במפקד האוכלוסין בשנת 2010 התגלה כי בעיר ישנן 363 יחידות דיור ו-123 מקומות עבודה ומוסדות ציבוריים. בעיר ישנו הבדל מוחץ בין האחוז הזכרים והנקבות. 80% מתושבי העיר זכרים ו-20% נקבות. מתוך 1,060 התושבים 80% מעל גיל 20 לעומת 20% מתחת לגיל 20. האוכלוסייה באל-עוטורייה היא אוכלוסייה עובדת בשיעור גבוה, יחסית – 72% אחוז מתושבי העיר עובדים. כ-81% מהאנשים בשוק העבודה באל-עוטורייה הם גברים לעומת 19% נשים.
ספורטיאדה
הספורטיאדה היא אירוע ספורט הנערך על ידי מרכז הפועל שבבעלות ההסתדרות ומסכם את הליגה למקומות עבודה, ונחשב לאירוע הספורט העממי הגדול בישראל, ולאחד מהגדולים בעולם. מדי שנה מתקיים האירוע באילת, מקיף כ-9,000 משתתפים הלוקחים חלק במשחקי הליגה למקומות עבודה המתקיימים לאורך השנה, ונמשך כחמישה ימים.
תיאור הספורטיאדה.
הספורטיאדה הוקמה בשנת 1980 מתוך רצון לאפשר לעובדים לעסוק בפעילות ספורטיבית בשעות הפנאי שלהם ולהביא אותם לתחרותיות באירוע השיא המתקיים באילת. הספורטיאדה מאורגנת על ידי מרכז הפועל השייך להסתדרות העובדים. בספורטיאדה משתתפים ספורטאים מעשרות מקומות עבודה הפזורים ברחבי הארץ. עובדים אלו משתייכים למגזר הציבורי או למקומות העבודה הגדולים מהמגזר הפרטי.
באירוע זה מתחרים בחמישה עשר ענפי ספורט. בניהם: כדורגל, כדורסל, כדורסל נשים, כדורעף, קטרגל, טניס, טניס שולחן, שחייה, ברידג', שחמט, אופני הרים, קליעה שש בש וכדורשת בשנת 2015 הספורטיאדה הועמדה בספק אם תתקיים בשל המתיחות הביטחונית וגל הפיגועים. לבסוף הוחלט לקיימה כמתוכנן.
החל משנת 2016 החלה הספורטיאדה לכלול גם ענפי ספורט לעיוורים. מ-2016 תחרות אופני טנדם (זוגיים), מ-2017 מרוץ עיוורים ומ-2018 תחרות שחמט לעיוורים.
מיקום הספורטיאדה.
העיר שנבחרה לארח את הספורטיאדה היא אילת מכיוון שיש בה מקום רב לארח את אלפי הספורטאים במשך חמישה ימים. בנוסף, הניידות הרגלית בין מתקני הספורט השונים תרמה גם לבחירתה של העיר אילת.
השפעת צום הרמדאן על היריון
חודש הרמדאן הוא החודש התשיעי שבלוח השנה המוסלמי. לפי האמונה המוסלמית, הצום הוא חלק מהמצוות של חמשת היסודות שבאסלאם. בחודש זה על כל מוסלמי מגיל 12 לצום, כלומר להימנע מלאכול, לשתות ולעשן מעלות השחר ועד לשקיעת החמה.
הצום במהלך ההיריון יכול לגרום להשפעות בריאותיות שליליות על ההיריון או העובר. כמו לידה מוקדמת, הפלה ותינוקות שנולדים במשקל נמוך. עם זאת, נשים מוסלמיות רבות ברחבי העולם צמות ברמדאן כשהן בהיריון.
צום הרמדאן.
רקע
הרמדאן נחשב לחודש של התבוננות פנימית, לחודש שבו מתקרבים לאל, נוהגים בצניעות, באיפוק ועושים חסדים. ייחודו מתבטא בכך שהמוסלמי מתפלל רבות וקורא בקוראן. בנוסף, חודש זה מיוחד למוסלמים מאחר שבערב ה-27 שבחודש זה מקיימים את "ליילת אלקדר", את הלילה שבו קיבל הנביא מוחמד את הקוראן והנבואה. בתום הצום חוגגים את החג "עיד אל-פיטר" המסמל סיום הרמדאן.
