עמותת בוגרי המכללה, או כפי שנרשמה ב-2 ביולי 1986 בשם אגודת בוגרי המכללה לביטחון לאומי, מגדירה את מטרותיה כיום כדלקמן: "ליצור מעורבות, השפעה וקידום השיח הציבורי בסוגיות של ביטחון לאומי במדינת ישראל. לרתום את רשת הבוגרים ליצירת מעורבות פעילה לחיזוק נקודות חולשה בחברה הישאלית. ליזום, לפתח ולקיים קשרים בין בוגרי המב"ל, סיוע ולמידה הדדיים ומסגרת חברתית ותרבותית בין חברי העמותה. לשתף פעולה עם המכללה לביטחון לאומי בהשגת מטרותיה לרבות מיצובה והשפעתה על תחומי הביטחון הלאומי בישראל. לקיים קשרים ושיתוף פעולה עם גופים אחרים הפעילים בתחום הביטחון הלאומי בישראל ועם עמותות בוגרים מקבילות בחו"ל. להנציח את בוגרי המב"ל שנפלו בעת שירותם או שנפטרו."
יו"ר העמותה הוא האלוף (מיל) איל בן ראובן (2010- 2015, 2021 - ). קודמו בתפקיד היו"ר היה תא"ל (מיל) אפרים לפיד (2015 - 2020).
את הקשרים בין מב"ל לבין עמותת בוגרי מב"ל, מגדירה האמנה אשר נחתמה בכנס העמותה שנערך בדצמבר 2010, בידיהם של האלוף גרשון הכהן, מפקד מב"ל והאלוף (מיל.) איל בן ראובן, יו"ר עמותת בוגרי מב"ל באותה השנה.
פעילות העמותה בשנים האחרונות הייתה בארגון סיורים וימי עיון לחברי העמותה יחד עם המכללה לביטחון לאומי. בשנת 2022 החלו חברי העמותה לפעול למען קהילת נכי צה"ל. במסגרת זו מתקיימים אחת לחודש הרצאות של בוגרי המכללה לביטחון לאומי, בבתי הלוחם בארץ, בנושאים שונים של חברה, מדיניות וביטחון לאומי.
מב&quot;ל
פרמידת מאסלו
אמין פחה
מעבד צליל
מעבדי צליל (או מכשירי אפקטים) הם מהכלים החשובים והמרכזיים שיש לטכנאי קול.
קיימים סוגים רבים של מעבדי צליל אשר כל אחד מהם נועד למטרות אחרות, בהן: שינוי צבע הצליל על ידי הגברה או החלשה של תדרים מסוימים מתוכו (אקוולייזר), שינוי העוצמה של הצליל באופן אוטומטי (קומפרסור), הוספת תהודה מלאכותית לצליל (רוורב) ועוד.
מעבדי צליל מקבלים לתוכם את הצליל הגולמי, מבצעים בו שינויים לפי הגדרת המשתמש ומוציאים אותו כשהוא מעובד. ניתן להשתמש במעבדי צליל בשתי שיטות: הראשונה שבהן היא שיטת העיבוד הטורי, ששמו נגזר מהמילה "טור". בשיטה זו, המעבדים מחוברים בטור זה אחר זה והצליל המעובד נשמע במקום הצליל המקורי. השיטה השנייה היא עיבוד מקבילי, בה הצליל המעובד מתווסף לצליל המקורי.
עיבוד צליל טורי.
בעיבוד צליל טורי, הצליל נכנס לתוך המעבד, משתנה לפי הגדרות המשתמש ויוצא כשהוא מעובד. בקונפיגורציה זו הצליל המעובד יחליף את הצליל המקורי וישמע במקומו. דוגמה קלאסית לעיבוד טורי היא מכשירי אקולייזר, שמשנים את הצבע או הגוון של הצליל. דוגמה נוספת היא פיץ' שיפט, אפקט שמשנה את גובה הצליל.
נהוג להשתמש בעיבוד טורי גם במכשירים שמשנים את עוצמת הצליל באופן אוטומטי, הנקראים "מעבדי דינמיקה" (Dynamics processors) כמו קומפרסור, גייט, אקספנדר ועוד.
ניתן לחבר באופן טורי גם מעבדים שמוסיפים צלילים לצליל המקורי, כמו רוורב או דיליי, גם אם הדרך הנכונה לחבר אותם היא באופן מקבילי. כאשר מחברים מעבד מסוג זה באופן טורי, משתמשים בכפתור "מיקס" שעל המעבד כדי לקבוע את היחס בין עוצמת הצליל המקורי לעוצמת האפקט שנוסף עליו.
