הם ניזונים מפלנקטון ומנחילי קריל וסרטנים נוספים השורצים במים. הוא מתקהל בלהקות בעיקר בקיץ כדי להיזון מהפלנקטון המוך למדף הקרח. בתורו הוא מושך שרשרת ציידי אוקיינוס שונים: דיונונים, קולייסיים, בקלאים ובעיקר בקלה אטלנטית, כלבי ים, עופות ים שונות כמו תוכי ים ואפילו לווייתן גדול-סנפיר, כל אלה ניזונים מלהקות הטרוטניות. הטרוטניות גם נידוגות על ידי אנשים למאכל או לשימוש בשמן דגים.
אלו דגים מיוחדים מאוד - הם מתרבים ביבשה וקופצים מהמים לעבר החוף. רובם מתים לאחר שהם עושים את זה, מהחנק או מטריפה על ידי טורפי יבשה רעבים, אך מעניקים לדור הבא התחלה נקייה יחסית מטורפים. זהו אחד משני דגים המשתמש בצורת רבייה זו, בנוסף על גרוניון קליפורני ("Leuresthes tenuis").
יחסי בהוטן–ישראל
יחסי בהוטן–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין ממלכת בהוטן לבין מדינת ישראל.
בהוטן ידועה כמי שמחזיקה במדיניות בידוד מכוונת על רקע "הגבלת השפעה זרה במדינה" אשר כתוצאה מכך, מקיימת יחסים דיפלומטיים עם 54 מדינות בלבד ברחבי העולם, שאינן כוללות מדינות גדולות כמו ארצות הברית, מקסיקו, רוסיה וסין. בין ישראל ובהוטן החלו יחסים דיפלומטיים דה יורה לראשונה בשנת 2020. היחסים בין המדינות דה פקטו החלו מספר שנים לפני כן בשיתוף הידע הישראלי בתחום החקלאות, אותו סטודנטים מבהוטן החלו ללמוד בישראל לאורך השנים.
היסטוריה.
בהוטן מעולם לא הייתה מדינה בעלת חשיבות כלשהי ליחסי החוץ של ישראל, מלבד הרעיון להרחיב את יחסיה הדיפלומטיים של ישראל עם מדינות העולם ככלל ועם מדינות אסיה בפרט.
ב-17 בפברואר 1994 נפגש גד יעקבי, שגריר ישראל באומות המאוחדות עם מקבילו הבהוטני לשיחה בנוגע לכינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. השגריר של בהוטן הסביר שמחמת מגבלותיה השונות של מדינתו, הנהגת בהוטן נוהגת להרחיב את יחסי החוץ שלה בְּהִלּוּךְ נָמוּךְ, בכל שנה עם שתיים-שלוש מדינות בלבד. יחד עִם זֹאת, בהוטן מוכנה להידברות עם ישראל ולשתף עמה פעולה בנושאים שונים. בחודש אפריל של אותה השנה נפגש שגריר ישראל בניו דלהי עם שר החוץ של בהוטן. השר אמר כי לא ידע על עניינה של ישראל בכינון יחסים דיפלומטיים עם ארצו והוסיף שהוא רואה בחיוב אפשרות של קיום יחסים בין שתי המדינות בדרגת שגריר לא-תושב והבטיח להביא עניין זה להכרעת המאהאראג'ה (העומד בראש הנסיכות הבהוטנית). השר אמר כי בהוטן "לא זקוקה לסיוע חוץ" והוסיף כי עשוי לחלוף זמן רב עד להכרעה בעניין.
ב-18 בדצמבר 1995 חזר השגריר יעקבי וניסה לבדוק עם מקבילו הבהוטני האם ישנה התפתחות בעניין, וזה ענה לו שאכן ישנה התפתחות אם כי התפתחות איטית.
ב-1997 השתלמו בישראל שלושה בהוטנים בתחומי החינוך, החקלאות והמדע והטכנולוגיה. שנה לאחר מכן הגיעו לישראל חמישה בהוטנים נוספים לקורסים שונים. מאז 2012, סטודנטים בהוטנים לומדים חקלאות בישראל באמצעות תוכנית "AgroStudies" בת 11 חודשים.
