בשנת 1968 פורסמה גם ALGOL 68, שתמכה בהגדרה של מבני נתונים מורכבים, שבה call-by-reference החליף את call-by-name שב ALGOL 60, ושהייתה למעשה שפה חדשה מבחינות רבות. ALGOL 68 תוכננה בצורה נוחה למשתמש, אך הייתה קשה למימוש (כתיבת מהדר) יעיל, והוצגה בפורמט לא קריא, וגם היא לא זכתה לתפוצה רחבה, אך השפיעה רבות על תכנונן של שפות תכנות שהופיעו אחריה.
דוגמת קוד (ALGOL 60).
דוגמה לפרוצדורה בשם Absmax המחשבת את הערך המוחלט המקסימלי במטריצה a דו-ממדית בגודל n על m. הערך מוחזר במשתנה y שמיקומו במטריצה נתון על ידי המשתנים i ו-k.
procedure Absmax(a) Size:(n, m) Result:(y) Subscripts:(i, k);
value n, m; array a; integer n, m, i, k; real y;
comment The absolute greatest element of the matrix a, of size n by m
is transferred to y, and the subscripts of this element to i and k;
begin integer p, q;
y := 0; i := k := 1;
for p:=1 step 1 until n do
for q:=1 step 1 until m do
if abs(a[p, q]) &gt; y then
begin y := abs(a[p, q]);
i := p; k := q
end Absmax
טעות - לעולם חוזר
טעות – לעולם חוֹזֵר (בראשי תיבות: טל"ח) הוא ביטוי שמשמעותו היא כי במקרה של טעות, רשאי השוגה לחזור בו מטעותו בכל שָלָב. מקובל לציין 'טל"ח' (ובהשפעת האנגלית 'ט.ל.ח.'; כתיב זה שגוי ואינו תואם את כללי האקדמיה ללשון) בשוליהם של מחירונים, דפי חשבון ומסמכים עסקיים דומים, כדי להבהיר שטעות שנפלה בהם בתום לב לא תחייב את הטועה. לביטוי זה משמעות חוזית, משום שהצגת מחירון או הגשת חשבון הן חלק מהמהלכים הכרוכים בכריתת חוזה ובמימושו, כך שטעות עלולה להפוך למחייבת ללא הסתייגות זו. השימוש בביטוי על גבי חשבונות בישראל הוא בעקבות הביטוי באנגלית, המשמש בעיקר בבריטניה ובאירלנד, Errors and Omissions Excepted שנכתבות בקיצור E&amp;OE.
בהשאלה משמש הביטוי המשובש במכוון "טעות לעולם חוזרת" כדי להנהיג מידת הבנה וסלחנות כלפי טעויות, משום שהן כביכול חלק בלתי נפרד מהחיים ועל כן נסלחות.
ביהדות.
צורה דומה של הביטוי מופיעה לראשונה בתלמוד הבבלי, אך במשמעות שונה: הטועה מחויב לחזור ולתקן (ולכן הטועה הוא החוזר). במסגרת דיון בדיני אונאה נאמר "ואמר רב נחמן: לא שנו אלא לוקח, אבל מוכר – לעולם חוזר". הצירוף "לעולם חוזר" נפוץ מאוד בספרות התלמודית בהלכות קנייה ומכירה. רמב"ם חזר על עיקרון זה בהלכות מכירה שבמשנה תורה, וכתב: "במה דברים אמורים, בלוקח, שהרי המקח בידו ומראהו. אבל המוכר חוזר בהוניה לעולם", וכן "הַמּוֹכֵר לַחֲבֵרוֹ בְּמִדָּה, בְּמִשְׁקָל אוֹ בְּמִנְיָן, וְטָעָה בְּכָלְשֶׁהוּ - חוֹזֵר לְעוֹלָם, שאין הוניה אלא בדמים; אבל בחשבון, חוזר". [חושֶׁן מִשְׁפָּט רלב, א'].
נוסף על מקרי הונאה, הביטוי נקשר לכללי הקריאה בתורה. קיים כלל האומר שאם במהלך קריאת התורה טועה שליח הציבור, עליו לחזור לתחילת הפסוק ולקרוא שוב; בלשון הרמב"ם: "אם טעה בה, לעולם חוזר" (משנה תורה, ספר האהבה, הלכות תפילה פרק י').
