בית הספר נפתח בסתיו 1934 בקיבוץ גבעת השלושה הישן (כיום בפתח תקווה). בתחילה הוקם בית הספר באופן זמני בתוך הקיבוץ כמוסד דו-שנתי שממנו המשיכו תלמידים רבים לבית הספר החקלאי כדורי. לאחר שנמצאה עבורו קרקע מתאימה ליד הקיבוץ, הפך בית הספר למוסד ארבע שנתי ולמקום לימוד של מספר ענפי משק חקלאיים: גידולי שדה, גפן, הדרים, לול, רפת, עיזים ומכוורת.
בית הספר איפשר מגורים בתנאי פנימייה והתאפיין ברוח החלוציות והיצירה, בחינוך לעבודה, בחיי חברה עשירים ובעיצוב דמות המפעל החינוכי מתוך התלהבות, מסירות ואמונה. לימודי הטבע נלמדו מתוך מגמה ליצור קשר נפשי לטבע ולמולדת. על בית הספר ותלמידיו נרקמו סיפורים וצ'יזבאטים כמיטב מסורת הפלמ"ח.
רבים מבוגרי בית הספר המחוזי התגייסו לפלמ"ח והיו מעורבים בתחומי הביטחון, התיישבות, ההווי, הכתיבה וכן בהנהגת המדינה.
מנהל בית הספר היה יהודה ארליך ועל סגל המורים נמנו: מרדכי פרידמן, יצחק דמיאל, שמואל יוסף פנואלי, זאב זמירי, יהושע קוגלר, שמואל שלמון, יהודה מלין, ברוך אייזנשטדט, יוסף בורשטיין, יוסף קריספין ומאיר כהן.
בית הספר נסגר עם פרוץ מלחמת העצמאות. המשיך אותו בית המדרש למורים וגננות בגבעת השלושה - לימים סמינר ע"ש אליעזר שיין. כיום פועלים במקום חווה לחינוך חקלאי ולימודי הסביבה לילדי פתח תקווה, בית ספר ארצי לעובדי חינוך ונוער של משרד החינוך וכן מוסדות אזוריים נוספים.
רבים מתלמידי בית הספר המחוזי והסמינר נפלו במלחמות ישראל.
המאבק לשימור המקום.
בתחילת המאה ה-21 הגישה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה של פתח תקווה המלצה לשנות את ייעוד הקרקע כדי לאפשר בנייה רוויה למגורים במקום. מספר גופים (וביניהם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, החברה להגנת הטבע, השדולה החברתית-סביבתית בכנסת, עמותת "פתח תקווה זה אני", עמותת אדם טבע ודין ואחרים) הגישו התנגדויות לתוכניות בתמיכת עצומה שנחתמה על ידי רבים מתושבי העיר. ב-2007 החליטה הוועדה לשימור אתרים בפתח תקווה לפעול לשימור המקום
אתרים היסטוריים.
בשיתוף עיריית פתח תקווה והמועצה לשימור אתרי מורשת בישראל הוכרז שטח החווה החקלאית כאתר מורשת והוצבו בו מספר שלטים כחולים של המועצה שמוסרים מידע על המבנים ההיסטוריים במקום:
דויד איינהורן
דינה היימן
דינה היימן (נולדה ב-4 בדצמבר 1961) היא עיתונאית פמיניסטית ישראלית.
ביוגרפיה.
דינה היימן נולדה בנתניה. בעלת תואר ראשון בגאוגרפיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. ותואר שני בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב בדגש על לימודי נשים. את עבודת המאסטר אותה הגישה ב-1996, כתבה אודות המשא ומתן המתרחש בין יולדות לבין צוות מחלקת נשים.
ביקרה בסין עוד לפני שישראל כוננה יחסים דיפלומטיים עימה, זאת באמצעות דרכון ניו זילנדי (אביה יליד ניו זילנד), בה ביקרה ב-1985 בחברת אחיה אלי, דבר שהיה הבסיס לספרה.
במהלך מסע תרמילאי נפטר אחיה אלי ממחלת גבהים כשבוע לאחר שנפרד מדינה בעיר קאשגאר שבמערב סין. המשפחה בישראל קיבלה הודעה על מותו, אולם היימן המשיכה לטייל בסין בלא ידיעה על כך. באמצעות חובב רדיו מרעננה דוד בן בסט הצליחו לאתר את דינה כעשרים יום לאחר מותו של אחיה בעיר קונמינג שבסין, שם קיבלה את הידיעה. לאחר מכן אושפזה בבית חולים סיני בשל צהבת קשה שכמעט גרמה למותה. את חייה הצילה תרמילאית אמריקאית יהודיה בשם מנדי כץ אשר המשיכה לסעוד אותה במעבר בין בתי חולים שונים בסין, עד ליציאה מסין.
