 נכלל בתחום האימפריה הרוסית.
יהודי ז'ורנישצ'ה.