באוגוסט 2016 ביקר לראשונה ליונפו ישי דורג'י, שר החקלאות והיערות של בהוטן למשך 3 ימים בישראל, והשתתף בטקס הסיום של 30 סטודנטים מארצו שסיימו קורס בנושא חקלאות בישראל. בכך, ביקורו של דורג'י סימן את ביקורו הראשון של פקיד מטעם ממלכת בהוטן בישראל. השר הכריז על אפשרות להקמת נציגות דיפלומטית בין בהוטן לישראל בעת כינון יחסים דיפלומטיים בעתיד, ונפגש עם נציגי חברת הנסיעות הישראלית "FLY east" איתם שוחח על זרם התיירים הגובר מישראל לבהוטן.
בשנת 2017 ביקרה בבהוטן משלחת ישראלית שנועדה עם ראש ממשלת בהוטן, צרינג טובגה וצמרת השלטון. כחלק מהמשלחת, הפך גלעד כהן, ראש מחלקת אסיה-פסיפיק במשרד החוץ הישראלי, לפקיד הישראלי הבכיר הראשון שערך ביקור רשמי בבהוטן.
ב-12 בדצמבר 2020 חתמו ישראל ובהוטן על ידי שגריר ישראל בהודו רון מלכה ושגריר בהוטן בהודו וטסופ נמגייל על הסכם לכינון יחסים דיפלומטיים מלאים. לדברי שגריר ישראל בהודו, שביקר בממלכה פעמיים, "ממשלת בהוטן עצמה יצרה קשר עם הנציגים הישראלים. הם התרשמו מההישגים הישראלים בשנים האחרונות. ייעצנו להם בנושאים רבים וחשובים, כמו ניהול מים, חקלאות, טכנולוגיה, חינוך, הכשרה מקצועית ורפואה". בתחילת דצמבר 2020, שר החוץ הישראלי גבי אשכנזי קיים שיחת טלפון עם מקבילו הבהוטני טנדי דורג'י. במהלך השיחה נדון שיתוף פעולה בין שתי המדינות בתחומי אספקת מים, חקלאות ובריאות. אשכנזי הזמין בנוסף את מלך בהוטן לבקר בירושלים בשנת 2021.
ביוני 2022, ביקר שגריר ישראל בהודו נאור גילאון, המוסמך גם בבהוטן בבירה טהימפהו, שם הציג את כתב האמנתו למלך בהוטן ג'יגמה סינגייה ואנגצ'וק בטקס רשמי שזכה לסיקור נרחב בטלוויזיה הבהוטנית. במסגרת הביקור נפגש גילאון גם עם ראש הממשלה ושר החוץ של הממלכה, איתם שוחח בסוגיות של שיתוף פעולה בתחומי מים וחקלאות.
סמלטים
סמלטים (שם מדעי: Osmeridae) היא משפחה של מקריני סנפיר החיים באוקיינוסים השקט והאטלנטי. הם קיבלו את שמם על שם ריחם החזק. הם קרובי משפחה רחוקים של דגי הסלמון אך מזכירים אותם במראה.
אורכם יכול להגיע מ-20 ס"מ ל-70 ס"מ. הם שקופים עם גוון ירקרק ובעלי מספר סנפירים זקופים. כמו הסלמוניים הם חיים בים אך נודדים לנהרות ומים מתוקים או לחופים כדי להתרבות, כולם למעט המין Hypomesus pretiosus.
דגים אלה מתקהלים בלהקות גדולות המחפשות פלנקטון במים ומזינות טורפים ימיים רבים, ביניהם כרישים, כלבי ים, דגי בקלה, עופות ים רבות ולווייתנים. כמו כן הם דגי מאכל חשובים.
נחמיה להב
נחמיה להב (נולד ב-24 בספטמבר 1944) היה ראש עיריית חדרה החמישי בין השנים 1989–1998.
ביוגרפיה.
נחמיה להב נולד בשם נחמיה אחרק, בשכונת יצחק שבחדרה, למשפחה מעולי תימן. הוא עורך-דין במקצועו. בשנת 1989 נבחר לשמש כראש עיריית חדרה כנציג הליכוד, וגבר בסיבוב השני על ראש העיר המכהן יחיאל כהנא. בבחירות שהתקיימו ב-1993 נבחר בשנית, לאחר שניצח בסיבוב השני את נציג מפלגת העבודה אלכס פארן ברוב של 380 קולות, כאשר למועצת העיר נבחרו שישה מחברי מפלגתו, הליכוד. בבחירות שהתקיימו ב-1998 הפסיד להב לישראל סדן.
בתקופתו כהונתו גדלה העיר במספר תושביה, וקלטה עולים רבים ממדינות ברית המועצות לשעבר. שכונות בעיר הורחבו, נפתחו חטיבות הביניים בעיר, וצוינה שנת המאה של העיר.
