גביע פסל זייד או גביע זייד (אליפות המשקים בכדורעף) היה טורניר גביע שנתי שנערך בין השנים 1942–1969, בו השתתפו קבוצות מקיבוצי ההתיישבות העובדת. משחקי הגמר נערכו במסגרת של שני ימי משחקים בהם מתחילים משלב שמינית גמר ובמשך השנים זה השתנה למשחקי חצי גמר.
היסטוריה.
הטורניר החל להתקיים בשנת 1942 כמפעל לנצחתו של השומר אלכסנדר זייד. הטורניר התקיים בכל קיץ, ביום שבת בסמוך לתאריך יום השנה למותו של זייד. קבוצות מקיבוצים בכל הארץ היו נרשמות למשחקי מוקדמות על הזכות להיכנס לטורניר שהיה מתחיל משלב שמינית הגמר. המשחקים המוקדמים היו נערכים במגרשים שונים ומשחקי שמינית הגמר ואילך נערכו במגרש אחד. בשנתיים הראשונות התקיים הטורניר בקיבוץ גבעות זייד. ובשנה השלישית במוסד משמר העמק.
החל משנת 1957 הטורניר הוגדל למשחקי מוקדמות מחולק לאזורים וכלל גם קבוצות של מושבים ויישובי עולים.
בשנת 1959 נדחה הטורניר, עקב התפרצות מחלת הפה והטלפיים.
הקבוצה הזוכה הייתה מקבלת את הפסל המוקטן מידי אלמנתו של זייד ציפורה זייד. הגביע הוא יצירתו של הפסל דוד פולוס. כשנה לאחר מותה של ציפורה זייד, הטורניר חדל מלהתקיים.
יחסי טורקיה–קוריאה הצפונית
יחסי טורקיה–קוריאה הצפונית הם היחסים בין הרפובליקה הדמוקרטית של צפון קוריאה ובין הרפובליקה הטורקית.
יחסים.
בשנת 1950 נשלחו בפיקוד האו"ם כ-15,000 חיילים טורקים להשתתף במלחמת קוריאה על מנת למנוע את המשך המלחמה. מ-1950 ועד 1953 נלחמו יותר מ-5000 חיילים טורקים בתחום צפון קוריאה, אך מכשנגמרה המלחמה ועד שנת 2018 לא התקיים אף ניסיון להחזיר את גופות הנספים לטורקיה.
היחסים שבין המדינות, יהיו אשר יהיו, התחילו רק בשנת 2001. עד אז, הרפובליקה של טורקיה לא הכירה רשמית בצפון קוריאה כמדינה עצמאית, והצהירה כי דרום קוריאה היא הנציגה היחידה של חצי האי הקוריאני.
בשנת 2001 יחסי שתי המדינות התחממו מעט, כשבפגישה של נציגי שתי המדינות בבייג'ינג, סין, הצהירה ממשת טורקיה על הכרה רשמית בקוריאה הצפונית כמדינה עצמאית. ב־27 ביוני אותה שנה יצאה הודעה רשמית מפי שלטונות שתי המדינות על הכרה הדדית ושיתוף פעולה ברמה השגרירותית.
שנת 2002 הוקמו שגרירויות רשמיות למדינות, אך לא במדינות עצמן - שגרירות טורקיה בצפון קוריאה ממוקמת כיום בסיאול, בירת דרום קוריאה, לצד שגרירות טורקיה בקוריאה הדרומית. מנגד, שגרירות צפון קוריאה בטורקיה ממוקמת בסופיה, בירת בולגריה, מדינה שכנה לטורקיה.
רק בעשור השני של המאה ה-21 החלו שיתופי פעולה רציניים בין המדינות, בעיקר מצד טורקיה. מאז שנת 2010 ועד שנת 2015 שלחה טורקיה מספר רב של חבילות סיוע הכוללות כסף, מזון, מכשירי חשמל וסיוע הומניטרי נוסף לצפון קוריאה, כל פעם לאחר משבר כללכלי נוסף במדינה. לעומת זאת, טורקיה לא מתואמת עם צפון קוריאה מבחינה צבאית - טורקיה תומכת באו"ם בסנקציות על קוריאה הצפונית על מנת למנוע הפצה נרחבת של נשק להשמדה המונית במדינה.
