בבבל התרשם מאוד מצורת הלימוד בישיבות בבל וממעמדן הנכבד של הקהילות, שבראשן המשיכו לעמוד ממשיכי הגאונים. פתחיה אף זכה להמלצה מממשיכי גאוני בבל, שבכל אשר ילך היהודים המקומיים יראו לו את קברי הצדיקים. כשהגיע לארץ ישראל גילה מצב שונה מאוד מהקהילה בבבל. בארץ ישראל נותרו יהודים מעטים אחרי מסעי הצלב, ואפילו בירושלים, אליה הגיע לפני שנת 1187, גילה רק יהודי אחד, צבע במקצועו, שנשאר בהיתר מיוחד מהצלבנים, שהשתמשו בשירותיו. בין הקהילות היהודיות בארץ-ישראל, נוסף על ירושלים, הוא מונה גם את חברון, עכו וטבריה. מידע רב אפשר למצוא בסיפוריו גם לגבי קברי הצדיקים והמקומות הקדושים שבהם המחבר מתמקד. חלק מתיאוריו בנושא זה שימשו חוקרים בדורות מאוחרים יותר לגילויים מחדש של קברי צדיקים. משום מה, ספרו של פתחיה לא מזכיר את חזרתו לגרמניה אחרי ביקורו ביוון. ככל הנראה התיאור אבד, או שפתחיה לא ייחס לו חשיבות. ככל הנראה חזר פתחיה למולדתו לא יאוחר משנת 1217, שנת פטירתו של ר' יהודה החסיד, שכתב כאמור חלק מספרו של פתחיה; משערים כי גם אחרים ערכוהו.
ההוצאה הראשונה של ספרו בדפוס ראתה אור בשנת 1595 בפראג, בשם "סיבוב". הספר יצא ב-24 מהדורות מאז ותורגם לכל השפות העיקריות של אירופה.
תיאוריו, סיפוריו וציוניו משמשים עד היום מקור אמין וחשוב לחקר חיי היהודים במזרח בעת ההיא. בארץ ישראל משמש ספרו כבסיס לחקר ידיעת-הארץ בתקופתו. עדותו על המקומות הקדושים ועל ערים בארץ משמשת חוקרים בתחומי ידיעת הארץ השונים.
בכמה ערים בארץ קרויים רחובות על שמו.
ז'ורדי סאוואל
ז'ורדי סאוואל אי ברנאדט (קטלאנית: Jordi Savall i Bernadet; נולד ב-1941 באיגואלאדה, קטלוניה) הוא נגן ויולה דה גמבה, מוזיקאי, מוביל הרכבים, מנצח ומלחין ספרדי.
סאוואל הוא אחת הדמויות החשובות בתחום המוזיקה העתיקה מאז שנות ה-70 של המאה ה-20 ואחראי במידה רבה להשבת הוויולה דה גמבה אל הבימה. הרפרטואר שלו חובק מוזיקה מימי הביניים, דרך הרנסאנס ועד לבארוק.
ביוגרפיה.
הכשרתו המוזיקלית של סאוואל התחילה בגיל 6 במקהלת בית הספר בעיר הולדתו (1947–1955). בהמשך השלים את לימודי המוזיקה בקונסרבטוריון של ברצלונה (1959-1965). לאחר מכן, התמחה במוזיקה עתיקה בשיתוף עם ארס מוזיקה ולמד בסקולה קאנטורום באזיליינסיס בבזל, שווייץ (1968-1970).
קריירה.
סאוואל מופיע בדרך כלל עם משפחתו. הרכב משפחת סאוואל כלל את אשתו של ז'ורדי, מונסראט פיגראס, עמיתתו החשובה ביותר, ואת שני ילדיהם, אריאנה ופראן. אריאנה סאוואל מנגנת בנבל ושרה, כמו אמה. פראן סאוואל מנגן בתאורבו (לאוטה בס) ושר (לא רק עם משפחתו אלא גם במועדוני ג'אז בברצלונה).
רשימת תקליטיו של סאוואל כוללת יותר מ-100 הקלטות. מאז 1998 הוא מוציא את תקליטיו בחברת הקלטות משלו בשם "אליה ווקס".
סאוואל קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ברצלונה ב-27 בנובמבר 2006. הוא היה מועמד פעמיים לפרסי גראמי. בשנת 1991, כתב את המוזיקה לסרטו של אלאן קורנו "כל הבקרים שבעולם" (שזכה גם בפרס סזאר של תעשיית הקולנוע הצרפתית לשנת 1992). פסקול הסרט יצא מחדש בחברת ההקלטות של סאוואל עצמו ונמכר ביותר ממיליון עותקים ברחבי העולם. פסקול הסרט "כל הבקרים שבעולם" היה המפורסם ביותר שכתב, אך לא היחיד. כמלחין, חיבר ז'ורדי סאוואל פסקול גם לסרטים הבאים:
הרכבים ושיתופי פעולה.
