עמדת הליכודניקים החדשים היא שחוקת הליכוד הוזנחה על ידי הנהגת המפלגה, בפרט הסעיפים העוסקים בשמירת ערכי המוסר וטוהר המידות, זכויות וחופש האדם, ערך השוויון וביסוס כלכלה ליברלית ומשק חופשי ותחרותי. בנוסף, האג'נדה של הקבוצה שמה דגש על הפרדת דת מהמדינה, הפחתת כוחם של ועדי העובדים במשק, שיטת חינוך שונה בישראל החותרת לערכים דמוקרטיים, כינון חוקה בישראל, שמירה על מעמדו של בית המשפט העליון והתנגדות לכל ניסיון לפגוע בכוחו ובסמכויותיו, תוך שיפור ותיקון תקלות במערכת המשפט. כמו כן מבקשת הקבוצה להילחם בהתנהלות שנתפסת בעיניהם כאנטי-דמוקרטית ופופוליסטית, ולהחליפה בהתנהלות יותר ליברלית וממלכתית. הקבוצה טוענת למונופול של הזרם האורתודוקסי ומבקשת להשוות את מעמדם הרשמי של הרפורמים והקונסרבטיבים ואת התקציבים הכספיים המוענקים להם.
הקבוצה אינה עוסקת בנושאים מדיניים, זאת מתוך אמונה שהעיסוק בסוגיית הסכסוך הישראלי-פלסטיני ונושאים ביטחוניים גורמים לפילוג מיותר, גם כאשר יש הסכמה על נושאים אחרים. הקבוצה מאמינה שיש למצוא את המכנה המשותף בין המפלגות הציוניות ולהתמקד בנושאים חשובים אחרים כמו הכלכלה הישראלית. הקבוצה מצהירה כי "רק ממשלת מרכז ציונית-ליברלית תוכל להביא להסכמה לאומית רחבה שתאפשר להוציא פתרון בנושא אל הפועל".
פולמוס.
התנגדות.
פעילותם של הליכודניקים החדשים עלתה לכותרות על רקע טענות שהם משתייכים לאגף השמאלי במפה הפוליטית, וכי למרות התפקדותם למפלגת הליכוד, הם אינם מזדהים עם ערכיה הלאומיים של תנועת הליכוד וחלקם מצביעים למפלגות שמאל בבחירות לכנסת. טענות אלו הועלו בין היתר על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו וחברי הכנסת נאוה בוקר, אורן חזן, תמר זנדברג והשרה מירי רגב, שהגדירה את הליכודניקים החדשים כ"סוסים טרויאנים".
באוגוסט 2017 פרסמו הליכודניקים החדשים התנגדות לכנס תמיכה בראש הממשלה בנימין נתניהו, כנס שנערך על רקע חקירות שמתנהלות נגדו בתיק 1000 ותיק 2000, והאשימו אותו בעבירה על טוהר המידות. בעקבות זאת, פעילים בתנועת הליכוד עתרו לבית הדין של המפלגה בדרישה לפסול את חברותם של כלל המתפקדים מטעם הליכודניקים החדשים. כדי להקשות על המשך התפקדותם של הליכודניקים החדשים לתנועה, הוחלט בליכוד על ביטול ההתפקדות באמצעות אתר האינטרנט. (מבקר הליכוד סבר כי צעד זה נעשה בחריגה מסמכות)) בנוסף הוצהר על ידי דוד ביטן, יו"ר סיעת הליכוד, כי מתפקדים חדשים למפלגה יידרשו לעבור ועדות קבלה. כמו כן הודיע הליכוד על פסילתם של מתפקדים כפולים בתנועה, ביניהם להערכת בכירים בליכוד כ-2500 מתפקדים מטעם הליכודניקים החדשים. בהמשך פורסם כי יוגשו עתירות אישיות לביטול חברותם בליכוד של בין ארבעה לשישה מנהיגים בליכודניקים החדשים, ביניהם ליאור מאירי וירון בן נון, עקב התבטאויות נגד הליכוד והשתתפות בהפגנות בפתח תקווה בהנהגת אלדד יניב ומני נפתלי נגד ראש הממשלה, מול ביתו של היועץ המשפטי לממשלה. ועדת החוקה של הליכוד צפויה להתכנס כדי לממש סנקציות נגד הליכודניקים החדשים, ובין הצעדים שיינקטו תיכלל גם הארכת תקופת האכשרה ל-24 חודשים. פעילים בליכוד שלחו מכתב לכל הח"כים והשרים במפלגה ובו הזהירו אותם כי אם הם לא יתנערו בפומבי מהליכודניקים החדשים, או שאף ייפגשו איתם או יתמכו בהם, הפעילים לא יתמכו באותם מועמדים בפריימריז הבאים. באוגוסט 2017 כתב חבר הכנסת יואב קיש כי הליכודניקים החדשים מהווים התארגנות שאינה לגיטימית, שלל את הטענה שהם הכניסו אותו לכנסת, וכתב כי יש לפעול בכל האמצעים כדי למנוע את התופעה הלא מוסרית של התפקדות אנשי שמאל לליכוד, זאת לאחר שבעבר הביע את תמיכתו בתנועה.
