קיימות שיטות לצמצום סחיפת האדמה מאז ימי הביניים כאשר חקלאים הבינו את חשיבותה של חקלאות מתוכננת כדי שיוכלו לשמור על מאגרי האדמה. בתחילת שנות החמישים של המאה ה-20 שיטות חקלאות אלו נהיו יותר מתוחכמות. בשנות ה-60 של המאה ה-20 ממשלות מקומיות בארצות הברית החלו למקד את מאמציהן בצמצום היווצרות מי נגר עילי על ידי כך שקבלנים הוכרחו ליישם תוכניות לשליטה על הזרימה של מי הנגר. שיטות אלו כללו שימוש בקש לטובת האטה של זרימה במדרונים, הקמת גדרות סילט, ותכנון בנייה בחודשים היבשים. כיום משתמשים גם במתעלים, סכרונים, בורות ניקוז, אגירה וחילחול ואף צמחייה.
מניעת הצפות.
כבר במחצית הראשונה של המאה ה-20, תוכניות למניעת הצפות יכלו לצפות את נקודות הזרימה החזקות ביותר בנחלים ונהרות. כתוצאה מכך פותחו אסטרטגיות להקטנת מהירות הזרימה ולמניעת שיטפונות. השיטות הנפוצות הן אגני ניקוז כדי למנוע זרימה חזקה ומהירה, תיעול והולכה בנויים, אזורי חלחול והחדרה (לרוב בשטחי יערות ופארקים) ומאגרי מים.
פיקוח על השימוש בכימיקלים.
לאחר יישום תוכנית שימור המשאבים הטבעיים בארצות הברית ב-1976 ותוכנית איכות המים ב-1977, מדינות וערים בארצות הברית החלו לפקח על אחסון כימיקלים רעילים בקפדנות רבה יותר, במטרה למנוע דליפה והתפשטות של חומרים רעילים. השיטות הנפוצות הן החובה להשתמש במיכלים עמידים במיוחד או בעלי דופן כפולה (מיכל בתוך מיכל) כאשר מאחסנים כימיקלים מתחת לקרקע, רישום שימוש בחומרים מסוכנים, צמצום מספר קוטלי החרקים המאושרים ופיקוח הדוק יותר על דשנים למיניהם. בהרבה אזורי תעשייה נדרש טיפול ראשוני בשפכים כדי לצמצם את דליפת המזהמים לסביבה.
מדידה ומודלים מתמטיים.
מי נגר עילי מנותחים על ידי שימוש במודלים מתמטיים בשילוב עם שיטות דגימה של איכות המים. ניתן לבצע את המדידות על ידי מכשירים אוטומטיים רציפים לניתוח איכות המים, שבודקים מזהמים ספציפיים כמו כימיקלים אורגניים או לא אורגניים, pH, עכירות וכו', או סימנים משניים כמו חמצן מומס במים. את המדידות ניתן לעשות גם על ידי מדידה של אצוות מים ולא על ידי זרימה רציפה של מים.
בשנות החמישים של המאה ה-20, מודלים להעברת מים חישבו את כמויות מי הנגר העילי ואת מהירויות הזרימה, בעיקר לצורך חיזוי הצפות. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 פותחו מודלים חישוביים לניתוח זרימת מי נגר עילי שמכילים מזהמים. מודלים אלו לוקחים בחשבון את קצב ההמסה של כימיקלים שונים וקצב החלחול לתוך האדמה, ומחשבים את כמות המזהמים שתגיע בסופו של דבר אל מקווי המים.
חמודי בריק
מוחמד (חמודי) בריק (בערבית: حمودي برك; נולד ב-19 במרץ 1978) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי במ.ס. כפר יאסיף מליגה ג' גליל תחתון.
בריק החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, ועם עלייתו לבוגרים עבר לשחק בקבוצות שונות, ועד קיץ 2004 שיחק במכבי כפר כנא. לאחר מכן עבר למכבי נתניה, עמה עלה ללליגת העל בעונתו הראשונה בקבוצה, ובסך הכל שיחק שנתיים במועדון. בשנת 2006 עבר לקבוצת בני סכנין, עמה עלה לליגת העל, ולאחר עונה אחת עבר להפועל עכו. לאחר שנה וחצי בהפועל עכו עבר בריק לקבוצת אחווה עראבה מליגה א', עמה עלה בתום העונה לליגה הלאומית, ובמדיה שיחק עד ספטמבר 2011.
