פתרונות בתחום הפורנזיקה הדיגיטלית.
UFED InField.
המערכת מאפשרת לכוחות הצלה לאסוף ראיות דיגיטליות אמינות לצורכי זיהוי פלילי בכל מקום ובזמן אמת. אחרי הכשרה מינימלית, משתמשים מורשים יקבלו גישה מהירה ואפשרות למיון ראיות דיגיטליות - בניידת או בתחנת המשטרה – במטרה לשפר את מהלך ניהול החקירה ולהפחית את העומס על מעבדת המחקר של רשות האכיפה.
מערכת ניהול מרכזית (CMS).
פתרון זה נועד להקל על תהליך ניהול ובקרה על כלי מז"פ בשטח, וגם מסייע לצמצם את העלויות הכספיות באמצעות גישה מרחוק למכשירים ומערכות המעורבים בחקירה. כמו כן, מערכת זו מעדכנת את כל הגרסאות האחרונות, ההגדרות וההרשאות על מנת לשמור על שלמות הנתונים הנאספים על ידי מז"פ.
פורנזיקה דיגיטלית.
שירותי גישה ושליפה מתקדמים.
יכולות הגישה והשליפה המתקדמות ביותר בעולם מאפשרות שחזור של כל הראיות הדיגיטליות. הודות לפיתוחים הטכנולוגיים החדשניים והמחקר המקיף, סלברייט מצליחה לגשת אל הנתונים למרות מנגנוני ההצפנה המתוחכמים ביותר ברוב הדגמים האחרונים של Apple iOS, Samsung Android ו-Huawei.
מערכת לניתוח מידע UFED Ultimate/Physical Analyzer.
מגוון כלים מתקדמים ומקיפים לגישה, שליפה ופענוח נתונים ממכשירים ניידים, המאפשרים למשתמשים לבחון לעומק נתונים לוגיים ופיזיים הנשלפים מהמכשירים ולמצוא ראיות דיגיטליות מכריעות, לשתף נתונים שהתגלו ולעבוד בשיתוף פעולה עם צוות החוקרים.
מערכת לניתוח מידע מבוסס-ענן UFED Cloud Analyzer.
שימוש בתהליכים אוטומטיים אמינים לזיהוי פלילי בהתאם לחוק ולגבולות המוגדרים מראש. משתמשים מורשים יכולים לשלוף, לשמור ולנתח מקורות גלויים, מידע פרטי מרשתות חברתיות ותכנים אחרים המצויים בענן במטרה למצוא קצוות חקירה חדשים ולקדם את החקירה.
ניתוח מידע דיגיטלי.
מערכות Analytics Desktop ו-Analytics Enterprise.
הפתרונות החדשניים ופורצי דרך אלה מאפשרים לצוותי חקירה להפוך את כל הנתונים הבלתי ידועים לידועים באמצעות אלגוריתמים ייחודיים של למידת מכונה המיועדים לניתוח טקסטים, וידאו ותמונות. הכלים האנליטיים המתקדמים תורמים לקידום חקירות, ומסייעים לזהות מהר יותר את הראיות הדיגיטליות המכריעות.
דליפת נתונים.
ב-12 בינואר 2017 סלברייט מסרה כי האקר לא ידוע השיג 900 גיגה בייט של נתונים סודיים משרתים של החברה. הנתונים האלה כללו שמות משתמשים וססמאות עבור כניסה למסדי נתונים של סלברייט הקשורים לדומיין my.cellebrite, וככל הנראה הכילו גם קובצי ראיות מטלפונים ניידים שהוחרמו וגם לוגים ממכשירי סלברייט. הפריצה הראתה שסלברייט מכרה את הטכנולוגיה שלה למדינות שידועות בפגיעה בזכויות אדם, כגון רוסיה, טורקיה ואיחוד האמירויות הערביות.
פרשת סיגנל.
בדצמבר 2020 פרסמה החברה פוסט בבלוג שלה לפיו היא הצליחה לפרוץ את ההצפנה של אפליקציית המסרים המיידיים המאובטחת סיגנל. לאחר בדיקה של מומחים, הפוסט שונה וחלק גדול מהנכתב בו הוסר. לאחר הפרשה פורסמה באתר של סיגנל רשימה של ליקויי אבטחה וחשד לפעילות לא-חוקית במוצריה של סלברייט, שלא זכו לתגובה, פרט להצהרה כללית כי החברה "דואגת לשלמות נתוני המשתמש, ושומרת על אבטחת מוצריה ברמה הנכונה".
