דיפלומה היא מסמך המונפק בדרך כלל על ידי רשות ריבונית או גוף רשמי, המקנה או מוכיח זכות, תואר (אצילות, מקצוע), הכרה (פרס), לימודים בכלל, או תואר אקדמי בפרט (תואר ראשון, תואר שני, ותואר שלישי). הדיפלומה כוללת אימות לאותנטיות של המסמך בדמות חותמת, מונוגרמה, או חתימה בכתב יד.
אטימולוגיה.
המילה "דיפלומה" היא מילה ביוונית (δίπλωμα) שמשמעותה: תעודה מקופלת.
בישראל.
תארים לא-אקדמיים.
בישראל מוענקות דיפלומות על ידי גורמים ממשלתיים שונים. בוגרי לימודים טכנולוגיים, לימודי טכנאי והנדסאי, מקבלים דיפלומות מטעם מה"ט, המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע. דיפלומות אלו של טכנאים והנדסאים לא-נחשבות לתארים אקדמיים. הזכאות לדיפלומות היא בכפוף לעמידה בכל דרישות הלימודים ומעבר בחינות ממשלתיות שנערכות על ידי מה"ט. סוג הדיפלומה משתנה בהתאם למגמה ולמסלול הלימוד. לבוגרי י"ג-י"ד (מסלולי העתודה הטכנולוגית) הלומדים לימודי טכנאי או הנדסאי, מוענקות הדיפלומות על ידי משרד החינוך. במסגרת הנפקת הדיפלומות לבוגרים שולחים במשרד החינוך את הדיפלומות החתומות אל המכללות שבהן למדו הסטודנטים. הדיפלומות מונפקות על ידי אגף הבחינות במשרד לאחר קבלת הזכאות לכך ועמידת התלמיד בכל דרישות הסף.
תארים אקדמיים.
על הענקת הדיפלומות למסיימים לימודים אקדמיים לתואר ראשון אקדמי ולתארים מתקדמים מפקחת המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג). סוגי הדיפלומות המוענקים לבוגרי תואר ראשון בישראל משתנה בהתאם לסוג התואר ותחום הלימוד.
חיים ביטון
חיים ביטון (נולד בט' בשבט תשל"ח, 17 בינואר 1978) הוא חבר הכנסת מטעם ש"ס ומנכ"ל תנועת ש"ס. בתפקידיו הקודמים כיהן כמנכ"ל מוסדות מגדל אור, חבר מועצת העיר מגדל העמק ומנכ"ל רשת מעיין החינוך התורני בני יוסף.
ביוגרפיה.
נולד בישראל לישועה ורחל, למד בישיבת עטרת ישראל.
ביטון החל את דרכו בגיל 20 כעוזר סמנכ"ל אל המעיין, ב-2001 מונה לסמנכ"ל רשת מגדל אור של הרב יצחק דוד גרוסמן, ובשנים 2003–2014 שימש כמנכ"ל העמותה. היה חבר מועצת העיר במגדל העמק, ביטון התמנה למנהל לשכתו של אריה דרעי עם חזרתו לפוליטיקה, ולאחר מכן למנכ"ל תנועת ש"ס בבחירות לכנסת התשע עשרה. הוא שימש בתפקיד ראש מטה בבחירות לרשויות המקומיות. ולאחר מכן היה יו"ר מטה הבחירות לכנסת העשרים. הוא הוצב במקום התשיעי ברשימת ש"ס בבחירות אלו, אך לאחר הבחירות התפטר מן הרשימה ויגאל גואטה נכנס במקומו לכנסת עם התפטרותו של משולם נהרי. כיהן כמנכ"ל רשת "בני יוסף" במשך 6 שנים בין השנים 2015–2021 בתקופה זו ביצע ביטון בגיבויו המלא של אריה דרעי רביזיות ניהוליות רבות ובתקופתו צמחה והכפילה הרשת את כמות התלמידים והמוסדות שבה.