בשנת 2017 חזר בריק לשחק באופן חובבני, וכבש שני שערים בשש הופעות במדי מ.ס. ג'וליס מליגה ב'. בקיץ 2019 הצטרף לקבוצת מכבי בני אבו סנאן מליגה ג'. בחורף 2021 הצטרף לקבוצת מועדון ספורט כפר יאסיף מליגה ג' גליל תחתון.
צופיות
מזל סרטן
מזל סרטן הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל סרטן" הוא מי שנולד בין ה-22 ביוני לבין ה-22 ביולי (לערך). במסורת היהודית מתייחס מזל סרטן לחודש תמוז. בלוח השנה במגילות קומראן משויך מזל סרטן לחודש סיוון. מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה השמש ממוקמת באזור השמיים, המוקצה למזל סרטן האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קונסטלציית הסרטן לבין אזור השמיים של מזל סרטן בגלל נקיפת ציר כדור הארץ.
הסרטן במיתולוגיה.
במיתולוגיה היוונית, הסרטן נשלח על ידי הרה כדי להפריע להרקולס במלחמתו נגד ההידרה. על אומץ ליבו, קבעה אותו הרה בכוכבים.
מזל סרטן באסטרולוגיה.
שיוך אסטרולוגי.
מזל סרטן הוא אחד משלושת מזלות יסוד המים, יחד עם מזל עקרב ומזל דגים. הוא משתייך לקבוצת המזלות הקרדינליים, יחד עם מזל טלה, מזל מאזניים ומזל גדי. הכוכב השליט של מזל סרטן הוא הירח.
קפקאון
קפקאון (ברומנית: căpcăun) הוא דמות אגדית במיתולוגיה הרומנית.
קפקאון הוא מפלצת המגלמת את הגיבור השלילי, בדומה לבאלאור דמוי הנחש המכונף או לזמאו המופיע לעיתים בדמות אדם, אך בניגוד להם מראהו של קפקאון הוא כשל גבר חזק עם ראש של כלב.
השם "קפקאון" מורכב ומסונתז משתי המילים הרומניות "קאפ" (cap) שפירושה ראש ו-"קאינה" (câine) שפירושה כלב. לעיתים מתואר הקפקאון כבעל מספר ראשים.
מספר חוקרי היסטוריה רומנים משערים שיש קשר בין דמות הקפקאון ובין המנהיגים של האווארים, שנקראו קאפקאנים (cafcani או capcani).
דוכיפתאים
דוכיפתאים (שם מדעי: Upupiformes) היא סדרת עופות שעד שנת 2005 סווגה כמשפחה בסדרת הכחלאים ששמה היה Phoeniculidae. לאחר שהתגלו בנוסף להבדלים המורפולוגיים הבולטים גם הבדלים גנטיים, הוחלט להכירה בה כסדרה טקסונומית נפרדת.
בסדרה זו ישנם רק 2 משפחות: דוכיפתיים, בהם סוג אחד ו-4 מינים, כאשר אחד מהם נכחד מן העולם (בעבר הייתה הדוכיפת יחידה בסוגה) ודוכיפתיות עצים, החיות באפריקה.
דוכיפתיים
אבנר דורמן
אבנר דוֹרְמָן (נולד ב-14 באפריל 1975) הוא מלחין, מנצח ומחנך ישראלי-אמריקאי.
קורות חיים.
