מייקל הארט טען שאם בני האדם יתפשטו אי פעם למערכות פלנטריות אחרות, הסבירות האמיתית למלחמה בין-כוכבית תהיה נמוכה בשל המרחקים העצומים (ומכאן זמני הנסיעה הכרוכים בכך) - מלחמה בין-כוכבית תדרוש השקעה גדולה הרבה יותר של זמן ומשאבים לעומת מלחמות בתוך כוכבי הלכת. לעומתו, רוברט פרייטאס טען כי ההוצאה האנרגטית הנדרשת למלחמה בין כוכבית תהיה טריוויאלית מנקודת מבט של תרבות סוג II או סוג III בסולם קרדשב.
מלחמה בין כוכבית בסיפורת.
ההתייחסויות הבדיוניות המוקדמות עוסקות במלחמה בין-פלנטרית, ולא במלחמה בין-כוכבית (למשל הרומן "מלחמת העולמות" מאת הרברט ג'ורג' ולס משנת 1898). כאשר מאמינים כי כוכבי הלכת האחרים של מערכת השמש נטולי חיים אינטליגנטים, כותבי מדע בדיוני בדרך כלל מעריכים צורה כלשהי של מנוע מהיר יותר ממהירות האור על מנת להקל על מלחמה בין כוכבית. סופרים כמו לארי ניבן פיתחו עימות בין-כוכבי סביר המבוסס על קולוניזציה אנושית של חגורת אסטרואידים וכוכבי הלכת החיצוניים באמצעות טכנולוגיות המשתמשות בחוקי הפיזיקה.
Satellite
Satellite (בעברית: לוויין) הוא השיר שייצג את גרמניה באירוויזיון 2010, והזוכה באותה תחרות. השיר נכתב על ידי ג'וליה פרוסט האמריקאית וג'ון גורדון הדני ובוצע על ידי הזמרת לנה מאייר-לנדרוט.
השיר לא השתתף בחצי הגמר (גרמניה היא אחת מחמש המדינות הגדולות באירוויזיון ולכן היא לא משתתפת בחצי הגמר), ובגמר התמודדה לנה כשהיא מופיעה בתור שיר מספר 22.
בגמר התחרות קיבל השיר 246 נקודות (לפי שיטת חלוקת הנקודות המשקללת את הצבעת הקהל והצבעת השופטים על פי יחס של 50% לכל צורת ניקוד) והביא לגרמניה את הניצחון השני בתולדותיה. השיר קיבל 187 נקודות מהשופטים ו-243 נקודות מהקהל.
בגמר קיבל השיר 9 פעמים 12 נקודות: מדנמרק, מאסטוניה, מפינלנד, מלטביה, מנורווגיה, מסלובקיה, מספרד, משוודיה ומשווייץ.
קסדת M1
קסדת M1 (באנגלית: M1 Helmet), המוכרת בישראל כקסדת פלדה, היא קסדה צבאית, שפותחה ונכנסה לשירות הכוחות המזוינים של ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה.
הקסדה נותרה בשירות בארצות הברית עד לשנות ה-80 כאשר הוחלפה בהדרגה על ידי קסדת הקוולאר ה-PASGT. מדינות רבות סביב העולם אימצו את קסדת ה-M1 או פיתחו קסדות בעיצוב דומה והיא הייתה נפוצה מאוד במחצית השנייה של המאה ה-20. בישראל ה-M1 (שהייתה ידועה בשם "קסדת פלדה", או בר"ת "קפל"ד") הייתה קסדת השירות העיקרית החל מקום המדינה ועד שהוחלפה בהדרגה על ידי קסדות קוולאר (קפלס"ט) תוצרת ישראל החל מסוף שנות ה-70, ונותרה בשימוש מסוים של כוחות מילואים לפחות עד מלחמת לבנון השנייה ב-2006.
שירות.
קסדת ה-M1 פותחה בארצות הברית כמחליפה לקסדת ה-M1917 (קסדת "קלי") המיושנת, אשר שירתה את הכוחות האמריקאים ממלחמת העולם הראשונה והתבססה על העיצוב הבריטי (קסדת ברודי). ה-M1917 פותחה כדי לספק הגנה על הראש מפני רסיסים ופגיעות בחלק העליון של הראש, בעיקר בלחימה סטטית יותר או בשירות בחפירות. המשימה לעיצוב קסדה מודרנית המתאימה לשדה קרב דינמי ומספקת הגנה יותר מקיפה, הוטלה על מייג'ור הרולד סינדנהאם, אשר ביצע ניסויים מקיפים ובחן מספר עיצובים עד שנבחרה קסדת ה-M1.