לאחר שובה לישראל כתבה את סיפור המסע בעיתון חדשות ומאוחר יותר בספר שיצא בהוצאת כנרת תחת הכותר צברים על דרך המשי.
דינה היימן מרצה על סין ועל מדינות מזרח אסיה, בהן היא גם עוסקת בהדרכת טיולים. היא מרצה גם בנושאים הקשורים בנשים ואודות חברות מטריליניות. היא מלמדת קורסים רב תחומיים במרכז להעשרת מחוננים בנתניה.
באמצעות הדרכון הניו זילנדי ביקרה בארצות נוספות אליהן הכניסה לישראל טרם הותרה כמו אינדונזיה, מלזיה וברוניי.
בשנת 2006 נסעה בשליחות העיתון מעריב ברכבת הגבוהה בעולם משאנגחאי לטיבט.
במסעותיה שהקיפו את רוב מדינות מזרח אסיה נסעה הן בעקבות אחיה אלי, והן בעקבות הנוסעת חוקרת אלכסנדרה דייוויד ניל, אשר חקרה את הבודהיזם הטיבטי.
בין הארצות בהן ביקרה במזרח אסיה: סין, הודו, נפאל, בהוטן, וייטנאם, קמבודיה, תאילנד, אינדונזיה, מלזיה, ברוניי, יפן, טיבט, סינגפור, סרי לנקה טייוואן.
מסעותיה ומחקריה כורכים בתוכם מבט על תפקידי נשים בחברות שונות, תוך הסתכלות חקרנית על ההיסטוריה ועל מנהגים מסורתיים אשר קושרים בין מעמדן של הנשים למבנים החברתיים בחברות אלו.
תערוכת צילומיה הוצגה לכבוד יום האשה הבינלאומי ה-8 במרץ 2007 בהיכל התרבות בנתניה תחת הכותרת: "איך הן עושות את זה?" והציגה תמונות של נשים ממזרח אסיה.
חוקרת חברות מטריליניות. חברות בהן השיוך המשפחתי עובר דרך הנשים במשפחה. בקרה בחברות מטרילניות כמון הנאיר בקראלה שבהודו, שם ראיינה את הנסיכה לבית טרוואנקור, המיננקבאו שבסומטרה באינדונזיה, הקאסי שבמגאלאייה בצפון מזרח הודו שם ראיינה את מלך הקאסי, בהוטן שם ראיינה חברים רבים במשפחת המלוכה כולל את האחות הצעירה של מלכות בהוטן. חלק מהחומר פורסם וחלק נערך בימים אלו לספר.
כותבת טור קבוע במגזין סופשבוע של מעריב שנקרא "בינתיים סין". כותבת גם בכתבי העת מסע אחר, חיים אחרים, GoTravel ומיסטר ג'י של גלובס.
גרושה מיי שאן אי תושב גווילין שבסין, אם לתאומות נועם וזוהר שגרות בנתניה ישראל.
הרחבות (מוזילה)
הרחבות (Extensions), הידועות גם כתוספים, (Addons) הן חבילות תוכנה הניתנות להתקנה במגוון הפרויקטים של קרן מוזילה ומאפשרות שיפורים או שינוי מאפיינים קיימים. אחד הפרויקטים המרכזיים של מוזילה המשתמש בהרחבות הוא דפדפן האינטרנט פיירפוקס. מפתחי מוזילה מכוונים ליצירת גרסה מינימלית של פיירפוקס כדי להפחית התנפחות תוכנה (Bloatware) ובאגים, ובו בעת לשמור על יכולות הרחבה כך שהמשתמשים יוכלו להוסיף תכונות לפי העדפותיהם. ההרחבות מותקנות בעזרת מודולים של התקנה חוצה פלטפורמות.
שימוש עיקרי להרחבות.
הרחבות פיירפוקס משמשות באופן כללי להוספת פונקציות חדשות לדפדפן. דוגמאות לפונקציות שהרחבות יכולות לתת הן: קוראי RSS, מארגני סימניות (Bookmarks), סרגלי כלים, הרחבות לאתרים ספציפיים, FTP, אימייל, תנועות עכבר (Mouse Gestures), החלפת שרת Proxy, כלי דיבוג (Debugging). ישנן הרחבות אשר מטמיעות יכולות רשמיות של חבילת מוזילה כגון ChatZilla ויומן.