טעות לעולם חוזר
טל&quot;ח
שכיבת סמיכה
שְׁכִיבת סמיכה היא תרגיל התעמלות פיזית נפוץ, המבוסס על הפעלת כוח הכובד של הגוף כולו על המרפקים ועל הרגליים. במהלך התרגיל מיושרים המרפקים תוך דחיפת הגוף כלפי מעלה. בעת ביצוע שכיבת סמיכה נסמך הגוף הישר על הזרועות ומכאן השם: "שכיבות סמיכה".
שכיבות סמיכה מיועדות בעיקר לחיזוק שרירי הידיים (שריר הזרוע התלת-ראשי), יד אחורית, הכתף (שריר הדלתא) והחזה (שריר החזה הגדול).
תרגיל זה פופולרי במיוחד היות שאפשר לבצע אותו בכל מקום וללא ציוד מיוחד. בארגונים המבוססים על משמעת (כגון בית סוהר או צבא) משמש התרגיל גם כצורת ענישה. עד לא מזמן התרגיל היווה חלק מהציון הכולל של הנבחנים בבוחן בר אור בצה"ל (ביחד עם ריצה וכפיפות בטן) והוא עדיין נכלל בבוחן לחיילים עורפיים. בנוסף שכיבות סמיכה משמשות כתרגיל בסיסי במגוון ענפי ספורט כגון: פיתוח גוף, קרוספיט, התעמלות ועוד.
התרגיל מתבצע בצורה הבאה:
ישנם סוגים שונים ומגוונים של שכיבות סמיכה:
עובדיה חממה
עובדיה חממה (נולד ב-24 באוקטובר 1964) הוא זמר ומוזיקאי ישראלי. במקביל ליצירתו המוזיקלית הוא משמש כמנכ"ל משותף בעסק המשפחתי - חברת "חממה חקלאות ושיווק בע"מ".
ביוגרפיה.
חממה גדל בגבעתיים, והחל לנגן בגיטרה בתקופת התיכון. במהלך שירותו הצבאי העמיקה התעניינותו במוזיקה, ובעת שריצה עונש ריתוק למחנה של חודש החל לראשונה לכתוב ולהלחין שירים. יחד עם זאב נחמה ויאיר גת - חברו לשירות הצבאי, הקים בשנת 1985 את להקת מוסקבה - להקת מחאה שבגלגולה המאוחר נקראה אתניקס.
בעקבות לחץ אביו ללמוד באוניברסיטה עזב חממה ב-1986 את הלהקה והתמקד בלימודים לתואר בגאוגרפיה ותואר ראשון כללי במדעי הרוח. במקביל המשיך לכתוב מוזיקה. בסוף השנה הקליט שיר סולו ראשון, "מה קרה לדנה?!", שלא זכה להצלחה.
אלבומי סולו.
מעודד מהצלחת נסיונותיו הראשונים פנה חממה לקריירת סולו, ואלבומיו זכו להערכת המבקרים, אך נמכרו במספר קטן של עותקים. מלבד השמעות מעטות בתוכניות של יואב קוטנר ושל אהוד מנור, תחנות הרדיו המרכזיות מיעטו להשמיע משיריו של חממה והוא לא היה מוכר בציבור. לאורך השנים הקפיד חממה להקדיש לילה אחד בשבוע להקלטות בלבד. תרמה להיותו אלמוני העובדה שחממה לא הופיע כלל.
המצב השתנה לחלוטין עם צאת עיבודו של חממה לפיוט "אנא בכוח", שנכלל באלבומו החמישי "שמיים וארץ" ויצא ב-2006. שיר זה, שאהוד בנאי השתתף בו בשירה, הושמע רבות ברדיו והפך ללהיט בגלגלצ. כהפגנת סולידריות הופיע חממה בהופעה פומבית ראשונה עם כלל הלהקה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ה'תשס"ז, באירוע המרכזי של ארגון זוכרים בבנייני האומה בירושלים. האלבום "שמיים וארץ" אותו הפיק חממה, כלל 18 שירים שאת רובם הוא כתב, הלחין ועיבד, ומשתתפים בו אמנים אורחים, ביניהם: גד אלבז, איציק אשל, גיל עקיביוב, ניסים מולגן ואהוד בנאי. בספטמבר 2007 הגיע האלבום למעמד אלבום זהב, ובמקביל זכה חממה בפרס משרד החינוך והתרבות בתחום הזמר העברי לשנת 2007 בקטגוריית מלחין השנה.
