בישראל מגדלים את אותם הזנים הגדלים באזורים הטרופיים, ומייצאים אותם לאירופה ולצפון אמריקה. בשל מזג האוויר הקר, הפרי בארץ קטן מהמקובל בשוק העולמי. למרות התנאים הלא אופטימליים, טמפרטורות החורף הנמוכות והמחסור במים, הרי שהודות למחקר מפותח, להתמחות מקצועית של מגדלי הבננות והיות צמחי הבננות בארץ נטולי מחלות, השכילו האגרונומים הישראליים לפתח יבולים אשר אינם נופלים בהרבה באיכותם מאיכות היבולים בארצות הטרופיות. היתרון של תחלואת הבננות הנמוכה הפך את ישראל לאחת הספקיות החשובות של שתילי בננות המיוצאים לכל רחבי העולם. ישראל היא אחת החלוצות בעולם בריבוי שתילי בננה בתרבית, ומייצאת שתילי בננה למטעים בכל רחבי העולם.
ריבוי צמח-הבננה.
ציפת פרי הבננה נטולת זרעים. ריבוי צמחי הבננה נעשה באמצעות ניצני החטרים (ענף), הגדלים מקנה השורש של צמח-האם. במהלך תהליך הריבוי, מנתקים את הצמחים הצעירים שהתפתחו מניצני המשנה - יחד עם שורשיהם, ושותלים אותם בקרקע. את הנצר הבכור, שסיים את מחזור חייו, כורתים ומרחיקים מן המטע.
שימושים.
מזון ומשקה.
בשונה מישראל, מרבית גידולי הבננה בעולם אינם של הזנים הנאכלים כפרי טרי ומתוק, אלא של זנים המשמשים כמזון בסיסי, המהווה מקור עיקרי לפחמימות בתזונת האוכלוסייה. זנים אלו מכונים גם "פלנטיין" . הפרי של זנים אלה מכיל עמילן רב גם בהבשלה מלאה, ובדרך כלל אינו מתוק. הוא נאכל ללא הקליפה, טרי או מעובד בטיגון, בישול, ייבוש, קלייה או אפייה. בארצות טרופיות רבות, הפלנטיין והבננה מגודלים לצריכה מקומית, ומהווים את המזון העיקרי של האוכלוסייה. שיא צריכת הבננה הוא בארצות מזרח אפריקה, כ-300 ק"ג לנפש בשנה.
קמח בננה הוא אבקה המיוצרת באופן מסורתי מבננות ירוקות. מבחינה היסטורית, קמח בננה היה בשימוש באפריקה ובג'מייקה, כאלטרנטיבה זולה יותר לקמח חיטה. הוא משמש כיום לעיתים קרובות כתחליף נטול גלוטן לקמח חיטה, או כמקור לעמילן עמיד.
בדרום מזרח אסיה, בעיקר בבורמה, גם פרח הבננה משמש למאכל. באתיופיה, מגדלים מין בננה הנקרא "אנסט" ("Musa ensete") , אשר פירותיו אינם אכילים, והחלק הנאכל בו הוא השורש ולעיתים גם פנים הגזעול. במקסיקו קיים המאכל טמלה, אשר מורכב מבשר וקמח תירס, אשר עטופים עלי בננה. במזרח אפריקה ובבלגיה, מייצרים מזני בננה מסוימים בירה. באוגנדה, מייצרים מזנים אחדים משקה חריף המכונה "וואראג'י" .
בננה היא מרכיב בקינוחים רבים, כגון: בננה ספליט, בננה לוטי, בננה פוסטר, עוגת בננות ועוד. כמו כן, ניתן לאכול את הבננה כחלק מהפירות היבשים. מאכל זה מכונה "בננה צ'יפס" , והוא עשוי להופיע בצורת פלחים מיובשים, או כפצפוצים.
שימושים נוספים.
קיימים מיני בננה רבים שאינם אכילים ויש מהם המשמשים לנוי. במזרח אסיה (הפיליפינים) מגדלים מין הקרוי "בננה טקסטיליס" ("Musa textilis") או "אבּאקָה" , ממנו מפיקים סיבים, שהם מן החזקים ביותר בעולם הצומח. סיבים אלו, המכונים "סיבי מנילה" משמשים לייצור חבלים חזקים ביותר, המכונים "חבלי-מנילה" ושקים עמידים במיוחד. עם המצאת הניילון וחומרים פלסטיים נוספים, פחתה חשיבותו של חבל ה"מנילה".