ב-16 ביוני 2018 החל משא ומתן בין טורקיה לצפון קוריאה על מנת להחזיר את שרידי גופותיהם של 500 חיילים טורקים שמתו במלחמת קוריאה לקבורה בטורקיה. שגריר טורקיה בצפון קוריאה, ארסין ארצ'ין, מסר לעיתון הטורקי Habertürk כי החלו שיחות מאנקרה לפיוגיאנג בנושא החזרת השרידים, לאחר ועידת הפסגה בין דונלד טראמפ לקים ג'ונג-און בסינגפור. בנוסף, ארצ'ין דיווח כי יחל משנת 2019 פרויקט רב שלבי בו טורקיה תספק דגימות DNA של קרובי משפחה של הנספים לצפון קוריאה לצורך סיוע בזיהוי 487 חיילים שמשוער כי נהרגו בשטח DPRK (שטח גדול בדרום המדינה) במהלך השנים 1950-1953. אמנם, הפרויקט מעולם לא יצא לפועל.
יחסי קוריאה הצפונית–טורקיה
אולימפיאדת הביולוגיה הבין-לאומית
אולימפיאדת הביולוגיה הבין-לאומית (באנגלית: The International Biology Olympiad, בראשי תיבות: IBO) היא תחרות שנתית בינלאומית בביולוגיה לתלמידי תיכון שנערכה לראשונה בשנת 1990. מטרות האולימפיאדה:
ועדת ההיגוי הוא הגוף המנהל של אולימפיאדת הביולוגיה הבינלאומית; קובע את כללי ההנחיות, מייצג את התאגדות חברי האולימפיאדה באופן חוקי ומנהל את העניינים היומיומיים. חברי ועדת ההיגוי ממחישים את המגוון של תחרות עולמית זו.
תהליך בחירת התלמידים המצטינים, שונה מעט בכל מדינה חברה. ככלל, התלמידים מתאימים את עצמם בכך שהם מצליחים במספר סבבי תחרות ארציים קשים יותר ברצף. תחרות האולימפיאדה מאתגרת ומעוררת את התלמידים הטובים ביותר בכל מדינה, להרחיב את כישוריהם ולקדם את הקריירה העתידית שלהם כמדענים.
במהלך השנים, מספר המדינות החברות גדל משש מדינות חברות בשנת 1990 ל-76 מדינות חברות, נכון לשנת 2020.
המדינות החברות הם אלה שמשתתפים באופן פעיל באולימפיאדה עם תלמידים מתחרים. חברים מועמדים בהמתנה הם בדרך להיות חברים ובקרוב יתחילו להביא מתחרים לאולימפיאדה. חברים מועמדים בהמתנה: איחוד האמירויות הערביות, גאנה וערב הסעודית. ישראל הצטרפה בשנת 2022 לתחרות.
החל משנת 1998, האולימפיאדה הארצית לביולוגיה בישראל, מתקיימת מדי שנה באוניברסיטת בר-אילן, התחרות לתלמידי תיכון מצטיינים בביולוגיה, מהווה מנוף לקידום לימודי הביולגיה ברמת בית הספר וברמה הארצית.
החל משנת 2022, האולימפיאדה הארצית לביולוגיה המכשירה לאולימפיאדה הבינלאומית התמסדה בארץ ונלקחה תחת חסות אוניברסיטת תל אביב. זו השנה הראשונה בה תשתתף ישראל באולימפיאדה הבינלאומית.
רשימת המדינות המארחות.
להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות:
המכון הלאומי לאלרגיה ומחלות מידבקות (ארצות הברית)
המכון הלאומי לאלרגיה ומחלות מידבקות (באנגלית: National Institute of Allergy and Infectious Diseases או בראשי תיבות: NIAID) הוא סוכנות של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש בממשלת ארצות הברית והסוכנות הממשלתית העיקרית האחראית למחקר ביו-רפואי. המכון הוא אחד מ-27 מכונים המרכיבים את המכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית.
מטרות המחקר של מכון זה כוללות את ההבנה, הטיפול והמניעה של מחלות מידבקות, מחלות אלרגיות וחיסוניות. המכון נוסד בשנת 1948. המכון מממן את פרויקט מיפוי הגנום של וירוסי השפעת לצורך שיפור הידע להתמודדות עם המחלה. המכון פועל תוך שיתוף פעולה עם גופים אקדמיים לא ממשלתיים, קרנות מחקר, וגופים פרטיים.
המכון נוטל חלק משמעותי בטיפול במגפת הקורונה ובסיוע לגופים העוסקים במחקר ומציאת תרופה וחיסון לקורונה.