נשים הרות ברמדאן
לפי הדת אישה הרה או מניקה אחרי לידה פטורה מלצום. בנוסף, הדת מאפשרת להפסיק לצום אם הנשים חוששות שהצום יכול לפגוע בבריאותן או בעובר, ומאוחר יותר ניתן להשלים את ימי הצום שהחסירו או לתרום צדקה.
ההחלטה לצום ברמדאן היא החלטה אישית של האישה ההרה. וזה תלוי בכמה גורמים: בגיל ההיריון, כיצד האישה ההרה מרגישה, האם יש בעיות רפואיות במהלך ההיריון ובאיזה תקופה חל הרמדאן.
כשמפחיתים את צריכת המזון וצמים עלולים להשפיע על ההיריון, בעיקר כשהרמדאן חל בחודשי הקיץ החמים שבהם הימים ארוכים יותר. במקרים אלו האישה צריכה להתייעץ עם הרופא המטפל לגבי ההחלטה לצום, כדי שיוכל לתת עצות ולעקוב אחר מצבה הבריאותי.
רוב הנשים מעדיפות לצום עם משפחותיהן ולא לעשות זאת מאוחר יותר. רוב הנשים מאמינות שהצום הוא חובה גם במשך ההיריון, 63% מתוכן מאמינות שהצום אינו מזיק להיריון ורק חלק קטן מהן מפסיקות לצום מאחר שהן אינן מרגישות טוב. נשים אחרות בוחרות שלא לצום מסיבות שונות. חלקן חוששות מבעיות רפואיות שיתרחשו כשהן צמות כמו רעב, הקאות ועייפות, אחרות אינן צמות מסיבות אישיות, או שהן מאמינות שהצום אינו חובה.
השפעת הצום על ההריון.
השפעת הצום על האישה.
בתקופת הרמדאן יותר נשים פונות לבית חולים בגלל חום, בעיות נשימה, בצקות, תאונות דרכים ואלימות. בנוסף, נשים מדווחות יותר על כאבי ראש, חולשה, עייפות, כאבי בטן, יתר לחץ דם והתייבשות. וחלק מהנשים עם מחלות רקע משנות את הטיפול הרפואי במהלך הרמדאן, ורובן בלי התייעצות רפואית.
השפעת הצום לטווח הארוך.
כשצמים בהיריון ולא אוכלים נכון במהלך היום יכולים להשפיע על בריאות הילדים לטווח הארוך. חשיפת העובר לצום קשורה למצב בריאותי לקוי לטווח הארוך, החשיפה הזו מגדילה את הסיכוי לפתח סימפטומים המעידים על בעיות בריאותיות, כמו מחלת לב כלילית, סוכרת מסוג 2 ואנמיה. בנוסף, ההשפעה של הצום של האם על העובר לטווח הארוך עדיין אינה ידועה במלואה.
אוסקר שלמילך
אוסקר קסאווייר שְלֶמילְך (בגרמנית: Oscar (Oskar) Xavier Schlömilch; 13 באפריל 1823 – 7 בפברואר 1901) הוא מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני יליד ויימאר. עיקר תרומתו הייתה באנליזה מתמטית, אך הוא תרם רבות גם בתחומים נוספים. הוא קיבל דוקטורט במתמטיקה מאוניברסיטת ינה ופרופסורה מהאוניברסיטה הטכנית של דרזדן.
חייו ופועלו.
שלמילך למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת יינה (שהפכה לאוניברסיטת פרידריך שילר שביינה). בין מוריו היה יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה, שהייתה לו השפעה גדולה על שלמילך בהמשך דרכו. שלמילך קיבל דוקטורט במתמטיקה בשנת 1844 מאוניברסיטת יינה. בשנת 1847 הוא קיבל את התואר "פרופסור יוצא דופן" באוניברסיטת יינה ושם הוא המשיך ללמד עד 1849, עד אז הוא הפך לפרופסור מן המניין. בשנת 1851 קיבל את התואר "פרופסור למתמטיקה גבוהה" מהמכון בדרזדן וכשנתיים אחר כך הוא נבחר כחבר האקדמיה המלכותית למדעים בלייפציג. מאוחר יותר הוא נבחר גם כחבר האקדמיה המלכותית למדעים בשוודיה. שלמילך גם היה כותב וסופר, והוא אף הקים גם עיתון, והיה ועורכו הראשי: "כתב-עת למתמטיקה ולפיזיקה" ("Zeitschrift für Mathematik und Physik").
