• Alekseev, I.; Zverev, A.; Abakumov, E., Microbial Communities in Permafrost Soils of Larsemann Hills, Eastern Antarctica, Environmental Controls and Effect of Human Impact. Microorganisms 2020, 8, 1202
• Stüwe, Kurt &amp; Peer, Helmuth. (1989), Geology and structure of the Larsemann Hills area, Prydz Bay, East Antarctica, Australian Journal of Earth Sciences - AUST J EARTH SCI. 36. 219-241. https://doi.org/10.1080/08120098908729483
• Jessica O’Reilly, Tectonic History and Gondwanan Geopolitics in the Larsemann Hills, Antarctica Geology and structure of the Larsemann Hills area, Prydz Bay, East Antarctica, PoLAR Volume 34, Issue 2 November 2011 Pages 214-232 https://doi.org/10.1111/j.1555-2934.2011.01163.x
• J.S.Burgess, A.P.Spate, F.I.Norman, Environmental impacts of station development in the Larsemann Hills, Princess Elizabeth Land, Antarctica, Journal of Environmental Management Volume 36, Issue 4, December 1992, Pages 287-299 https://doi.org/10.1016/S0301-4797(08)80003-5
• Edward S. Grew, Christopher J. Carson, Andrew G. Christy and Steven D. Boger, Boron- and phosphate-rich rocks in the Larsemann Hills, Prydz Bay, East Antarctica: tectonic implications, Geological Society, London, Special Publications, 383, 73-94, 20 May 2013, https://doi.org/10.1144/SP383.8
המתקן לטיהור שפכים בבית לאהיא
המתקן לטיהור שפכים בבית לאהיא הוא מתקן לטיהור שפכים שנמצא בסמוך לבית לאהיא ומשמש את רוב תושבי צפון רצועת עזה.
היסטוריה.
ביוני 2000 פורסם דו"ח בו עלה כי רק כפחות מ-3% מהמפעלים ברשות הפלסטינית מטהרים את השפכים שלהם וזאת על אף שברשות היו באותה תקופה כ-8 מכוני טיהור (5 מהם ביהודה ושומרון וה-3 האחרים ברצועת עזה), על פי הנתונים שפורסמו במתקן הטיהור בבית לאהיא מנוצלים כ-70% מיכולת היצור של המתקן אך במתקן אחר, כדוגמת מתקן טיהור השפכים בג'נין מנצלים רק כ-15% מיכולת הייצור של המכון.
כבר באפריל 2013 שלח יו"ר רשות האנרגיה של הרשות הפלסטינית, עומר קיטנה מכתב למנכ"ל חברת החשמל, אלי גליקמן וביקש ממנו להרחיב את אספקת החשמל בעוד כ-10 מגה-וואט שימשו להפעלת המתקן בלבד, אך המכתב נותר ללא מענה.
בדצמבר 2013 פורסם בתקשורת הישראלית כי בעקבות התקלות במתקנים לטיהור שפכים ברצועה (והמתקן בבית לאהיא ביניהם) נגרם זיהום למים בצפון רצועת עזה (דבר אשר מתווסף למשבר המים שקיים ברצועה), דבר אשר גם מגיע לחופי של העיר הישראלית אשקלון ומזהם את המים באזור וזאת לאחר שהמשרד להגנת הסביבה הזמין בודקים מהמכון לחקר ימים ואגמים שניתחו מספר צילומי לוויין של אזור הרצועה והזיהום ומצאו מספר שפכים אשר מזיקים למים שיש באזור.
שנה לאחר מכן, פורסמו נתונים המצביעים על סכנה בריאותית שמתגלה ברצועה ובאזורה, בעקבות העובדה שישראל מסרבת להגדיל את אספקת החשמל לרצועה, המתקן נאלץ לפלוט כ-90 אלף מטרים מעוקבים של ביוב ובנוסף עליהם גם מי תהום מזוהמים שעושים את דרכם לים התיכון ומגיעים לאזור מתקן ההתפלה באשקלון, שהוא אחד ממתקני התפלה הגדולים ביותר בישראל.
