ב. מטרתה העיקרית של התוכנית - האם צמצום ההוצאה הציבורית על קצבאות, צמצום העוני והתופעות החברתיות המלוות לעיתים מצבי חוסר תעסוקה או שדרוג הונם האנושי של משתתפי התוכנית ללא קשר למצבם הכלכלי.
ג. אוכלוסיית היעד של התוכנית - האם מקבלי קצבאות, קבוצות אוכלוסייה ממוקדות (נשים חד-הוריות, נגמלים מסמים, מהגרים וכדומה) או כלל אוכלוסיית הבלתי-מועסקים;
ד. הגופים המממנים את התוכנית - האם הממסד והממשלה, המגזר השלישי, גופים עסקיים פרטיים, המשתתף עצמו או תמהיל כלשהו של כמה גופים יחדיו;
ה. מידת האינטנסיביות של התוכנית והרכיבים הנכללים בה - מהו אורך התוכנית ומה הסיוע
שהיא מספקת: ליווי בחיפוש עבודה, הכשרה מקצועית, השלמת השכלה או הקניית מיומנויות מסוגלות תעסוקתית, והמשקל היחסי של כל רכיב במסגרת התוכנית;
ו. גמישות התוכנית - האם לתוכנית יש מבנה קבוע והמשתתפים צריכים להשתתף בכל הרכיבים, או שהמדובר בתוכנית פרטנית ותפורה על פי צורכי היחיד, כך שלכל משתתף נבנית תוכנית שונה
ז. המוקד התעסוקתי של התוכנית - האם הקניית מיומנויות תעסוקתיות ו"כישורים רכים", השלמת השכלה והקניית כישורים בסיסיים, הקניית הכשרה מקצועית ספציפית, סיוע בחיפוש עבודה ובקליטה מהירה בעבודה או שילוב כלשהו בין המטרות דלעיל.
מרכיבי תוכניות.
1. אבחון והערכת יכולות תעסוקתיות: לצורך מציאת התוכנית המתאימה למשתתף הפרטני. האבחון כולל סקירת כישורים בסיסיים, תחומי עניין אישיים וחסמים לעבודה.
2. סיוע בחיפוש עבודה ושירותי השמה: מועדוני תעסוקה, איתור מקומות והפנייה למקומות העבודה. או ייעוץ והדרכה בחיפוש עצמאי.
3. פיתוח כישורי עבודה: כישורים "רכים" ומיומנויות תעסוקתיות בסיסיות (כגון לבוש הולם למקום העבודה, עמידה בלוחות זמנים, תקשורת בין-אישית, עבודה בצוות, קבלת הנחיות ומשמעת והעצמה אישית) כישורי חיים (life skills) (כגון שימוש בתחבורה ציבורית ואיזון בין המחויבויות בעבודה לבין המחויבויות המשפחתיות); סדנאות מוטיבציה לחיזוק ההערכה העצמית. לאנשים חסרי ניסיון תעסוקתי מסופקת לעיתים התנסות במסגרת עבודה זמנית - עבודה התנדבותית, עבודה למען הקהילה, או עבודה מסובסדת.
4. הכשרה והשכלה: השכלה בסיסית למבוגרים והשלמת השכלה; הכשרה מקצועית לצורך השתלבות בתעסוקה בסיסית (entry-level employment); הכשרה מקצועית לתחום עבודה ספציפי (occupation or industry specific skills); הכשרה משולבת - השכלה בסיסית בשילוב עם הכשרה מקצועית.
5. שירותי מעקב וליווי לאחר השמה וסיוע בהתמדה בעבודה לאורך זמן.
תוכניות לעידוד תעסוקה בישראל.
תשתיות תעסוקה מקומיות שהקימה תב״ת:
מדדים ויעדים לתוכניות תעסוקה.
בשנת 2017 הוקמה בהתאם להחלטת ממשלה מספר 2594 ועדה בינמשרדית לקביעת מדדים ליעדים לתוכניות תעסוקה. דוח הוועדה המסכם התפרסם בנובמבר 2017 והוגשו לשר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ולשר לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל.
בניגוד להחלטות של ועדות קודמות שהתמקדו רק בתעסוקה, ההמלצות הפעם התמקדו באיכות העבודה, וכללו ארבעה מדדים: רמת שכר, התמדה בתעסוקה, שיעור עובדים במשרה חלקית שלא מרצון למדד קידום העבודה.
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל עורך מחקרים מגוונים לשם טיוב המדיניות הפעילה בשוק העבודה של ממשלת ישראל.
