הבחירה בסרדוצ'קה לייצג את אוקראינה באירוויזיון גרמה למחלוקת. אחת מתחנות הרדיו הארציות של אוקראינה ארגנה מחאה בפברואר 2007 במטרה להביע את מורת רוחה על הבחירה. כמה מאזרחי אוקראינה ואפילו כמה מחברי הפרלמנט האוקראיני הביעו גם את מורת רוחם על הבחירה, באומרם כי הדמות סרדוצ'קה היא "וולגרית ומגוחכת".
בשיר ישנן ארבע שפות: גרמנית, אנגלית, אוקראינית ורוסית. לפי דנילקו, השם "Lasha Tumbai" הוא מונח שלקוח מהשפה המונגולית המתאר סוג של קינוח. אלא שבירורים שונים שנערכו בתוכנית אירוח בערוץ הראשון של רוסיה מול דיפלומטים מונגולים באירופה העלו שאין אמת בדבריו של דנילקו. בשגרירות מונגוליה במוסקבה נמסר כי מבחינתם מדובר בג'יבריש מוחלט. השם "Lasha Tumbai", נשמע פונטית כמו "Russia goodbye" ("להתראות רוסיה"), ועלו טענות על קשר בין המילים למהפכה הכתומה שהתרחשה שלוש שנים קודם. למרות הטענות, סרדוצ'קה קיבלה את התמיכה המלאה של .
מילים יפות מאלה
מילים יפות מאלה הוא סינגל של הפרויקט של עידן רייכל שבוצע על ידי הזמרת הישראלית כברה קסאי. השיר יצא לאור באפריל 2005, כסינגל השלישי מתוך האלבום "ממעמקים", על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר הוא בסגנון מוזיקת העולם אשר מאפיין שירים נוספים מתוך האלבום. את השיר מלווה מוואל הודי המבוצע על ידי ליאורה יצחק. את השיר כתב רייכל בלשון נקבה, בדומה לשירים אחרים מתוך האלבום, "אם תלך" ו-"מכל האהבות".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי צחי פורטנוי והועלה לערוץ היוטיוב של רייכל ב-4 באוגוסט 2011. בקליפ משתתף השחקן יוסי ואסה, שביצע גם את פתיחת השיר "שובי אל ביתי" באמהרית.
נכון ליוני 2022, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-8.8 מיליון.
וידאו קליפ נוסף של השיר בהופעה חיה שבוים על ידי גל קציר, הועלה גם הוא לערוץ היוטיוב של עידן רייכל וזכה נכון ליוני 2022 לכ-3.5 מיליון צפיות.
דו&quot;ח אירופה
דו"ח אירופה הוא סרט מדע בדיוני משנת 2013 בבימויו של סבסטיאן קורדו, בכיכובם של כריסטיאן קמרגו, אנה מריה מרינקה, מיכאל ניקוויסט, דניאל וו, קרולינה ווידרה ושרלטו קופלי. כסרט פאונד פוטג' הוא מגולל את סיפורה הבדיוני של משימת הצוות הראשונה לירח אירופה, אחד מארבעת הירחים הגליליאניים של יופיטר. למרות כשל טכני הרה אסון שגורם לאובדן התקשורת עם חדר הבקרה בכדור הארץ וסדרת משברים, הצוות ממשיך במשימתו לאירופה ומגלה עדויות לחיים על ירח זה.
עלילה.
ד"ר אונגר, מנכ"ל אירופה ונצ'רס, מספר את סיפור המשימה "אירופה אחת". שישה אסטרונאוטים יוצאים למשימה במימון פרטי לירח אירופה של צדק כדי למצוא מקורות חיים פוטנציאליים. אנשי הצוות הם המפקד ויליאם שו, הטייסת רוזה דסקה, קצין המדע הראשי דניאל לוקסמבורג, קצינה מדעי הביולוגיה הימית קטיה פטרובנה, המהנדס הזוטר ג'יימס קוריגאן והמהנדס הראשי אנדריי בלוק.
