ב-2020 היחסים חוו התדרדרות נוספת, כאשר ממשלת גרמניה הודיעה שתגדיר את חזבאללה כארגון טרור. איראן איימה שגרמניה תישא בתוצאות אחרי מעשה זה.
יחסים דיפלומטיים.
איראן מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ו-3 קונסוליות בהמבורג, פרנקפורט ומינכן, ואילו גרמניה מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן בלבד.
אוהד פרח
אוהד פרח (נולד ב-2 בפברואר 1970) הוא במאי, תסריטאי, יוצר ועורך תוכן בטלוויזיה הישראלית.
ביוגרפיה.
פרח למד בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב במגמת הפקה (1998-1994). החל משנת הלימודים הראשונה החל לביים וידאו קליפים לתעשיית הטלוויזיה המתפתחת. הווידאו קליפ הראשון שביים, בשם "חנן נסע רחוק" היה ללהקת "רעש" שהוציאה אז אלבום ראשון ושבה היה אחיו, עודד פרח, המתופף. בין היתר ביים פרח באותה תקופה קליפים נוספים לברי סחרוף, איפה הילד, דן תורן, דני סנדרסון, אתי אנקרי, אסטרל פרוג'קשן ואחרים. חלק מהקליפים זכו לפרסים בתחרויות הקליפים שהיו באותה תקופה בפסטיבל הסרטים של חיפה.
בשנת 1998 לקח חלק ביצירת הסדרה פורצת הדרך והחתרנית שהופקה לערוץ השני "זום" פרח כתב וביים בה ארבעה פרקים בניהם פרק הפתיחה של הסדרה.
בשנת 1999 מיד בסיום הלימודים קיבל פרח הצעה להצטרף לבימוי קמפיין הבחירות של המעמד לרשות הממשלה דאז. שנתיים לאחר מכן ביים יחד עם אלי סברדלוב את הקמפיינים של אריק שרון בבחירות 2001 ו-2003.
בשנת 2000 ביים פרח סרט דוקומנטרי בשם "כל אחד והאוורסט שלו" באורך 50 דקות עבור טלעד ובהפקת צפריר קוחנובסקי ויפתח אלוני סרט המלווה את מסעם המרגש ורב התהפוכות של קבוצת אנשים עם צרכים מיוחדים שיוצאת לכבוש את הר האוורסט בנפאל. בשנים הבאות ביים פרח עוד מספר סרטים דוקומנטריים בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2001 יצר וביים עבור YES את הסדרה "עושים סרט". סדרת בת 30 סרטים קצרים על אחורי הקלעים של עשיית סרטים. סדרה בכיכובם של מיכל ינאי, רון שחר וקרין מגריזו. שזכתה למספר גדול מאוד של הקרנות חוזרות בערוץ. שנה לאחר מכן שיתוף הפעולה המוצלח עם מיכל ינאי הוליד את הפרויקט החדשני "יומני הווידאו הסודיים של מיכל ינאי" אותו יצר איתה ועם עידו צוקרמן. סדרה שחשפה את יומני הווידאו המאוד אינטמיים שמיכל יצרה במשך 5 שנים עם מצלמת הווידאו שלה. כשלושה שבועות לפני העלייה לאוויר ב YES ואחרי שנה של עבודה, מיכל ינאי חזרה בה והפרויקט הנועז הגיע לבתי המשפט. בסופו של דבר הפרויקט נגנז ומיכל נאלצה לשלם 350 אלף שקל פיצוי לחברת ההפקה באז.
בשנת 2003 במסגרת הסדרה על הקולנוע הישראלי "שקט, מצלמים" ששודרה YES, פרח כתב וביים את הפרק "בעקבות הסקס האבוד" שעוסק בדלילותם של סצנות סקס נועזות בקולנוע הישראלי. הסרט עוקב אחר תאוריית קונספרציה שטוענת שיש מי שדואג לצנזר או להעלים את סצנות הסקס. במסגרת הסרט מתאר הבמאי אבי נשר את סצנת השלישלה המפורסמת מהסרט "דיזנגוף 99" ומאשר לראשונה שאכן הסצנה הייתה ארוכה ונועזת הרבה יותר. בסרט השתתפו גם דובר קוסאשווילי, ענת עצמון, דליה שימקו, גיא לואל, יאיר גרבוז, נטלי עטיה.