קסדה זו הורכבה משני חלקים; קסדת הפלדה עצמה שעוצבה בתצורה קעורה סביב הראש כולל הגנה לאוזניים ולעורף, וחלק פנימי העשוי סיבי פלסטיק אשר סיפק שכבת בידוד מהפלדה החיצונית. הקסדה כללה רצועות עור (בהמשך בד) להידוק הקסדה לסנטר וקצוות הקסדה קומרו כלפי חוץ. חלק הפלדה החיצוני לא היה מתאים לחבישה ללא חלק הפלסטיק הפנימי, בעוד שהיה ניתן לחבוש את החלק הפנימי בתור כובע קשיח ששימש בין היתר מדריכי קליעה, שוטרים צבאיים או לטקסים. הקסדה הייתה בעומק 18 ס"מ וברוחב של 24 ס"מ, עובייה היה 3 מ"מ והדגם המקורי שקל סך הכל 1.29 ק"ג.
לאורך המלחמה מספר שינויים והתאמות נעשו לקסדה כדי לשמש יחידות ומקצועות שונים, בהם קסדת ה-M1C שכללה רצועת סנטר מותאמת לכוחות מוצנחים ושימשה את הצנחנים האמריקאים ב, ה-M2 שהייתה גרסה מאוחרת יותר המותאמת לצנחנים וה-M3 שכלל מיגון צד נוסף לשימוש בין היתר של צוותי נ"מ. במהלך המלחמה יוצרו 22 מיליון קסדות M1 ולאחר המלחמה נעשו שינוים קלים בעיקר לחלק הפנימי ורצועות הקסדה, בשנות ה-60 יוצרו עוד כמיליון קסדות מדגם M1966 לשימוש הכוחות במלחמת וייטנאם. דגם הקסדה המשמעותי האחרון היה דגם M1973 שכלל רצועות ניילון עבות ותופסנים להידוק החלק הפנימי לקסדה החיצונית, דגם זה נותר בשירות סדיר עד שהוחלף בהדרגה במהלך שנות ה-80 על ידי קסדת הקוולאר PASGT.
"קסדת הפלדה" בשירות צה"ל.
לישראל הגיעו כמויות קטנות של קסדות M1 סביב מלחמת העצמאות, אך בתקופה זו הקסדות העיקריות בשימוש כוחות צה"ל היו בריטיות, רק בתחילת שנות ה-50 סופקו לישראל מספרים גדולים של קסדות פלדה מעודפי מלחמת העולם השנייה. גם בישראל הייתה עדיפות לקסדת ה-M1 על פני העיצוב הבריטי, ובהדרגה הקסדות הבריטיות הוצאו משירות (אם כי עדין נותרו בשירות מספר יחידות מילואים ותותחנים אפילו ערב מלחמת יום הכיפורים).
קסדת ה-M1 הייתה קסדת השירות הסדירה של כוחות צה"ל במשך כשלושה עשורים עד שהוחלפה בהדרגה על ידי קסדת קוולר (קפלס"ט), תוצרת ישראלית, החל משנת 1976. לאורך שירותה בצה"ל עברה הקסדה שינויים מקומיים, התאמות ותוספות בעיקר בחלק פנימי והרצועות, זאת כדי להתאימה לצרכים של כוחות צה"ל. היחידות הלוחמות השונות מהכלל היו כוחות הצנחנים שהמשיכו לעשות שימוש בקסדת הצנחנים הבריטית מימי מלחמת העולם השנייה שנחשבה בידי החיילים לנוחה יותר ועוצבה במיוחד לכוחות מוצנחים עם רצועות מתאימות לצניחה.
סוכן חשאי (סדרת טלוויזיה בריטית)
סוכן חשאי (באנגלית: Intelligence) היא קומדיית מצבים טלוויזיונית בריטית שיצר ניק מוחמד ובכיכובו של דייוויד שווימר.
בפברואר 2020 פורסם שרשת Sky הזמינה לסדרה עונה נוספת. בישראל הסדרה משודרת ב-Yes TV Comedy וב-Yes VOD.
עלילה.
סוכן NSA (דייוויד שווימר) ממונה כמקשר ביחידת פשעי הסייבר במטה התקשורת הממשלתי בבריטניה. במהרה נוצר סכסוך בינו לבין מפקדת היחידה בשל סגנונו החצוף ונטייתו לנסות להשתלט על היחידה.
שידור.
הסדרה משודרת בבריטניה בערוץ Sky One, וזמינה בארצות הברית ב-Peacock.