בארצות הטרופיות משתמשים כמעט בכל חלקי צמח הבננה, למטרות שונות: בתוך העלים הטריים מגישים מזון; בעלים היבשים משתמשים לריפוד מיטות ולקירוי בקתות; סיבי הגבעולים והעלים משמשים לקליעת מחצלות, חבלים, סלים ומלכודות דגים ; למוהל הצמח, המופק מהגבעול, מיוחסות סגולות מרפא, ומשתמשים בו לחיטוי פצעים.
בימי הביניים נעשה שימוש בעלי הבננה כתחליף לנייר כתיבה. על פי הרמב"ם, שימש הפרי המתוק לריפוי הכבד והטחול.
בננות משמשות כלי חינוכי למדידת קרינה מייננת, בשם מק"ב.
ערך תזונתי.
הערכים התזונתיים בפרי הבננה עשויים להשתנות בין הזנים השונים, שלבי ההבשלה, או אזורי הגידול. לפני הבשלתה, רוב הפחמימות בבננה הן עמילן. בתהליך ההבשלה, הופך העמילן לפרוקטוז, המקנה לבננה את טעמהּ המתוק.
הבננה מומלצת כמקור אנרגיה בזכות הסוכרים השונים שבה, ולסובלים מלחץ דם גבוה - בזכות תכולת האשלגן הגבוהה הנמצאת בה. יש הטוענים אך עדיין ללא הוכחות חד משמעיות, שהיא בעלת סגולות רפואיות רבות, העשויות להפחית את הסיכוי להיווצרות בעיות רפואיות נוספות, כדוגמת אנמיה, עצירות, עייפות, כאבי ראש, בחילות ואף דיכאון. זאת בזכות המינרלים והוויטמינים שהיא מכילה.
במדינות המזרח הרחוק, וביניהן הודו, נהוג לאכול גם את קליפת הבננה. לאור מחקרים שסקרו את ערכיה התזונתיים של קליפת הבננה, נמצא כי היא מכילה ערכים גבוהים ביותר של ויטמינים כגון B6 ו-B12. בנוסף, מכילה הבננה גם מגנזיום, אשלגן, סיבים תזונתיים כגון פרוטאין ואנטי אוקסידנטים כגון לוטאין . קליפת הבננה מכילה גם טריפטופן, אשר מעלה את רמת הסרוטונין בדם, וכתוצאה מכך משפר את מצב הרוח. בנוסף, הסיבים התזונתיים המצויים בקליפה, כמו גם חומרים אחרים בעלי ערך תזונתי, גורמים לתחושת שובע לאחר אכילתהּ, מעודדים חילוף חומרים ותורמים להרזיה. ניתן לאכול את קליפת הבננה לאחר שטיפה, בצורתה הטבעית, אך גם ניתן לבשלהּ, להרתיחהּ או לטגנהּ.
ברכתה.
הבננה מוזכרת בספרות ההלכתית בשמה העברי העתיק "מוז" או "מאוזי"ש", וברכתה נידונה בשל אופי גידולה המיוחד כבר בפסקי הגאונים. ר' יוסף קארו בספרו "בית יוסף" על ארבעה טורים (אורח חיים סימן ר"ג) כתב:
לדעתם, כיוון שהצמח מת בכל שנה, ומתחדש מהשורש, אין זה בגדר עץ, וברכת הבננה היא 'בורא פרי האדמה'. דעה זו היא בניגוד לדעת חכמי אשכנז בעלי התוספות והרא"ש (כפי שמובאים דבריהם שם בארבעה טורים) הסוברים שכל פרי שאינו צריך זריעה מחודשת בכל שנה, דינו כפרי העץ וברכתו בורא פרי העץ. להלכה נפסק בשולחן ערוך "על המאוזי"ש, בורא פרי האדמה", וכך נהוג כיום.
1984 במדע
מלאווח
מַלַאוַוח (בערבית: ملوح; תעתיק מדויק: מלוח) הוא מאכל תימני מסורתי העשוי מבצק עלים, על בסיס קמח דורה, סאמנה, קורט מלח וסוכר.
לאחר הכנת הבצק ישנן מספר דרכים לסיים את הכנת המנה: הדרך הנפוצה ביותר היא טיגון במחבת עם מעט שמן או מרגרינה. ניתן גם לאפות את המלאווח בתנור אפייה או בטוסטר.
בצק המלאווח זהה לזה של הג'חנון, אלא שהם נבדלים באופן פתיחת הבצק ובאופן ההכנה.
את המלאווח נהוג להגיש עם עגבניות מרוסקות מעורבבות עם סחוג וביצה קשה ולעיתים גם טחינה, זעתר ושמן זית.
המלאווח, שהובא לישראל על ידי עולים מתימן, הפך בשנות השמונים למאכל נפוץ, והוא מצוי כיום בתפריטיהן של מסעדות ורשתות מזון מהיר.
