אפקט מקגורק הידוע גם בשם אפקט מקגורק-מקדונלד הוא תופעה המדגימה אשליה שמיעתית המטעה את חוש השמיעה על ידי מידע חזותי הסותר אותו. האשליה מתרחשת כאשר אדם חשוף למידע חזותי וקולי שאינם זהים ומקבל תפיסה שגויה לגבי הקול הנשמע.
רקע.
האפקט המודגם באשליה זו קרוי אפקט "מקגורק-מקדונלד" על שם שני החוקרים שהציגו אותו בשנת 1976.
כדי להדגים את האשליה, מציגים לנבדקים סרטון ובו אדם מבטא הברה מסוימת, כאשר הקול המלווה את הסרטון, מורכב מהברה שונה. כתוצאה מכך, המוח תופס את הצליל באופן שונה מההברה הנשמעת, בדרך כלל כהברה שלישית, השונה מזו הנשמעת ומזו הנצפית.
להמחשת האשליה, הנבדק מוזמן לכסות את עיניו ולהקשיב שוב, ואז תפיסת הצליל מתחדדת והמוח תופס את הצליל כפי שהוא נשמע. כאשר נראה אדם מבטא הברה (בתנועות שפתיים) אך מושמעת הברה אחרת, המוח מפרש את הצליל הנשמע כהברה שלישית. זאת היות שהמוח משתמש לצורך תפיסה גם בראייה וגם בשמיעה.
בשונה מהרבה אשליות אחרות, אפילו אם הנבדק יהיה מודע לקיום האפקט, הוא לא יצליח להתגבר עליו ולגרום למוח להתעלם מהסתירה ולתפוס את הצליל כפי שהוא נשמע לאוזנו.
התופעה מוחלשת בהרבה עבור נבדקים הלוקים בדיסלקסיה וכן אצל חולים באלצהיימר או סכיזופרניה.
דמויות שחקן - משחקי תפקידים
יחסי הודו–עומאן
יחסי הודו–עומאן הם היחסים הדיפלומטיים שבין הודו לעומאן. להודו יש שגרירות במסקט, ולעומאן יש קונסוליית כבוד בניו דלהי.
היסטוריה.
הקונסוליה ההודית הראשונה נפתחה במסקט בפברואר 1955. היא הפכה לקונסוליה רשמית בשנת 1960, והפכה לשגרירות רשמית בשנת 1971. עומאן הקימה את השגרירות הרשמית שלה בדלהי בשנת 1972, ומאוחר יותר פתחה קונסוליה כללית במומבאי בשנת 1976. הסחר בין שתי המדינות הוא עתיק יומין וזאת לאחר ששתיהן קשר גאוגרפי באמצעות האוקיינוס ההודי. מבחינה פוליטית, עומאן היא תומכת קבועה של הודו בעצרת הכללית של האומות המאוחדות.
יש בעומאן מעל למאה וחמישה אלף אזרחים הודיים המתגוררים שם. במרוצת השנים, ההודים הפכו לקהילה הגולה הגדולה בעומאן. הודו היא יעד מרכזי עבור סטודנטים עומאנים לצאת ללימודים גבוהים. בשנים האחרונות חל עלייה גדולה של תיירים רפואיים הודים המגיעים לעומאן. עומאן מנסה לקדם את עצמה כיעד תיירותי בהודו. מדי שנה, כ-12,000 הודים מגיעים לבקר עומאן.
האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני
האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני (: Национальный исследовательский ядерный университет "МИФИ"; ר"ת: MEPhl) היא אחת מן האוניברסיטאות הטכניות הבולטות ברוסיה. MEPhl נוסדה בשנת 1942 בשם המכון המוסקבאי המכני לתחמושת (: Московский механический институт боеприпасов, ММИБ). מטרתו המקורית של המכון הייתה לאמן אנשי מקצוע לצורכי הצבא הסובייטי ולתוכניות הגרעין. בשנת 1953 שונה שמו של המכון והוא נקרא בשם מכון להנדסה פיזית במוסקבה (: Московский инженерно-физический институт), שם אותו נשא עד לשנת 2009.
ב-8 באפריל 2009 שונה מעמדו של המכון והוא הפך לאוניברסיטה וזאת מכוח צו נשיאותי מיום 7 באוקטובר 2008 והוראת ממשלת רוסיה מיום 8 באפריל 2009. מטרתה של האוניברסיטה היא להכשיר מומחים בתוכניות חינוך מקצועיות וכן לקיים פעילות מדעית.