לאחר שישה חודשים לתוך המשימה, סערה סולארית פוגעת בספינה ומשביתה את התקשורת עם בקרת המשימה. בלוק וקוריגן מבצעים פעילות חוץ רכבית לתיקון המערכת מבחוץ אך תאונה קורעת את החליפה של בלוק. בזמן שהוא מוביל חזרה למנעול האוויר, בלוק מבחין שהחליפה של קוריגאן הייתה מצופה הידראזין והוא לא יכול להיכנס למנעול האוויר, אחרת הוא יזהם את שאר הספינה. בלוק מנסה להציל את קוריגאן על ידי הוצאתו מחליפתו, אך הוא משחיר מחוסר חמצן. בידיעה שאין תקווה לעצמו, קוריגאן דוחף את בלוק למנעול האוויר ובכך דוחף את עצמו הרחק מהספינה כשהיא ממשיכה את מסעה לאירופה. תקוע, הוא מת בחלל; אנשי הצוות ממשיכים במשימה, כשהם מדוכדכים ממותו של קוריגאן.
לאחר עשרים חודשים הספינה עוברת למסלול סביב אירופה והמנחת הירחי שלה נוחת בבטחה על אירופה אך מחמיץ את אזור היעד. הצוות קודח דרך הקרח ומשחרר בדיקה לים הבסיסי. בלוק, מחוסר שינה ומעורר דאגה בשאר אנשי הצוות, רואה אור מחוץ לספינה, אך הוא אינו מסוגל לתעד אותו או לשכנע את הצוות באשר להתרחשותו. הגשושית נפגעת על ידי חפץ מואר לא ידוע והמגע איתו אבד.
פטרובנה מתעקשת לאסוף דגימות על פני אירופה; הצוות מצביע ומתיר לה ללכת. בניתוח הדגימות, לוקסמבורג מגלה עקבות של אורגניזם חד-תאי. פטרובנה רואה אור כחול מרחוק ומחליטה לחקור אותו. כשהיא מתקרבת אל האור נשבר הקרח שמתחתיה והיא נופלת. המצלמה הצמודה בראשה ממשיכה לשדר, מציגה את פניה המבועתים כשהביולומינסנציה הכחולה משתקפת בעיניה, לפני שהיא נעלמת.
הצוות מסכים לעזוב כדי לדווח על הגילויים לכדור הארץ אך המנועים אינם תקינים. כשמנחת הירח פוגע בחזרה לפני השטח של אירופה, שו מתפרק ממושבו כדי להשליך מיגון מים על מנת להפחית את מהירות הפגיעה. הספינה מתרסקת באתר הנחיתה המקורי. כתוצאה מההשפעה נהרג שו והמנחת הירחי נפגע, מדליף חמצן ומאבד חום ועד מהרה מתחיל לשקוע בקרח.
בלוק ולוקסמבורג מסתדרים בביצוע תיקונים מחוץ לספינה. לוקסמבורג מנסה לרדת אך נופל בקרח. בלוק יודע שאין סיכוי שהוא לבדו יצליח לתקן את המנחת הירחי לפני שהוא ישקע. במקום זאת הוא מצליח לתקן את התקשורת לספינת האם המקיפה, על חשבון כיבוי מערכות התמיכה בחיים, רגע לפני שאותו אור כחול שראתה פטרובנה מתקרב ונראה שהוא נופל גם לתוך הקרח.
דאסק יוצרת מחדש את התקשורת עם כדור הארץ; כל התמונות והנתונים שנאספו שנשמרו מאז סערת השמש מועברים לכדור הארץ דרך ספינת האם, בדיוק כשסדקי הקרח ומנחת הירח מתחילים לשקוע. לבד וצופה את מותה, פותחת דאסק את מנעול האוויר כדי להציף את הנחתת בתקווה לחשוף את מקור האור. כשהמים עולים לתא הטייס, היא רואה יצור ביו-אור-גלילי מתרומם לעברה, לפני שהמצלמה נכבית.
באפילוג אונגר מאשר כי צוות אירופה גילה מקור חיים על אירופה ועלה על כל הציפיות, שכן התצלומים מראים מתוך סצנה קדומה יותר של הצוות מול המצלמה.
הרי ויקטוריה ואלברט
הרי ויקטוריה ואלברט (באנגלית: Victoria and Albert Mountains) הם רכס הרים בקורדילרה הארקטית, בחוף המזרחי של האי אלסמיר, בטריטוריית נונאוט, שבקנדה.
רכס ההרים הוא אחד הרכסים הצפוניים ביותר בקורדילירה הארקטית - ואחד הרכסים הצפוניים ביותר בעולם.
שיא גובהו של הרכס בגובה של 2,290 מטרים מעל פני הים (בכיפת הקרח אגאסיז).
שטחו של הרכס 37,650 קילומטרים רבועים.
