לוסי איוב (בערבית: لوسي أيوب; נולדה ב-21 ביוני 1992) היא מנחת טלוויזיה, דיגיטל ורדיו ישראלית ממוצא יהודי וערבי. בתאגיד השידור הישראלי, הנחתה, בין היתר, את אירוויזיון 2019 שנערך בתל אביב. הנחתה את תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12.
באירוויזיון 2018 ובאירוויזיון 2021 הגישה איוב את הניקוד של ישראל באירוויזיון.
ביוגרפיה.
איוב נולדה בשכונת הדר הכרמל שבחיפה, לאב ערבי-נוצרי ולאם יהודייה בת לניצולי שואה שהתנצרה לפני נישואיה. איוב הוטבלה בכנסייה. אביה, מרון איוב, עובד בטחנת קמח, ואמה מיכל (לבית שטיר) עובדת כמזכירה במשרד עורכי דין. יש לה אח ושלוש אחיות.
איוב הייתה בצופים. למדה בתיכון הערבי-קתולי "נזירות כרמלית" ("בית ספר תיכון איטלקי") בחיפה. כמו כן, למדה גם שיעורי מוזיקה ופיתוח קול.
כמי שרשומה כיהודייה לפי נתוני מרשם האוכלוסין, היא גויסה לצה"ל ושירתה כמדריכת סימולטור בחיל האוויר.
ב-2016 החלה ללמוד ב שבאוניברסיטת תל אביב.
ב-2016 פרסמה מספר קטעי ספוקן וורד שלה במסגרת תחרות "פואטרי סלאם ישראל". באותה שנה הצטרפה לחטיבת הדיגיטל של תאגיד השידור הישראלי והחלה לכתוב ולהגיש סרטונים אינפורמטיביים שבמקור יועדו לערוץ היוטיוב של תאגיד כאן, אולם בהמשך החלו להיות מוקרנים כתשדירים בין התוכניות בכאן 11.
ב-2017 הקריאה עם רואי רביצקי בבית הנשיא שיר תגובה לנאום השבטים של הנשיא ראובן ריבלין לכבוד השקת התוכנית "תקווה ישראלית". בהמשך אותה שנה, הנחתה תוכנית תרבות שבועית לצדו של נעם סמל, בתחנת הרדיו "כאן ב", ושימשה חלק מצוות המנחות של התוכנית היומית "מועדון תרבות" בערוץ כאן 11, לצדן של שפרה קורנפלד, אסתר רדא ודפנה לוסטיג. חרף ביטול התוכנית, עלה בידה לזכות בטקס פרסי הטלוויזיה 2017 (שנערך ב-2018) בקטגוריה "תוכנית התרבות הטובה ביותר".
היא שיחקה את בת הזוג בווידאו קליפ לשיר "כל הזמן הזה" של רביד (נצ'י נצ') פלוטניק.
איוב נבחרה על ידי תאגיד השידור הישראלי להגיש את תוצאות הניקוד הישראלי מאז אירוויזיון 2018, כשבאותה שנה היא עשתה זאת לראשונה בשלוש שפות: בעברית, באנגלית ובערבית; הדבר גרם להדים בתקשורת עקב מחאתה של שרת התרבות, מירי רגב על כך שאיוב כנציגה הישראלית מצד אחד לא הכריזה שהיא משדרת מירושלים (בירת ישראל) בשונה מהנוהג בשנים קודמות, ומצד שני כנציגת ישראל שוחחה בשידור חי עם כלל אירופה בערבית.
ב-2018 הנחתה את העצרת המרכזית לכבוד יום הזיכרון ליצחק רבין בתל אביב. בהמשך היא הנחתה את טקס הענקת פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2018, ששודר בכאן 11 במרץ 2019, לצד מיכאל הנגבי.
באירוויזיון 2019, שנערך במאי בתל אביב, הייתה איוב אחת מארבעת המנחים, לצד אסי עזר, ארז טל ובר רפאלי. לפני כן, בינואר, הנחתה לצד אסי עזר את משדר הגרלת חלוקת המדינות לחצאי הגמר.
ביולי 2019 הנחתה את ארוחת הערב הנשיאותית בישראל, כשהגיעה נשיאת קרואטיה לביקור בישראל. באוגוסט 2019 כיכבה על שער כתב העת "את".
ב-2020 איוב הגישה את תוכנית האירוח היומית "הלילה עם לוסי וגורי" בכאן 11, לצדו של גורי אלפי.