בשנים הבאות החל פרח לביים באופן קבוע פרומואים, אריזות ופרסומות למפרסמים הגדולים במשק, בין השאר לבזק, הוט, קפת חולים מכבי, שופרסל, המשביר לצרכן, פלאפון ויפאורה. במקביל ביים פרקים בעונה השלישית של הסדרה "מה זה השטויות האלה?!" בכיכובה של עדי אשכנזי ושימש כבמאי נוסף בסדרה "הישראלים" של "שלישיית מה קשור".
בשנת 2007 הצטרף פרח אל יעלי אבנרי בעריכת העונה הראשונה של תוכנית הראליטי "היפה והחנון" עבור ערוץ 10 בהפקת אבוט רייף המאירי, תוכנית אותה ביים גם ב-2008.
בין השנים 2009–2013 ביים פרח את העונה השנייה של הסדרה "רמזור" עבור שידורי קשת ובהפקת קופרמן הפקות. העונה זכתה בפרס אמי היוקרתי לסדרה הקומית הטובה בעולם.
פרח ביים גם את שתי העונות הבאות של הסדרה, שזכתה בפרסים ובתואר ״סדרת הטלוויזיה האהובה בכל הזמנים״. בשלוש העונות מגלם פרח את דמותו השולית של "זיסו", שתמיד מזמין את רוזנר, איצקו וחפר להצטרף אליו לפעילות הספורטיבית הקבועה שלהם אבל תמיד זוכה לסירוב.
בשנת 2013 מונה פרח לתפקיד העורך הראשי והבמאי של סדרת הדוקו-ראליטי "גולשי ספות", יחד עם אדוה בלזם. הסדרה שודרה בהוט ובהפקת ארצה הפקות. הסדרה ליוותה חמישה ישראלים שיוצאים כל אחד למדינה אחרת בעולם בחיפוש תשובה לשאלה מאוד משמעותית בחייהם. בסגרת המסע הם מתארחים על הספה אצל מארחים זרים ברחבי העולם שמאירים באור חדש את שאלת המסע שלהם. הסדרה צולמה במשך חודשים רבים בריו דה ז'ניירו, מדריד, מיאמי ובלגרד.
מיד בתום עריכת "גולשי ספות" חזר פרח לשתף פעולה עם אדיר מילר וביים איתו את הסדרה האישית שלו "צומת מילר" עבור שידורי קשת.
בשנת 2015 ביים והיה שותף ביצירת הקומדיה של ערוץ 10 "לה פמיליה" בכיכובם של רותם אבוהב, מריאנו אידלמן, נורמן עיסא וחנה לסלאו ושנמכרה לקנדה, צרפת וצ'ילה. ב-2016 הוא מביים את העונה השנייה של הסדרה.
בשנת 2017 ביים פרח שתי עונות בסדרת המתח הפוליטית "שלטון הצללים" עובר הוט ובהפקת קודה שתשודר ב-2018.
בשנת 2022 החלה להיות משודרת הסדרה "שנות הירח" אותה ביים.
רקטות RS
רקטות מסוג RS היו רקטות לא מונחות אשר שימשו את המטוסים הסובייטים במלחמת העולם השנייה. לרקטות מסוג RS היו שני דגמים: ה-RS-82 וה-RS-132. הפיתוח של רקטות ה-RS החל בתחילת שנת 1930 על ידי צוות מהנדסים שבראשותו היה המהנדס גאורגי לנגמק.
חוק סדר הדין הפלילי
חוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982 הוא החוק העיקרי המסדיר את הליכי הדיון הפלילי בישראל, החל משלב התלונה והחקירה, המשך במשפט וכלה בערעור על פסק הדין וגזר הדין.
קדם לחוק זה חוק סדר הדין הפלילי, תשכ"ה-1965 שאושר בכנסת ב-6 ביולי 1965 ונכנס לתוקף חצי שנה לאחר פרסומו, ב-15 בינואר 1966. לאחר שתוקן 14 פעמים, ב-2 בפברואר 1982 אישרה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת נוסח משולב לחוק.
תקנות וצווים.
את החוק משלימות תקנות שהותקנו מכוחו:
בנוסף הוצאו צווים רבים הקובעים עבירות שונות כעבירות של ברירת משפט (ברירת קנס - עבירות שבהן נאשם רשאי לשלם קנס בלי לעמוד לדין, או לבחור במשפט שבו יוכל לטעון שאינו אשם).
היסטוריה חקיקתית.
קדם לחוק זה חוק סדר הדין הפלילי, התשכ"ה-1965 שאושר בכנסת ב-6 ביולי 1965 ונכנס לתוקף חצי שנה לאחר פרסומו, ב-15 בינואר 1966. חוק זה ריכז הוראות שהיו פזורות ב-18 חוקים, פקודות ותקנות, וכלל גם הוראות חדשות.
