"סנקט פטרבורג" היא כלי השיט הראשון מסדרת הצוללות לאדה שעוצבה על ידי לשכת העיצוב רובין, מתוכם הצי תכנן לרכוש שמונה כלי שיט מדגם זה. גרסה מצוידת פחות, "סדרת אמור", משווקת לייצוא. סדרת סנקט פטרבורג תוכננה בשנות התשעים של המאה העשרים והיא מיועדת להיות ממשיכת דרכן של הצוללות מסדרת קילו הגדולות יותר. סדרת הקילו נחשבת לאחת מצוללות הדיזל השקטות ביותר והן מכונות "חור שחור" בשל כך. בין שיפורי היכולות הצפויים של סדרת סנקט פטרבורג ביחס לקודמתה היו שילוב של ציפוי משופר (למזעור קשר סונאר), טווח השייט המורחב והשדרוג לכלי נשק חדשים יותר לפעולות נגד צוללות ולוחמה נגד ספינות. צוללות מדגם זה יכולות גם לערוך סיור ולהגן על מתקנים ימיים ונתיבי ים.
בתוך מחסור חמור בכספים שהמדינה חוותה במהלך שנות 1990 בעקבות התפרקות ברית המועצות השדרית של סנקט פטרבורג הונחה ב-26 בדצמבר 1997, על ידי מספנת האדמירליות בסנקט פטרבורג. החברה מתמחה בבניית צוללות, לאחר שבנתה יותר מ-300 צוללות, כולל הצוללות הגרעיניות מסדרת ויקטור-אלפא. עד 2006, נוצרו עוד שלוש צוללות נוספות מסדרת סנקט פטרבורג: "קרונשטדט" ו"סבסטופול" הוכנסו לשירות בצי. "סנקט פטרבורג" הושקה ב-28 באוקטובר 2004, במקביל לחגיגות 300 שנה להקמתה של העיר סנקט פטרבורג, לפני שעברה מספר ניסויים בים, כדי לאמת את מערכותיה, עד 2009.
החל מ-25 בפברואר 2008, הצוללת מהווה חלק מהבריגדה ה-13 של אוניות בתיקון ובנייה (היחידה הצבאית מספר 22875) והיא עוגנת לרוב בבסיס הצי בלנינגרד.
היסטוריה מבצעית.
ב-6 במאי 2010 הוכנסה "סנקט פטרבורג" לשירות מבצעי בחיל הים הרוסי. הסירה לאחר מכן עברה אימונים קרביים עם הצי הבלטי והשתתפה במצעד ימי ובתרגילים. במקביל המשיכה בניסויים ימיים עד סוף 2011.
בנובמבר 2011 החליט הצי הרוסי שסדרת סנקט פטרבורג לא תתקבל לשירות, מכיוון שהצוללת לא הצליחה לעמוד בדרישות בצי במהלך הניסויים. לטענת "איזווסטיה", החיסרון העיקרי היה חוסר יכולתה של יחידת ההנעה לייצר מחצית מההספק הצפוי, יחד עם חוסר היעילות של מערכת הסונאר. עם הפסקת בניית שתי הצוללות האחרות בסגנון זה, הצי הרוסי הורה על ייצור צוללות משופרות נוספות מסדרת קילו. ההחלטה לדחות את אישור הצוללת בפברואר 2012 על ידי המפקד העליון של הצי הרוסי, ולדימיר וויסוצקי, הוסברה בכך ש"הצי הרוסי אינו זקוק ל"סנקט פטרבורג" במתכונתה הנוכחית." הצוללת נותרה אב טיפוס ניסיוני.
סנקט פטרבורג נשאה בהצלחה שיגור טילים בהתאם ללוח האימונים הקרבי בים ברנץ. טיל השייט שוגר ממיקום תת-ימי ב-17 בנובמבר 2016. הניסויים הסתיימו בהצלחה בדצמבר 2018 וביולי 2020 אף השתתפה במצעד הימי השנתי לציון 321 שנה לצי הרוסי.
יחסי טורקיה–מלזיה
יחסי טורקיה–מלזיה (בטורקית: Malezya-Türkiye ilişkileri, במלאית: Hubungan Malaysia–Turki) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין פדרציית מלזיה.
סקירה כללית.