אבנר דורמן הוא בנו של המנצח ונגן הבסון זאב דורמן. נכדו של מנחם דורמן. הוא למד קומפוזיציה אצל יוסף ברדנשווילי ואצל ג'ון קוריליאנו. הוא בעל תואר דוקטור בקומפוזיציה מבית הספר ג'וליארד בניו יורק, ובעל תואר מוסמך בקומפוזיציה, בניצוח ובמוזיקולוגיה מהתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן באוניברסיטת תל אביב. בגיל 25 זכה דורמן בפרס ראש הממשלה למלחינים והיה למלחין הצעיר ביותר לזכות בפרס זה. בשנת 2001 קיבל את פרס אקו"ם עבור סימפוניית האלף. שנה לאחר מכן נבחר ל"מלחין השנה" על ידי עיתון מעריב ובאותה השנה זכה בפרס משרד התרבות לביצוע הטוב ביותר של מוזיקה ישראלית עבור מחזור השירים "בועז". יצירתו, "ואריאציות ללא נושא", שבוצעה לראשונה על ידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית בשנת 2003, זכתה בשנה שלאחר מכן בפרס "הישג השנה" מאקו"ם. בשנת 2004 זכה דורמן בפרס הראשון בפסטיבל של איגוד המלחינים האסייתים. בארצות הברית זכה דורמן שלוש פעמים בפרס מורטון גולד ולמד במרכז המוזיקה טנגלווד. כמו כן השתלם בקורס לכתיבת מוזיקה לסרטים של ASCAP.
יצירותיו של אבנר דורמן הוזמנו ובוצעו על ידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הפילהרמונית של ניו יורק, הפילהרמונית של מינכן, התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס, התזמורת הממלכתית של בוואריה, התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם, התזמורת הפילהרמונית של המבורג (תזמורת האופרה הממלכתית של המבורג), תזמורת רדיו וינה, תזמורת פסטיבל וורביה, תזמורת פסטיבל קבריו, צמד פרקדו, התזמורת הסימפונית של נאשוויל, התזמורת הסימפונית של אינדיאנפוליס, הפסטיבל הבינלאומי למוזיקה קאמרית בירושלים, אגודת המוזיקה הקאמרית של שיקגו, הרביעייה הירושלמית, הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הקאמרית הישראלית, התזמורת הסימפונית חיפה, מקהלת פסטיבל טנגלווד, מקהלת סרפים מבוסטון, אגודת המוזיקה הקאמרית של לינקולן סנטר, התזמורת הקאמרית של סן דייגו ותזמורת הפסטיבל של בולינג גרין.
הביצוע התזמורתי הראשון של יצירותיו התקיים בשנת 1994 בתזמורת הסימפונית חיפה. בין השנים 2001 ל-2003 שימש אבנר דורמן כמלחין הבית של הקאמרטה הישראלית ירושלים.
במאי 2006 יצא לאור דיסק המוקדש ליצירותיו לפסנתר בחברת התקליטים נקסוס (בביצוע אלירן אבני). יצירותיו של אבנר דורמן יוצאות לאור בהוצאת ג'. שירמר, ניו יורק.
דורמן הוא אמן נבחר של הקרן למצוינות בתרבות לשנת 2008. אבנר דורמן שימש כמלחין הבית של התזמורת הסימפונית של אלבמה בעונת הקונצרטים 2010–2011.
בנוסף להלחנה אבנר דורמן הוא גם מנצח ובין השנים 2013 - 2019 היה מנהל מוזיקלי של התזמורת הקאמרית "עיר המוזיקה" בקליבלנד.
מכונת תפירה
מכונת תפירה היא סוג של מכונה, המשמשת לתפירה מהירה של בדים או עורות, כלומר חיבורם זה לזה באמצעות לולאות חוט רצופות (תפרים).
היסטוריה.
מכונת תפירה ביתית מודרנית מסוגלת לתפור כ-1,500 תפרים אמינים ואחידים בדקה - פי 20 מהר יותר מחייט או תופר העובדים ידנית. מכונת תפירה תעשייתית, המשמשת בעיקר לתפירת דברי לבוש ונעליים, מהירה עוד יותר. קיימות מכונות בעלות 7 מחטים, התופרות כ-20,000 תפרים בדקה.
אנשים שונים השתתפו בפיתוח מכונת התפירה. מכונה לרקמה הומצאה כבר באמצע המאה השמונה עשרה, ובשנת 1770 המציא האנגלי תומאס סיינט מכונה לתפירת עור, אך נראה כי מעולם היא לא נכנסה לשימוש שוטף. ב-1830 המציא חייט צרפתי, בָּרתֶלֶמי תימוֹניֶה, מכשיר שנחשב למכונת התפירה השימושית הראשונה. המון זועם, שחשש מאבטלה, הרס את המתפרה שבה היו מכונות אלו, ותימוֹניֶה מת אביון וחסר כל.