ב-2017 הופסקה הפעילות של המתקן, וזמן רב נאלצו תושבי הרצועה להזרים את השפכים דרך נחל חנון שנמצא בסמוך למעבר ארז. על אף העובדה שהדבר מלווה בזיהום הקרקע נאלצת ישראל לקלוט את השפכים בעקבות חשש שהדבר יזהם את מי התהום של אקוויפר החוף, עם זאת הוחלט עד אשר ימצא פתרון קבע להקים מתקן שאיבה בסמוך לנחל שיישאב את השפכים ויוביל אותם בצינור אל קו הביוב שמשמש את קיבוץ ארז.
בינואר 2018 על אף ההסלמה בדרום והרעת היחסים בין ישראל לארגון הטרור החמאס, אשר שולט בעזה מאז ניצחונו בעימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה נחתם הסכם בין חברת החשמל ברצועת עזה לרשות המים הישראלית. בהסכם הובטח כי ישראל תספק חשמל עבור הפעלת המתקן במספר שלבים ובמהלך עבודות ההקמה הוכנסו גם כתשעה גנרטורים שיקלו על פעילות המתקן. לאחר שיחזור לפעילות מלאה המתקן יוכל לטפל בכ-36 אלף קוב שפכים שנשפכים ברצועת עזה מדי יום ובכך לתת מענה לכ-300 אלף מתושבי צפון הרצועה. בעזרת המתקן תשופר איכות התבואה החקלאית ברצועה. עלות הפרויקט היא כ-75 מיליון דולר שמומנו על ידי הבנק העולמי וועידת המדינות התורמות.
ביוני 2019 נמצא פתרון לבעיית הזיהום שגורם המתקן. הוועדה המרחבית לתכנון ובנייה נגב מערב החליטה כי יוקם קו ביוב שיוכל לקלוט באופן ישיר את השפכים של בית לאהיא ובית חאנון במתקן טיהור השפכים של שדרות.
קוד שפה
קוד שפה הוא קוד המקצה אותיות או מספרים כמזהים או מסווגים לשפות. ניתן להשתמש בקודים אלה לארגון אוספי ספרייה או הצגת מצגות נתונים, לבחירת הקיטלוג והתרגומים הנכונים במחשב וכייעוד קצרצר לצורות ארוכות יותר של שמות שפה. תוכניות קוד שפה מנסות לסווג את העולם המורכב של שפות אנושיות, ניבים וריאציות. רוב התוכניות עושות פשרות בין היותן כלליות לבין היותן שלמות מספיק כדי לתמוך בניבים ספציפיים. לדוגמה: "רוב האנשים במרכז יבשת אמריקה ובדרום אמריקה דוברים ספרדית וספרדית המדוברת למשל במקסיקו תהיה שונה במקצת מהספרדית המדוברת בפרו או במדינה אחרת שהיא דוברת את אותה השפה וזה בנוסף אל אזורים שונים בתוך מקסיקו בהם ישנם ניבים שונים ומבטאים שונים של ספרדית. ערכת קוד שפה עשויה לקבץ את כל אלה כ"ספרדית "לבחירת פריסת מקלדת, לרוב כ"ספרדית" לשימוש כללי, או להפריד כל ניב כדי לאפשר ניבים ספציפיים לאזור.
חוק שחקני בית
חוק שחקני בית הוא חוק של אופ"א שקובע שעל הקבוצות המשתתפות בטורנירים השונים של אופ"א לרשום 25 שחקנים שיורשו להשתתף בטורניר, ומתוכם לפחות 8 שחקנים צריכים להיות שחקנים מקומיים.
הגדרה והיסטוריה.
לקראת עונת 2006/2007 הוחלט באופ"א להחיל את חוק שחקני הבית על כלל המועדונים אשר נרשמים לטורנירי אופ"א. מכיוון שהחוק דרש מהקבוצות לשנות את סגליהן ניתן למועדונים שנתיים להתכונן אליו והוא נכנס לפועל החל מעונת 2008/2009.
לפי חוק זה חולקו השחקנים המקומיים לשתי קבוצות:
החוק קובע שכל מועדון הנרשם לטורניר המנוהל על ידי אופ"א נדרש לרשום 8 שחקנים מקומיים כאשר מתוכם לפחות 4 הם שחקני מועדון, כך שלא ניתן לרשום יותר מ-4 שחקני התאחדות.
לפי חוק זה אין הבדל בין שחקן בעל אזרחות מקומית להתאחדות בה הוא משחק ולשחקן זר.
חוק שחקני בית בליגה האנגלית.
