u-jaribu - (אני רוצה) שתנסה (פועל זר, אין שינוי)
u-si-jaribu - (אני רוצה) שלא תנסה/אל תנסה (בבקשה)
פעלים סבילים, גרימה, הדדיות ומקרים נוספים.
בסווהילי מספר הבחנות פעליות נוספות שאינן קיימות בעברית:
כינוי הזיקה.
הזיקה (ש-) בסווהילי מובעת בדרך כלל כמוספית בפועל:
כינוי הזיקה (-o-) מוטה ומצטרף לפעלים שבהם תווית זמן רק בעבר (li), בהווה (na) ובעתיד הפשוט (ta או-taka). השלילה נעשית באמצעות si והיא חסרת מימד של זמן. ניתן לצרף לפועל גם כינוי מושא ישיר, והוא יופיע מיד לפני השורש:
nchi zi-na-zo-endelea - הווה, מדינות שמתקדמות
maji ya-li-yo-chemshwa - עבר, מים שהורתחו
wa-si-o-jiweza - שלילה, שלא יכלו/אינם יכולים/לא יוכלו
ni-si-ye-wa-fahamu - אנשים (wa - "אותם") ש (ye) אני (ni) לא (si) הכרתי/מכיר/אכיר (fahamu)
בזמנים אחרים ובמשפטי שלילה שבהם קיימת חשיבות לזמן, נעשה שימוש במילה נפרדת כדי להביע את אלה - amba (ש-).
Usimwamshe mtoto ambaye amelala - אל תעיר את הילד ש (ambaye) עדיין (me) ישן
Kazi ambayo sikuifanya, lazima niifanye leo - את העבודה שלא עשיתי (ku), אני צריך לעשות היום.
קיימת צורה לזיקה כללית חסרת זמן, עם או בלי כינוי מושא ישיר:
wa-winda-o - שצד/יצוד (ש - o, צד - wind, הם - wa)
ni-ku-ambia-ye - אני (ni) ש (ye) אומר/אמרתי/אומר (ambia) לך (ku)
o מוחלף ב-po בתיאורי זמן (כש-/כאשר), ב-po, ko או mo בתיאורי מקום (היכן ש-, ב/ל/מהמקום בו) וב-vyo בתיאורי דופן (באופן ש-).
תואר הפועל.
תואר הפועל בסווהילי מובע במספר דרכים:
pengine - לעיתים
kitoto - ילדותי
vizuri - אם כן, טוב אז
kwe-tu - המקום שלנו
Tunapokaa (המקום) שבו אנחנו חיים
Uwezavyo - באופן/כמה שאתה יכול
מאפיינים תרבותיים.
שירה - רוב המסמכים העתיקים שהשתמרו בסווהילי, מכילים שירה (mashairi), ובייחוד שירה אפית שהועברה מדור לדור בעל-פה, ואשר הועלתה על הכתב החל בתחילת המאה ה-18. שירה אפית זו מכונה בדרך כלל בשמות "Utenzi" (אוטנזי) או "Utendi" (אוטנדי - "מעשה"), והיא מבוססת על עקרונות השירה הערבית ושירת הבנטו. מקורה של שירה זו הוא באזור לאמו שבקניה, והיא נכתבה תחילה בניב האזורי המקומי. תחילה עסקה השירה בנושאים דתיים מוסלמים, אך לאחר שהתפשטה דרומה לאזור מומבסה ולצפון טנזניה, החלה מתמקדת בסוגיות חברתיות. השירה הקלאסית עדיין תופסת מקום חשוב בתרבות הסווהילית, והיא מצוטטת באירועים מיוחדים וכן כעניין שבשגרה.
טאארב (Taarb, מערבית طرب - בקירוב "לשמוח במוזיקה") הם שירים בסווהילי הרווחים בעיקר בטנזניה ובקניה, והמבוססים על יסודות המוזיקה הערבית והצפון-אפריקאית. אלה חדרו למזרח אפריקה במחצית הראשונה של המאה ה-20, והתמזגו עם השפעות ערביות קודמות. בצורתם המסורתית, הטאארב מושרים באירועים מרכזיים כמו חתונות, אך בשנים האחרונות החל הטאארב הפופולרי (לדוגמה בהופעות בפאבים וכמוזיקה קלה ברדיו) לשלב אלמנטים של מוזיקה מסורתית אפריקאית מכל רחבי היבשת ואף מוזיקה מערבית.