היחסים בין המדינות החלו במהלך המאה ה-19 בין הסולטנויות של חצי האי המלאי והאימפריה העות'מאנית. היחסים בין המדינות התגברו בתקופות הסולטאן אבו בכר מסולטנות ג'והור, שביקר לעיתים קרובות באיסטנבול. במהלך אחד מביקוריו בשנת 1890, הוא ואחיו התחתנו עם נשים טורקיות. נישואים אלה הביאו לא רק לחיזוק היחסים הבילטראליים, אלא גם הובילו את הופעתם של נישואי תערובת בין טורקים למלאים. היחסים בין טורקיה המודרנית למלזיה כוננו בשנת 1964, כמעט מיד לאחר הקמת מלזיה. בשנת 2014 ביקר ראש ממשלת מלזיה, נג'יב ראזק, בטורקיה כדי לחזק את היחסים הדו-צדדיים ולחתום על הסכם סחר חופשי. כתוצאה מכך, לא רק שנחתמו הסכמים על שיתוף פעולה אסטרטגי וסחר חופשי, אלא גם דרישות הוויזה בוטלו. שתי המדינות מגבירות את שיתוף הפעולה שלהן בסחר ובהשקעות, במיוחד בתחום הבנקאות האיסלאמית. טורקיה מצפה ממלזיה להפוך לשותפת הסחר העיקרית שלה בין מדינות דרום מזרח אסיה.
סלים שופי
סלים שופי (1931– יוני 2012) היה דרוזי-ישראלי שכיהן כראש מועצת מג'דל שמס ושירת כלוחם בסיירת מטכ"ל.
ביוגרפיה.
שופי נולד במג'דל שמס. בגיל 16, עזב את כפרו,לאחר שהצבא הסורי גילה שהוא מבריח משפחות יהודיות לארץ בחשאי דרך השטח, עבר לשטחי היישוב היהודי ולמדינת ישראל שבדרך והתגורר בדלית אל-כרמל. הוא התגייס לארגון ההגנה ולאחר מכן לצה"ל ופעל ביחידת המסתערבים. בין פעולותיו היה סיוע ליהודי סוריה לעלות לישראל. כמו כן נטל חלק בפעולות סיירת צנחנים לתחזוקה מתקני ציתות בסוריה. כשאברהם ארנן הקים את סיירת מטכ"ל ב-1957, אז במסגרת יחידה 154, הוא צירף את שופי לשורותיה. שופי נטל חלק במבצעים מיוחדים רבים, באחד מהם סייע לחלץ את צוותו של בנימין נתניהו שנקלע לסופת שלגים באזור החרמון. השתחרר מהשירות הצבאי בדרגת רב-סרן.
לאחר מלחמת ששת הימים חזר למג'דל שמס, והקים מסעדה ליד בריכת רם. ב-1993 מונה על ידי שר הפנים לראש המועצה וכיהן בתפקיד עד 2004.
שופי היה נשוי לג'מילה אותה הכיר במהלך פעילותו החשאית בעת ששהה בחאצביא שבלבנון והביאה לישראל ב-1958.
שופי נקבר תחילה במג'דל שמס וקברו הועבר על ידי בנו בסמוך מסעדה שניהל ליד לברכת רם.
במקום קבורתו ננטעו 13 עצים שנטע בעצמו שנים לפני זה עם גרעין הלוחמים שהקימו את סיירת מטכ"ל.
על שמו של שופי הקימה הקרן לידידות תוכנית מלגות לצעירי העדה הדרוזית בישראל, אשר סיימו שירות צבאי או שירות אזרחי או לאומי והתקבלו ללימודים למוסד אקדמי מוכר בארץ.
יוסף מפוזנה
Bailando!
יחסי הפיליפינים–טורקיה
יחסי הפיליפינים–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין רפובליקת הפיליפינים ובין הרפובליקה הטורקית.
היסטוריה.
יחסים דיפלומטיים רשמיים בין המדינות כוננו ב-13 ביוני 1949 על ידי חתימת חוזה ידידות. טורקיה הקימה את שגרירותה במנילה בשנת 1990, ואילו הפיליפינים הקימה את שגרירותה באנקרה באוקטובר 1991. טורקיה הקימה גם קונסוליית כבוד בסבו בשנת 1992.
ביקורים רמי דרג.
נשיא הפיליפינים פידל ראמוס ערך ביקור ממלכתי בטורקיה בפברואר 1995. גם נשיא טורקיה סוליימאן דמירל, ערך ביקור ממלכתי בפיליפינים בפברואר 1999. בספטמבר 2009 ארגנה נשיאת הפיליפינים גלוריה מקפגל ארויו ביקור בטורקיה. בנובמבר 2014 ראש ממשלת טורקיה אהמט דבוטאולו, ונשיא הפיליפינים בניגנו אקינו (השלישי) נפגשו יחד במנילה כדי לדון על תהליך השלום עם Bangsamoro ועל האיום של דאעש בפיליפינים.