במטרה לפתח שחקני כדורגל מקומיים באנגליה, החליטה התאחדות הכדורגל האנגלית להחיל גרסה משלהם של חוק שחקני הבית במסגרת הפרמייר ליג. לפי גרסה זו, החל מעונת 2010/2011 על כל קבוצה המשתתפת בפריימר ליג לרשום 8 שחקנים אשר היו רשומים כחלק ממועדון אנגלי או ויילסי במשך 3 עונות לפחות לפני גיל 21.
ב-2015 הציע יו"ר התאחדות הכדורגל האנגלית גרג דייק להחמיר עם החוק ולשנות אותו כך שמספר השחקנים המקומיים יגדל מ-8 ל-12, ומתוכם לפחות 2 שחקנים אשר גדלו במחלקת הנוער של המועדון עצמו ואף להוריד את הגיל המחושב מ-21 ל-18, אך הצעה זו נדחתה לאחר שדייק עזב את תפקידו ב-2016.
מפיץ על
מפיץ על (סופר-ספרדר; באנגלית: superspreader) הוא אורגניזם הנגוע במחלה ומידבק בצורה יוצאת דופן. בהקשר של מחלה המועברת בין בני אדם, מפיץ על הוא אדם הסביר יותר להדביק אחרים, בהשוואה לאדם נגוע טיפוסי. מפיצים כאלה נחשבים למדאיגים במיוחד באפידמיולוגיה.
מקרים מסוימים של הפצת-על תואמים את כלל 80-20, שעל פיו כ-20% מהאנשים הנגועים אחראים ל-80% מההעברות, אם כי עדיין ניתן לומר כי הפצת-העל מתרחשת כאשר מפיצי על מהווים אחוז גבוה יותר או נמוך יותר של העברות. במגפות עם אירועי הפצת-על (SSEV) כאלה, רוב האנשים מדביקים מעט דרך מגע שניוני באופן יחסי.
אירועי הפצת-על מעוצבים על ידי מספר גורמים, כולל ירידה בחסינות העדר, זיהומים נוזוקומיים, ארסיות (רמת האלימות), עומס נגיפי, אבחון שגוי, דינמיקה של זרימת האוויר, בעיות תפקודיות של המערכת החיסונית וזיהום משותף עם פתוגן אחר.
גורמים בהעברה.
מפיצי על זוהו כמי שמפרישים מספר פתוגנים גבוה מהרגיל בזמן שהם מידבקים. זה גורם למגעים שלהם להיחשף לעומסים נגיפיים/חיידקיים גבוהים יותר ממה שהיה נראה במגעים של אלה שאינם מפיצי על עם משך חשיפה זהה.
מספר התרבות בסיסי.
מספר ההתרבות הבסיסי R0 הוא המספר הממוצע של זיהומים משניים הנגרמים על ידי אדם מידבק טיפוסי באוכלוסייה רגישה לחלוטין. מספר ההתרבות הבסיסי מחושב על ידי הכפלת מספר המגעים הממוצע בהסתברות הממוצעת שאדם רגיש יידבק, מה שמכונה פוטנציאל ההתפזרות.
מספר התרבות פרטני.
מספר ההתרבות הפרטני מייצג את מספר ההדבקות המשניות שנגרמו על ידי אדם ספציפי בזמן שהאדם מידבק. יש אנשים שמספר ההתרבות הפרטני שלהם גבוה משמעותית מהממוצע והם ידועים כמפיצי על. באמצעות מעקב מגעים, אפידמיולוגים זיהו מפיצי על בחצבת, שחפת, אדמת, אבעבועות הקוף, אבעבועות שחורות, קדחת דימומית אבולה וסארס.
זיהומים משותפים עם פתוגנים אחרים.
מחקרים הראו כי גברים עם HIV בעלי זיהום משותף בלפחות מחלה מינית אחת אחרת, כגון זיבה, הפטיטיס C ונגיף הרפס סימפלקס 2, סובלים משיעור HIV גבוה יותר מאשר גברים ללא זיהום משותף. על פי החישובים, שיעור ההתפזרות הזה היה קיים גם אצל גברים עם עומסים נגיפיים הדומים ל-HIV. לאחר סיום הטיפול בזיהום משותף, שיעור התפזרות ה-HIV חוזר לרמות דומות לשל גברים ללא זיהום משותף.
היעדר חסינות עדר.