ינאי נפטר בירושלים בשנת 1995. על מצבתו שבהר המנוחות חקוק המשפט: "מרצה וחוקר השפה העברית ואֹוהבה".
בנובמבר 1996 קיימה האקדמיה ללשון העברית ישיבה לזכרו.
אקדמיה.
תארים אקדמיים.
1970 – PhD באוניברסיטת קליפורניה (UCLA) במחלקה Near Eastern Languages And Literatures.
1968 – C.Phil. באוניברסיטת קליפורניה (UCLA) במחלקה Near Eastern Languages And Literatures.
1964 – מוסמך (.M.A) – האוניברסיטה העברית בירושלים בחוגים מקרא וספרות עברית.
1962 – תעודת הוראה – האוניברסיטה העברית בירושלים במקצועות מקרא ולשון עברית.
1960 – בוגר (.B.A) – האוניברסיטה העברית בירושלים בחוגים מקרא ולשון עברית.
מינויים אקדמיים.
1987 – עמית הוראה בכיר – הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, חיפה המחלקה ללימודים כלליים.
1987-1981 – מרצה בכיר – הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, חיפה, המחלקה ללימודים כלליים.
1981-1974 – פרופסור חבר (Associate Professor) ב-היברו יוניון קולג' ירושלים, מתאם הוראת העברית וכן מרצה בכיר-אורח באוניברסיטאות חיפה, ירושלים, באר שבע, המחלקות ללשון העברית ולמקרא.
1974-1972 – מרצה בכיר (Assistant Professor) ב-היברו יוניון קולג' ירושלים, מתאם הוראת העברית.
1972-1970 – מרצה בכיר (Assistant Professor) באוניברסיטת קליפורניה במחלקה Near Eastern Language.
1969-1967 – מרצה (Associate) באוניברסיטת קליפורניה במחלקה Near Eastern Language.
1966-1964 - פרופסור אורח (Professor Invitado) ב- במחלקה Filosofia y Letras.
מחקרים.
1989-1988 – "הקבלה מתוקננת בין כתב עברי לכתב רומי, לשימוש מדעי", "כתיבת ביטויים מספריים בטקסט עברי". מומן על ידי קרן המנל"מ בטכניון.
1986 – הצעת פרויקט לחידוש מילון עברי-אנגלי שלם מאת ראובן אקלעי, כהכנה למהדורה חדשה. במימון הוצאת מסדה בע"מ, גבעתיים. עמ' IV+15.
1986 – מבחן מיון בלשון העברית, במימון המרכז הארצי לבחינות ולהערכה.
1985-1984 – "שימוש המחשב באקדמיה ללשון", מומן על ידי קרן-המנל"מ בטכניון.
1977 – "סקר כוח-אדם בהוראה יהודית בגולה", מומן על ידי ההסתדרות הציונית העולמית.
1976 – HEBREW PLACEMENT EXAMINATION, IN THREE PARTS במימון ההיברו יוניון קולג' ירושלים.
פרסים.
1986 – פרס-מחקר מטעם הוצאת מסדה בע"מ, על "הרצוי לעומת המצוי במילון דו-לשוני".
1985 – מענק השתלמות בטרמינולוגיה, מטעם האקדמיה ללשון העברית.
1976 – מענק מטעם ממשלת אוסטרליה, לסקירת ההוראה והמחקר במדעי-היהדות במוסדות לחינוך תיכון וגבוה, במדינת ויקטוריה.
פרס הצטיינות מטעם ההיברו יוניון קולג' בלוס אנג'לס על פיתוחם של "מבחני מיון בלשון העברית" ועל פיתוח "טופס להערכת טיב ההוראה".
כנסים בין-לאומיים.
1986 – 'Addis Ababa, International Seminar on Terminology 'Terminological Dictionary Making.
1985 – בתר-קונגרס עולמי לחקר בעיותיה של הוראת העברית, ירושלים 'איזו עברית יש ללמד?'
1985 – הקונגרס העולמי ה- IX למדעי היהדות, ירושלים, 'שובו של הניקוד העברי'.
1985 - הסדנה הבין-לאומית להוראת עברית בתפוצות, תל אביב, 'הלשון העברית בארץ ולשוננו בתפוצות – יחסי גומלין?'.