בנובמבר 2021 הודיעה על סיום עבודתה בתאגיד השידור הישראלי (כאן) - לטובת הנחיית תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12, עם זאת, איוב ממשיכה להנחות תוכניות בכאן 11. בסמוך למועד זה, הודיעה חברת האשראי MAX (לשעבר לאומי קארד) כי איוב תשמש כפרזנטורית החברה, לצידו של שחר חסון.
ב-2021 שיחקה את ענת בקומדיית המצבים "לבד בבית" בכאן חינוכית. החל מדצמבר 2021 מנחה איוב את השעשועון "המרדף" בכאן 11.
מפברואר 2022 ועד אפריל 2022 הנחתה את העונה השמינית של "רוקדים עם כוכבים" שלראשונה עברה להיות משודרת בקשת 12, למעט בתוכניות בהן הוחלפה באסי עזר ולאחר מכן באילנית לוי, עקב מחלה הקורונה בה לקתה איוב.
במקביל חזרה איוב לכאן 11 ומגישה לצד גורי אלפי את תוכנית הדוקו "בלי פאניקה!", הבודקת את היערכות מדינת ישראל לאסונות.
מיולי 2022 איוב משחקת בעונה הרביעית של הסדרה "פאודה". בסדרה היא מגלמת את דמותה של מאיה בנימין, קצינת משטרה ערבית-ישראלית הנשואה ליהודי, ביתו של משת"פ ואחותו של פעיל חזבאללה.
חיים אישיים.
לוסי נישאה לבן זוגה איתי בר ב-23 באוגוסט 2021. לאחר ארבע שנות זוגיות ומגורים משותפים בתל אביב.
ב-2016 בראיון ל"הארץ" סיפרה: "שלא יצא שאני מתנערת מערביותי או נכנעת לכיבוש. אם אתה כותב בערבית אתה פונה רק לאוכלוסייה הערבית, אבל אם אתה כותב בעברית אתה באופן מסוים פונה לכולם. [...] מבחינה תרבותית אני כן אוהבת את ההוויה הנוצרית. גדלתי במסגרת הזאת ואני נהנית לחגוג את החגים הנוצריים עם המשפחה. את החגים היהודיים אנחנו חוגגים עם סבתא והדודים".
נסיכות שוורצבורג-רודולשטדט
נסיכות שוורצבורג-רודולשטדט (גרמנית: Fürstentum Schwarzburg-Sondershausen), הייתה רוזנות שהוקמה בשנת 1552 בתחומי האימפריה הרומית הקדושה, ובשנת 1697 שודרגה למעמד של נסיכות, והתקיימה עד לאחר מלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה.
בשנת 1552 מת גינטר האחד עשר, רוזן שורצבורג, ובעקבות מותו חולקה רוזנות שוורצבורג בין ארבעת בניו: גינטר קיבל את רוזנות שוורצבורג-ארנסטדט, יוהאן גינטר קיבל את רוזנות שוורצבורג-זונדרסהאוזן, וילהלם קיבל את רוזנות שוורצבורג-פרנקנהאוזן, ואלברכט קיבל את רוזנות שוורצבורג-רודולשטדט.
בשנת 1599 נחתמה אמנת סטאדטילמר בין הענפים השונים של בית שוורצבורג, אולם אף לאחר מכן נמשכו הסכסוכים במשפחה, עד לחלוקת הרוזנות בשנת 1681 בין כריסטיאן וילהלם הראשון, רוזן שוורצבורג-זונדרסהאוזן לאנטון גינטר השני, רוזן שוורצבורג-זונדרסהאוזן-ארנסטדט. בשנת 1697 העניק לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לענפים השונים של בית שוורצבורג את התואר נסיך, אולם אלברט אנטון, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט לא נשא בתואר נסיך, ורק בנו לודוויג פרידריך הראשון, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט החל לשאת בתואר באופן רשמי בשנת 1711 לאחר ששילם 7,000 טאלרים לקופת הקיסרות.
בשנת 1807 הצטרפה הנסיכות לקונפדרציה של הריין, ולאחר מפלת נפוליאון הצטרפה בשנת 1815 לקונפדרציה הגרמנית. בשנת 1816 נתן פרידריך גינטר, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט חוקה לתושבי הנסיכות, ובשנת 1835 הצטרפה הנסיכות לצולפריין.