חברות רבות מציעות למכירה בצק מלאווח מוכן קפוא, שאותו יש לטגן או לאפות קודם האכילה.
1935 במדע
1936 במדע
זואולוגיה.
7 בספטמבר - הזאב הטסמני האחרון, מת בגן החיות הובארט (Hobart Zoo), בהובארט, באי טסמניה שבאוסטרליה.
מדיניות הבלימה
1937 במדע
קבוצת עזריאלי
קבוצת עזריאלי בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית שעוסקת בתחום הנדל"ן המניב. פעילותה מתרכזת בפיתוח והפעלת מרכזי מסחר וקניונים, שטחי השכרה למשרדים ודיור מוגן בישראל.
היסטוריה.
קבוצת עזריאלי נוסדה ב-1983 כזרוע הישראלית של פעילות הנדל"ן הבינלאומית של האדריכל הקנדי-ישראלי דוד עזריאלי. הפרויקט הראשון שלה היה בניית קניון איילון ברמת גן - הקניון המשמעותי הראשון אז בישראל, שבנייתו הושלמה בשנת 1985. נוסף על כך, מרכז קניות זה הוא הראשון שנקרא "קניון", תחדיש לשוני שהגה דוד עזריאלי (על בסיס "קנה" ו"חניון") ונקלט בעברית.
לאחר מכן, החברה בנתה את קניון הנגב בבאר שבע, קניון ירושלים, ומגדלי עזריאלי - מרכז העסקים הגדול בישראל, ורכשה מספר קניונים נוספים, דוגמת קניון חולון, קניון חיפה ואחרים. עם רכישת חברת IC ב-1997, נוספו לקבוצה פרויקטי נדל"ן, ובכלל זאת 2 קניונים בהוד השרון ובחולון ומרכז מסחרי בהרצליה. ביוני 2010 הונפקה החברה בבורסת תל אביב, לפי שווי של 9.5 מיליארד שקל, ונחשבת להנפקה הגדולה ביותר בתולדות הבורסה, ונכון ל-2021 היא החברה הרביעית בגודלה שנסחרת בבורסה בתל אביב עם שווי שוק של 36.7 מיליארד שקל.
לאחר מותו של דוד עזריאלי בשנת 2016 בתו, דנה עזריאלי, מונתה ליו"ר דירקטוריון הקבוצה, לאחר שכיהנה בתפקידי מפתח בחברה, ובמהלך הכהונה שלה הקבוצה נכנסה לפעילות בתחומים נוספים כמו מרכזי נתונים, מלונאות ודיור מוגן.
בשנת 2016 נכנסה הקבוצה לפעילות גם בתחום המסחר המקוון, על ידי רכישת אתר Buy2 אשר הוקם על ידי יזם האינטרנט אביב רפואה, בסכום מוערך של כ-80 מיליון ש"ח. האתר, ששמו שונה ל-"Azrieli.com", הושק בתחילת 2017 ונחשב לאחד מאתרי המסחר האלקטרוני המובילים בישראל. ביולי 2019 חברת עזריאלי נכנסה לתחום מרכזי הנתונים ברכישת 20% מחברת חוות השירותים האמריקאית קומפאס וביולי 2021 רכשה חברה נורווגית בתחום, בשם גרין מאונטיין, עבור 2.3 מיליארד שקל.
חברות בקבוצה.
קבוצת עזריאלי מונה (נכון ל-2020) חמש זרועות עיקריות:
בנוסף החזקה ישירה בנכסים בחו"ל, בפאלאס להבים ובדיור מוגן מודיעין בע"מ ו-3.1% מבנק לאומי.
החזקות החברה.
החברה מתמחה בייזום, תכנון הקמה וניהול של פרויקטים בנדל"ן בכלל וקניונים בפרט, כיום (2021) הקבוצה מחזיקה בישראל 18 קניונים מעכו ועד באר שבע, 13 נכסי משרדים ו-5 בתי דיור מוגן, וכן 8 נכסי משרדים מחוץ לישראל.
קניונים.
בבעלות הקבוצה 18 קניונים ומרכזים מסחריים בישראל, בשטח כולל של 352 אלף מ"ר (2020):
בנייני משרדים.
באחזקת החברה כ-13 בנייני משרדים בישראל, בשטח כולל של 628 אלף מ"ר (2020), ביניהם:
בתי דיור מוגן.
באחזקת החברה כ-4 בתי דיור מוגן פעילים (ואחד עתידי בראשון לציון), בשטח כולל של 105 אלף מ"ר (2020):
החזקות בחוץ לארץ.
באחזקת החברה כ-8 מבנים בחוץ לארץ, בשטח כולל של 237 אלף מ"ר (2020):