החוקרים חלוקים בדעותיהם לגבי התפתחות ההתנהגות הפרו חברתית בגילאי הגן המאוחר. מירב החוקרים טוענים שילדים בגיל 4–5 שנים ממשיכים להראות התפתחות חיובית של יכולות האמפתיה המלווה במתן עזרה לזולת כיוון שהתפתחות תאוריית התודעה מאפשרת לילדים להבין, לחזות, ולהסביר את התנהגות ורגשות האחר, הבנה זו מעצימה את ההצלחה ביחסים חברתיים בכלל ובין העמיתים. כמה חוקרים סבורים לעומת זאת שהחל מגיל זה חלה דווקא ירידה בשכיחות של התנהגות זו, האי (1994)טוענת שהתנהגות פרו חברתית הופכת להיות יותר סלקטיבית כך שהיא מופנית רק כלפי חלק מהזקוקים לעזרה, ילדים בגיל זה נוטים לפרש את מצוקת האחר על פי הסיטואציה ולא רק על פי הבעת פניו. ולומדים לווסת את התגובות הרגשיות שלהם למצוקה של אחרים ולשים לב לסימנים נוספים שיעידו אם מתאים להיענות למצוקה או להתעלם ממנה.
הבדלים בין אישיים.
כבר בשנת החיים הראשונה ניתן לראות הבדלים בין אישיים ביכולות הפרו-חברתיות והחל מגיל שנתיים-שלוש מתחילים להופיע הבדלים אינדיבידואליים יציבים ביכולת האמפתיה. ההבדלים בין הילדים הם בסוג ההתקרבות, באופן עיבוד המידע, במורכבות ובעוצמת התגובה בדרך כלל נוהגים להבחין בין מקורות פנימיים/מזגיים ולמקורות הקשורים לאינטראקציות הראשוניות של הילד ככאלו המשפיעים על התפתחות היכולות הפרו-חברתיות.
הבדלים בין אישיים הקשורים למזג.
מקובל להתייחס ל"מזג" כמרכיב ראשוני גנטי איתו מגיע הילד לעולם. מיזגו של הילד נמצא בעבר כמשפיע על חוויותיו במצבים חברתיים, ועל אופי היחסים החברתיים שהוא יוצר.
בהקשר זה, ילדים עם מזג המוגדר כ "חיוני" או "קל" מגיבים בהתלהבות ובערנות במפגשים חברתיים, ומצליחים לארגן את החוויה ואת ההבעה הרגשית שלהם גם במצבים חברתיים מורכבים. לעומתם, ילדים עם מזג המוגדר כ "קשה" ו"עצור" נרתעים ממגע חברתי ומגלים משנה זהירות במצבים חברתיים כתינוקות, כפעוטות וכילדי גן. ילדים אלו מראים קשיים ביכולת הוויסות הרגשית, מתוך התבוננות בפחד או איום במתקיים בסביבה .
הבדלים בין אישיים הקשורים למערכת היחסים עם ההורים.
דפוסי התקשרות שונים משקפים הבדלים בציפיות של התינוק מהעולם החברתי. התנסות בהתקשרות בטוחה וביחסי טיפול אמפתיים מנבאים רמה גבוהה של אמפתיה והתנהגות פרו-חברתית בשנות הילדות המאוחרות כיון שילדים לומדים לא רק לקבל טיפול אלא גם כיצד לטפל באחרים.
על פי תאוריית ההתקשרות, דמות מטפלת המגיבה בזמינות רבה וברגישות לצורכי הילד, מספקת לו תחושת בסיס בטוח וחוף מבטחים ובכך היא מווסתת את רמת המתח של התינוק ועוזרת לו לצאת ממצבי דחק. כך, הילד יכול לחקור את העולם ולהתעניין בגירויים ובאנשים ללא אובדן בסיס זה. מנגד, דפוסי תגובה של הדמות המטפלת שאינם עקביים בזמינותם יוצרים חוסר ביטחון, קשיים בוויסות עצמי ואי פניות לתקשר ולפתח התנהגות פרו-חברתית עם האחרים.
סרוף טוען שילדים עם דפוס התקשרות בטוח מפתחים יכולת להיענות בצורה אמפתית לאחרים כיון שחוו טיפול נענה שסיפק את צורכיהם וסיפק להם מקורות רגשיים המאפשרים להם כעת להיענות לצרכים הרגשיים של האחר.