הפרשה "זיכתה" את חברת סלברייט בפרס הקטגוריה "תגובת היצרן העלובה ביותר" של השנתיים, אירוע בולט שבו המשתתפים חושפים את הפגיעות והפגמים האבסורדיים ביותר בתחומי אבטחת מידע.
בתרבות הפופולרית.
טכנולוגיית הדגל של סלברייט, מערכת לשליפת נתונים לזיהוי פלילי (UFED) כיכבה בעונה השנייה של סדרת דרמת הפשע של רשת BBC, "החטא הקדמון" (The Fall), אשר עסקה בתחום הזיהוי הפלילי הדיגיטלי והאופן שבו הוא מסייע בפתרון הפשעים.
תחמס אמריקאי
תחמס אמריקאי (שם מדעי: Chordeiles minor) הוא מין עוף לילי ממשפחת התחמסיים החי בכל רחבי אמריקה הצפונית, ובחורף נודד דרומה לעבר קו המשווה ואף לאמריקה הדרומית.
מאפיינים.
התחמס מגיע לאורך 22–25 ס"מ, למוטת כנפיים של 51–61 ס"מ ולמשקל 55–98 גרם. הוא בעל פלומה עבה אפורה מנוקדת בשחור המעניקה לו הסוואה יעילה בין גזעי העצים. תוחלת חייו מגיעה ל-4–5 שנים בטבע.
לתחמס ראש גדול עם מקור קטן, אך לסת רחבה. הוא בעל עיניים גדולות בעלי תאורת לילה. הכנפיים מחודדות והזנב מפוצל בקצהו. מין זה הוא היחידי במשפחתו החי בחלקים הצפוניים של אמריקה הצפונית, ובחורפים הוא נודד דרומה עד לקו המשווה ואף לאמריקה הדרומית.
התחמסים חיים בכל מקום חיות לרבות ביערות, ביצות, ערבות, פרריות, סוואנות ואף במדבריות ובקרבת החוף. להקות של תחמסים מעופפים יחדיו מעל הערים כאשר יש שפע של חרקים. השערת העבר כי התחמסים נוהגים להיכנס לתרדמת חורף התבררה כשגויה.
מיון.
לתחמס תשעה תת-מינים:
עדנה לומסקי-פדר
עֶדְנָה לוֹמְסְקִי-פֶדֶר (נולדה ב-23 בפברואר 1953) היא מרצה וחוקרת ישראלית, פרופסור מן המניין במחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ובבית הספר לחינוך באוניברסיטה העברית. תחומי התמחותה העיקריים הם: צבא ומלחמה מנקודת מבט תרבותית, צבא ומגדר, זהות לאומית בהקשר ישראלי, סיפורי חיים, זיכרון ואירועים אוטוביוגרפיים, זהות והגירה, מעבר לבגרות ובוגרים צעירים במודרניות המאוחרת וטקסים בבית ספר.
ביוגרפיה.
עדנה לומסקי-פדר גדלה בחיפה. לאחר שירותה הצבאי עברה להתגורר בירושלים ולמדה את שלושת תאריה באוניברסיטה העברית. בשנת 1976 סיימה בהצטיינות את לימודי התואר הראשון במחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ובחוג לגאוגרפיה. בשנת 1986 סיימה בהצטיינות את התואר השני במחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה. בשנת 1994 הגישה את עבודת הדוקטורט בהנחיית פרופ' ראובן כהנא ופרופ' יורם בילו, בנושא: "דפוסי השתתפות במלחמה והשפעתם על תפיסת המלחמה ותפיסת מהלך החיים: ניתוח המקרה של "בוגרי" מלחמת יום כיפור".
בשנת 1996 מונתה למרצה בבית הספר לחינוך באוניברסיטה העברית, בשנת 2003 קודמה לדרגת מרצה בכירה, בשנת 2010 קודמה לדרגת פרופ' חבר במחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובי״ס לחינוך ובשנת 2016 לפרופסור מן המניין. החל משנת 2000 מילאה תפקידים מגוונים בבית הספר לחינוך, עמדה בראש התוכנית לסוציולוגיה של החינוך, הייתה חברה בוועדות מחקר ופיתוח ועמדה בראש הוועדה לתלמידי דוקטורט.