מאז מינויו כמנכ"ל ש"ס נחשב ביטון לאיש אמונו של יו"ר ש"ס, אריה דרעי, ביטון אחראי לארגון כנסי התנועה, פיקד על העלייה לרגל בסוכות תשע"ז שארגנה תנועת אל המעיין. קיים כינוסי ועידות נבחרי המפלגה, וראשי מועצות. כמו כן ארגן כינוס מורי הרשת, וכינוס תלמידי רשת בני יוסף באצטדיון ארנה בירושלים. ב-2016 כמנכ"ל הרשת ערך ביקור במוסדות רשת בני יוסף לשר חינוך נפתלי בנט על אף התנגדות חברי הכנסת מטעם יהדות התורה. כמו כך ערך ביקור עם הנהלת ידידות טורונטו המשתפים פעולה עם רשת בני יוסף ומעודדים חרדים לאקדמיה, דבר שלא היה מקובל בשנים הקודמות ברשת. בתקופתו הוסרה מחד ההוראה לחייב את עובדי הרשת להיות מנויים לעיתון יום ליום לאחר שהוראה כזו הייתה במשך 20 שנה אך מאידך הועלתה הדרישה מפעילי התנועה לתמוך כלכלית בעיתון "הדרך" שופרה החדש של תנועת ש"ס.
בתפקידו כמנכ"ל ש"ס קידם את התחום המחשוב של המפלגה בבחירות לכנסת העשרים. והיה אחראי על ארגון העצרת במלאת השבעה לרב עובדיה יוסף. ב-2017 ייסד ועידות למנהלי תלמודי תורה והמוסדות. ובין היתר אחראי על כינוס "עליה לרגל' באצטדיון טדי, בחול המועד פסח תשע"ז.
ביוני 2020 קבע המשנה ליועץ המשפטי לממשלה רז נזרי כי ביטון לא יוכל עוד לשאת בשני תפקידים במקביל, גם מנכ"ל תנועת ש"ס וגם מנכ"ל רשת בני יוסף. לאור קביעתו של נזרי הודיע ביטון כי ימשיך לכהן כמנכ"ל רשת בני יוסף.
בפברואר 2021 הוצב ביטון כמועמד מספר 5 בתנועת ש"ס לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע. לאחר שש"ס קיבלה בבחירות 9 מנדטים נכנס ביטון לכנסת.
חיים אישיים.
ביטון אב לחמישה, מתגורר בשכונת 'הר שמואל' שבגבעת זאב.
כוכב קפטיין
כוכב קָפְּטֶיין (מאנגלית: Kapteyn's Star, נקרא גם גליזה 191, LHS 29 או VZ בכן ציור) הוא תת-ננס אדום הנמצא במרחק של 12.78 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים כן ציור. זהו אחד הכוכבים הקרובים לכדור הארץ והוא הכוכב עם התנועה העצמית השנייה בגודלה. כמו כל שאר הננסים האדומים, גם את כוכב קפטיין לא ניתן לראות ללא ציוד עזר, שכן בהירות נראיתו היא מדרגה 8.85, נמוכה בהרבה מסף הראייה האנושי אך ניתן לראותו באמצעות משקפת או טלסקופ חובבים כ-8.5 מעלות מצפון-מערב לכוכב β בכן-ציור או כ-6.5 מעלות מדרום-מזרח לכוכב α במפסלת.
היסטוריה.
הכוכב התגלה על ידי האסטרונום ההולנדי יקובוס קפטיין בין השנים 1885 ו-1896 בזמן שמיפה את שמי הדרום באמצעות בחינת צילומים שנעשו מכף התקווה הטובה בדרום אפריקה. בשנת 1898 פרסם קפטיין את תגליתו ולפיה לכוכב יש תנועה עצמית של 8.7 שניות קשת בשנה, גדולה יותר מהתנועה העצמית של כל כוכב שהתגלה עד אז. הכוכב החזיק בתואר הכוכב עם התנועה העצמית הגדולה ביותר עד ל-1916, אז התגלה כוכב ברנרד שלו תנועה עצמית גדולה יותר. בשל ייחודו, הכוכב קיבל את השם "כוכב קפטיין", על שם מגלהו. בשל תנועתו העצמית הגדולה הוא הוכנס לקטלוג לויטן הראשון של כוכבים עם תנועה עצמית של יותר מחצי שניית קשת שפורסם בשנת 1923 וכן לכל הקטלוגים שפרסם לויטן לאחר מכן. בשל קרבתו הוכנס כוכב קפטיין בשנת 1957 גם לקטלוג גליזה לכוכבים קרובים עם הציון גליזה 191. בשנת 1996 דווחו היוצרים של קטלוג היפרכוס על כך ש-5,665 מהכוכבים שבקטלוג הם כוכבים משתנים שלא מסווגים ככאלה, ביניהם כוכב קפטיין. בעקבות גילוי זה סווג כוכב קפטיין כמשתנה BY בדרקון וקיבל ציון של כוכב משתנה VZ בכן ציור. בשנת 2014 דווח על גילוים של שני כוכבי לכת המקיפים את כוכב קפטיין.
