ערכים היכולים להרכיב את המותג "אביב גפן" הם "בוטות", "מרדנות", "מלנכוליות". להבדיל, הזמר יכול להיות ממוצב כזמר רוק (על סקאלת סגנונות מוזיקה), כאמן יוצר (על סקאלת תחומי העיסוק במוזיקה), כאליל נוער (בסקאלה סוציולוגית) או כ"ילד הרע של המוזיקה הישראלית".
תהליך מיצוב.
בסופו של תהליך מיצוב נרצה לקשר בין המותג לבין הגדרה, ביטוי או אפילו מילה אשר יתארו את המותג בצורה הטובה ביותר. זאת ניתן לעשות בשלבים הבאים:
מיצוב: החלק התקשורתי של הבידול: הדרך שבה צרכנים תופסים את המותג, המיקום שתופס המותג במוחם של הצרכנים, ביחס למתחריו.
אתרונגאיוס
אתרונגאיוס (ביוונית: Αθρογγαίος, אַתְּרוֹנְגַיוֹס או אתרו֗נגֶס; המחצית השנייה של המאה ה-1 לפנה"ס) היה רועה יהודי שביקש לעורר מרד כנגד בית הורדוס והרומאים לאחר מותו של המלך הורדוס.
תופעת המרדנות האידאולוגית.
תקופת שלטונו של המלך הורדוס הייתה מלווה בניסיונות מרדנות של קנאים יהודים, וזו התמידה גם לאחר מותו. אותם קנאים, חדורי שנאה כנגד הרומאים ומשתפי הפעולה עימם, מונעים על ידי תוצאות המצב הכלכלי והחברתי הבעייתי, רוויים בפרטנזיות אישיות של שלטון ושררה וחלקם מוטמעים ברעיונות משיחיים-גאולתיים, ביקשו לנצל נסיבות היסטוריות נוחות כדי לממש את תוכניותיהם.
רקע היסטורי ואידאולוגי.
יוסף בן מתתיהו מציין כי "בימים ההם קמו מהומות רבות בקרב הארץ (הקדם-פרובינקיה) והרבה אנשים מצאו שעת-הכשר לעשות מלוכה". היה זה בתחילת שלטונו של ארכלאוס, בנו של הורדוס, כשהקבוצות הקנאיות בקשו לנצל את הנסיבות ההיסטוריות, למרוד ולהפיל את שלטון בית הורדוס.
בציפורי התקומם יהודה בן חזקיה הגלילי ("ראש השודדים" כהגדרת יוסף בן מתתיהו). הלה פרץ למחסן הנשק המלכותי (של ארכלאוס). בעבר הירדן המזרחי התעורר שמעון, אחד מ"עבדי" (סוכני) המלך, בעל חזות חיצונית נאה וחזקה, והכתיר עצמו למלך. הוא נהג באכזריות ובטרור באזור הירדן הדרומי וצפון ים המלח, ובכלל זאת שריפת ארמון המלך ביריחו ובתי מידות של עשירים, מה שמלמד על הרקע החברתי-כלכלי ואף האמוציונאלי של תופעות המרדנות.
התקוממות אתרונגאיוס.
תופעה מרדנית ייחודית התקפלה באישיותו של אתרונגאיוס, רועה בעל נתונים פיזיים חזקים ואומץ לב. השילוב בין דמות עממית, לכאורה גסה, כוח פיזי, חוסן נפשי ושם יווני, מצביע על אידיאליזציה של מיתולוגיות יווניות, כפי שהתגבשו במחשבתו של הכותב, יוסף בן מתתיהו, ואף נפוצו בקרב החברה.
מאפיין נוסף לאותו מורד, כפי שנמצאנו למדים מאירועים אחרים, היה הממד המשפחתי של הנהגת המרידה. ממד זה הבטיח נאמנות, אמינות ובעיקר סודיות טקטית ומבצעית. ארבעת אחיו, כאלה שדמו לו בתכונותיהם, חיזקו את ידיו.
המרד התארגן כשאתרונגאיוס הפקיד בידי כל אחד מהאחים גדוד לוחמים שמנה חמישים איש. הללו התמנו לשרי צבא ועסקו בשוד ובביזה.
