המרכז הוקם על ידי אבישי שמידע בשנת 1979, והוא מהווה פרי שיתוף פעולה בין האוניברסיטה העברית ובין החברה להגנת הטבע. מחקרים מדעיים רבים אודות הצומח והצמחייה של ארץ-ישראל והאקולוגיה שלהם, נערכו במסגרת פעולתו של מרכז רת"ם, ובעקבותיהם יצאו לאור פרסומים רבים. בין אלה יש לציין את כתב-העת "רתם", שהופיע בין השנים 1981-88.
בשנת השמונים החל מרכז רת"ם בפרויקט המינים הנדירים, שבמסגרתו נערכו סקרים מקיפים לגילוים בשדה של צמחים שהם נדירים לאזורנו או נמצאים בסכנת הכחדה או שמניחים כי כבר נכחדו מהארץ. אחת המטרות החשובות של פרויקט המינים הנדירים היא הכרת המינים החשובים לשימור, ובעקבותיהם גם השטחים הטבעיים החשובים לשימור, מבחינת ייחודיות הצמחייה שבהם. הכרה זו חשובה לצורך "קבלת החלטות" בעניין בנייה ופיתוח על שטחים פתוחים. "ספר המידע האדום" (שמידע ופולק 2007, הוצאת רשות הטבע והגנים), המתאר את מיני הצמחים הנמצאים בסכנת הכחדה בישראל, מסכם מחקר רב אודות המינים הנדירים בארץ ישראל, ונועד לשמש כלי-עזר חשוב לצורך קבלת החלטות תכנוניות בשטחים פתוחים בישראל.
מרכז רת"ם מנהל מאגר מידע ממוחשב, המכיל מידע תצפיתי רב אודות תפוצתם של מיני הצמחים בישראל, הן הנפוצים והן הנדירים. למרכז ישנו אתר אינטרנט (ראו להלן), ובו מתקבלים ומתפרסמים דיווחים על תצפיות במינים נדירים או בסכנת הכחדה, וכן מינים בעלי פריחה אטרקטיבית עבור קהל המטיילים.
מרכז רת"ם עורך מדי שנה מספר השתלמויות בשדה עבור הציבור הרחב, שמטרתן לימוד הצומח והצמחייה של ארץ-ישראל. להשתלמויות אלו ישנה חשיבות רבה לצורך הכרת הטבע של ארץ ישראל בקרב הדורות הבאים, ולצורך הגברת המודעות לשמירת הטבע והשטחים הפתוחים בישראל.
אהרן ירושלמי
אהרן ירושלמי (1 במאי 1914 - 28 בינואר 2007) היה סופר עברי.
ביוגרפיה.
אהרן ירושלמי נולד בוולקוביסק שבפולין (כיום בתחום בלארוס) ליוסף ולאה, אח לאליעזר ירושלמי ולאביו של ליאון יוריס. ילדותו ושנות נעוריו עברו עליו בבית יהודי חרדי. הוא למד ב'חדר', ואחר כך בבית הספר "תחכמוני" בעיר ביאליסטוק. ירושלמי עלה לארץ ישראל לבדו בראשית שנות ה-30.
בשנת 1934 נשא ירושלמי לאשה את יהודית שבאה ממשפחה ותיקה בישראל, המתייחסת למשפחת המדפיס ישראל ב"ק (נינתו). עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי, ושירת במסגרת יחידת קומנדו ביוון. הוא נפל בשבי הגרמנים, אך הצליח להימלט. הוא נתפס שוב, ושוב נמלט, ונעזר בחברי המחתרת היוונית. אומץ לבו ותושייתו הוכרו על ידי הבריטים, והוא זכה בעיטור מכובד, עיטור העוז מטעם מלכת בריטניה.
עם הקמת מדינת ישראל וצה"ל זכה ירושלמי באות הלוחם בנאצים, ובעיטור לוחמי המדינה.
לאחר מלחמת העולם השנייה נודע לירושלמי שרוב משפחתו בפולין נשמדה בשואה. ספריו, רומנים וסיפורים קצרים, עוסקים רובם בסיפור חייו בעת המלחמה, במחנות השבי ובמסתור ביוון. וכן כתב גם רומן מפתח מחיי האמנים והבוהמה בתל אביב בשנות החמישים והששים.
נפטר בבת ים ב-28 בינואר 2007.