תהליכי למידה של התנהגות פרו-חברתית
שלושה תהליכים הוגדרו ככאלו אשר באמצעותם הילד רוכש יכולת רגשית חברתית המתבטאת בהתנהגות פרו חברתית עם הסביבה שלו:
הדגמה (Modeling): כאשר ההורים מביעים רגשות הם מדגימים לילד כיצד לווסת רגש מסוים וכיצד להביעו, הם גם מדגימים התייחסות להבעה רגשית וגם אסטרטגיות שונות של התנהלות חברתית, ושל התנהגות פרו חברתית שתואמת להקשר.
אימון (Coaching): כאשר ההורים מדברים עם ילדים על רגשות (מתארים את רגשותיהם שלהם), שואלים מישהו אחר, או את הילד, על רגשותיו) הם מקנים לו שפה רגשית שיכולה לעזור לו גם בוויסות רגשותיו וגם בטיפוח יכולתו להבין את רגשותיו ואת רגשותיהן של אחרים.
תגובה מידית בסמיכות להתנהגות (Contingency): כאשר ההורים מגיבים מיד לרגשות הילד הם עוזרים לו לרכוש יכולת של וויסות רגשי וגם מלמדים אותו מה הן ההבעות הרגשיות שהם מוכנים לקבל ואילו רגשות הילד יצטרך ללמוד לרסן.
התנהגות פרו חברתית וניצני ההתפתחות המוסרית.
התגובה המוסרית שלנו למצבים חברתיים בין-אישיים מתבססת על מה שנקרא רגשות מוסריים, הטענה היא שאלה רגשות אוניברסליים המאפשרים חיים ביחד בכל חברה אנושית שהיא, הרגשות המוסריים כוללים רגשות חיוביים כמו אמפתיה, ורגשות שליליים כמו בושה או אשמה. התגובה האמפתית למצוקתו של האחר היא שנמצאת בשורשי הרגישות המוסרית של ילד צעיר. התפתחות הרגישות המוסרית והתפתחות הידע על הכללים החברתיים נובעות מהיבטים שונים בתכלית של המגעים שיש לילד עם סביבתו, בעוד שרגישות מוסרית מתפתחת מתוך עצם החשיפה וההבנה האמפתית למצוקתם הרגשית של האחרים, הידע על הכללים החברתיים מתפתח מתוך מגעים עם הדמויות המחנכות בבת ובמסגרת החינוכית.
עונת 1999/2000 בליגת העל בכדורגל
עונת 1999/2000 בליגת העל הייתה העונה הראשונה של ליגת הכדורגל הבכירה בישראל תחת השם "ליגת העל" לאחר השינוי במערך הליגות.
לאחר חמש שנים בהן היו 16 קבוצות בליגה הבכירה, הוחלט במסגרת השינוי במערך הליגות להקטין את מספר הקבוצות בליגה על מנת להגביר את התחרותיות, ובמקום שלוש הקבוצות שירדו לליגה הלאומית, שהפכה לליגת המשנה, רק מכבי נתניה עלתה לליגת העל לקראת עונה זו. הליגה כללה 14 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 13 משחקים כל אחד - 39 מחזורים בסך הכל. על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
העונה החלה ב-14 באוגוסט 1999 והסתיימה ב-27 במאי 2000, ובסופה זכתה קבוצת הפועל תל אביב בדאבל לאחר 12 שנים שלא זכתה באליפות, תחת הדרכתו של המאמן דרור קשטן. בעונה זו בלטו בקבוצה ארבעה שחקנים בני 20 שזכו לכינוי "התינוקות של קשטן" - סלים טועמה, פיני בלילי, כפיר אודי ועמרי אפק. בנוסף בלט בעונה זו קפטן הקבוצה שמעון גרשון שהיה רק בן 22, והמגינים אילן בכר שהיה בן 24 ויגאל אנטבי שהיה בן 25. בין השחקנים הוותיקים בלטו בקבוצה בעונה זו אישטוון פישונט שהיה המבשל המצטיין של הקבוצה עם 8 בישולים, רונן חרזי שהיה מלך השערים של הקבוצה עם 17 שערים, השוער שביט אלימלך שנבחר לכדורגלן העונה בישראל, ושלום תקווה, חבר היכל התהילה של הכדורגל הישראלי, שסיפק שישה בישולים מכריעים על אף שלרוב עלה מהספסל, ובתום העונה פרש ממשחק פעיל. מלך השערים של העונה היה אסי טובי ממכבי פתח תקווה עם 27 שערים.