מת'אלי (methali) הם משחקי מילים ומשפטים חרוזים, המופיעים באלגוריות, בפתגמים ובסיפורים קצרים עם מוסר השכל, הנטועים עמוק בתרבות המקומית: "Kila mwamba ngoma ,ngozi huivuta kwake" - "כל המותח עור על תוף, מותח אותו בכיוונו שלו"; "Kukopa harusi kulipa matanga" - "ללוות כמו חתונה, להחזיר כמו אבל"; "Mchele moja mapishi mengi" - "האורז הוא אחד, אך דרכי בישולו רבות" ועוד. חלק מהפתגמים משקפים אמונות טפלות רווחות: "Kufagia usiku kunakimbiza baraka" - "לנקות בלילה מבריח ברכות"; "Mwenye kufanya mazowea ya kukaa kizingitini atakawia kuoa" - "היושב על מפתן הדלת, יאחר להתחתן"; "Kukutana na paka mweusi usiku ni nuksi" - "פגישה בחתול שחור בלילה, מביאה מזל רע" ועוד.
השעון הסווהילי - מאפיין ייחודי של השפה הוא "השעון הסווהילי" המונה את השעות מזריחת השמש ומשקיעתה, ולא מצהרי היום או מחצות הלילה (שעה 12 בשעון המקובל). שעה 1 בבוקר בסווהילי מקבילה ל-7 בבוקר בשעון המקובל ביתר העולם, שכן ספירת השעות מתחילה בשעה 6, המקבילה, פחות או יותר, לזריחה. 1 בערב היא המקבילה הסווהילית ל-7 בערב, שכן שעות החשיכה נמנות משעה 6 בערב, סמוך לשקיעה. שיטה זו התפתחה בשל הרקע החקלאי של החברה המזרח אפריקנית, והודות לעובדה שבאזור קו המשווה אין שינויים גדולים באורך היום והלילה במשך השנה, ועל כן נותרות שעות הזריחה והשקיעה קבועות למדי. מאחר שמעולם לא יוצרו שעונים המראים את השעה בסווהילי, מאומנים דוברי השפה להשתמש בשעונים רגילים, אנלוגיים או דיגיטליים, ובעת דיבור להוסיף שש שעות לשעה שמראה השעון.
כן ולא - בסווהילי אין מקבילות מילוליות ל"כן" ול"לא", אבל משמעותה של "ndiyo" ("זה ככה"/"זה נכון") היא למעשה "כן"; ו-hapana ("אין שם", "אין להם") היא "לא". la הערבית (לא) קיימת בדמות הביטוי "בוודאי שלא"/"לגמרי לא".
טקסטים לדוגמה.
ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם.
נוסחם של סעיפים 1 ו-2 מההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם (Tangazo kilimwengu la haki za binadamu) בעברית ובסווהילי:
תפילת פאטר נוסטר.
נוסחה של תפילת פאטר נוסטר (Baba Yetu) הקתולית בעברית ובסווהילי:
המטוריה
הֶמַטוּרִיָה (ביוונית: αίμα הַיימָה = דם, ούρα אוּרָה = שתן) היא מצב של דם בתוך השתן. זהו סימן רפואי למחלות ולתופעות שונות בכליות או בדרכי השתן.
גי סאבואה
גי סאבואה (בצרפתית: Guy Savoy; נולד ב-24 ביולי 1953) הוא שף צרפתי ובעליה של מסעדה ידועה הנושאת את שמו בפריז.
ביוגרפיה.
גי סאבואה נולד בעיר בורגואן בחבל סאבואה מזרחית לליון, סמוך לגבול עם שווייץ. אימו ניהלה את הקנטינה של העיירה וגי עזר לה עוד בהיותו ילד. באפריל 1970 בהיותו בן שבע עשרה הגיע להתלמדות בת שלוש שנים במסעדת האחים טרואגרו שברואן, שם שהה שלוש שנים ואמר כי מסעדת טרואגרו הייתה בית הספר לבישול הטוב בעולם שם זכה ללמוד משני רבי אומנים: ז'אן ופייר (שני האחים) והם נטעו אצלו את השאיפה להיות כמוהם יום אחד.
ב-1976 תפס את המושכות מידי חברו הטוב ביותר ברנאר לואזו ונהיה השף של הביסטרו הפריזאי בארייר דה קלישי (Barriere de Clichy) השייך למסעדן עטור התהילה קלוד ורג'ה וכעבור מספר חודשים זכה המקום בכוכב במדריך מישלן.