לומסקי-פדר נטלה חלק בקבוצות מחקר מגוונות ובתפקידים אקדמיים שונים. בין השנים 2003–2006 עמדה בראש קבוצת המחקר "הגירה וזהות" יחד עם תמר רפופורט במכון ון ליר. בין השנים 2005–2007 הייתה חברה בקבוצת המחקר "הצבא הישראלי", ובין השנים 2006–2008 הייתה חברה בקבוצת המחקר "השיח התרפויטי בישראל", גם הוא במכון ון ליר.
בין השנים 2006–2009 הייתה חברה בוועד המנהל של האגודה הסוציולוגית הישראלית ובוועדת הפרס למצוינות בכתיבת עבודת מאסטר. היא לקחה חלק בקבוצת המחקר "מגדר ופוליטיקה", במכון ון ליר בין השנים 2009–2011, והחל משנת 2011 משמשת כחברה בוועדה האקדמית של סדרת אשכולות בהוצאת מאגנס.
לומסקי-פדר הייתה חברה באגודות מקצועיות רבות: האגודה הסוציולוגית האירופית, באגודה האמריקאית לסוציולוגיה, באגודה האמריקנית לאנתרופולוגיה, באגודה הסוציולוגית הישראלית, באגודה הישראלית לאנתרופולוגיה, ואגודה הישראלית ללימודי ישראל.
מחקריה.
עדנה לומסקי-פדר היא סוציולוגית איכותנית ומתעניינת בקשרים בין סוכנים לחברה כפי שהם באים לידי ביטוי באמצעות יחסי הגומלין בין זהות אישית וקולקטיבית, ביוגרפיה פרטית וחברתית וזיכרון אישי ולאומי. תחומי התמחותה העיקריים הם: מעבר לבגרות, צבא ומלחמה, זיכרון ולאומיות, עלייה וזהות, סיפורי חיים ומחקר נרטיבי, מתודולוגיות איכותניות.
צבא וחברה.
בשנת 1998 פרסמה את הספר "כאילו לא הייתה מלחמה: תפיסת המלחמה בסיפורי חיים של גברים ישראלים", המבוסס על הדוקטורט שלה. הספר מעורר שאלות ביחס ל'מיליטריזם הישראלי' מנקודת מבט של חוויית היחיד. בספר מנתחת לומסקי-פדר סיפורי חיים של גברים ישראלים בשלהי שנות השלושים לחייהם שהשתתפו במלחמת יום הכיפורים, ובוחנת את האופן שבו הם תופסים את חוויית המלחמה ואת המשמעות שהם מקנים לה בסיפור חייהם במהלך השנים. הממצא המרכזי העולה מתוך הספר הוא כי בניגוד להנחות הרווחות במחקרים על חיילים משוחררים, הגבר הישראלי אינו רואה במלחמה חוויה משברית. אמנם המלחמה היא בעבורו אירוע משמעותי, אך הוא משלב אותה במסלול החיים שלו – 'מנרמל' אותה בלשון הספר – בלי שיזהה השפעות כבדות שלה על מעשיו או על תודעתו.
בשנת 2018 כתבה יחד עם אורנה ששון-לוי מהמחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה באוניברסיטת בר-אילן את הספר Women soldiers and citizenship in Israel: gendered encounters with the State". בספר זה הן מבקשות לחקור את המשמעויות המגוונות והמשתנות שהנשים הישראליות מייחסות לשירותן הצבאי, על ידי ניתוח סיפורי חיים ועדויות של למעלה מ-120 נשים. הספר בודק כיצד עמדות אתניות מגדריות של נשים מעצבות את חוויות השירות הצבאי שלהן, כיצד מעצבים תפקידים צבאיים את המודעות המגדרית של נשים ואת תפיסותיהן בנוגע לאזרחות וכיצד עמדותיהן הספציפיות של נשים בצבא מעצבות את המודעות שלהן לתגובה של המדינה.
סוציולוגיה של הגירה ומהגרים.
בשנת 2010 ערכה יחד עם תמר רפופורט את הספר "נראות בהגירה: גוף, מבט, ייצוג". הספר מציע מסגרת מושגית חדשה לחקר ההגירה בכלל וה"שיבה הביתה" האתנו-לאומית בפרט. הספר מכנס מגוון מאמרים של חוקרים מתחומי ידע שונים, הדנים בייצוגים התרבותיים והפוליטיים של תהליך התמקמותם של קבוצות מהגרים שונות (רוסים, קווקזים, אתיופים ומהגרי עבודה) בחברה הישראלית.