יחסים ביטחוניים.
הפיליפינים אינה חתומה על חוזה הסגרה עם טורקיה. טורקיה תומכת בפתרון הסכסוך בדרום הפיליפינים והייתה מעורבת בשיחות השלום של ממשלת הפיליפינים עם החזית לשחרור האסלאם מורו (MILF). טורקיה היא חלק מהגוף העצמאי להפסקת הפיקוח (IDB) המפקח על הפסקת הכוחות המזוינים של MILF. ארגון טורקי הוא גם חבר בצוות המעקב של צד שלישי המוטל עליו לפקח על יישום כל ההסכמים בין הממשלה הפיליפינית לבין MILF. חברות טורקיות השתתפו במודרניזציה של שישה נגמ"שים של צבא הפיליפינים.
יחסי טורקיה–סינגפור
יחסי טורקיה–סינגפור (בטורקית: Singapur-Türkiye ilişkileri, באנגלית: Singapore–Turkey relations) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין רפובליקת סינגפור. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-12 בפברואר 1969. סינגפור מחזיקה שגרירות באנקרה, ואילו טורקיה מחזיקה שגרירות בסינגפור.
יחסים כלכליים.
מוצרי היצוא העיקריים של טורקיה כוללים ברזל ופלדה; שמני דלק מינרליים; מצעי ריהוט, מנורות, אביזרים; דוודים וחלקים; פריטי לבוש ואביזרים סרוגים. היבוא הטורקי מורכב בעיקר מחבילות דואר ועסקאות מיוחדות; מכונות ומכשירים חשמליים; מוצרי אלומיניום ופלסטיק.
במהלך ביקורו של נשיא סינגפור, סלפן רמנתן, בטורקיה בשנת 2009, סוכם על איחוד הלשכות של מועצת טורקיה - יחסי חוץ כלכליים (TOBB-DEIK) והפדרציה העסקית בסינגפור (SBF) הסכם על הקמת מועצת הסחר טורקיה–סינגפור. המועצה שמה לה למטרה לקדם את הסחר הדו-צדדי בין המדינות, וכן לפתח שיתופי פעולה תעשייתיים וטכנולוגיים. טורקיה וסינגפור מתקשרות על הסכמי "הימנעות ממיסוי כפול ומניעת התחמקות פיסקלית ביחס למיסים על הכנסה" ו"קידום והגנה הדדית של השקעות ".
המסחר הדו-צדדי הגיע לשיא בשנת 2011 כאשר המסחר הכולל הגיע ל-2.2 מיליארד דולר בשנת 2011, עלייה של 79 אחוז לעומת השנה הקודמת.
הסכם סחר חופשי בין שתי המדינות נחתם בנובמבר 2015 ונכנס לתוקף באוקטובר 2017 במהלך פסגת ה-G20 באותה השנה.
ביקורים רשמיים.
בשנת 2012 ביקר בסינגפור סגן ראש ממשלת טורקיה, עלי באבאקן, שם נפגש עם נשיא סינגפור, טוני טאן, סגן ראש הממשלה ת'רמן שנמוגראטנם, שר החוץ ק. שאנמוגאם ושר המסחר והתעשייה לימן נג קיאנג. שני המנהיגים הסכימו להעמיק את שיתוף הפעולה הדו-צדדי בין מגזרים שונים, כולל סחר, השקעות ומימון. במהלך הפגישות הכירו המנהיגים במצב המצוין של היחסים הדו-צדדיים בין סינגפור לטורקיה. באבקאן בירך בחום על כוונתה של סינגפור לפתוח שגרירות באנקרה בהמשך אותה שנה. הם גם החליפו דעות על ההתפתחויות האזוריות באסיה ובמזרח התיכון.
נשיא טורקיה ארדואן, שהיה אז כראש ממשלה, ביקר בסינגפור ב-8–9 בינואר 2014. ראש ממשלת הפיליפינים, לי הסיין לונג, ביקר בטורקיה ב-12–15 באוקטובר 2014. ראש הממשלה בינאלי ילדרים ערך ביקור רשמי בסינגפור בתאריכים 21–22 באוגוסט 2017.
הגירה.
ישנם 500 אזרחים טורקיים בסינגפור ומעל 50 חברות טורקיות הרשומות בסינגפור.
מיגל קרדונה