בין עבודותיו ניתן למצוא נוסחה כללית למציאת שארית בטור טיילור, תאוריה להתכנסות שברים ובנוסף גילה הרחבה חשובה לפונקציות בסל שאף נקראה על שמו.
בחייו הוא כתב ספרי לימוד רבים בנושא המתמטיקה כגון:
Handbuch der mathematischen Analysis (1845), Handbuch der Differential- und Integralrechnung (1846-48), Theorie der Differenzen und Summen Ein Lehrbuch (1848), Analytische Studien Theorie der Gammafunktionen (1848), Die allgemeine Umkehrung gegebener Funktionen (1849), Grundzüge einer wissenschaftlichen Geometrie des Masses (1849.
הספרים שלו הציגו בעיקר טכניקות של אוגוסטן לואי קושי באנליזה ודרכם הטכניקה שלו וצורות העבודה נעשו לנודעות ומפורסמות בגרמניה.
הנצחתו.
עיקר התרומה של שלמילך היה באנליזה מתמטית ולכן יש מספר מושגים בתחום זה הנקראים על שמו:
ישנם עוד כמה ספרים ומאמרים חשובים שהוא כתב שהם מוכרים ומפורסמים גם היום, כגון: Compendium der höheren Analysis (1862) ו- Übungsbuch zum Studium der höheren Analysis.
בודוצ'נוסט פודגוריצה (כדורגל)
מועדון הכדורגל בודוצ'נוסט פודגוריצה (במונטנגרית: Fudbalski Klub Budućnost Podgorica) הוא מועדון כדורגל מונטנגרי מהעיר פודגוריצה, המשחק בליגת העל של מונטנגרו. אצטדיון הבית של הקבוצה הוא אצטדיון פודגוריצה סיטי בעיר, המכיל כ-17,000 מקומות ישיבה.
המועדון נוסד ב-1925, והחל לשחק בליגת העל היוגוסלבית בעונת . בודוצ'נוסט הייתה מהמשתתפות הראשונות בליגת העל של מונטנגרו עם הקמתה בעונת , ומאז זכתה להצלחה עם ארבע אליפויות ושני גביעים.
היסטוריה.
בודוצ'נוסט פודגוריצה הוקמה בשנת 1925. בשנותיה הראשונות שיחקה הקבוצה בליגות אזוריות שונות במונטנגרו, כשזו הייתה עוד חלק מממלכת יוגוסלביה.
בתום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945, חנכה הקבוצה את אצטדיון פודגוריצה סיטי, אצטדיון הבית החדש של הקבוצה. שנה אחר כך הייתה הקבוצה לנציגה הראשונה של הרפובליקה הסוציאליסטית של מונטנגרו בליגת העל היוגוסלבית, הליגה הבכירה ברפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. הקבוצה פעלה במשך שנים תחת השם "בודוצ'נוסט טיטוגרד", כאשר שם העיר בה פעלה הוחלף. תחת שם זה הגיעה הקבוצה פעמיים להישג השיא שלה בעידן היוגוסלבי - העפלה לגמר הגביע היוגוסלבי, אך בשני המקרים כשלה להשיג את התואר, לאחר שהפסידה ב-1965 לדינמו זאגרב בתוצאה 1–2 (בעונה בה שיחקה בליגת המשנה), וב-1977 הפסידה 0–2 לאחר הארכה להיידוק ספליט.
בעונת הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה בזירה הבינלאומית, כשהעפילה לגמר גביע הבלקנים. בודוצ'נוסט הדיחה בדרך את טירנה האלבנית ואת גלאטסראיי הטורקית, אך הפסידה בגמר 0–1 בהארכה לאינטר סיביו הרומנית והחמיצה את ההזדמנות לזכות בתואר. ב-1992, עם החזרת שמה של העיר טיטוגרד לפודגוריצה, חזרה הקבוצה להיקרא "בודוצ'נוסט פודגוריצה". תחת השם החדש, השתתפה הקבוצה בעונת לראשונה במפעל רשמי של אופ"א, ושיחקה בגביע האינטרטוטו. כעשור אחר כך, במהדורת של אותו המפעל, רשמה הקבוצה את אחד מניצחונותיה הגדולים, כשגברה על דפורטיבו לה קורוניה הספרדית בתוצאה 1–2.