בשנת 1974 הקים את ההרכב הספריון XX (מאז שנת 2000 "הספריון XXI"), יחד עם זמרת הסופרן מונסראט פיגראס (אשתו, שנפטרה בשנת 2011 ממחלת הסרטן), לורנצו אלפרט והופקינסון סמית. הספריון XX נטה לסגנון פרשני, המאופיין בחיוניות מוזיקלית רבה לצד דיוק היסטורי מקסימלי.
בשנת 1987 חזר סאוואל לברצלונה לייסד את לה קאפלה ריאל דה קאטאלוניה, הרכב קולי, המתמסר לפרשנות מוזיקה מן התקופה שלפני המאה ה-18.
בשנת 1989 יצר סאוואל את לה קונסרט דס נאסיונס – תזמורת שהרפרטואר שלה בארוקי ברובו הגדול – אבל מדי פעם היא מופיעה גם ביצירות מן הרפרטואר הקלאסי והרומנטי.
בשנת 2008 השתתף במופע מיוחד, במסגרת פסטיבל ישראל, יחד עם המוזיקאי הישראלי יאיר דלאל. השניים הופיעו יחד עם אמנים נוספים מאזור הים התיכון, במטרה לקיים דיאלוג של שלום דרך המוזיקה.
בנובמבר 2016 ביקר שוב בישראל, כאורח תזמורת הבארוק ירושלים ושל מנהלה המוזיקלי דוד שמר.
בשנת 2020 הקליט, יחד עם תזמורת ה"קונסר דה נסיון", את חמש הסימפוניות הראשונות של בטהובן, במלאת 250 להולדתו.
רפואת ילדים
רפואת ילדים (בלועזית: פֶּדיאטריה, מיוונית: παιδί (paidi) = "ילד", ιατρός (iatros) = "רופא") היא דיסציפלינה רפואית העוסקת בטיפול הרפואי בתינוקות, ילדים ומתבגרים (החל מגיל ינקות ועד לגילאי 16-21, דבר המשתנה במדינות שונות). ברוב מדינות העולם רופאי ילדים חברים באיגודים מקצועיים לאומיים לרפואת ילדים, כדוגמת האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים. בישראל פועל "האיגוד לרפואת ילדים בישראל" במסגרת ההסתדרות הרפואית בישראל. בנוסף קיימים ארגונים המאגדים מספר מדינות (דוגמת ALAPE, הארגון הלטינואמריקאי לרפואת ילדים ו-EAP, האקדמיה האירופאית לרפואת ילדים, וישנו גם ארגון בינלאומי הקרוי IPA).
רפואת ילדים שונה מרפואת בוגרים בהיבטים רבים. ההבדלים הברורים מאליהם הם גודל גופו של המטופל ושלבי התפתחות האיברים בגוף. גופו של תינוק, או יונק, לא רק שונה בגודלו מגופו של אדם בוגר אלא שמבחינה פיזיולוגית קיימים הבדלים משמעותיים בין בוגר לתינוק. טיפול רפואי בילדים מעורר קשת שלמה של היבטים ייחודיים בתחומים כגון: מומים מולדים, אימונולוגיה, אונקולוגיה ועוד. ככל שהולכים ומשתכללים אמצעי הרפואה, הולכות ומתרבות המחלות המטופלות כבר בשלבי הינקות והילדות, בידי רופאי ילדים. רבים מן הילדים החולים במחלות כרוניות זוכים להגיע לבגרות וממשיכים את הטיפול במחלתם בידי רופאים אחרים. רופאי ילדים מתמודדים אף עם מחלות זיהומיות באופן תכוף יותר מתחומי רפואה אחרים וכן דואגים לחיסון אוכלוסיית הילדים.
רבים מרופאי הילדים מתמחים בתת-תחומים, דוגמת ההתמחות הקיימת ברפואת מבוגרים. כך קיימים רופאים המומחים ברפואת לב של ילדים, באופן מיוחד במומי לב מולדים. קיימת התמחות באונקולוגית ילדים. כמעט כל תחום התמחות הקיים ברפואת מבוגרים (להוציא גריאטריה) קיים אף ברפואת ילדים, אולם קיימים מספר תחומי התמחות ייחודיים לרפואת ילדים: רפואת מתבגרים וכן נאונאטולוגיה (רפואת פגים ותינוקות שזה עתה נולדו).