קישורים חיצוניים.
אתר תב"ת
ניי מוש
איתי (שיר)
איתַי הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת קרן פלס שנכלל באלבומה הראשון, אם אלה החיים. השיר נכתב והולחן על ידי פלס, ויצא ב-24 באפריל 2006.
אודות השיר.
השיר נכתב על בן זוגה לשעבר, איתי פרל (עם זאת, זהו דבר שפלס עצמה לא רצתה להתייחס אליו והעדיפה להשאיר את הדמות עליה נכתב השיר "אנונימית"), והוא מתאר את מערכת היחסים ביניהם שנמשכה שלוש שנים. לדברי פלס, "השיר הוא על בחור שהגיע לעיר הגדולה ועדיין אין לו משפחה ושורשים. והעניין הוא שמתחת לכל הכיף בלהיות לבד ולא מחויב, מסתתרת בדידות".
השיר הגיע לראש מצעדי הפזמונים בתחנות רדיו שונות וביניהן רשת ג' - מקום ראשון במצעדים השבועיים ומקום שלישי במצעד השנתי וגלגלצ - מקום רביעי במצעד השנתי.
הוא זיכה את פלס בתארים "זמרת השנה" ו"תגלית השנה" בגלגלצ וברשת ג' במצעד העברי השנתי.
וידאו קליפ.
לשיר יצא וידאו קליפ שביים אסף לבני. נכון לאוקטובר 2021 הקליפ הגיע לכ-1.7 מיליון צפיות ביוטיוב.
בהופעות.
השיר נכלל במרבית סיבובי ההופעות של קרן פלס. השיר גם הופיע בחלק מסיבוב ההופעות המשותף של פלס עם רמי קלינשטיין, במהלכו השניים שרו יחד את השיר.
אוסקר הקש
אוסקר הקש (בצ'כית: Oskar Hekš; 10 באפריל 1908 - 8 במרץ 1944) היה אתלט צ'כוסלובקי-יהודי, פעמיים ברציפות אלוף צ'כוסלובקיה (1929 ו-1930) ושיאן צ'כוסלובקיה בריצת מרתון, ייצג את ארצו בריצה זו באולימפיאדה (לוס אנג'לס 1932).
הקש נרצח בשואה באושוויץ.
ביוגרפיה.
הקש נולד ברוז'דלוביצה, בבוהמיה המרכזית. הוא התאמן בקבוצת הגיבור פראג.
אלוף צ'כוסלובקיה.
באליפות צ'כוסלובקיה בריצת מרתון שנערכה בשנת 1929 זכה הקש במדליית זהב בתוצאה של 2:48:31 שעות. שנה לאחר מכן הוא הגן על תוארו בתוצאה של 2:53:02 שעות.
שיאן צ'כוסלובקיה, שמיני במשחקים האולימפיים.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) סיים הקש במקום שמיני בריצת המרתון בשיא צ'כוסלובקיה חדש של 2:41:35 שעות.
הקש סירב להשתתף באולימפיאדת הנאצים והיה בין מארגני האולימפיאדה העממית שהייתה אמורה להיערך בספרד בין התאריכים 19 - 26 ביולי 1936, אבל בשל מלחמת האזרחים בספרד הם לא נערכו.
בנובמבר 1941 גורש הקש למחנה הריכוז טרזין עם אחד המשלוחים הראשונים. בשנת 1942 הוא גורש למחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ, שבו הוא נרצח ב-8 במרץ 1944.
ילנה מלישבה
ילנה ואסילבנה מלישבה (נולדה ב-13 במרץ 1961 בקמרובו, רוסיה הסובייטית, ברית המועצות). רופאה פנימאית סובייטית ורוסיה, מורה. מנהלת ומגישה של תוכנית הטלוויזיה "בריאות" ( Здоровье Zdarov'e) מאז שנת 1997, ו"טוב לחיות!" (Жить здорово! Zhit' Zdorovo!), מאז שנת 2010, המשודרות בערוץ הראשון ורדיו רוסיה. פרופסור לרפואה ורפואת שיניים מהאוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה.
ביוגרפיה.
