המוסד מונה כ-400 תלמידים מירושלים וסביבתה.
מעורבות חברתית.
בית הספר מפעיל ומחנך את תלמידיו לגלות מעורבות חברתית, זאת במסגרת מספר פרויקטים:
מרכז מילמן
מרכז מילמן מתמחה באבחון ובטיפול בילדים עם הפרעה התפתחותית על רצף האוטיזם. המרכז הוקם בחיפה על ידי עמותת הורים בראשית שנות ה-80.
מרכז מילמן מפעיל שתי שלוחות טיפוליות ומעון יום שיקומי לילדים (מתחת לגיל שלוש) בחיפה ושלוחה טיפולית בעיר כרמיאל. המרכז מציע אפשרויות טיפוליות נוספות כמו טיפולים פרטיים, מועדונית ומפגשי חונכות.
פעילות המרכז ממומנת על ידי משרד הבריאות, משרד הרווחה, השתתפות ההורים, תרומות והרשויות המקומיות.
היסטוריה.
מרכז מילמן הוקם בחיפה על ידי עמותת הורים בראשית שנות ה-80 (בעבר עמותת 'נצר' וכיום עמותת 'מרכז מילמן ע"ר'). הייתה זו יוזמה משותפת של הורים ואנשי מקצוע מהתחנה הפסיכולוגית-התפתחותית של משרד הבריאות בחיפה.
היוזמות, מרים בן-אהרן ודר' חנה קמינר, ראו את הצורך בהקמת מסגרות טיפול ייחודיות לילדים ובוגרים על ספקטרום האוטיזם.
בזכות פועלן ותרומת משפחת מילמן ומשפחת גורדוס, הקימה העמותה מרכזי טיפול ואבחון ונתנה טיפולים גם בתוך גני תקשורת, מעונות יום שיקומיים, מועדוניות לנוער ובית לחיים.
העמותה פועלת להכרה ומתן מענה לצרכים הטיפוליים הייחודיים לאנשים על הקשת האוטיסטית. מסגרות טיפול ושיטות טיפוליות רבות הנהוגות כיום בארץ צמחו ממנה (כמו טיפולי הורה-ילד, טב"מ בגנים, צוותים רב-מקצועיים ועוד).
העמותה מתנהלת כדירקטוריון של מרכז מילמן. ההורים פועלים בעמותה כחברי עמותה, כחברי ועדת הביקורת וכחברי ועד, המורכב מהורים ונציגי ציבור.
פעילות.
מרכז מילמן מקיים קשרים ארוכי שנים עם אוניברסיטת חיפה, הטכניון ואוניברסיטאות נוספות ברחבי הארץ. מתקיימים שיתופי פעולה סביב מחקרים בתחומי התפתחות הילד, אוטיזם, טיפולי הורה ילד, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת ועוד. מרכז מילמן מהווה מקום הכשרה למקצועות הפרא-רפואיים ומקום להתמחות בתחומי הפסיכולוגיה השונים.
המודל הטיפולי.
המרכז עובד במודל טיפולי ייחודי מסוגו המושתת על תפיסה פסיכולוגית-התפתחותית הרואה את ההורים כדמויות המשמעותיות ביותר בחיי הילד לאורך מעגל החיים. הורי הילדים שותפים פעילים בטיפול ומקבלים ייעוץ והכוונה מאנשי הצוות ושיחות הדרכה מפסיכולוגים ועובדים סוציאליים.
הטיפול במרכז מילמן מתאפיין בעבודת צוות רב מקצועי הכולל: רפואה התפתחותית, פסיכולוגיה, עבודה סוציאלית, קלינאות תקשורת, ריפוי בעיסוק, טיפולים בהבעה וביצירה, פיזיותרפיה וטיפול באמצעות בעלי חיים.
יחידת האבחון.
המרכז מתמחה באבחון הפרעות בהתפתחות תקשורתית בספקטרום האוטיסטי, ובמתן המלצות להורים ולגורמים מקצועיים בקהילה לגבי תוכניות טיפוליות מתאימות לילד בגיל הרך.
יחידת האבחון של המרכז מורכבת מצוות רב מקצועי בכיר הכולל: רופאה התפתחותית, פסיכולוגית התפתחותית, קלינאית תקשורת ומרפאה בעיסוק. פניה של הורים לאבחון של ילדם יכולה להיעשות באמצעות מרכז התפתחותי, רופא ילדים, שרות פסיכולוגי-חינוכי או פניה עצמית.