עיבוד צליל מקבילי.
במצבים מסוימים יש צורך לשמוע את הצליל המקורי ולהוסיף עליו את הצליל המעובד. במצבים כאלה מחברים את הכניסה של מעבד הצליל לשולחן בקרה ושולחים אליו את הסיגנל דרך היציאות הנוספות (Auxilliary) של השולחן. את הסיגנל המעובד שיוצא מהמכשיר מחזירים לערוצים פנויים על השולחן, כך שניתן לשמוע במקביל את הצליל המקורי והמעובד, ולשלוט על העוצמה של כל אחד מהם באופן עצמאי.
מכשירים שנפוץ לחבר באופן מקבילי הם: ריוורב, דיליי, פייזר, פלנג'ר, קורוס ועוד.
קיימת גם טכניקה בשם parallel compression, בה מחברים באופן מקבילי מעבדי דינמיקה (שבדרך כלל נהוג לחבר באופן טורי).
סוגים נפוצים של מעבדי צליל.
קיים מספר עצום של מעבדי צליל שונים שנהוג לחלק לקטגוריות לפי השפעתם על הצליל. קטגוריות נפוצות הן:
עיבוד צליל היום.
עד לפני שנים ספורות קשה היה לדמיין אולפן הקלטה ללא מבחר גדול של מכשירים לעיבוד צליל. אך כיום קיימות גרסאות-תוכנה של רוב מעבדי הצליל, המשתלבות בדרך כלל כתוספים (פלאגינס) לתוכנת ההפקה המרכזית שמשמשת את האולפן. חלק מתוכנות אלה מדמות את הפעולה ואת העיצוב של מעבדי צליל פיזיים (חומרה) שהיו נפוצים בעבר באולפנים, וחלקן משתמשות בשיטות עיבוד חדשניות ומעוצבים כתוכנה מודרנית. יש חברות שמייצרות פלאגינס משני הסוגים - לדוגמה, חברת Waves הישראלית מייצרת מגוון רחב של תוספי תוכנה לעיבוד צליל, אשר חלקם מעוצבים כסימולציות של חומרה קלאסית וחלקם כתוכנה מקורית ומודרנית.
וינסטון רויס
וינסטון רויס (באנגלית: Winston W. Royce), חוקר בתחום הנדסת תוכנה, ידוע בעיקר (בטעות) כמי שפיתח את מתודולוגיית פיתוח התוכנה מפל-המים. במאמר מפורסם שכתב בשנת 1970, יצא רויס חוצץ כנגד שיטות "תכנת ותקן" שהיו נהוגות באותה התקופה. בחלק השני של המאמר, הציע רויס מודל איטרטיבי לפיתוח תוכנה, דהיינו, כזה המעודד פיתוח מחזורי. רויס המליץ לפתח מערכות תוכנה בשני מחזורי פיתוח ('Do it twice'), וטען שבפרויקטים בהם מידת החדשנות גדולה, יש להתייחס למחזור הפיתוח הראשון של המערכת כפיילוט שצריך לזרוק אותו ('Throw-away').
את המאמר עיטרו מספר דיאגרמות שביארו את המודל, ואחת מהן, אחרי פרשנות נאיבית שעשו לה אחרים (בעיקר בארגון NATO), הפכה לדיאגרמה המקובלת המציגה את מודל מפל-המים (רויס כלל לא השתמש במטפורה "מפל-מים" במאמר). מאז, רויס מזוהה בטעות כמי שפיתח את המתודולוגיה, ותקופה ארוכה נחשב לאבי השיטה. בהתבסס על הפרסום המקורי וכן על ראיון שנערך עם בנו של רויס, קבע קרייג לרמן בספרו שהפרשנות הפשטנית שנשתרשה לדברים של רויס הפוכה לחלוטין מכוונתו המקורית, ולמעשה אין הוא אחראי למתודולוגיה זו.
יש לציין שמתודולוגיית מפל המים השפיעה עמוקות על תעשיית התוכנה והיא הייתה, ונכון לתחילת המאה העשרים ואחת - עודנה, מקור עיקרי לבעיות בפרויקטים לפיתוח תוכנה.