בשנת 2004 החליט שר הפנים אברהם פורז להטיל על להב חיוב אישי ולחייבו להחזיר לקופת העירייה כ-35,000 שקלים, בגין פרסומים פוליטיים אישיים אסורים שבוצעו בתקופת כהונתו. בשנת 2016 קיבל את אות יקיר העיר חדרה מטעם העירייה.
הישאם זועבי
הישאם זועבי (בערבית: هشام الزعبي‎‎; 16 במאי 1969) הוא כדורגלן עבר ערבי־ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, וכיום מאמן כדורגל.
קריירה ככדורגלן.
זועבי נולד בטמרה-זועביה כילד התשיעי מבין 13 ילדים למחמוד וסניה זועבי. החל את הקריירה בעונת 1987/1988 בהפועל דלית אל-כרמל מליגה ב', והיה שותף לעלייתה לליגה א' מהמקום הראשון בטבלה. בעונת 1988/1989 סיים עם הקבוצה במקום ה-14 בליגה א' צפון. בעונת 1989/1990 סיים כמלך השערים של ליגה א' צפון עם 15 שערים, ועזר לקבוצתו לסיים במקום השני בטבלה, ולעלות למשחק המבחן לליגה הארצית (ליגת המשנה דאז) מול מכבי עירוני אשדוד שסיימה במקום השני בליגה א' דרום. זועבי אמנם כבש במשחק מול אשדוד, אך הקבוצה הפסידה 1–2 ונותרה בליגה א'.
בעונת 1990/1991 הצטרף לשורותיה של הפועל חיפה מהליגה הארצית, אך לא הצליח לעזור לקבוצה לעלות ליגה, והיא סיימה במקום העשירי. בעונת 1991/1992 עבר למכבי תל אביב, אולם כבר במחזור השני של העונה שבר את רגלו, ושב לשחק רק במחזור ה-22. זועבי הבקיע שער אחד במדי מכבי תל אביב בליגה וזכה עם הקבוצה באליפות, וכן הגיע עמה לגמר גביע הטוטו, בו הפסידה לבני יהודה תל אביב, ולגמר גביע המדינה, בו הפסידה להפועל פתח תקווה.
בעונת 1992/1993 עבר זועבי להפועל באר שבע, והפך למלך שערי הקבוצה וסגן מלך השערים בליגה עם 17 שערים, שיא הבקעות שטרם נשבר לשחקן הפועל באר שבע בליגה הבכירה. באותה עונה סיימה הקבוצה במקום הרביעי בטבלה.
בעונת 1993/1994 שב להפועל חיפה, ששיחקה בליגה הבכירה. זועבי הבקיע שישה שערים בליגה והיה לסגן מלך שערי הקבוצה. שערו החשוב ביותר באותה עונה הובקע במחזור ה-38, כשהפועל חיפה מהמקום האחרון פגשה את יריבתה על הירידה, הפועל כפר סבא, שהייתה מדורגת מקום אחד מעליה עם יתרון של חמש נקודות, כשחיפה הייתה חייבת את הניצחון כדי להשאיר לעצמה סיכוי להישאר בליגה. הפועל חיפה ניצחה 4–3 משערו של זועבי בדקה ה-90, ובמחזור הסיום הצליחה להישאר בליגה. את עונת 1994/1995 סיים זועבי כמלך שערי הקבוצה, בצוותא עם טל בנין, עם שבעה שערים. הקבוצה שכללה גם את ראובן עטר לא הצליחה בליגה וסיימה רק במקום ה-13 בטבלה, אולם הגיעה עד לגמר גביע המדינה, בו הפסידה ליריבתה העירונית מכבי חיפה.
בעונת 1995/1996 חזר זועבי להפועל באר שבע, בעונה אותה סיימה הקבוצה במקום העשירי וזכתה בגביע הטוטו. בעונת 1996/1997 שב להפועל חיפה, סיים את העונה כמלך שערי הקבוצה, בצוותא עם עופר טלקר, עם 5 שערים, והקבוצה סיימה במקום השביעי בטבלה.
בעונת 1997/1998 עבר זועבי להפועל צפרירים חולון מליגת המשנה, ועזר לה לעלות לליגה הבכירה מהמקום השני. בעונת 1998/1999 עבר לשחק במדיה של מכבי נתניה מליגת המשנה, ועזר גם לה לעלות לליגה הבכירה מהמקום הראשון, כשאחד משעריו הזכורים במדיה היה נגד קבוצתו לשעבר ויריבתה של נתניה על הכרטיס לליגה הבכירה, הפועל באר שבע.