הבורסה לניירות ערך בתל - אביב
דור זליכה לוי
דור זליכה לוי (נולד בשנת 1990), הוא אמן רב תחומי ישראלי, חי ועובד בתל אביב-יפו. עבודותיו הן בתחום הסאונד, המיצב, הפרפורמנס והווידאו ארט. זוכה בפרס משרד התרבות לאמן צעיר (2017), פרס זום 2016 לאמן ישראלי צעיר, ומלגת שהות אמן בארטפורט (2019-2020). עבודותיו נמצאות באוסף הצילום של מוזיאון ישראל, וכן באוספים נוספים בארץ ובעולם.
פעילותו האמנותית.
יצירותיו של זליכה לוי מבוססות על חומרים קיימים - הקלטות, ראיונות, תמונות ארכיון, סיפורים - שמנותקים מהקשרם המקורי ונשזרים יחד ליצירת נרטיב אלטרנטיבי ואישי. סדרת עבודותיו האחרונות שואבת השראה מההיסטוריה התרבותית של היהודים יוצאי ארצות ערב. סאונד הוא אלמנט מכונן בעבודתו, שהיא תוצר של שיתופי פעולה מתמשכים עם מוזיקאים מתחומים שונים. מסורות עממיות ועתיקות הופכות בעבודותיו לבסיס התרחשות אודיו-ויזואלית מקורית.
עבודותיו.
שומר.
(תערוכת יחיד, גלריית המדרשה בתל אביב, 2019, אוצר - אבי לובין)מיצב מולטימדיה גדול ממדים שמפרק ומרכיב מחדש את הסיפור הייחודי של מבנה בית הכנסת מגן אברהם בביירות, לבנון. בית הכנסת נבנה בשנות העשרים של המאה הקודמת, שימש את הקהילה היהודית המקומית שהלכה והידלדלה, הופצץ בשוגג על ידי צה"ל במהלך מלחמת לבנון, עמד נטוש במשך שנים ושופץ לאחרונה. זליכה-לוי יצר ארכיון של מידע חזותי על הבניין, שבמרכזו אוסף של מאות תצלומים מתקופות שונות, ביניהם כאלה שיצר במקום הצלם מיכה בר-עם. במקביל, קיים ראיונות עם אנשים שביקרו בבית הכנסת במהלך השנים, ששרטטו עבורו זכרונות אישיים וחוויות מהמבנה. מתוך חומרי הארכיון שאסף, בנה זליכה לוי מיצב שכלל עבודות הקרנה, וידאו, סאונד והדפסות תלת ממדיות. הוא פירק והרכיב מחדש את החללים של בית הכנסת כדי לבחון מושגים כמו אותנטיות ושימור, ואת היחס שלהם לזיכרון. התערוכה כללה מספר עבודות הקרנה, שהוצבו על חזית הזכוכית השקופה של הגלריה, ופעלו בשעות הלילה.
מקאמאת.
(בשיתוף המוזיקאי אביעד סינמנס, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2017, במסגרת סדרת התערוכות קומפוזיציות לזמן חלל, אוצרות: טל לניר וחגית ורנר)במיצב ההקרנה והסאונד 'מקאמאת', הקלטות ופריטי ארכיון מתוך עזבונם של מוזיקאים יוצאי עיראק משמשים כנקודת מוצא לעיסוק במצב מנטלי של ניתוק, גלות וגעגוע. המיצב מבוסס על חומרים מתוך העיזבון של המוזיקאי עזרא אהרון, וכן על חומרים שהוקלטו על ידיו ועל ידי שאר החברים במשלחת העיראקית לקונגרס קהיר למוזיקה ערבית (1932). היצירה נוצרה בשיתוף פעולה מלא בין זליכה לוי לסינמנס, ומבטאת סימביוזה ייחודית בין הדימוי הנראה לאלמנט הנשמע.
לולאות.