גוגל ארת'
FIRST, ראשי תיבות של For Inspiration and Recognition of Science and Technology (בתרגום לעברית: למען השראה והכרה של מדע וטכנולוגיה), היא עמותה בינלאומית שהוקמה בשנת 1989 על ידי דין קיימן, ממציא הרכינוע (המוכר בתור ), מתוך מטרה להעניק השראה, לפתח את המוטיבציה והסקרנות ולעודד צעירים לעולם של ערכים, הנדסה, מדע וטכנולוגיה.
"FIRST" מקיימת מדי שנה אלפי תחרויות שונות בתחום הטכנולוגיה לתלמידי בית ספר יסודי חטיבות ביניים ותיכונים במעל 110 מדינות ברחבי העולם, ביניהן גם בישראל.
פעילות "FIRST" בישראל נתמת על ידי משרד החינוך ובשנת 2013 עבר להיות הפרויקט הקדם-אקדמי המרכזי של הטכניון (עד 2013, הטכניון תמך בארגון).
יושב ראש הוועד המנהל של "FIRST" ישראל והמייסד שלה הוא אלוף אביהו בן-נון, לשעבר מפקד חיל האוויר.
בישראל מתקיימות ארבע תוכניות:
"FIRST" Robotics Competition.
בתחרות הרובוטיקה משתתפות קבוצות המורכבות מתלמידי תיכון מבתי ספר שונים. בארצות הברית מתקיימות מספר תחרויות אזוריות שהמנצחים בהן מעפילים לגמר.
בכל שנה ביום שבת הראשון של השבוע הראשון של חודש ינואר נחשף משחק שונה, ועל הקבוצות לבנות רובוט שמסוגל לבצע את המשימות הנדרשות במהלך המשחק.
לכל קבוצה ניתן פרק זמן של 6 וחצי שבועות כדי לבנות את הרובוט ולהכין אותו לתחרות על פי חוקי התחרות.
לכל קבוצה ניתנת ערכת כלים בסיסית, והיא מהווה את הבסיס לבנייתו של הרובוט. על כל קבוצה להתחלק למספר תת-קבוצות, העוסקות כל אחת בפן אחר בבנייתו של הרובוט, תכנותו, בניית אתר אינטרנט לקבוצה, וכן הלאה. על הרובוט, לבסוף, לבצע 3 משימות עיקריות, פעולה אוטונומית שנקבעת כחלק מהמשחק (ללא כל עזרת מגע אנושי) כגון קליעת סלים, משחק ידני (בו מפעילים את הרובוט חברי הקבוצה) ויכולת ביצוע משימת מבטחים, כגון עליה על רמפות והרמת רובוט אחר.
ישראל משתתפת בתחרות הרובוטיקה מאז 2005. בשנה הראשונה התחרות נערכה במרכז הקונגרסים בחיפה, ובשנים לאחר מכן עד שנת 2016 היא נערכה באופן קבוע בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב. משנת 2017, נערכים בארץ כ-5 אירועים במסגרת מעבר לשיטת תחרות שונה, שיטה אזורית, כאשר הגמר נערך בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב.
"FIRST" LEGO League Challenge.
תוכנית ה-"FIRST" LEGO League Challenge מיועדת לילדים בגילאי 14-9. בתחרות משתתפות כ-20,000 קבוצות בכל העולם.במהלך העונה, כל קבוצה נדרשת לבנות ולתכנת רובוט באמצעות מערכות EV3, NXT או RCX מבית חברת לגו, ולכתוב פרויקט חקר.
בתחרות עצמה, הקבוצות נשפטות לפי ארבעה קריטריונים: ביצועי הרובוט, עיצוב ותכנון הרובוט, פרויקט החקר וערכי ה-FLL.
הקבוצות הזוכות בתחרויות האזוריות מעפילות לתחרות הארציות, והקבוצה הזוכה בתחרות הארצית נוסעת ל-"FIRST" Championship - הגמר העולמי של כל תחרויות "FIRST".
עונת הבנייה נמשכת כ-8 שבועות, מבעיטת הפתיחה ועד התחרויות האזוריות.
ביצועי הרובוט.
בקטגוריית ביצועי הרובוט, על הקבוצות לבנות ולתכנת רובוט אשר יהיה מסוגל לבצע משימות שונות.
ביום התחרות, על הרובוט לבצע את המשימות בזמן של 2:30 דקות. כאשר יינתן ניקוד לביצועי הרובוט בין 0 ל-857 נקודות (בעונת 2015), בהתאם למחוון ניקוד.
המשימות משתנות משנה לשנה, וכל שנה בתחילת ספטמבר הן מפורסמות באתר "FIRST" העולמי.
זירת הרובוט מורכבת ממפה - משטח עם קווים ושרטוטים עליו נוסע הרובוט, ודגמי משימה - דגמי לגו המונחים על המפה, ולפיהם ניתן הניקוד לביצועי הרובוט.