מאפיינים.
כוכב קפטיין הוא תת-ננס אדום מסוג ספקטרלי sd M1, כלומר עוצמת הארתו נמוכה מהמקובל לננסים אדומים בעלי טמפרטורה כמו שלו. מסתו מוערכת בכ-28% ממסת השמש, רדיוסו מוערך בכ-29% מרדיוס השמש ועוצמת הארתו היא כ-4 אלפיות מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בגלל טמפרטורת פניו הנמוכה, כ-3,840 קלווין, רוב קרינתו היא בתחום התת-אדום. הכוכב נע על רקע שאר הכוכבים במהירות של 8.7 שניות קשת בשנה, ששקולה למהירות משיקה של למעלה מ-160 קילומטר בשנייה. כמו כן כוכב קפטיין מתרחק מהשמש במהירות רדיאלית של כ-245 קילומטר בשנייה, כך שהמהירות הכוללת שלו היא קרוב ל-300 קילומטר בשנייה ביחס לשמש. כיוון התנועה שלו הוא בניגוד לכיוון הסיבוב של שביל החלב בשונה מכל שאר הכוכבים ששייכים לסביבת השמש. תכונה ייחודית זו מצביעה על כך שהכוכב לא נוצר בגלקסיה אלא היה חלק מגלקסיה ננסית או צביר כדורי שנלכדו בכח המשיכה של שביל החלב ונטמעו בו. אחת האפשרויות היא שמקורו של הכוכב בגלקסיה הננסית ששרידיה הם ω בקנטאור. גילו של כוכב קפטיין מוערך בכ-10 מיליארד שנים, כלומר גילו כפול מגילה של השמש.
כוכבי הלכת.
בשנת 2014 התגלו שינויים מחזוריים קטנים במהירות הרדיאלית של כוכב קפטיין, שניתוח שלהם העלה שהם ככל הנראה נגרמים בשל קיומם של שני כוכבים לכת המקיפים את הכוכב. כוכבי הלכת קיבלו את הכינויים קפטיין b וקפטיין c ומכיוון שגילו של הכוכב מוערך בלפחות 10 מיליארד שנים, זהו הכוכב הזקן ביותר שידוע שיש לו כוכבי לכת. על פי תוצאות המדידות נראה שלכוכבי הלכת התכונות הבאות:
המרחק מכוכב קפטיין שמאפשר את קיומם של מים נוזליים הוא בין 0.126 ל-0.236 יחידות אסטרונומיות, כך שכוכב הלכת קפטיין b נמצא תמיד באזור הישיב - תחום המאפשר קיום חיים.
סביבה.
הכוכב הקרוב ביותר לכוכב קפטיין הוא GJ 1061 שנמצא במרחק של כ-3.7 שנות אור ממנו, אך למרות קרבתו הוא עמום מכדי להראות בעין אנושית ממרחק זה. סיריוס נמצא במרחק של כ-7.5 שנות אור מכוכב קפטיין ויראה ממנו ככוכב הבהיר ביותר בשמים עם בהירות מדרגה 1.8-, מעט בהיר יותר מכפי שהוא נראה מכדור הארץ. ε בארידנוס נמצא במרחק של כ-8.5 שנות אור ויראה משם עם בהירות מדרגה 3.3, דומה לבהירותו כפי שנראית מכדור הארץ. השמש תראה משם ככוכב חסר יחוד עם בהירות מדרגה 2.8
LHS 29
גליזה 191
VZ בכן ציור
עונת 2009 בגביע ליברטדורס
עונת 2009 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-50 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל, והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-27 בינואר 2009 והתחרות הסתיימה ב-15 ביולי 2009. בתחרות השתתפו 38 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.
התחרות הסתיימה בניצחון של אסטודיאנטס לה פלאטה, וזאת בפעם הרביעית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות.
בתחרות השתתפו 38 קבוצות:
בתחילה 12 קבוצות (1 מכל המדינות המשתתפות ו-2 מאקוודור) התחרו על 6 מקומות במשחקי הבתים.
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, ושתי קבוצות מכל בית העפילו לשלב השני. החל מהשלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על ניצחון הוענקו שלוש נקודות ועל תיקו נקודה בודדת.