ב-1980 פתח את מסעדתו הראשונה בפריז ומהר מאוד קיבל בחזרה את הכוכב הראשון במישלן וכמו כן, הוענקו לו 17 נקודות בגו מיו ב-1987 עברה מסעדתו למיקומה הנוכחי ברחוב טרואיון שליד שער הניצחון בפריז. במרץ 2002 הצטרף סאבואה לאצולת 9 המסעדות המובחרות בפריז, עת העניק לו מדריך המישלן שלושה כוכבים, מששמע על הבשורה הוא בכה משמחה, המסעדה מחזיקה בניקוד זה עד היום (2019).
בשנת 2004 נבחרה מסעדתו למקום ה-6 בטיבה בעולם מבין 50 המסעדות הטובות בעולם, בסקר של המגזין "רסטורנט" ובשנת 2005 למקום ה-16. מסעדתו גם כלולה במדריך "השולחנות הגדולים בעולם" כאחת מבין 140 הטובות במסעדות תבל.
לסאבואה ארבעה ביסטרואים בפריז, מסעדה בסינגפור ובשנת 2005 הקים מסעדת עילית בלאס וגאס המחזיקה כיום (2010) בשני כוכבים.
מנות הדגל שלו הן מרק ארטישוק עם כמהין שחורות (הוא מרבה להשתמש בכמהין) וקציפת צדפות אויסטר ברוטב צדפות קר. מטבחו של סאבואה דל שומן והוא אינו משתמש בשמנת. המקום מעוטר עץ, אבן ופסלים מארבע כנפות תבל בעיצובו של ז'אן-פייר וילמוט, מגדולי המעצבים בצרפת
בין תלמידיו הבולטים ניתן למנות את גורדון ראמזי (שאומר כי מטבחו הקליל של סאבואה השפיע עליו יותר מכל) ואת תומאס קלר, שניהם בעלי שבעה כוכבים במדריך מישלן כל אחד (בכמה מסעדות ביחד) ולוראן גרה, שהיה בעל שלושה כוכבים.
סאבואה נוהג לומר כי מסעדות הן המפלט האחרון של ציוויליזציה על פני הפלנטה ואומר כי "אנחנו בעסקי האושר".
דוברוג'אנו-גראה
דוברוג'אנו גראה
פרוטאינוריה
פרוטאינוריה (בשפות רבות: Protein פרוטאין = חלבון, ביוונית: πρώτα פְּרוֹטָה = בעל חשיבות רבה, ούρα אוּרָה = שתן) היא מצב של חלבון רב בתוך השתן. זהו סימן רפואי למחלות ולתופעות שונות בכליות.
פרוטאינוריה גורמת לקצף בשתן (אם כי קיימות סיבות נוספות לכך, פרט לפרוטאינוריה).
איבחון נעשה באמצעת בדיקה ביוכימית של השתן. בדיקה באמצעות מקלון (סטיק) לבדיקת שתן איננה מדויקת מספיק, ועלולה להיות שלילית במקרים שונים של פרוטאינוריה. הבדיקה המדויקת מבוצעת במעבדה באמצעות אלקטרופורזה של חלבונים - על שתן שנאסף במשך 24 שעות.
אובדן חלבון בשתן נגרם עקב בעיה בסינון הדם בכליה, או בספיגת הנוזלים חזרה. פרוטאינוריה יכולה להיגרם עקב מחלות שונות של הכליות, עקב מחלות רבות נוספות (סוכרת, יתר לחץ דם, רעלת הריון ועוד), עקב מצבים רפואיים שונים (כגון התייבשות), עקב תרופות שונות (תרופות אנטיביוטיות ותרופות רבות אחרות) ועקב רעלים שונים.
פרוטאינוריה קשה של לפחות 3.5 גרם חלבון ליום - קרויה "שתן בטווח נפרוטי". לעומת זאת "תסמונת נפרוטית" Nephrotic syndrome כוללת שתן נפרוטי, היפואלבומינמיה, היפרליפידמיה ובצקות.
פרוטאינוריה רבה עלולה לגרום לירידה ברמת החלבון בדם (היפופרוטאינמיה Hypoproteinemia) מה שעלול להביא לבצקות, נוזלים בחלל הבטן (מיימת) או בחלל החזה (הידרותורקס).
יש מצבים שאיבוד חלבון בשתן קורה רק בשעת פעילות של הגוף, ואילו בזמן מנוחה אין איבוד חלבון.
קישורים חיצוניים.
פרוטאינוריה - הפרשת חלבון בשתן באתר כמוני
אינדקס (מתמטיקה)
אִינְדֵּקְס משמש בנוסחאות מתמטיות לציון ערך השייך לקבוצה מסוימת.
לדוגמה: נתונים שני גופים. אזי, המסה של הגוף השני מסומנת באמצעות m2. במקרה זה, המספר "2" הוא האינדקס של המסה.