כשלב שני במהלך הקטנת הליגות לשם הגדלת התחרותיות, בסיום העונה ירדו שלוש קבוצות לליגה הלאומית - הפועל כפר סבא מכבי הרצליה והפועל ירושלים, ורק הפועל צפרירים חולון עלתה לליגת העל לקראת עונת 2000/2001.
הייתה זו השנה הראשונה שחברה מסחרית נתנה חסות לליגה ושמה של הליגה שונה בהתאם. מעונה זו ועד שנת 2002 נקראה הליגה "ליגת פלאפון" על שם נותנת החסות "פלאפון תקשורת".
אנקת גבהים (סדרה, 2009)
אנקת גבהים (באנגלית: Wuthering Heights) הוא עיבוד טלוויזיוני בן שני חלקים של רשת ITV לרומן "אנקת גבהים" מאת אמילי ברונטה. את התסריט כתב פיטר באוקר וביימה קוקי גדרויץ' . בסדרה מככבים טום הארדי ושרלוט ריילי בתפקידים הראשיים של היתקליף וקאתי ארנשו.
הסדרה שודרה לראשונה בינואר 2009 בארצות הברית כחלק מתוכניות "Masterpiece" של רשת PBS. בבריטניה שודרה הסדרה בשני חלקים בני 90 דקות בליל ה-30 וה-31 באוגוסט 2009, בערוץ ITV ובערוץ UTV. בתחילת 2010 שודרה הסדרה בערוץ STV בסקוטלנד.
תקציר העלילה.
הסרט המבוסס על "אנקת גבהים", הרומן הקלאסי של אמילי ברונטה, הוא סיפור אהבתם של קאתי והיתקליף, כמו גם סיפור של אובססיה, שנאה ונקמה. אהבתם האפלה משפיעה והורסת את חיי כל הסובבים אותם.
הפקה.
לדברי פיטר באוקר התסריטאי של הסרט כשניגש לעבד את הרומן נוכח לדעת שבספר יש יותר מסיפור אהבה בלבד. הוא מצא בספרו גם שנאה, מעמדות, נקמה, יריבות בין אחים, אבדן, אבל, משפחה, אלימות, אדמה וכסף.
עוד ציין כי בעבר הספר היה "בלתי ניתן לעיבוד". הגרסה המצליחה ביותר הייתה הגרסה ההוליוודית בכיכובו של לורנס אוליבייה, אשר בה קיצצו את רובו של הרומן ושלפו ממנו את סיפורם של קאתי והיתקליף בלבד. באוקר קווה לפתח בסרטו נושאים נוספים, כמו כיצד גורמת השנאה והנקמה לנזקים גם בדורות הבאים.
באוקר החליט לוותר על המספר המקורי של הרומן, לוקווד, ולהדגיש את נקודת המבט של נלי, שהיא המספרת השנייה ברומן. עוד שינה באוקר את הסדר של סצנות הפלאשבק. בפתיחת הסרט אדגר החולה מביא את לינטון להיתקליף, ומתגלה השנאה והיריבות בין השניים. בהמשך מתבררת הסיבה לשנאה זו.
אווה ראן
אובה רן
Gerrhosaurus major
עונת 2000/2001 בליגת העל בכדורגל
עונת 2000/2001 בליגת העל הייתה העונה השנייה של ליגת העל כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 12 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 11 משחקים כל אחד - 33 מחזורים בסה"כ. לאחר שלב זה הליגה פוצלה לשני בתים וקבוצות בכל בית שיחקו ביניהן. בכך מספר המחזורים הכולל היה 38. בעקבות הקטנת הליגה מ-14 קבוצות בעונה הקודמת, הקבוצה היחידה שעלתה לליגת העל לקראת עונה זו הייתה הפועל צפרירים חולון. העונה החלה ב-12 באוגוסט 2000 והסתיימה ב-26 במאי 2001. העונה הסדירה הסתיימה בזכייה של מכבי חיפה באליפות, אחרי 7 שנים ללא התואר, וקשר הקבוצה יוסי בניון היה המבשל המצטיין בליגה עם 12 בישולים ונבחר לכדורגלן העונה בישראל. לרגל זכייתה של חיפה באליפות נכתב השיר "הנה היא עולה". מלך השערים של העונה היה אבי נמני ממכבי תל אביב עם 25 שערים.