מיצב מולטימדיה אינטראקטיבי, המבוסס על חזרה נצחית של אלמנטים חזותיים וקוליים. העבודה הוצגה בכניסה לתערוכה ובוססה על הצבה תלויית־חלל של מצלמות ומקרנים, שיצרה לולאת פלט־קלט אין סופית. עדשת המצלמה, לוכדת הן את צורות הערבסק המסורתיות והן את צלליות הקהל החולף בחדר, ומשדרת אותן בלולאה חוזרת ובכך מטמיעה אותן אחת בתוך השנייה. ״העבודה מלווה בפסקול שיצר המוזיקאי אביעד סינמנס, על בסיס מקטעים מוזיקליים קצרים שעוברים מניפולציות דיגיטליות שמותחות אותם אל עבר האין סוף״, מספר זליכה לוי במגזין פורטפוליו. ״העבודה שיצרתי מבטאת את המשאלה שלי לצלול אל תוך הערבסק, לאבד את תחושת הזמן או את אינדיקציית הכיוון בתוך אותו רצף חזרתי ומופשט. מעבר לעקרונות החווייתיים והחושיים, העבודה שלי מתייחסת לתפיסת העולם שהניעה את האמנים, המתמטיקאים והפילוסופים ביצירת הערבסק - לפי אותה חזרה נצחית מתארת את המבנה המסתורי של העולם. מצאתי עניין מיוחד בביטוי העקרונות האלה במדיה דיגיטלית".
שירי המלחמה הבאה.
השיר "אנא־יא־דיין" של סמי עמר נכתב לאחר מלחמת ששת הימים האופורית בערבית ומהלל את צה"ל על ניצחונו במלחמה, זהו ז'אנר של שירים בלחן עממי שהושמעו בעיקר בחפלות ובבתי כנסת של יהודי צפון אפריקה. התקליטים המחתרתיים האלו, כמו רוב התרבות היהודית־ערבית שהושתקה, נעלמו עם השנים בתהומות הנשייה המוזיקלית. זליכה לוי גילה את השיר כשפשפש באוסף המוזיקה המזרחית הנדירה של אורי ורטהיים. "המטוסים – שאללה יברך אתכם" שר אחד הזמרים באקסטזה, מילים שלדובר ערבית די ברור שמכוונים לאויב של הציונים. הפער הזה בין השפה הערבית להוויה ישראלית הניע את גלגלי היצירה של זליכה לוי. זליכה לוי פנה למוזיקאים שלאו דווקא מזוהים עם גל המוזיקה המזרחית־ערבית, והם דגמו ועיבדו את השירים האלו ליצירות מוזיקליות חדשות המלוות בקומפוזיציות וידאו. "באווירה הציבורית שיש היום והניתוק מהשפה הערבית - הערבית זה האויב, אבל זה היה יכול להיות סבא של כל אחד מאיתנו ששר את השירים האלו. לא היה ניגוד בין הציונות לבין הזהות הערבית שלהם. זה מתח שאני עובד עליו הרבה בעבודות שלי" מספר זליכה לוי במגזין טיים אאוט
ג'ו נגוס
ג'וזף ד. נגוּס (באנגלית: Joseph D. Neguse; נולד ב-13 במאי 1984) הוא פוליטיקאי אמריקאי המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השני של מדינת קולורדו, מאז תחילת 2019. טרם היבחרו לקונגרס, היה נגוס חבר הנהלה בכיר במערכת האוניברסיטאות הציבורית של קולורדו בשנים 2008–2015. נגוס הוא האמריקאי הראשון ממוצא אריתריאי שנבחר לקונגרס של ארצות הברית והראשון ממוצא אפריקאי המייצג את קולורדו בקונגרס.
ביוגרפיה.
הוריו של נגוס היגרו לארצות הברית מאריתריאה. הם נפגשו כשהתגוררו בבייקרספילד שבדרום קליפורניה, שם נישאו ונולדו להם שני ילדים: ג'ו ואחותו הצעירה. המשפחה עברה לקולורדו כשהיה בן שש. לאחר שהמשפחה התגוררה בעיר ליטלטון ואחר כך באורורה, התיישבה לבסוף בבולדר. נגוס סיים את לימודיו בבית הספר התיכון ת'אנדרידג', ואת לימודיו הגבוהים עשה באוניברסיטת קולורדו שבבולדר שם השלים ב-2005 לימודי תואר ראשון בכלכלה ובמדע המדינה. ב-2009 קיבל תואר שני במשפטים בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת קולורדו.