בראשות המכון עמד משנת 1984 פרופ' אנתוני פאוצ'י. מעבדות המכון נמצאות במרילנד והמילטון מונטנה.
יחסי טורקיה–קוריאה הדרומית
יחסי טורקיה–קוריאה הדרומית (בטורקית: Güney Kore-Türkiye ilişkileri, בקוריאנית: 대한민국-터키 관계) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין הרפובליקה של קוריאה. לטורקיה יש שגרירות בסיאול, ואילו בדרום קוריאה יש שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול. שתי המדינות הן חברות ב-G20.
היסטוריה.
קשר מוקדם ניתן לייחס לעת העתיקה, כאשר הגקטורקים תמכו בגוגוריאו העתיקה, ממלכה קוריאה, במהלך התרחבותם וסייעו להם גם נגד הכוחות הסיניים של טאנג. מכיוון שגם הגקטורקים וגם גוגוריאו אויימו על ידי שושלת טאנג, הם יצרו ברית פוליטית, כלכלית וצבאית. חיילים גקטורקים סייעו לגוגוריאו בקרבות רבים, כולל במלחמה נגד סילה, ממלכה קוריאנית אחרת ושושלת טאנג בסין; הברית הזו נמשכה גם לבלחה. המסחר והתכתבויות נשמרו גם באמצעות דרך המשי הקדומה לאחר שחלק משבטי אוע'וז העתיקים היגרו מערבה והתיישבו בארצות אנטוליה (כיום טורקיה).
דרום קוריאה וטורקיה נהנו ממערכת יחסים ארוכת שנים שמאפיינת קשרים כלכליים, תרבותיים, דיפלומטיים חזקים ותיירותיים. יחסים אלה ניתן לייחס ברובם לעת היווצרותה של האומה הדרום קוריאנית, כאשר טורקיה, כלומר הבריגדה הטורקית, תמכה בדרום קוריאנים כנגד כוחות צפון קוריאה וסין במלחמת קוריאה. מתוך 721 חיילים טורקים שנפלו בקרבות, 462 נקברו בבית הקברות של האומות המאוחדות לזכר הנופלים בפוסאן. בהתבסס על אותן מחוות הדדיות ומעשי ידידות קדומה, מערכת היחסים בין שתי המדינות מכונה לעיתים קרובות "אחווה קוריאנית-טורקית".
יחסים כלכליים.
בשנת 2013 התקשרו שתי המדינות בהסכם סחר חופשי.
שיתוף פעולה צבאי.
טנק אלטאי הוא טנק צבאי חדש של כוחות הצבא הטורקי, הנתמך על ידי יונדאי רוטם הקוריאנית בתמיכה טכנית וסיוע.
נועם רבינוביץ
נועם רבינוביץ (נולד ב-19 ביולי 1950) הוא אמן ישראלי רב-תחומי.
ביוגרפיה.
נועם נולד ב-1950 בקיבוץ דפנה לשרה ובן עמי רבינוביץ (ממייסדי הקיבוץ). ב-1973 הצטרף כחבר לקיבוץ בית השיטה שם הקים את הסטודיו שלו.
למד אמנות במכללת תל חי (1980-1978) שם התמקד בתחריט, ציור ופיסול באבן. הוא מלמד אמנות במשכן לאמנות עין חרוד, במכללת כנרת וב"דורות בגלבוע" (העמותה לותיקי הגלבוע).
נועם הוא אחיה של האמנית רחל רבינוביץ, נשוי לרוחי (לבית גולדמן) ואב לארבעה בנים.
סגנון אמנותי.
נועם החל את דרכו האמנותית כפסל ברזל ואבן אך לאחר תקופה התבלט כאמן רב תחומי הפועל בהשראת הטבע ובהשפעת חוקרים, מדענים ואנשי מסעות. בעבודותיו משלב נועם בין עבודת שדה חקלאית אותה הוא עושה בשדות הקיבוץ ובין עבודתו האמנותית אליה הוא מביא את חוויותיו מעבודת השדה. הטכניקות האמנותיות שלו משלבות את הטבע עם העולם הדיגיטלי.
רטרוספקטיבה.
יצירותיו של נועם מוצגות במספר מוזיאונים בארץ (מוזיאון ישראל, מוזיאון הנגב לאמנות (באר שבע), משכן לאמנות עין חרוד, מוזיאון חיפה לאמנות ועוד). כמו כן הציג נועם את יצירותיו במספר תערוכות זמניות. פסליו מוצבים במספר מקומות בארץ.
צ'ארלס גרוב