מבנה האוניברסיטה.
ב-MEPhl פועלות חמש פקולטות:
באוניברסיטה תוכניות לימוד לתואר בוגר, תואר שני ותוארי מחקר לתואר שלישי בפיזיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב ותחומים נוספים. ב-MEPhl פועל כור מחקרי בהספק 2 מגה-ואט ובו בריכת מיום כבדים וכן גלאי נייטרינו לקרינת צ'רנקוב. באוניברסיטה לומדים כ-35 אלף תלמידים בקמפוסים במספר ערים. בקמפוס המרכזי במוסקבה לומדים כ-7,000 תלמידים (בהם כ-900 תלמידים זרים). תוכנית הלימודים לתואר ראשון אורכת בדרך כלל 4-5.5 שנים ובחלק מתוכניות הלימוד אף שש שנים. בשתי שנות הלימוד הראשונות תוכנית הלימודים לתואר ראשון מורכבת אך ורק מקורסי חובה המתמקדים במתמטיקה, פיזיקה, עבודת מעבדה ושיעורי אנגלית. עם תום שתי שנות הלימוד הראשונות מתקבלים התלמידים לתוכניות התמחות שונות על בסיס הישגיהם. החל משנת הלימודים הרביעית ניתנת האפשרות לחלק מן התלמידים להשלים לימודי תעודה המחייבת הגשת תזה, על בסיס מחקר מדעי המתבצע אחד מכוני המחקר המסונפים לאקדמיה הרוסית למדעים, ביניהם מכון לבדב לפיזיקה והמכון לפיזיקה תאורטית וניסויית. להבדיל מלימודי תואר ראשון במדעים באוניברסיטאות באירופה ובארצות הברית, הלימודים ב-MEPhl מתמקדים בעבודת מחקר מעשית ופחות בשיעורים בכיתות לימוד. בין בוגרי MEPhl יש זוכי פרס נובל, חברים באקדמיה הרוסית למדעים וזוכי פרסים לאומיים מדעיים.
גל הלם ניצב
גל הלם ניצב הוא סוג של גל הלם בו שדה הזרימה ניצב לגל הלם.
הגדרה.
במכניקת הזורמים גל הלם מוגדר כתופעה אי רציפה בה האנטרופיה עולה משמעותית באזור אינפיניטסימלי. מאחר שאף זרימת נוזל איננה יכולה להיות אי רציפה מגדירים נפח בקרה אשר מכיל את גל ההלם יחד עם המעטפת המקיפה אותו (צד אחד של המעטפת הוא אחרי גל ההלם והצד השני לפניו). שני המשטחים מופרדים על ידי עומק איניפיטיסימלי אשר מכיל את גל ההלם עצמו. במשטחי בקרה אלו שטפי התנע, המסה והאנרגיה קבועים.
ניתן להסתכל על גל ההלם כתופעה הנעה עם התווך (כמו גל הלם הנע בצמוד למטוס) או כתופעה נייחת (למשל גל הלם הצמוד לדגם של מטוס במנהרת רוח על קולית). המשוואות עבור גל הלם ניצב פותחו עבור המקרה בו גל ההלם נייח אך ניתן לעבור למקרה של גל הלם נע על ידי מעבר של מערכת הייחוס.
הנחות מרכזיות במודל הן שהמערכת היא אדיאבטית (אין מעבר חום אל המערכת ולהפך) ושלא מבוצעת עבודה.
במקרה הכללי ישנה זווית לא ישרה בין שדה הזרימה לגל ההלם. עם זאת ניתן על ידי שימוש בקשרים גאומטריים וידיעת תכונות הזורם לפני ואחרי גל ההלם הניצב למצוא את תכונות הזורם אחרי גל ההלם המשופע.
משוואות טבלאות גל הלם ניצב.
המשוואות שלהלן פותחו על ידי מאזני תנע, מסה ואנרגיה ובשימוש תיאורית גז אידיאלי (ובפרט בהנחת גז אידיאלי קלורית, כלומר שמקדם קיבול החום בלחץ קבוע הוא פונקציה של הטמפרטורה בלבד). בהינתן מספר מאך לפני גל ההלם ,formula_1, ניתן למצוא את מספר המאך לאחר גל ההלם ,formula_2, יחד עם לחץ, צפיפות, טמפרטורה, ויחס לחץ הסטגנציה.