על אף הרפורמות שנערכו במדינה פרצו בשנת 1848 מרידות בנסיכות כחלק ממהפכות אביב העמים, וכתוצאה מכך נאלץ פרידריך גינטר, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט לתת חוקה חדשה לנסיכות, אולם בשנת 1854 היא שונתה מחדש לחוקה יותר שמרנית. בשנת 1866 שמרה הנסיכות על נייטרליות במלחמת אוסטריה–פרוסיה, ובשנת 1867 היא הצטרפה לקונפדרציה הצפון-גרמנית. בשנת 1870 לחמו כוחות הנסיכות לצד פרוסיה במלחמת צרפת–פרוסיה, ובשנת 1871 הצטרפה הנסיכות לאימפריה הגרמנית.
בשנת 1909 מת קרל גינטר, נסיך שוורצבורג-זונדרסהאוזן ללא ילדים, ובעקבות כך ירש את הנסיכות קרובו גינטר ויקטור, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט. ב-23 בנובמבר 1918 התפטר מתפקידו גינטר ויקטור, נסיך שוורצבורג, בעקבות המהפכה הגרמנית והתבוסה במלחמת העולם הראשונה.
לאחר מכן.
כאשר הנסיכות בוטלה, הפכה המדינה למדינה חופשית, שהתקיימה עד לשנת 1920, אז מוזגה לתוך תורינגיה.
רוזנות שוורצבורג-רודולשטדט
המדינה החופשית שוורצבורג-רודולשטאדט
המדינה החופשית שוורצבורג-רודולשטאדט (גרמנית: Freistaat Schwarzburg-Rudolstadt), הייתה מדינה קטנה ברפובליקת ויימאר, שהתקיימה תקופה קצרה עד למיזוגה במדינת תורינגיה.
היסטוריה.
ב-25 בנובמבר 1918 התפטר מתפקידו גינטר ויקטור, נסיך שוורצבורג, בעקבות המהפכה הגרמנית והתבוסה במלחמת העולם הראשונה. לאחר ביטול הדוכסות, הפכה המדינה למדינה חופשית ברפובליקת ויימאר. עד מהרה נבחרה ממשלה, ובדצמבר אותה שנה הגיעה הממשלה להסכם עם גינטר ויקטור על מסירת רוב נחלותיו לרשות המדינה, בעד לזכויות שימוש וציד ביערותיו ופנסיה שנתית שהובטחה לו.
בשנת 1920 הצטרפה המדינה למדינת תורינגיה, לאחר שפרלמנט המדינה הכריע בעד המהלך, ושלל הצטרפות לפרוסיה.
בית הקברות היהודי בביטולה
בית הקברות היהודי בביטולה (במקדונית: Еврејски гробишта во Битола) הוא בית קברות יהודי השוכן בעיר ביטולה בדרום-מערב מקדוניה הצפונית. בית העלמין הוקם ב-1497 והוא מהקדומים באזור הבלקנים. נכון לראשית 2018 אותרו בו 3,500 מצבות.
רקע היסטורי ותיאור האתר.
רקע היסטורי.
תיעוד לקהילה יהודית בעיר קיים לפחות מהמאה ה-12. בשלהי המאה ה-15 וראשית המאה ה-16 הגיעו לעיר מגורשי ספרד, ובהמשך מגורשי פורטוגל. בהגיעם נחלקו לשני קהלים מרכזיים: קהל אראגון וקהל פורטוגל בהתייחס למוצאם. ב-1497 הוקם בית העלמין. יצוין כי קביעה זו אינה נתמכת במקורות ראשוניים והיא נתונה במחלוקת. למרות מחלוקות הלכתיות בלתי פוסקות בין הקהלים, נושא הקבורה היה מוסדר, ונציגים משני הקהלים הועסקו כחופרי קברים וזה היה מקצועם לאורך השנים. בהמשך, ב-1626 הגיעו לעיר מהגרים אנוסים מפורטוגל והתקשו להיטמע בשתי הקהילות המרכזיות. המהגרים החדשים רצו להקים לעצמם חלקה נפרדת בבית העלמין ולחפור את הקברים בעצמם, והנושא עורר מחלוקת כבדה בתוך הקהלים השונים שהובאה להכרעת בית הדין השרעי בעיר, אשר פסק שיש להמשיך את מנהגי העבר, ואין לפגוע בחופרים שעוסקים בנושא שנים ארוכות.