1985 – "Vienna, Second Infoterm Symposium on ‘Networking in Terminology’ "How Computerized Terminology Promotes Knowledge &amp; Technology in Israel
1983 – ?Salamanca, International Organization for the study of the old testament, 'Elish &amp; The Shunammite (Ii Kings 4:8-34) - A case of homoeoteleuton or a text emendation
1982 – 'London, ALSIB Conference IV: Term banks for tomorrow's world, 'Innovation &amp; Neologism in Modern Hebrew
1981 – הקונגרס העולמי ה-8 למדעי היהדות, ירושלים, "מילים מולחמות בלשוננו".
1981 – קדם-קונגרס עולמי 8 לחקר המסורה, ירושלים, 'חמרמרה (איוב/ט"ז 16) – 'חד מן יד כתיב ה וקרי ו'.
1981 – 'Jerusalem, First International Symposium on Medicine In The Bible, 'Colors as Diagnostic tools in the Old Testament
1977 – הקונגרס העולמי ה-7 למדעי היהדות, ירושלים, 'אל"ף קדימה (פרוסתטית) בלשון המקרא'.
1973 – בתר-קונגרס עולמי להנחלת הלשון, ירושלים, 'מבחני מיון כתנאי להצלחתו של אולפן'.
1973 – הקונגרס העולמי ה-6 למדעי היהדות, ירושלים, 'חילון (סקולריזציה) בלשון העברית'.
אגודות מדעיות ומקצועיות.
1980-1979 וכן 1964–1972 – Association for Jewish Studies, Los Angeles.
1972-1964 וכן 1979–1980 - החוג למקרא, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית.
1980-1967 – American Association of University Teachers of Jewish Studies.
1986 ואילך – Associate Founder of the Pan-African Center for Terminology, Addis Ababa, Ethiopia
1986-1982 – האגודה הישראלית לבלשנות שימושית, מזכ"ל וגזבר.
1982 ואילך – נציג הטכניון בהנהלת האגודה לבלשנות שימושית.
1982 ואילך – L’Association International De Linguistique Appliquee
1981 ואילך – החברה העולמית לחקר המקרא בישראל.
1972 ואילך – האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים.
1974 – הקולוקוויום של החוג למקרא, ,האוניברסיטה העברית, ירושלים.
פעילות ציבורית.
1989 – חבר המועצה האקדמית של האוניברסיטה העממית.
1987 ואילך – חבר המועצה האקדמית של "המכללה להכשרת מורים לגולה על שם גרינברג".
1983 – יו"ר הוועדה המארגנת בוועידה ה-10 של האגודה הישראלית לבלשנות שימושית, בטכניון, חיפה.
1978 – משתתף פעיל ב'חוג לפרשת השבוע' בבית ראש-הממשלה.
1977 – חבר בצוות המחקר לבעיות החינוך היהודי בתפוצות, איש צוות-החשיבה ומרכז-המדור ל"כוח-אדם בהוראה" מטעם הצ"ע.
1974 ואילך – מרצה בענייני לשוננו מטעם המרכז הבין-קיבוצי (תק"ם) בתנועה הקיבוצית.
1973 ואילך – מרצה-אורח במכון לשליחים של ההסתדרות הציונית, על הוראת העברית והחינוך היהודי בגולה, מרצה בימי עיון ובהשתלמויות מורים, בענייני הלשון העברית.
1973 ואילך – מרצה, מנחה, יועץ, מארגן ימי עיון ומתאם סימפוזיונים, דיונים וסמינריונים (קצין חינוך) בענייני הלשון העברית ומדעי היהדות בצבא הגנה לישראל.
1972-1966 – מרצה בענייני תרבות ישראל מטעם הקונסוליה הישראלית בלוס אנג'לס, קליפורניה.
1966-1964 – שליח-חינוך בקהילת ישראל בצ'ילה (דרום אמריקה), מטעם המוסדות הלאומיים.
ספרים, מאמרים ופרסומים.
ינאי היה כותב פורה עם עשרות מאמרים בנושאי מקרא ובלשנות בעברית ובאנגלית. הוא פרסם מספר ספרים וספרי לימוד, היה שותף בכתיבת מאמרים וערכים באנציקלופדיה הישראלית הכללית. להלן רשימה חלקית של פרסומיו.
ערכים באנציקלופדיה.
ועוד כ – 200 ערכים לקסיקליים באנציקלופדיה הישראלית הכללית ירושלים: כתר 1987
The Academy of Hebrew Language”, Encyclopedia of Zionism. Jerusalem: W.Z.O, 1987".
ברכת עושה מעשה בראשית
ברכת עושה מעשה בראשית היא ברכה שתיקנו חז"ל לאומרה על תופעות טבע יוצאות מגדר הרגיל שאנו יודעים בהם שנבראו בששת ימי בראשית כגון על הימים ונהרות גבעות ומדבריות. אמנם לא תקנו ברכה זו על כל הנהרות, אלא רק על נהרות גדולים במיוחד שידוע שנבראו בששת ימי בראשית. וכן יכול לברך ברכה זו על ראיית ברק או שמיעת קול רעם, רוחות סוערות במיוחד, וכן כוכב שביט וכוכב נופל.
מקור ופרטי הברכה.
הברכה היא אחת מברכות הראיה שתיקנו חז"ל. מקורה בדברי המשנה: .
עניין הברכה הוא שבח לקב"ה על תופעות טבע מרשימות שניכר בהם שנבראו בששת ימי בראשית.
התלמוד מפריד בין ברכה זו לברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם. אך הפוסקים מחלקים בין נופים ותופעות טבע הראויים רק לברכת עושה מעשה בראשית ולאלו הראויים גם לברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם. תופעות טבע מיוחדות כמו הרים, ימים, נהרות, נופים וכדומה - שייכת בהן רק עושה מעשה בראשית ולא כוחו וגבורתו מלא עולם.
אך על שאר תופעות הטבע עליהן יש לברך, ניתן לברך את אחת משתי הברכות. רש"י מבאר שבכל אחד ממקרים אלו יש לברך את שתי הברכות גם יחד. אך ראשונים אחרים מפרשים שכוונת הגמרא לומר שבמקרים אלו ניתן לברך כל אחת מברכות אלו, איזו מהן שירצה. וכדעה זו נפסק בשולחן ערוך.
חיה שחם
חיה שחם (וַינשל) (נולדה ב-1944) היא חוקרת ספרות ישראלית, פרופסור אמריטה בחוג לספרות עברית והשוואתית באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
נולדה בחיפה, סיימה את לימודיה בתיכון קרית-חיים ושירתה בצה"ל בחיל ההנדסה.
למדה ספרות ולשון עברית+מקרא לתואר ראשון באוניברסיטת חיפה (בהיותה שלוחה של האוניברסיטה העברית) והשלימה לימודים לתעודת הוראה. לימדה שנים אחדות בבית ספר תיכון ואחר כך למדה לתואר שני באוניברסיטת חיפה ולתואר שלישי – באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת הדוקטורט שלה שנכתבה בהדרכת פרופ' דן מירון עוסקת בהשפעת שירתו של נתן אלתרמן על שירת דור הפלמ"ח וחבורת "לקראת". משנת 1973 ועד פרישתה לגמלאות לימדה בחוג לספרות עברית (לימים – החוג לספרות עברית והשוואתית) באוניברסיטת חיפה.
ייסדה את "בימת ספר" באוניברסיטה ומילאה בה תפקידים שונים: ראש החוג לספרות עברית והשוואתית (בין השנים 2004–2009), חברה בסנאט האוניברסיטה, חברה במועצת הרשות ללימודים מתקדמים ובוועדות המחקר וההוראה בפקולטה למדעי הרוח. בין השנים 2005–2014 שימשה כעורכת-שותפת וכעורכת בכתב-העת "דפים למחקר בספרות". הייתה חברה בוועדות פרסים באוניברסיטה (פרס רון אדלר, פרס ליס מלר) ומחוצה לה (פרס אברהם קריב לביקורת הספרות, פרס לנדאו לחקר הספרות, פרס ברנשטיין, פרס ביאליק לספרות יפה, פרס יהודה עמיחי לשירה, ופרס ישראל לספרות).
נשואה לאורי שחם, אם לשניים.
מחקריה.