תיקון מס' 7 לחוק, שאושר בכנסת ב-29 ביולי 1975, המשיך במגמת האיחוד שהחלה בחוק המקורי, ובמסגרתו נוסף לחוק פרק העוסק בסדרי דין מיוחדים בעבירות קנס, שהחליף התייחסות לנושא זה בשישה חוקים אחרים. ההתייחסות לנושא זה הורחבה בתיקון מס' 14 לחוק, שאושר בכנסת ב-17 במרץ 1981.
לאחר שהחוק תוקן 14 פעמים, ב-2 בפברואר 1982 אישרה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת נוסח משולב לחוק: חוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], תשמ"ב-1982. נוסח משולב זה עבר 80 תיקונים עד סוף 2017.
"חוק ההמלצות".
כאמור לעיל, בפרק ד' לחוק מורה סעיף 60 שחומר שהושג בחקירה יועבר לפרקליט או לתובע משטרתי, בהתאם לסוג העבירה. בעת העברת חומר החקירה לפרקליטות המדינה נהגה המשטרה לסכמו בהמלצה על המשך הטיפול: האם לסגור את התיק או להגיש כתב אישום בעבירות מסוימות. כאשר החקירה הייתה בעלת עניין ציבורי, פורסמה ההמלצה גם באמצעי התקשורת. בתיקון מס' 81 לחוק, שאושר בכנסת בדצמבר 2017, נוסף לסעיף 60 סעיף משנה י"א, הקובע שבהעברת חומר חקירה לפרקליט מחוז, תעבירו המשטרה ללא עמדתה בכתב לעניין הגשת כתב אישום, אך כאשר המשטרה ניהלה חקירה ללא פרקליט מלווה וסברה כי יש לסגור את תיק החקירה, היא רשאית להעביר לפרקליט מחוז את עמדתה בכתב בדבר סגירת התיק.
הדיון בהצעת החוק הביא לדיון ציבורי נרחב, שבו רבים, ובהם היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, הביעו התנגדות להצעת החוק. בנוסף לנימוקים כלליים של מתנגדי החוק, היו שראו בו ניסיון להגן על ראש הממשלה, בנימין נתניהו, מפרסום המלצות בשתי חקירות שהתנהלו נגדו ("תיק 1000" ו"תיק 2000"). בעקבות ביקורת זו נקבע בתיקון שהוראותיו לא יחולו על חקירה שנפתחה לפני מועד כניסתו של החוק לתוקף. בלילה שבין 25 ל-26 בדצמבר החל דיון מרתוני בכנסת על חוק ההמלצות ועל 1,280 הסתייגויות מצד האופוזיציה, לו הוקצו 45 שעות רצופות, והחוק עבר בקריאה שלישית ב-28 בדצמבר.
סאטושי נאקאמוטו
סאטושי נאקאמוטו הוא שם העט שנבחר על ידי האיש (או קבוצת האנשים) האנונימי שיצר את מטבע הביטקוין.
כחלק מיצירת המטבע, הוא תכנן ויישם את הבלוקצ'יין הראשון. המצאה זאת פתרה לראשונה את בעיית ה"בזבוז הכפול" עבור מטבעות מבוזרים.
פיתוח הביטקוין.
באוקטובר 2008, פרסם נאקמוטו את המסמך שמתאר את מטבע הביטקוין המבוזר, ברשימת תפוצה בנושא קריפטוגרפיה.
בינואר 2009 שחרר נאקמוטו את תוכנת הביטקוין הראשונה, שהריצה את הרשת. נאקאמוטו פרסם את גרסה 0.1 של תוכנת הביטקוין באתר סורספורג' ב־8 בינואר 2009. במייל שנשלח על ידיו, הוא טען שהחל לעבוד על הקוד בשנת 2007.
נאקאמוטו יצר אתר בדומיין bitcoin.org והמשיך לשתף פעולה עם מפתחים אחרים עד אמצע 2010.
בסביבות הזמן הזה, הוא העניק את השליטה על קוד המקור של קליינט ה־bitcoin core לגווין אנדרסן, שהעביר מספר נוסף של דומיינים לחברים בולטים בקהילת הביטקוין, ולאחר מכן הפסיק את מעורבותו בפרויקט.
עד זמן קצר לפני הפסקת מעורבותו והיעלמותו מהרשת, נאקאמוטו הוסיף שינויים בקוד המקור של ה־bitcoin core בעצמו בלבד.