היועץ המשפטי של הליכוד פרסם חוות דעת בעניינם של הליכודניקים החדשים ולפיה: "לליכוד זכות לנקוט בכל האמצעים הנדרשים, כדי למנוע התפקדות מניפולטיבית לתנועה של מתפקדים חדשים, שאינם מזדהים עם מטרות הליכוד. התפקדות מניפולטיבית מהווה עבירה על דיני המפלגות, על חוק העונשין והיא סותרת את חוקת הליכוד. מדובר במניפולציה שבאמצעותה המתפקדים מבקשים לקבל במירמה את הזכות לבחור ולהיבחר למוסדות הליכוד ולבחור את מועמדי הליכוד לכנסת ובדרך זאת לנסות להשתלט על הליכוד שלא כדין".
ב-24 באוגוסט 2017 אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו בריאיון לערוץ 20 כי "הליכודניקים החדשים הם לא ליכודניקים והם לא חדשים. הם אנשי שמאל ישנים והם רוצים להיכנס לליכוד ולהשתלט. להשתמש בדמוקרטיה של הליכוד כדי להרוס את הליכוד ואת כל מה שהוא מסמל. אנחנו יכולים להתגונן נגד זה כמו שהתגוננו נגד ניסיון ההשתלטות של פייגלין באמצעים חוקיים".
בינואר 2019 פסל בית הדין של הליכוד לאחר שימוע את חברותם של מנהיגי הקבוצה ושל כאלף מתפקדי הקבוצה שהתפקדו באמצעות אתר הליכודניקים החדשים. בפברואר 2019 בית המשפט העליון דחה את הערעור שהגישו חברי הקבוצה על החלטת בית המשפט המחוזי, וקבע כי יותר מאלף מחברי הקבוצה לא ירשמו כחברי ליכוד.
תמיכה.
דן מרידור אמר בראיון שהוא "מאחל לתנועה בהצלחה בניסיון להחזיר את הליכוד לימי העבר" והוסיף כי "אני עדיין חבר ליכוד, אך מרגיש שאני לא יכול לתמוך בליכוד". חברת הכנסת גילה גמליאל אמרה בראיון כי הליכודניקים החדשים הם התארגנות אותנטית ובליכוד יש מקום למגוון רחב של דעות כל עוד מבינים את הבסיס לתנועת הליכוד.
השר צחי הנגבי הביע את תמיכתו בליכודניקים החדשים, כתגובה לדבריו של ראש הממשלה על הקבוצה, ואמר כי לא מדובר באנשי שמאל ולא בהשתלטות עוינת. לדבריו "יש כמה מהם שמנסים לנצל את הדמוקרטיה שלנו לרעה. מקומם של אלה אינו עמנו. הם בודדים, מתי מעט, והחוקה שלנו מאפשרת למנוע מהם לעשות זאת. אבל הרוב המוחלט של הליכודניקים החדשים אינו כזה. הם התפקדו בתום לב, וצריך לקבל את פניהם בחיבוק רחב". להערכת הנגבי, 90% ממתפקדי הליכודניקים החדשים הם ליכודניקים שפועלים לתיקון הליכוד.
בתגובה לצעדי הליכוד נגד הליכודניקים החדשים, כתב חבר הכנסת יהודה גליק כי הדבר האחרון שהליכוד צריך זה מעשים אנטי דמוקרטיים פנימיים. השאיפה היא להרחיב את מספר חברי הליכוד ולא לצמצם אותו והמצב החדש שבו ניתן להתפקד רק במפקדי ארגזים גרוע לליכוד. לגבי הליכודניקים החדשים כתב כי חלק גדול ממתפקדיהם מחזיקים בדעות לגיטימיות ליברליות בצד המתון של הליכוד וכי ניתן לנקוט סנקציות נגד אנשים ספציפיים אם יודעים שמטרתם לקעקע את הליכוד מבפנים.
