השכונה נוסדה בשנת 1891, על ידי שמואל זנוויל שפיצר והיוותה חלק מתנופת ההתפשטות הרחבה שאפיינה את העיר באותה העת כחלק ממגמת היציאה מהחומות. בשנת 1890 קרא רבה של ירושלים, הרב שמואל סלנט למנהלי הכוללים להקים שכונות מחוץ לחומות, עקב הצפיפות הרבה שהייתה בעיר העתיקה. כולל שומרי החומות שהיה העשיר מבין הכוללים רכש קרקע סמוך לשכונת מאה שערים ובנה את שכונת "אונגרישע הייזער" (בתי ההונגרים) שיועדה ליהודים עניים יוצאי הונגריה. בשנת 1898 כבר היו בשכונה 35 בתים שכללו מאות דירות.
השכונה ממוקמת מצפון לשכונת מאה שערים, וממזרח ומדרום לשכונת בית ישראל. מצפון לשכונה ממוקמת שכונת קריית שומרי אמונים. לאחר מלחמת העצמאות ב-1948 סומן הגבול בין ישראל וירדן בצמוד לבתי השכונה ממזרח. באחד מגגות הבתים הוצבה עמדה של צה"ל אשר צפתה אל "מעבר מנדלבאום" ושכונת שייח' ג'ראח, עד מלחמת ששת הימים.
בשכונה נבנו "ישיבת חתם סופר" שנועדה למקום לימוד לחסידי השכונה ו"ישיבת כתב סופר" לתושבים שלא השתייכו לתנועת החסידות. כמו כן נבנו בתי כנסת, תלמוד תורה, מקווה, בית מרחץ, תנור שכונתי ומשרדים להנהלת הכולל.
אוכלוסייה.
אף שבעבר התגוררו בשכונה גם יהודים ממוצא הונגרי שאינם חסידים, אוכלוסיית בתי אונגרין היא הומוגנית וסגורה ומתגוררים בה חרדים חסידיים ממוצא הונגרי. חלק גדול מתושבי השכונה הם חסידי תולדות אהרן, תולדות אברהם יצחק, וסאטמר.
בשכונה ממוקמים מוסדות חסידות תולדות אהרן, שרבים מחסידיה מתגוררים בשכונה. ממזרח לשכונה ממוקמת הישיבה הגדולה של חסידות תולדות אהרון.
מאז הוקמה ועד היום, כמעט ולא השתנו פני השכונה והמראה הציורי שלה. בשנת 2010 עברה השכונה שיפוץ וחידוש במסגרת פרויקט שיקום שכונות של עיריית ירושלים אך מראה השכונה נשמר בקפדנות. זהו מתחם הבנוי בצורת משולש אשר שתי צלעותיו הם בניני מגורים ארוכים בני ארבע קומות הבנויים לאורך כ-65 מטרים. הבסיס למשולש הוא בית מדרש המשמש כמקום של לימוד ובית כנסת. בתווך, בין צלעות המשולש - חצר גדולה ומרוצפת, רוחשת חיים, בה עוברים תושבי השכונה, ילדים משחקים, וחבלי כביסה נמתחים לאורכה. פתחי הדירות בבנינים פונים אל החצר הפנימית וכך גם המעבר ביניהן נבנה עם מעקה הפונה לחצר.
למרות מגוון החסידויות שאליהן משתייכים תושבי בתי אונגרין, מאוכלסת מרבית השכונה על ידי חסידים מחסידות תולדות אהרן, וזאת מרצון לחיות במקום סגור ומבודד הממוקם בתוככי שכונת מאה שערים המהווה גם היא מתחם מגורים לאנשי החסידות.
זרם זליגה
זרם זליגה או זרם דלף הוא זרם חשמלי שאינו עובר במעגל החשמלי בו הוא מתוכנן לזרום אלא דולף מנתיבו המתוכנן דרך המבדד סביב המעגל, כך שהמעגל נסגר בדרך עקיפה, למשל תוך מעבר הזרם בריהוט או דרך המבנה.
המעבר "דרך" החומר המבודד בדרך כלל אינו כתוצאה מפריצת הבידוד, אלא כתוצאה מפגיעה מכנית שמבטלת את הבידוד בנקודת המעבר.
התנאים להיווצרות זרם זליגה במוליכים.
על מנת שיתקיים זרם הדלף, חייב להיווצר מעגל חשמלי שמקום התקלה הוא חלק ממנו. כך למשל, אם נוצרה תקלה בבידוד של מכשיר עשוי מתכת, אך מכשיר זה מבודד לחלוטין (למשל: מקרר שעומד על רפידות גומי) לא ייווצר זרם דלף עד אשר יסגר מעגל, בדוגמה שלנו למשל כאשר אדם יחף יגע בגוף המקרר.