קורה (נהר)
נהר הקורה (טורקית: Kura, גאורגית: მტკვარი, מְטְקְווארי, ארמנית: Կուր, אזרית: Kür) הוא נהר בהרי הקווקז. תחילתו ברמת ארמניה שבנפת קארס, מזרח טורקיה, והמשכו בגאורגיה ולאחר מכן באזרבייג'ן. שם הוא מתמזג עם נהר אראס, וזורם לים הכספי. סך כל אורכו של הנהר הוא 1,364 ק"מ.
מקור השם.
מקור השם קורה הוא משמו של המלך הפרסי כורש. במקורות מערביים עתיקים הוא ידוע כנהר כורש. השם הגאורגי של הנהר הוא מטקווארי, שמשמעותו: "האיטי" או "הזורם לאיטו". השם קורה אומץ לראשונה על ידי הרוסים ומאוחר יותר על ידי קרטוגרפים מערביים.
המטקווארי בגאורגיה.
בגאורגיה עובר הנהר ליד הערים אספינדזה ובורג'ומי, לאחר מכן הוא ממשיך לחאשורי, כארלי, ומגיע לגורי בנקודה בה נשפך אליו נהר ליאחווי הגדול. הוא ממשיך ועובר את העיר קאספי, ומגיע למצחתה, בה נשפך אליו נהר האראגווי. בהמשך הוא זורם בתוך טביליסי בירת גאורגיה, כשהעיר נמצאת משתי גדותיו. הוא ממשיך בזרימה מתונה, שהתמתנה גם בעקבות תחנת כוח הידרואלקטרית, לרוסתווי.
הנהרות שנשפכים אליו הם: הליאחווי, הקסאני, האראגווי, הצ'רמי, אלזני והאראס. הנהר מזוהם מעט על ידי המרכזים התעשייתיים בטביליסי וברוסתווי. הזיהום כולל: קובלט, בדיל, ניקל וקדמיום המגיעים לנהר כפסולת.
המטקווארי בטביליסי.
נהר המטקווארי חוצה את העיר טביליסי במרכזה, ומספר גשרים מחברים בין שני חלקי העיר. טביליסי העתיקה ורוב העיר החדשה נמצאות בצדו הדרומי של הנהר, ואילו מצדו הצפוני ממוקם אחד מרובעיה ההיסטוריים של טביליסי, רובע אוולַבּארי (ავლაბარი). מרובע אוולבארי נמתח הגשר הראשון והעתיק ביותר של טביליסי, לטביליסי העתיקה.
הקורה באזרבייג'ן.
הקורה והאראס הם הנהרות העיקריים של אזרבייג'ן. הם זורמים בשפלת קורה-אראס. שני הנהרות נשפכים לים הכספי, כשמקורם בעיקר מהמדרונות הצפון-מזרחיים של הרי הקווקז הראשי והרי טאלוש, וזורמים לאורך שפלת סמור-דוואצ'י לנקרן.
אגן הניקוז של נהר הקורה הוא 86,000 קמ"ר עד להתמזגות עם האראס ומשם הוא 101,937 קמ"ר. בהתמזגות עם נהר האראס, ממשיך הנהר הממוזג להקרא נהר הקורה, משום שנהר הקורה גדול יותר, וגובה המים כפול מזה של נהר האראס. הדלתה של שפך הנהר היא בשטח של 100 קמ"ר.
מטקווארי
נהר מטקווארי
קטיספון
באקו-טביליסי-ג'ייהאן
רבאי מרוב
רב רבאי מרוב (רב רבאי דמן רוב) - חכם יהודי, מראשי הסבוראים (שאחרי האמוראים) בבבל בדור השלישי. ראש ישיבת פומבדיתא לאחר פטירת רב סימונא, בשנת ד'ש' (540). היה בן העיר רוב, הסמוכה לנהרדעא. בימיו הופסק הלימוד בישיבת פומבדיתא בשל גזירות ורדיפות, והחכמים עברו עם תלמידיהם לעיר פירוז שבור הסמוכה לנהרדעא. כשאר החכמים שפעלו בתקופת הסבוראים, המידע שידוע עליו מצומצם ביותר, כיוון שהסבוראים לא חיברו חיבורים עצמאיים ותוספותיהם בתלמוד נעשו לרוב באופן אנונימי, בלי לציין את שם החכם. המעט שידוע לנו מבוסס, כמעט באופן מוחלט, על איגרת רב שרירא גאון.
סגירת הישיבה בפומבדיתא.