בהינתן מספר מאך לפני גל ההלם, formula_1, ויחס קיבולי החום הסגוליים   formula_4 ניתן לחשב את מספר המאך לאחר גל ההלם,formula_2 ,בעזרת המשוואה הבאה :
formula_6
המשוואה הבאה מראה את הקשר בין הלחץ לאחר גל ההלם, formula_7, לבין לחץ הסביבה לפני גל ההלם, formula_8 :
formula_9
היחס בין הצפיפות לאחר גל ההלם, formula_10, לבין הצפיפות לפני גל ההלם, formula_11, מוצג במשוואה הבאה:
formula_12
היחס בין הטמפרטורה לאחר גל ההלם,formula_13, לבין הטמפרטורה לפני גל ההלם,formula_14,מבוטא כך:
formula_15
לבסוף, יחס לחצי הסטגנציה מוצג להלן כאשר formula_16 הוא  לחץ הסטגנציה לפני גל ההלם ו -formula_17 הוא לחץ הסטגנציה אחרי גל ההלם.
היחס בין לחצי הסטגנציה נשאר קבוע לאורך גל הלם ניצב מאחר שהתהליך אדיאבטי.
formula_18
טבלאות גלי הלם ניצב.
כלי חישוב נפוצים מאוד הם טבלאות של גלי הלם ניצבים. זוהי סדרת נתונים של מספר תכונות לפני ואחרי גל הלם ניצב. בהינתן מספר מאך לפני גל ההלם ניתן למצוא את מספר המאך לאחר גל ההלם יחד עם לחץ, צפיפות, טמפרטורה, ויחס לחץ הסטגנציה. טבלאות אלה שימושיות מאחר שהמשוואות המשמשות לחישוב מאפיינים אחרי גל ההלם מסורבלות.
הטבלאות מחושבות באמצעות יחס קיבולי חום סגוליים השווה ל-1.4. מספר המאך במעלה הזרימה, מתחיל ב-1 ומסתיים ב-5. אף על פי שהטבלאות יכולות להתפרש על פני כל מספרי מאך, נהוג לעצור במאך 5  מכיוון ומעבר לו ההנחה שהוא שווה 1.4 מביאה לטעויות של מעל 10%.
Jump (שיר של ריהאנה)
Jump (בעברית: קְפִיצָה) הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה מתוך אלבום האולפן השביעי שלה הנקרא, Unapologetic. השיר נכתב על ידי אמנים ומלחינים שונים ביניהם קווין קוסום ומיקל סטורליר, והופק על ידי קוק הארל, סטארגייט וצ'ייס וסטטוס. השיר יצא כסינגל השביעי והאחרון מהאלבום.
הסינגל יצא רק לתחנות הרדיו באוסטרליה, כסינגל החמישי שם. ריהאנה אישרה שלסינגל לא יצולם ווידאו קליפ. הז'אנר שבו השיר עוסק הוא בסגנון ה-דאבסטפ. השיר שונה משאר השירים שבאלבום כיוון שהשיר הוא שיר מועדונים קצבי בעוד האחרים הם שירים יותר שקטים.
עונת 1989 בגביע ליברטדורס
עונת 1989 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-30 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-12 בפברואר 1989 ותחרות הסתיימה ב-31 במאי 1989. בתחרות השתתפו 21 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון.
התחרות הסתיימה בניצחון של אתלטיקו נסיונל בפעם הראשונה בתולדות המועדון. סדרת הגמר הסתיימה בבעיטות עונשין, כאשר כל קבוצה ביצעה תשע בעיטות עד שהגיעו להכרעה.
מתכונת התחרות.
בתחרות השתתפו 21 קבוצות. מנצחת של העונה הקודמת קיבלה זכות להשתתף בתחרות ישירות בשלב השני. בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-5 בתים, שלוש קבוצות בכל בית עלו לשלב השני. החל משלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט.
במידה ומספר קבוצות בבית זכו באותו מספר נקודות ההכרעה הייתה על ידי חוק שער חוץ, במידה וזה לא איפשר הכרעה הקבוצות ביצעו סדרת בעיטות עונשין.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על הניצחון הוענקו שתי נקודות.
מכון האומות המאוחדות להדרכה ולמחקר