בקצה המפה, מצוי ריבוע לבן בגודל 40X40 ס"מ הנקרא בסיס - מחוץ לבסיס אסור לקבוצות לגעת ברובוט בעת המקצה.
הרובוט בנוי מערכת NXT או EV3 של לגו, והוא חייב להיות אוטונומי לחלוטין.
"FIRST" LEGO League Explore.
תחרות המיועדת לילדים בגילאי 6-9. למעלה מ-16,000 ילדים, בלמעלה מ-1,500 קבוצות משתתפים מדי שנה בתחרות. הילדים, בלווית מדריך מבוגר, בונים מודל מלגו הכולל רכיב נע: גלגל, גומייה, מנוף, וכו'. כמו כן הם יציגו בתחרות פוסטר המציג את חברי הקבוצה, ואת פתרונותיהם לנושא-בעיה עולמית מהסביבה היומיומית שלנו, המוגדר מדי שנה על ידי "FIRST". בסיום העונה מתקיימים פסטיבלים, בהם הקבוצות מציגות את עבודתן וחוגגות את הישגיהן.
הדרכת אוכלוסייה לשעת חירום (צה&quot;ל)
הדרכת אוכלוסייה לשעת חירום, היא סיוע בהכנת הציבור לשעת חירום. ההכנה מתבצעת על ידי חיילים בפיקוד העורף שתפקידם להדריך את האוכלוסיות השונות בזמן שגרה להתנהגות נכונה בזמן חירום.
מדריכי האוכלוסייה לשעת חירום (מאלש"חים) עוברים קורס של כשלושה חודשים בבה"ד 16 (בית ספר לחילוץ ולהצלה של פיקוד העורף), שבסיומו משתבצים בחמשת המחוזות של פיקוד העורף ברחבי ישראל.
בזמן שגרה מדריכים הנושאים בתפקיד זה את המורים, הילדים והנוער כיצד לנהוג בעת חירום. כמו כן, הדרכת אוכלוסייה לשעת חירום כוללת גם הסבר לגבי הפעולות שיש לעשות בשעת חירום, הסבר זה ניתן למנהלי מוסדות, לעובדי מפעלים, לצוותי בתי חולים, לגננות, ועוד. בנוסף מדריכים המאלש"חים אוכלוסיות בעלות מאפיינים הדורשים תשומת לב מיוחדת: חרשים, עיוורים ובעלי ליקויים שונים, קשישים, עולים חדשים, ועוד.
בשעת חירום, תפקידם הוא לסייע לאוכלוסייה בשטח (במקלטים או בשטחי הפינוי), ולתגבר את מרכזי המידע הטלפוניים של פיקוד העורף.
מסלול הקידום בתפקיד מגוון וכולל: פיקוד בקורס, פיתוח הדרכה, ויציאה לקורס קצינים.
שילוב חרדים במערך.
באוקטובר 2010 נפתח מסלול מיוחד בשם "צוהר כתום" - מסלול ייחודי למגזר החרדי אשר קיבל את ברכת הרבנים שבו גויסו 12 חיילים מהמגזר עצמו שתפקידם להיות מאלש"חים בתוך המוסדות החרדיים, וכן מתן סיוע בשעת חרום בציבור החרדי.
הצורך להקמת המסלול הוא הדאגה של פיקוד העורף לציבור החרדי שלא הצליחו להגיע אליו עד היום, החיילים מדריכים בבתי הספר במדים, על מנת להדגיש את סמכות פיקוד העורף ואחריותו על האוכלוסייה בשעת חירום. דבר שיוצר חילוקי דעות בקרב מנהלי בתי הספר שחלקם מתנגדים בתוקף לכניסת חיילים חרדים לשטח בית הספר, למרות שמטרת ההדרכות היא הצלת חיים חוששים חלק מהמנהלים מפני מתן לגיטימציה לגיוס חרדים לצה"ל. מה שבפועל קורה שרוב בתי הספר במגזר מתנגדים להדרכות הללו. וכמאמר המנהלים ״או שתבואו בלי כיפה או שתבואו בלי מדים״. הבעיה עלתה עד אלוף פיקוד העורף שהחליט שלא לאפשר לחיילים אלו להדריך בבתי ספר בלי מדים. למרות חשיבות הנחיות ההתגוננות להצלת חיים.
במהלך הקורס לומדים המדריכים החרדים את ההנחיות ורוכשים יכולות הדרכתיות ברמה גבוהה, דבר שעוזר בתחום ההוראה בכלל..