גם מגע ישיר של מוליך בקרקע אינו מבטיח היווצרות זרם דלף. לקרקעות שונות יש מוליכות חשמלית שונה, וייתכן כי הקרקע עצמה תהווה בידוד ולא תאפשר סגירת המעגל (קרקע חולית, למשל, היא קרקע בעלת מוליכות נמוכה במיוחד).
למעשה, בכל מעגל חשמלי קיים זרם דלף כל הזמן, אולם במעגלים תקינים עוצמתו של זרם זה זניחה לחלוטין.
זליגה במוליכים למחצה.
מעבר לזליגה ממוליכים, קיימים סוגי זליגה ייחודיים לרכיבים מוליכים למחצה. בשל תופעת המנהור צמתים אינם מבודדים לחלוטין. ניתן לצמצם את הזליגה על ידי שימוש במזהמים חזקים יותר ובידוד בעל מקדם דיאלקטרי גבוה, אך לא למנוע אותה לחלוטין. הזליגה מהווה מכשול עיקרי בהמשך המזעור והגדלת מהירות השעון של רכיבים.
הסכנה בזרם זליגה.
זרם הזליגה הוא זרם חשמלי לכל דבר, וסכנתו זהה לסכנת כל זרם חשמלי אחר, בהתאם לערכים אליהם הוא מגיע. הבעיה העיקרית של זרמי הזליגה היא שלא כמו בקצר חשמלי הערכים אליהם מגיע הזרם הם "מתונים" יחסית, ולכן קשה יחסית לאתר אותם. זרם הדלף במקרה של תקלה אמיתית יכול להיות של אמפרים בודדים או אף פחות מאמפר, זרם הנחשב נורמלי במעגלי מכשירים ביתיים, אך עם זאת מספיק חזק על מנת לגרום לשרפה או התחשמלות בעברו בתווך לא מתוכנן.
הזליגה (בניגוד, למשל, לנזילת מים) איננה נראית לעין, ומגע אקראי בנתיב הזרם הזולג עלול לגרום להתחשמלות. זליגה של עשרות מיליאמפרים עלולה להיות קטלנית.
ההגנה בפני זרם זליגה.
ישנן שתי דרכים להגנה בפני זרם דלף:
מיכאל בכטין
לנט
מולטימטר
חלוקת יחידה
בטופולוגיה ובגאומטריה דיפרנציאלית חלוקת יחידה (נקרא גם פיצול יחידה) היא אוסף של פונקציות אי שליליות ממרחב כלשהו שסכומן הוא זהותית אחד, כאשר כל פונקציה לא מתאפסת רק באזור קטן שמוגדר מראש. חלוקת יחידה משמשת להרחבת אלמנטים שמוגדרים באופן מקומי (רק על סביבה קטנה) לאלמנטים שמוגדרים באופן גלובלי.
הגדרה.
אוסף פונקציות formula_1 ממרחב טופולוגי X למספרים הממשיים נקרא חלוקת יחידה אם מתקיימים ארבעת התנאים:
כאשר נתון כיסוי formula_13, אם לכל i קיים j כך שהתומך של הפונקציה ה-i מוכל בקבוצה ה-j בכיסוי, נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי. כאשר ההכלה היא יותר מדויקת כלומר לכל i, התומך של הפונקציה ה-i בחלוקת היחידה מוכל בקבוצה ה-i בכיסוי (או בסימונים formula_14) נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי עם אותם אינדקסים.
אם כל הפונקציות בחלוקת היחידה הן פונקציות רציפות חלוקת היחידה נקראת חלוקת יחידה רציפה. ביריעה חלקה חלוקת יחידה היא חלקה (או formula_15) אם כל הפונקציות שלה הן חלקות. בצורה דומה, ביריעה אנליטית חלוקת יחידה היא אנליטית אם כל הפונקציות שלה הן אנליטיות.
קיום.
חלוקות יחידה טופולוגיות.
תנאי מספיק לקיום חלוקת יחידה במרחב טופולוגי נורמלי הוא שהמרחב יהיה פרקומפקטי. כך לדוגמה ליריעות הטופולוגיות כמעט תמיד יש חלוקת יחידה רציפה (למעט מספר מצבים פתלוגיים).