לקריאה נוספת.
• H.P. Trettin, Editor, Geology of the Innuitian Orogen and Arctic Platform of Canada and Greenland, P 46
• Schiffer, Christian &amp; Stephenson, Randell &amp; Oakey, Gordon. (2014), THE CRUSTAL STRUCTURE OF ELLESMERE ISLAND FROM RECEIVER FUNCTION MODELLING, Conference: 2014 GSA Annual Meeting, At Vancouver, BC, Canada
מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה
מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה הוא גוף שהוקם על ידי אגף המודיעין בצה"ל במסגרת הטיפול הממסדי בהתפשטות נגיף הקורונה בישראל, על מנת לסייע למשרד הבריאות במחקר מערכתי ורפואי על אודות התפשטות מחלת נגיף הקורונה (COVID-19) בישראל ומחוצה לה. המרכז סיפק למשרד הבריאות, למועצה לביטחון לאומי ולשאר משרדי הממשלה מידע, ניתוח נתונים, תובנות וכן המלצות, שנועדו לגיבוש מדיניות לאומית במשרדי הממשלה להמשך המאבק בקורונה.
הגוף הורכב מקציני מודיעין ונעזר במומחים מעולמות תוכן רלוונטיים – מדענים מהאקדמיה, רופאים, אפידמיולוגים, חוקרי ביצועים וסטטיסטיקאים. עם הקמתו עמד בראש המרכז קצין בדרגת אלוף-משנה מחטיבת המחקר באגף המודיעין, ובהמשך עמד בראשו קצין בדרגת סגן אלוף, אף הוא מחטיבת המחקר.
הגוף נסגר ב-14 ביולי 2022 והמשימה הועברה לאנשי משרד הבריאות.
הקמת המרכז וייעודו.
מרכז המידע הוקם בחודש מרץ 2020, עם תחילת התפרצות נגיף הקורונה בישראל, בעקבות פניית משרד הבריאות לאגף המודיעין. עם היווסדו, עסק המרכז במחקר מדיניות המאבק בקורונה בקרב כלל מדינות העולם. המרכז הוקם באחריות חטיבת המחקר באמ"ן ובסיוע של יחידה 8200.
מטרתו העיקרית של המרכז הייתה לבצע מחקרי עומק על התפשטות מגפת הקורונה לטובת הצפת סיכונים והזדמנויות לגורמים המקצועיים ולמקבלי ההחלטות במשרד הבריאות, במל"ל ובמערכת הביטחון. המרכז עסק בין היתר בהצבעה על מוקדי סיכון מרכזיים ומגמות תחלואה בישראל, בשיתוף מכון גרטנר למחקר אפידמיולוגי במשרד הבריאות. כמו כן, חקר המרכז את התפשטות המגפה במדינות העולם ובמזרח התיכון, וריכז תובנות מתוך מחקרים רפואיים מובילים בעולם כמו גם על שיטות בדיקה, חיסונים ותרופות אשר הוכחו כיעילים במאבק העולמי בנגיף הקורונה.
פעילותו הוכוונה על ידי מל"ל, משרד הבריאות ומשרד הביטחון, ותוצריו יועדו לגיבוש מדיניות לאומית במשרדי הממשלה.
הגבלות משפטיות בפעילות המרכז.
מיום הקמתו, וכחלק מהגבלות משפטיות מוגדרות, כלל פעילות המרכז מוקדה בניתוח מגמות, עיבוד מידע ועיבוד נתונים אוטומטי, ולא התבצעה במסגרתו כל פעילות איסוף מידע הנוגעת למושאי המחקר בישראל. כמו כן, מידע גולמי אשר מקורו בגורמי הרפואה בארץ הוגבל לחומרים סיכומיים וסטטיסטיים ואינו מכיל מידע רפואי אישי או פרטני. בתוך כך, פעילותו של המרכז בוצעה תחת אישור רשמי, בליווי היועץ המשפטי של אמ"ן ובפיקוח של משרד הבריאות.
מבנה המרכז.
בראשות מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה עמד קצין בדרגת סגן-אלוף, ששירת בשגרה בחטיבת המחקר של אמ"ן.
במסגרת המרכז פעלו עשרות חוקרים ואנשי טכנולוגיה מחטיבת המחקר, יחידה 8200, יחידה 9900, מערך המ"מ ויחידות נוספות באמ"ן.
מבנה המרכז כלל ארבעה מדורי מחקר: