במשך שנים, מספר האנשים אשר מקבלים פטור משירות חובה גדל להיות 10% מכלל המתגייסים הפוטנציאלי. נטל השירות הצבאי מוטל בעיקר על הציבור החילוני והדתי-הלאומי בישראל, ומצב זה מוליד קריאות רבות לגיוס החרדים לשם שוויון בנטל. אחד מטיעוני הנגד של הסקטור החרדי הוא שרק בזכות לימוד התורה אלוהים מאפשר ליהודים לשרוד בסביבה העוינת.
נכון ל-2013 המפלגות החרדיות בכנסת הן: ש"ס עם אחד עשר חברי כנסת המייצגת את הזרם החרדי-ספרדי, ויהדות התורה עם שבעה חברי כנסת משתי תנועות: אגודת ישראל המייצגת את הזרם החסידי, ודגל התורה המייצגת את הזרם הליטאי.
מתחים קבועים גם קיימים בין הציבור האורתודוקסי, התנועה הקונסרבטיבית והתנועה הרפורמית. בישראל הציבור האורתודוקסי גדול ומבוסס יותר מהתנועות הקונסרבטיביות והרפורמיות ומוסדות הדת הממלכתיים הם על טהרת האורתודוקסיה. עם זאת, מכוח פסיקות בתי המשפט, גם התנועות הקונסרבטיביות והרפורמיות נהנות מהכרה רשמית במעשיהן, לרבות גיורים וסמיכות לרבנות, אך למעט נישואים וגירושים הנערכים בישראל, שהסמכות הבלעדים לרישומם נתונה לפי חוק לרבנות הראשית לישראל. בנוסף, קיום טקסים דתיים שאינם אורתודוקסים ברחבת הכותל המערבי הוביל להפגנות נגדם.
מיסיונריות.
בישראל קיימות מספר קהילות נוצריות משיחיות (כגון קהילת עדי יהוה, היהודים המשיחיים ) וכן הסיינטולוגיה, שהן בין תנועות המיסיון הפעילות ביותר בישראל. קיימת גם פעילות מיסיון רחבה על ידי נוצרים בעיקר פרוטסטנטים, שבין היתר פועלים גם בקמפוסים באוניברסיטאות בישראל תחת מסווה של שיח אקדמאי. ניסיונותיהן להמיר את דתם של המקומיים גררו התנגדות, בעיקר מצד התנועה החרדית האנטי-מיסיונרית "יד לאחים", הפועלת למיעוט כח השפעתן של כתות המסיון, ואוספת רישום מקיף לגבי פעילויותיהם.
אף על פי שהפעילות המיסיונרית חוקית לחלוטין בישראל, הצעת כסף או פיתויים גשמיים אחרים תמורת המרה דתית נחשבת לעבירה על החוק. כמו כן, בעבר היו ניסיונות שונים להוציא כל פעילות מיסיונרית שהיא אל מחוץ לחוק במדינת ישראל.
בונבוניירה
בונבוניירה היא קופסה או חבילה המעוצבת בפאר ומכילה ממתקים. לעיתים קרובות מוענקת כמתנה. לרוב תוכן הבונבוניירה הוא מגוון פרליני שוקולד במבחר צורות, זיגוגים וטעמים, לעיתים ממולאים קרם שוקולד, וניל, פירות, קליפות הדרים או ליקר פירות.
בונבוניירות תעשייתיות עממיות הן לרוב קופסת קרטון המעוטרת בהדפס צבעוני. מוצרים יוקרתיים יותר נארזים בסלסילה המכוסה בצלופן צבעוני או בקופסת עץ או מתכת דקורטיבית. בחנויות שוקולד רבות ניתן לבחור אריזה וסוגי פרלינים למילוי הבונבוניירה בהתאמה אישית לפי הזמנה.
מקור המילה במילה הצרפתית "bonbonnière", הגזורה מהמילה "bon" שפירושה "טוב".
בתרבות.
אחד מהפיליטונים הסאטיריים של אפרים קישון עוסק בבונבוניירה המוענקת במתנה מאדם לאדם ומועברת מאירוע לאירוע, עד שהיא חוזרת, ישנה ומעופשת, לאלו שהעניקו אותה לראשונה.
ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל
ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל (בצרפתית: Jean-Baptiste Louis Romé de L'Isle; 26 באוגוסט 1736 – 3 ביולי 1790) היה מינרלוג צרפתי, מראשוני הקריסטלוגרפים.
חייו.
רומה דה ל'איל נולד בעיירה גריי (Gray) במחוז סון עילית (Haute-Saône) שבחבל בורגון-פראנש-קונטה שבצרפת. במהלך מלחמת שבע השנים (1763-1756) נשלח רומה דה ל'איל, ששירת כקצין בחיל התותחנים, לאיי הודו המזרחית ונפל בשנת 1761 בשבי הבריטים. הוא שוחרר מהשבי שלוש שנים אחר כך ב-1764.
בשובו לצרפת עסק רומה דה ל'איל בכימיה ואז פיתח עניין רב במינרלוגיה וקטלג תכולות של אוספי מינרלים פרטיים. הרעיונות שהביע קארלוס לינאוס בספרו על מיון עולם הטבע בדבר היכולת לסווג מינרלים לפי צורתם החיצונית, תגליותיו של ניקולאוס סטנו על הזוויות של הקוורץ, ומחקרים שערך הביאו אותו לגילוי העיקרון החשוב, "חוק הזוויות הקבועות בין הפאות".
בספריו: "מסה על הקריסטלוגרפיה" (Essai de cristallographie, פריז 1772), ו"קריסטלוגרפיה, או תיאורן של הצורות הנקיות של כל הגופים בממלכת המינרלים" (Cristallographie, ou description des formes propres ¢ tous les corps du regne mineral, פריז 1783) פרסם רומה דה ל'איל את תגליתו החשובה ביותר שצורות שונות של גבישים של אותו חומר טבעי או מלאכותי קשורות בקשר הדוק האחת לשנייה. יותר מכך, על ידי מדידת הזוויות בין פאות הגבישים על ידי גוניומטר, הוא קבע את העיקרון הבסיסי שזוויות אלו זהות לאותו סוג חומר ומאפיינות אותו. כשהוא מחליף בעזרת מישור אחד או קבוצות של מישורים את כל הקצוות הזהים של המבנה לו קרא "צורה פרימיטיבית" הוא גזר צורות אחרות קשורות. הוא הבחין בשש צורות פרימיטיביות והן הקובייה, התמניון המשוכלל, הארבעון המשוכלל, רומבוהדרון (פאון בעל שש פאות מעוינות), תמניון בעל בסיס מעוין ופירמידה כפולה בעלת שש פאות. רק בשלוש האחרונות יכולים להיות שינויים בזוויות.
רומה דה ל'איל מת בפריז ב-3 ביולי 1790. אחד משני הקולג'ים בגריי, עיר הולדתו, קרוי על שמו.
ליגה א' בכדורגל
אקסוציטוזה
אקסוציטוזה או פליטה תאית (exo=חיצון, cyto=תא, osis=תהליך) היא תהליך של פליטת חומר אל מחוץ לתא על ידי הכוונת שלפוחית אל קרום התא. התהליך ההפוך נקרא בליעה תאית או אנדוציטוזה.
האקסוציטוזה מאפשרת מעבר של חומרים דרך קרום התא, מנגנון ביולוגי הכרחי. החומרים שנועדים להפרשה מן התא נארזים בשלפוחיות קטנות באברון הגולג'י. לקרום השלפוחית מבנה זהה לקרום התא, כך שבהגיעה אליו, קרומה מתאחה עם קרום התא ותוכן השלפוחית, שעשוי להכיל חומרי פסולת וחומרים אחרים כגון אנזימים או נוגדנים שהכיל התא, משתחרר אל הנוזל הבין-תאי שמחוץ לתא. יתרון חשוב של התהליך הוא האפשרות להוציא מן התא מולקולות גדולות, שהוצאתן בדרך העברה אחרת (כגון דיפוזיה או תעלות) אל מחוץ לתא תהיה בעייתית.
תהליכי האנדוציטוזה והאקסוציטוזה משלימים זה את זה לתנועה מחזורית של הליפידים המרכיבים את קרום התא. האנדוציטוזה גורעת ליפידים מהקרום, בעוד שהאקסוציטוזה תורמת לקרום ליפידים.
פליטה תאית
אקזוציטוזה
אלעזר בן הקפר
רבי אלעזר בן הקפר
רבי אליעזר הקפר
אליעזר הקפר
מי רוצה להיות מיליונר
שאקלטון
אבן א-רוואנדי
אבן א-רוואנדי (בערבית: ابن الراوندي, תעתיק מדויק: אבן אלראונדי) או בשמו המלא אבו אל-חסן אחמד בן יחיא א-רוואנדי (820–911), פילוסוף פרסי. תפיסותיו התאולוגיות, בייחוד ראייתו בנוגע לאלוהים, הפכו אותו לאחד מהאנשים השנויים ביותר במחלוקת בתולדות האסלאם.
תחילה היה מועתזילי אך לאחר מכן הפך להוגה חופשי, והתנגד לאסלאם ולדתות ההתגלותיות. אף אחד מכתביו לא השתמר, אך בכל זאת ידועות לנו דעותיו דרך הספרים שענו לביקורתו לאורך השנים.
ביוגרפיה.
אבן א-רוואנדי נולד למשפחה פרסית מסורתית בכפר רוואנד, לאביו יחיא, יהודי שהתאסלם. בגיל צעיר עבר לעיר ריי, בה רכש השכלה דתית. באותה תקופה חיבר ספרים דתיים רבים שהעידו על בקיאותו בתאולוגיה (כלאם) ובשריעה המוסלמית המסורתית. עם הגירתו לעיר בגדאד באמצע המאה התשיעית, חל שינוי משמעותי בתפיסותיו הדתיות כאשר הצטרף לזרם התאולוגי המועתזילה. באותה תקופה הצליח אבן א-רוואנדי לבסס את מעמדו החברתי הן בעיר בגדאד והן בקרב זרם המועתזילה, עד שנחשב לאחד מחכמי ההלכה הבולטים במדינה העבאסית. אולם, עקב תמיכתו בשיעה נרדף קשות הן על ידי השלטון הסוני והן על ידי המועתזילה, שהעדיפו באותה תקופה לא להתעמת עם הסונים. כדי להתרחק מרודפיו, שראו את תפיסותיו הפילוסופיות כמנוגדות לאסלאם, נאלץ אבן א-רוואנדי לנדוד ממקום למקום.
יחסו לדת.
בתחילת דרכו ניסה אבן א-רוואנדי לאמץ את תפיסת הרציונליזם בפילוסופיה היוונית כדי לתמוך בטענותיו הדתיות. על פי השקפתו, על ההיגיון להיות מקור האמונה באסלאם, וההיגיון גם צריך להיות הגורם המעצב העיקרי של הדת. אולם, התעמקותו הרחבה בחקר הרציונל הביאה אותו למסקנה כי הדת אינה יכולה להתקיים בלי ההיגיון האנושי, אך, במקביל, יכול ההיגיון להתקיים בלי הדת. בכך הגיע אבן א-רוואנדי לאמונתו העיקרית שההיגיון חשוב יותר מן הדת. בראייתו, ניתן לקבל את הדת אם היא תואמת את ההיגיון, אולם יש לדחות אותה לחלוטין אם היא מנוגדת להיגיון האנושי. אבן א-רוואנדי דחה גם את הטענה הדתית לפיה הטבע מעיד על קיומו של אלוהים. בהתאם לדעתו, הטבע היה קיים עוד לפני האלוהים, ואלוהים הוא תוצר של הטבע עצמו, ובכך האלוהים הוא מוצר חומרי שמזהה אותו עם הטבע עצמו אולם איננו היוצר שלו. אבן א-רוואנדי ראה באלוהים את מקור ההשראה לדת, אך לא את המקור הישיר ליצירת הדתות, שהושפעו יותר, על פי השקפתו, מתפיסתן המוטעית באשר ליצירת היקום. לטענת אבן א-רוואנדי, תפיסה מוטעית זו בנוגע ליצירת היקום אינה נובעת מהתערבות מצד אלוהים, משום שהאל הוא גורם המשקיף מן הצד, שאין ביכולתו להשפיע על מאורעות הטבע שהוא חלק ממנו.
דמותו בקרב המוסלמים.