זרמים ביהדות
מערכות זמן-אמת
מאמר
מאמר הוא יצירה עיונית כתובה, קצרה יחסית. מאמר חדשות הוא מאמר המפורסם בדפוס או במדיום האינטרנט, שיכול להופיע בעיתון, מגזין או אתר חדשות, ועיסוקו בחדשות אקטואליות או עניין כללי או ספציפי אחר. מאמר המערכת הוא מאמר שבו מוצגת עמדתה של מערכת העיתון בנושא הנמצא על סדר היום הציבורי. מאמרים מתפרסמים בעיקר בכתבי עת, אך לעיתים גם בספרים הכוללים אוסף מאמרים בעלי נושא משותף.
ישנו גם סוג מאמר הנקרא "מאמר וידאו" שמוגש לא בכתב, אלא בעל פה בדרך שמשלבת אמצעים ויזואליים. מאמרים אילו נפוצים בעיקר באתר יוטיוב ובנושאי קולנוע בעיקר.
מאמר וידאו - בלוג (ולוג).
וידאו בלוג (באנגלית: Video Blog) או יומן וידאו, בדרך כלל מקוצר למילה ולוג (באנגלית: Vlog) הוא סוג של בלוג שעבורו המדיום הוא וידאו, והוא סוג של טלוויזיה באינטרנט. ערכי ולוג משלבים לעיתים קרובות וידאו משובץ (או קישור וידאו) עם טקסט תומך, תמונות ומטא דאטה אחרים. ניתן להקליט רשומות בטייק אחד או לחתוך אותו למספר חלקים. קטגוריית ולוגים פופולרית בפלטפורמת שיתוף הווידאו YouTube.
יומני וידאו (ולוגים) מנצלים לעיתים קרובות את הסינדיקציה באינטרנט כדי לאפשר הפצה של וידאו דרך האינטרנט באמצעות פורמטי ה־RSS או ה־Atom, לצורך צבירה והפעלה אוטומטית במכשירים ניידים ובמחשבים אישיים.
מאמר שיווקי.
תוכן שלעיתים קרובות נועד למשוך את הקורא לאתר או מוצר מסחרי.
מטרתו העיקרית היא להאדיר מותג או ארגון מסוים ולהציגו כטוב יותר מהמתחרים. בדרך כלל הוא לא מכיל ביטוים שליליים או חסרונות של המוצר אלא מתמקד בנקודות חיוביות וביתרונות. לעיתים מאמר שיווקי משווה בין מותג או ארגון אחר, ואף מביא עליו ביקורת שלילית, ומוכיח כי הוא מוצלח יותר.
מאמר מדעי.
מאמר מדעי הוא מאמר שמקורו במחקר של מחברי המאמר. מעמדם של חוקר ושל מוסד אקדמי תלוי בדרך כלל בכמות המאמרים שפרסמו, ובמספר הפעמים שמאמרים אלה צוטטו במאמרים אחרים.
מאמר מדעי מתפרסם בדרך כלל בכתב עת מדעי, בקובץ המאמרים של כנס מדעי, או בקובצי מאמרים אחרים, כגון ספר שיצא לאור לכבודו של חוקר שהגיע לגיל פרישה. על פי רוב בעת פרסומו מלווה המאמר בתקציר המציג את תמציתו של המאמר ובביבליוגרפיה המכילה את רשימת המקורות שעליהם הוא התבסס.
מאמר מדעי הוא מאמר שנכתב על ידי חוקר או קבוצת חוקרים, ומשקף את תוצאותיו של מחקר שבו עסקו. מאמר מדעי נכתב בדרך כלל על ידי חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה, במכללה או במכון מחקר, וכן על ידי תלמידים לתארים מתקדמים. מאמר מדעי שונה מכתבה או מבלוג בכך שהוא עובר עריכה מדעית ונתון לביקורת מתמדת.
מעגל (חשמל)
טייסת 253
טייסת 253 המכונה גם "טייסת הנגב" היא טייסת מטוסי קרב בחיל האוויר הישראלי. כיום מפעילה הטייסת את מטוסי ה-F-16I ("סופה") מבסיס רמון.
היסטוריה.
טייסת 253 הוקמה בחודש יולי 1976 בבסיס חצור ובאוקטובר עברה לאיתם בצפון סיני כטייסת מטוסי נשר, שהועברו אליה מטייסת 113 ("טייסת הצרעה"). בין הטייסים שטסו בטייסת על מטוסי נשר היו אליעזר יערי, עמוס ידלין, אילן רמון ואליעזר שקדי, מפקדה הראשון היה עמוס בר.
בשנת 1980 נמכרו מטוסי ה"נשר" לחיל האוויר הארגנטינאי. במקומם קלטה את מטוסי ה"מיראז' 3C" של טייסת 117 ("טייסת הסילון הראשונה") שהתכוננה להצטיידות במטוסי ה-F-16A/B ("נץ").