בנימוקי השופטים להענקת פרס שר התרבות נכתב:
באפריל 2008 יצא לאור "לילה טוב" אלבום שירי ערש לפעוטות במשותף עם שרון רוטר. באוגוסט של אותה שנה הופץ הסינגל הראשון "אל נא רפא נא לה" מתוך האלבום השביעי "כשהנשמה מאירה" שהופיע ב-2009. באלבום התארחו אהוד בנאי, שלמה בר, ארז לב ארי, אילן דמרי (המדרגות), גד אלבז, גיל עקיביוב, האחים איציק ואבישי אשל, שלומי שבן, חמי רודנר ועוד. האלבום כלל את השיר "הבט משמים וראה" בו שיחזר חממה ניגון מתקופת השואה לבקשתו של ניצול השואה דוד פרידמן שגם השתתף בשירה. בשיר התארח גם שולי רנד, דור שני לניצולי שואה.
בשנת 2011 יצא לאור האלבום "מרחבים" אלבום שכולו לחנים של חממה לשירתו של הרב קוק. באלבום התארחו ברי סחרוף, גבי שושן, ארז לב ארי, יוסי פרץ, יוסי אזולאי גד אלבז, אלברט עמר, זאב נחמה ויאיר גת. האלבום הושק במופע בתיאטרון גבעתיים בו ארח חממה עם חברי להקתו הקבועים ואת ארז לב ארי וברי סחרוף.
בשנת 2013 יצא לאור "הנוצה", פרויקט שירי הגאולה של חממה וחברו לדרך גיל עקיביוב. מתוך האלבום בלטו שיר הנושא "מטה" וכן "שנה חדשה", (בשיר זה ניגן בתופים חזי חממה, אחיו הצעיר של עובדיה). האלבום הושק במופע בו חממה וגיל עקיביוב ארחו את ארז לב ארי וחמי רודנר.
בשנת 2014 יצאו לאור שני סינגלים שהלחין: "אפשר לתקן" בביצוע טל גורדון, ודואט של קרני פוסטל ושרון רוטר בשם "דמעותיך".
באותה שנה יצאו מספר סינגלים מתוך אלבום עתידי שלם שבו ישיר גד אלבז משיריו של חממה, ואשר ייקרא "שירת הארץ". אחד הסינגלים, "ירושלים (השלום והיופי)", נכתב במיוחד ליום ירושלים 2014 על פי הזמנת משרד ההסברה, והושר בעצרת הממלכתית בגבעת התחמושת. האלבום יצא לאור עם שובו של גד אלבז חזרה לישראל, לאחר שהעתיק את מגוריו ופעילותו ושליחותו המוזיקלית באופן זמני, לארצות הברית.
במהלך 2014 החל חממה להעלות בדף הפייסבוק שלו מדרשיר מקורי שבועי. שילוב של מדרש ושירה, בהשראת פרשת השבוע.
חממה החל להעביר כיתת אמן רוחנית במסגרות חינוכיות שונות.
בשנים האחרונות ממשיך חממה לעמול על יצירת אלבומי נשמה. האלבום העשירי, היה שיתוף פעולה עם הזמר יהורם גאון.
שיר ראשון מתוך הפרויקט הנ"ל "אהבה" יצא לאור באוגוסט 2016. האלבום "תפילת האדם" (יהורם גאון שר עובדיה חממה) יצא לאור בספטמבר 2017.
ביולי 2018 חממה שחרר סינגל ראשון "אהבת חינם" בו הוא מארח את "צמד רעים". שיר ראשון מתוך "הצמאון", אלבום עתידי שהוא בעצם פרויקט המשך למרחבים, אלבום אירוח, בו חממה הלחין שירים מאת הרב קוק.
באוקטובר 2018 חממה החל מבראשית, לפרסם בדף הפייסבוק שלו את פרויקט המדרשיר. מדי שבוע שיר עם תובנות דרש אישיות על פרשת השבוע. את המדרשיר משמיעים מדי שבוע בתוכניותיהם ברדיו, דבורה קיציס (רשת מורשת) ויהורם גאון (גלי צה"ל).
חמישה סינגלים מתוכננים לצאת בתפוצה כללית לאורך השנה, אחד מכל חומש.
הסינגל הראשון "בעל החלומות" המדרשיר לפרשת וישב, יצא לאור בנובמבר 2018. הפרויקט כולו הופץ ברשת ובהמשך ייתכן שיאוגד ויופץ גם בפורמט של ספר - אלבום מחומש.
עוד יצאו כסינגלים מפרויקט המדרשיר: "דירה להשכיר" בדואט עם בנו הצעיר אוהב חממה, "עולם הניגון" בדואט עם ארז לב ארי ו"ברגע קטון" בדואט עם יהורם גאון.
שיתוף פעולה נוסף בפרויקט המדרשיר היה עם הרב לאו, בשיר "הלקח" לפרשת ויגש.