קסטנבאום
קסטנבאום או קסטנבוים הוא שם משפחה גרמני, יהודי וישראלי שמקורו מגרמנית ומשמעותו "עץ ערמונים". בגרמנית שם המשפחה נכתב Kestenbaum.
קסטנבוים
מתיו פריאור
מתיו פריאור (באנגלית: Matt Pryor; נולד ב-28 באפריל 1978) הוא זמר וגיטריסט אמריקאי.
ביוגרפיה.
מתיו פריאור נולד ב-28 באפריל 1978 בקנזס. הוא התחיל לנגן בלהקה באזור קנזס סיטי בשנת 1994. באותה תקופה הוא פגש מספר מוזיקאים מהאזור וביחד הם הקימו להקת The Get Up Kids בשנת 1995. האלבום שהם הוציאו בשנת 1999 Something to Write Home About זכה להצלחה.
במקביל להשתתפות בלהקה מתיו פריאור התחיל להוציא שירים תחת פרויקט דה ניו אמסטרדמס, בו השתתפו גם חלק מחברי הלהקה, לאחר פירוקה הוא התרכז בעיקר בפרויקט זה. בשנת 2008 סוכם על סגירת הפרויקט. מאז מתיו פריאור מתרכז בקריירת סולו.
בשנת 2009, לקראת עשור מהוצאת האלבום הראשון, הלהקה The Get Up Kids התחברה מחדש והוציא אלבום חדש.
בשנת 2011 מתיו פריאור הוציא את האלבום סולו השני May Day. באותה שנה הוא היה בין מקימי הלהקה Lasorda שהקליטה כמה שירים והוציאה אלבום בשנת 2012.
לאחר פירוק Lasorda מתיו פריאור הוציא מספר אלבומים נוספים. בסך הכל הוא הוציא כ-20 אלבומים במסגרות שונות.
יצחק לייפר
אתחול
וויקובסקי ראיון
סדקים
נמל התעופה ורנה
נמל התעופה ורנה (בבולגרית: Летище Варна, באנגלית: Varna Airport) הוא נמל התעופה השלישי בגודלו בבולגריה (אחרי נמל התעופה סופיה ונמל התעופה בורגס) וממוקם כי 10 קילומטרים ממרכז העיר ורנה שלחופי הים השחור.
נמל התעופה משרת את העיר ורנה, ואת אזור צפון מזרח בולגריה.
מתקני הנמל.
בנמל קיימים שלושה טרמינלים ומסלול המראה/נחיתה יחיד.
בולגריאן אייר צ'רטר
אוברוצ'בסקי ראיון
אתחול (מחשב)
אסטפולד
חיי שחורים חשובים
שריפות היער באוקראינה (2020)
מורשה להיפנוט
בית העלמין של גוש קטיף
בית העלמין של גוש קטיף היה בית עלמין ששכן בסמוך לנווה דקלים ושימש את המתים של גוש קטיף, בבית העלמין היו כ-48 קברים.
היסטוריה.
בית העלמין הוקם ב-1992, והנקבר הראשון בו היה ילד מהישוב נצר חזני שנפטר. לאחריו נקבר בו הרב שמעון בירן ב-27 במאי 1992. מאז הוא שימש לקבורה של מתיישבים מגוש קטיף.
במאי 2005 לאחר פרסום תוכנית ההתנתקות הועלה לראשונה העניין של העתקת הקברים שנמצאו בגוש קטיף שברצועת עזה. חברת קדישא תמכה בהעברתם מחשש כי הפלסטינים שיגרו באזור יחללו את הקברים ותהיה סכנה לכבוד המת.
עוד באותו החודש בעת ציון יום הזיכרון לחללי צה"ל ונפגעי פעולת האיבה ציון בפעם האחרונה יום הזיכרון בבית העלמין של הגוש, בבית הקברות היה כאמור כ-48 קברים בהם היו כ-3 קברים של חיילים וכן קבר של גדעון ריבלין, אזרח עובד צה"ל, שנהרג במורג וזכה להיקבר בליווי הלוויה צבאית. מלבדם יש במקום כ-6 קברים לאנשים שנהרגו בפעולות טרור באינתיפאדה השנייה. טקס ציון במקום בהשתתפות אישים בכירים שנשאו דברים, בהם היו מפקד אוגדת עזה, תת-אלוף אביב כוכבי (לימים הרמטכ"ל), הרב יגאל קמינצקי, רבה של גוש קטיף ואף חבר הכנסת ממפלגת ציונות דתית לאומית מתחדשת, אפי איתם.
תוכנית ההתנתקות.