ילדות היא התקופה בה נעשית הגדילה המואצת ביותר של איברי הגוף. רופאי ילדים מתמחים בזיהוי ובהבחנה שבין גדילה והתפתחות תקינים לבין סימנים לתחלואה בהתפתחות.
הבדל חשוב נוסף בין רפואת ילדים לבין רפואת בוגרים היא בעובדה שילדים הם, בדרך כלל, בחזקת קטינים מנקודת מבט חוקית ואינם יכולים לקבל החלטות רפואיות עבור עצמם. רפואת הילדים מקדישה תשומת לב מיוחדת ליחס שבין הילד לבין מי שאחראי להשגחה ולטיפול בו. זיהוי סימני התעללות או הזנחה של ילדים, שיתוף פעולה של הורים בטיפול הרפואי, כל אלה ייחודיים לרפואת הילדים. רופאי ילדים במהלך הטיפול מתייחסים לעיתים קרובות למשפחה כולה ולא רק לילד הנמצא תחת טיפולם. טיפול במתבגרים אף הוא תחום המעלה בעיות ייחודיות. אף שהמתבגר לעיתים קרובות הוא עדיין בגדר קטין, רבים מן המתבגרים עומדים כבר על דעתם ומבקשים ליטול חלק פעיל בקבלת ההחלטות הטיפוליות בעבור עצמם.
דרישות לקבלת תואר מומחה לרפואת ילדים.
הדרישות לקבלת תואר מומחה ברפואת ילדים בישראל קבועות בחוק. תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג-1973 קובעות כי כדי לסיים התמחות ברפואת ילדים על הרופא להתמחות משך 4 וחצי שנים בתחום זה. בתקופת ההתמחות יעבוד המתמחה בין השאר במחלקת ילדים בבית חולים, במחלקת יונקים ופגים, במרפאת ילדים בקהילה וכן במחלקות שונות בתתי-תחומים של רפואת הילדים, כגון: אונקולוגיית ילדים, טיפול נמרץ ילדים, קרדיולוגיית ילדים, ועוד. לאחר תום התמחותו חייב הרופא לעמוד בבחינה שבה נבדקת רמת ידיעותיו בתחום ורק לאחריה יקבל תואר מומחה ברפואת ילדים.
מומחים ברפואת ילדים יכולים להמשיך ולהתמחות באחת מתתי-ההתמחויות הקיימות בתחום.
פוינט פורוורד
פוינט-פורוורד היא עמדה בלתי-רשמית בכדורסל, המשלבת תכונות של פורוורד ושל רכז (רכז). הפוינט פורוורד מנהל למעשה את המשחק מעמדת הפורוורד, ולא מעמדת הרכז כנהוג.
לארי בירד נחשב לנציג החשוב ביותר של הפוינט-פורוורד ותרם לפרסום המושג. מג'יק ג'ונסון שילב ברמה דומה את הדברים הנדרשים מרכז ומפורוורד, אך הוא שיחק בעמדת הרכז, ולכן הוא אינו פוינט-פורוורד. פוינט פורוורדים קלאסיים אחרים הם ג'ון האבליצ'ק, סקוטי פיפן ופול פירס משחקני העבר, קווין דוראנט ולברון ג'יימס משחקני ההווה.
השחקן האירופאי הבולט עם תכונות של תפקיד זה הוא דיאן בודירוגה. בין שחקני העבר באירופה שהיו בולטים כאלו היו למשל טוני קוקוץ' ואנדריי קירילנקו.
בכדורסל הישראלי נהוג לראות את נדב הנפלד כאב טיפוס של תפקיד הפוינט פורוורד, ובהמשך את השחקנים גור שלף, וליאור אליהו.
בית האבות היילברון
בית האבות היילברון היה בית אבות בעיר היילברון, אשר שימש את יהודי מחוז באדן-וירטמברג שבגרמניה. בית האבות הוקם בהיילברון בשנת 1907 ונהרס במהלך הפוגרומים בליל הבדולח ב-1938. לאחר הריסתו, התגוררו הניצולים מהמהומות בביתו של יוליוס פיקרד, רופא בית האבות ממוצא יהודי גרמני (בגרמנית: Julius Picard; 24 בינואר 1866 - 7 בדצמבר 1940; נולד ברנדאג אשר באוסטריה תחתית, אוסטריה). על אף מאמציו של פיקרד, נספו כל דיירי בית האבות ואף פיקרד עצמו, במהלך מלחמת העולם השנייה, במחנות הריכוז.