אתרונגאיוס ייחס לעצמו תכונות של מלך, מה שמאפיין לא מעט מרידות אחרות, אף מאוחרות (תקופת המרד הגדול ומרד בר כוכבא). יוסף בן מתתיהו מספר כי מנהיג המרד הניח כתר מלכות על ראשו והתמיד במעשי פשיטה ושוד. האויבים הראשונים שסומנו על ידי האחים היו הרומאים ותומכי הנשיא ארכלאוס, אלא שגם יהודים רבים נטבחו על ידם, כאלה שבידיהם היו חפצי חן ונוי.
בשלב מתקדם של המרד התנפלו האחים בראש כוחותיהם על גדוד רומי בקרבת העיר אמאוס והסבו לו אבדות: הקנטוריון אריאוס וארבעים לוחמים רומיים נפלו בקרב.
אתרונגאיוס ואנשיו הסבו נזקים רבים לתושבים הלניסטיים עד שנלכדו בידי הרומאים והומתו. מנהיג המרד נפל בידי כוחותיו של ארכלאוס, שני אחיו נפלו בידי הרומאים והאח הרביעי הסגיר עצמו לידי ארכלאוס.
התמרדויות שמעון ואתרונגאיוס שימשו סימן ואות להתפרצויות נוספות, חלקן בשל שאיפת שלטון וחלקן אידאולוגיות ומשיחיות. באופן זה החלה להתהוות התשתית להתפרצות המרד הגדול ברומאים של שנת 66.
אדמה פתרונות לחקלאות
אדמה פתרונות לחקלאות בע"מ, ובקיצור אדמה (שנקראה עד ינואר 2014 מכתשים אגן תעשיות בע"מ), היא חברה ישראלית לייצור חומרים להגנת הצומח, המדורגת במקום השישי בעולם בתחום זה, וכן מדורגת בין עשר החברות הגדולות בישראל מבחינת שווי שוק. החברה מייצרת בעיקר חומרים גנריים וככזאת היא הגדולה בעולם. החברה נמצאת בשליטת התאגיד הסיני כמצ'יינה לאחר שקנה את השליטה מכור תעשיות ב־2011. החברה נוצרה ב־1997 מאיחוד של שתי חברות ותיקות – מכתשים מפעלים כימיים ואגן יצרני כימיקלים. מניות החברה נסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב בשנים 1998 עד 2011 וכיום (2013) רק איגרות החוב שלה נסחרות בבורסה.
שני מנכ"לים לשעבר בחברה, שלמה ינאי וארז ויגודמן, עזבו אותה על מנת לנהל את חברת טבע.
היסטוריה.
ב־1944 הקימו צבי צור ומיכאל (מיכה) פיקרסקי את קואופרטיב אגן, במטרה לפתח מוצרים כימיים עבור תעשיית החקלאות המתפתחת. מאוחר יותר הצטרפו אליהם ישראל תמיר ואליהו תאומים. ב־1952 חל פיצול בין המייסדים – צבי צור עזב את אגן והתמקם בנגב, שם הקים במימון חברת ניר שיתופי של ההסתדרות את מכתשים מפעלים כימיים, יצרנית ומפיצה של קוטלי חרקים ופטריות. שנתיים מאוחר יותר התאגד קואופרטיב אגן בהובלתם של פיקרסקי, תאומים ותמיר כחברה ונקרא אגן יצרני כימיקלים. ב־1971 עבר המפעל המרכזי של אגן מאבו כביר לאזור התעשייה הצפוני של אשדוד.
מאז הקמתן, מכתשים ואגן התחרו בישראל. אולם, בשנת 1970 נכנסה כור כשותפה באגן ובעקבות זאת אוחדו מערכות הייצוא והפיתוח של המפעלים וחולק ביניהם תחומי הייצור. אגן התמקד בקוטלי עשבים ומווסתי צמחים ומכתשים בקוטלי חרקים ופטריות.