נולדה בקמרובו למשפחת רופאים. לילנה יש אחות ואח תאום בשם אלכסיי, אשר כמו ההורים, גם הם רופאים. אחותה נוירולוגית ואחיה כירורג, דוקטור למדעי הרפואה ורופא בכיר. ילנה מלישבה סיימה לימודים בתיכון בקמרובו עם מדליית זהב והתקבלה לאקדמיה לרפואה בקמרובו. היא סיימה את לימודיה בהצטיינות בשנת 1984. בשנת 1984 החלה לימודי המשך באקדמיה למדעי הרפואה במוסקבה. בשנת 1987 הכינה תזה בנושא "מניעה וחיסול של הפרעות בקצב הלב תוך הסתגלות להשפעות לחץ וההפעלה של חומצת גמא – aminobutyric". לאחר שעבדה זמן מה בתור רופאה משפחה, הפכה לעוזרת במחלקה לרפואה פנימית של במכון הרפואי השני.
כיום היא מרצה לרפואה באוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה. בשנת 1992 השיקה את התוכנית "מתכון" (Recept) בערוץ "Kuzbass" (קמרובו). בשנת 1993 כתבה והגישה את התוכנית "מרפאה צבאית" (Lazaret, ערוץ 5, "הכתר הצפוני"). בשנת 1994 היא החלה לעבוד כמנחת התוכנית היומית "קראתם לרופא?" (Vracha Vizvali?) בערוץ "רוסיה עסקים". באותה שנה עברה קורס הכשרה של המרכז האירופי לבריאות ואיכות הסביבה בארצות הברית. לקורס זה היו מוזמנים העיתונאים הבולטים והידועים ביותר באירופה העוסקים בנושאי בריאות. לאחר תחילת התוכנית "בריאות" (Zdarove) בערוץ ORT בשנת 1997, מלישבה הפכה למנהלת, מחברת ומנחת התוכנית. הפרק הראשון שודר ב-3 באוקטובר 1997. כמו כן, התוכנית גם משודרת ב"רדיו רוסיה". בשנת 2007 מלישבה סיימה דוקטורט במדעי הרפואה בנושא "תכנות מחדש של תגובות תאיות של מקרופאגים: אסטרטגיה חדשה לניהול דלקת". מאז 2007 היא חברה באקדמיה לטלוויזיה רוסית. מ-16 באוגוסט 2010 היא מנחה בערוץ הראשון את התוכנית "טוב לחיות!" (Zhit Zdorova), אשר משודרת בבקרים בימי חול. היא כתבה יותר מ-50 פרסומים מדעיים בתחום הרפואה. מאז 2012 עוסקת באופן פעיל ואינטנסיבי בקידום פרויקט מסחרי – דיאטת ילנה מלישבה.
בעלה, איגור מלישב, הוא פרופסור לרפואה ורפואת שיניים באוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה, מומחה בביולוגיה מולקולרית, ראש המעבדה שהוקדשה לנושא "תכנות מחדש של מקרופאגים כאסטרטגיה חדשה לניהול תגובת המערכת החיסונית למחלות שונות". לזוג שני בנים, יורי וואסילי.
ביקורות.
כבר בהתחלה הבחינו שבהופעות שלה, מלישבה הייתה מרשה לעצמה לצאת בהצהרות ואמרות מעליבות, לא מדויקות, מסוכנות ואף גזעניות.
פתון ים-סוף
תרבות חסונה
תרבות חסונה היא תרבות ארכאולוגית מהתקופה הנאוליתית, שהתקיימה בצפון מסופוטמיה בתחילת האלף השישי לפנה"ס. שמה של התרבות ניתן לה על שם אתר המפתח תל חסונה (Tell Hassuna), השוכן במחוז נינוה בעיראק. ממצאים מהתרבות הזאת נמצאו באתרים נוספים אחרים, כמו תל שמשרה (Tell Shemshara).
בסביבות שנת 6000 לפנה"ס, החלה תנועה של אנשים לכיוון אזור מרגלות ההרים בצפון מסופוטמיה. אזור זה נהנה מכמות גשמים מספיקה שאפשרה לקיים חקלאות בעל. מתיישבים אלה היו החקלאים הראשונים בצפון מסופוטמיה. הם יצרו כלי חרס בסגנון מסוים שנקראו "כלי חסונה" (Hassuna Ware). המאפיין את הכלים האלה היה משטח חלק בצבע קרם שעליו עיטורים  ליניאריים בצבע אדמדם באיכות טובה. אנשי תרבות חסונה גרו בכפרים קטנים שגודלם נע בין 32-8 דונם. אפילו האתרים הגדולים ביותר של תרבות זאת היו קטנים מהאתרים של תרבות יריחו שהתקיימה 1000 שנים לפני כן, והרבה יותר קטנים מאשר בצ'טלהויוק, שהתקיימו במקביל באנטוליה. היישובים האלה בשיא גדלם לא עברו את ה-500 איש.