חברת הכנסת שרן השכל אמרה בראיון כי היא מברכת את הליכודניקים החדשים. לדבריה הם כוח של 12,000 מצביעים חופשיים שלא באו להסתכל על אינטרסים צרים ואישיים אלא על טובת המדינה, ומי שמקדם את טובת המדינה ועושה למען המדינה, הם יצביעו לו. אולם עם פיצול התנועה באוקטובר 2019 הודיעה על תמיכתה בתנועת "הליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית" שהתפצלה מהתנועה.
דייוויד פרידמן (שגריר)
דייוויד אלימלך פרידמן (באנגלית: David Melech Friedman; נולד ב-8 באוגוסט 1958) הוא יהודי-אמריקאי, כיהן כשגריר ארצות הברית בישראל (16 במאי 2017 - 20 בינואר 2021), שימש כיועצו של דונלד טראמפ בקמפיין שלו בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 וכמנהל הקמפיין שלו בישראל. קודם לכן עבד כעורך דין בארגון טראמפ.
ראשית חייו והשכלתו.
פרידמן נולד בוודמר שבלונג איילנד, ניו יורק. לרב מוריס שמואל ואדי פרידמן. אביו שימש כרב קהילה קונסרבטיבית בנורת' וודמר .
בשנת 1978 סיים לימודי תואר ראשון באנתרופולוגיה באוניברסיטת קולומביה. בשנת 1981 השלים תואר J.D בבית הספר למשפטים באוניברסיטת ניו יורק.
קריירה עסקית.
פרידמן חבר החל משנת 1982 בלשכת עורכי הדין של מדינת ניו יורק. התמחה בדיני חדלות פרעון, ועמד בראש מחלקת חדלות פרעון במשרד עורכי הדין קסוביץ', בנסון, טורס ופרידמן בעיר ניו יורק, שמעסיק כ-350 עורכי דין. במהלך עבודתו פרסם מאמרים והרצה בתחום התמחותו. כעורך דין ייצג כמה מעשירי ארצות הברית, בהם קארל אייקן ודונלד טראמפ. פרידמן הוא נשיא ארגון ידידי ישיבת בית אל בארצות הברית. במהלך קמפיין הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 שימש כיועצו של טראמפ, וכמנהל הקמפיין שלו בישראל.
פרידמן היה חברו הקרוב ואיש סודו של חבר הכנסת לשעבר יעקב כץ (כצל'ה), מנהל מוסדות קריית הישיבה בית אל ויו"ר מועצת המנהלים של קבוצת ערוץ 7. באתר ערוץ 7 באנגלית פרסם פרידמן טורי פרשנות. משמש כחבר הוועד המנהל של ארגון איחוד הצלה.
השגריר בישראל.
צוות המעבר של הנשיא דונלד טראמפ פרסם כי פרידמן הוא המיועד לכהן כשגריר ארצות הברית בישראל. על כך הגיב פרידמן כי הוא "מצפה למלא את תפקידו מבית השגרירות בבירתה הנצחית של ישראל, ירושלים". בעת שימועיו בסנאט הצהיר כי ימלא אחר הוראות הממשל בנוגע לישראל, כולל בעניין השגרירות. ב-23 במרץ 2017 אישר הסנאט את מינויו, ברוב של 52 לעומת 46. פרידמן הוא השגריר הראשון שאושר בסנאט בממשלו של טראמפ. ב-29 במרץ הוא הושבע לתפקידו על ידי סגן הנשיא מייק פנס. ב-15 במאי 2017, נחת פרידמן בישראל והגיע ישירות לכותל המערבי לתפילה. ב-16 במאי 2017 הגיש פרידמן את כתב האמנתו לנשיא המדינה ראובן ריבלין.
פרידמן הוא השגריר הראשון שעבר לקונסוליה של ארצות הברית בירושלים, עקב נאום ירושלים של הנשיא דונלד טראמפ, ולאחר העברת השגרירות עבר לשגרירות ארצות הברית בירושלים.