שינוי תצוגת אתרים בעזרת הרחבות.
הרחבות רבות מסוגלות לשנות תצוגת אתר אינטרנט, לא באתר עצמו אלא בדרך שבה האתר מוצג בדפדפן האינטרנט של המשתמש. למשל ההרחבה Adblock יכולה למנוע הצגת פרסומות. הרחבה פופולרית נוספת, CustomizeGoogle, משנה את תצוגת דפי האינטרנט של גוגל, לדוגמה על ידי הוספת קישורים למנועי חיפוש נוספים. ההרחבה Greasemonkey מאפשרת למשתמש להתקין סקריפטים המשנים מראה של דפים באינטרנט באופן כללי. אם המשתמש אינו מוצא סקריפט מבוקש, הוא יכול להשתמש בהרחבה Platypus ולייצר סקריפט באופן עצמאי, אשר יכול למחוק, להזיז או להוסיף תוכן מאתרי אינטרנט.
עדכון הרחבות.
פעם בתקופה פיירפוקס יבדוק האם ישנם עדכונים להרחבות המותקנות, למרות שניתן גם לבדוק באופן ידני האם ישנם עדכונים. בתצורת ברירת המחדל, פיירפוקס בודק עדכונים באתר התוספים של מוזילה.
הכנסים (Plugins).
מוזילה פיירפוקס ותוכנות דומות משתמשות במושג תוספים (Addons) כמושג כולל למודולים של הרחבה או הגדלה אשר מחולקות ל: הכנסים, הרחבות, ערכות נושא (Themes) ומנועי חיפוש.
הכנסים דומים במהותם להרחבות; שניהם מוסיפים או משנים אפשרויות. הכנסים נפוצים הם Acrobat Reader, Flash Player, Java, Quicktime, Real Player, Shockwave, Windows Media Player.
לפיירפוקס כלי לניהול הרחבות. בעזרתו ניתן לאפשר, להגביל או להסיר אותן. לעומת זאת הכנסים ניתן להתקין, אך לא קיים כלי ניהול להסרת או הגבלת ההכנסים. לבד מכלי ניהול התוכן לאפשור והגבלת Java ו-JavaScript.
הרחבות נפוצות.
זוהי רשימה חלקית של הרחבות נפוצות. רבות מההרחבות עובדות בדפדפן האינטרנט SeaMonkey גם כן. נכון ל- 30 באפריל 2007 ישנן 2286 הרחבות זמינות באתר התוספים של מוזילה.
דוגמאות להרחבות.
Adblock Plus.
Adblock Plus (ראשי תיבות: ABP) היא הרחבה לדפדפן פיירפוקס לסינון תוכן ופרסומות. ההרחבה מאפשרת למשתמשים להגביל הצגה והורדה של אלמנטים שונים על גבי דפי האינטרנט (כגון פרסומות). בדומה לחוסם ברירת המחדל בדפדפן מוזילה, ABP חוסם בקשות HTTP בהתאם למקור הכתובת ובכך תעבורה, IFrames, סקריפטים ואובייקטים כגון פלאש. ABP נגזרה (Forked) מההרחבה Adblock ב- 2004 עקב קיפאון בפיתוחה. הבדלים ב- ABP לעומת Adblock כוללים שיפורים בממשק המשתמש, רישום להרשמות מסננים והסתרת אלמנטים. ל-ABP הופנתה ביקורת בעקבות השמטת אפשרות חסימת האתרים המצוייה בהרחבה Adblock.
ל-ABP קיימות הרשמות ברירת מחדל בהתאם למדינה, לדוגמה הרשימה של ישראל: EasyListHebrew.
רשימות נוספות ניתן למצוא: בדף הרשימות.
אפשרויות:
זאת ההרחבה הפופולרית ביותר לפיירפוקס, עם מעל ל-80 מיליון הורדות (מאז ינואר 2006) ו-10 מיליון משתמשים.
Tab Mix Plus.
Tab Mix Plus (ראשי תיבות: TMP) היא הרחבה לדפדפן פיירפוקס המוסיפה ומשפרת את אפשרויות גלישת הטאבים. TMP מאגדת מספר תכונות מהרחבות אחרות ונחשבת להרחבה פופולרית בקרב המשתמשים.
אפשרויות.
(רשימה עדכנית של אפשרויות ניתן למצוא בעמוד ההרחבה).
ביקורת.