ב־1997 נשכר תאגיד הייעוץ מקינזי להכין תוכנית אסטרטגית לקבוצה והוא המליץ ששתי החברות יתמזגו, המיזוג אושר בידי בעלי המניות באפריל 1998. מניות החברה הממוזגת - "מכתשים אגן תעשיות בע"מ" החלו להיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, כמו כן גייסה 100 מיליון דולר.החברה הייתה אז החברה השביעית בגודלה בעולם בתחום האגרוכימיה, והממשיכה להתרחב באמצעות פיתוחים ורכישות ברחבי העולם.
בשנת 2006 נרכשה השליטה בכור תעשיות על ידי קבוצת אי.די.בי. אז בראשות נוחי דנקנר, והשקיעה מיד מעל חצי מיליארד שקל ברכישת מניות מכתשים-אגן במטרה להגיע להחזקה של למעלה מ-50% בחברה (בעת הרכישה כור החזיקה כ-35% ממכתשים-אגן). שלמה ינאי שהיה מנכ"ל החברה מ-2003, עזב אותה על מנת לנהל את חברת טבע, ובמקומו מונה אברהם ביגר.
עם זאת, עסקי החברה הידרדרו בשנים 2008–2009, כולל ירידה ברווחים ואיבוד נתח שוק.
ב־2009 פרצה דליקת ענק במפעל החברה בעיר אשדוד, אשר גרמה לחמישה פצועים ולסגירה זמנית של הכניסה והיציאה מהעיר.
בתחילת 2011 הוסכם כי קבוצת איי.די.בי תמכור 60% ממניות החברה ל"כמצ'יינה" הסינית, לפי שווי חברה של 2.4 מיליארד דולר. בעקבות המכירה נמחקה המניה מהמסחר בבורסה. ביולי 2016, כששווי החברה האמיר ל־5.8 מיליארד דולר, רכשה כמצ'יינה את יתרת חלקה של איי.די.בי (40%) תמורת 230 מיליון דולר ומחיקת הלוואה של 1.1 מיליארד דולר.
ב־28 בינואר 2014 שינתה החברה את שמה לאדמה פתרונות לחקלאות בע"מ . במסגרת המהלך שינתה בהדרגה גם את שמות החברות הבנות שלה ברחבי תבל לשם המבוסס על המותג "אדמה".
ביוני 2017, מוזגה חברת אדמה עם חברת האגרו־כימיה הסינית סנונדה (שגם היא בבעלות כמצ'יינה). המיזוג התבצע כך שסנונדה, אשר נסחרת בבורסות שנזן והונג קונג בשווי של 789 מיליון דולר, רכשה את הבעלות המלאה באדמה תמורת הקצאת 1.82 מיליארד מניות סנונדה. החברה הממוזגת החלה להיסחר בבורסת שנזן לפי שווי של 6 מיליארד ד' תחת השם "אדמה". מיזוג אדמה-סנונדה הזניק את מכירות החברה המשולבת בשנת 2017 לכ-3.5 מיליארד דולר.
מוצרים.
לחברה מגוון מוצרים גנריים הכולל קוטלי עשבים, קוטלי חרקים וקוטלי פטריות. החברה מנצלת את הידע והיכולות שלה בתחומי הכימיה והתעשייה כדי לפתח מוצרים נוספים כגון מעכבי צמיחה, מוצרי ארומה, תוספי מזון ועוד.
החברה מאופיינת ביכולות טכנולוגיות מתקדמות בתחום הכימיה, רישוי מוצרים רחב, בקרת איכות קפדנית, שיווק והפצה כלל עולמיים ושמירה מחמירה על תקני איכות הסביבה. השקעה מתמדת במחקר ופיתוח מאפשרת למכתשים-אגן להשיק מוצרים חדשים באופן סדיר עם פקיעת תוקפם של הפטנטים.
החברה מדורגת במקום השישי ברשימת היצרנים בעולם, מקוריים (אתיים) וגנריים, עם נתח שוק של 5%. החברה מוכרת מוצרים להגנת הצומח בכ־120 מדינות. מתקני הייצור והפורמולציה המרכזיים ממוקמים בישראל וברזיל. לקבוצה מתקני ייצור נוספים ברחבי העולם.
החברה מוכרת כ־4500 חומרים שונים להגנת הצומח, הנחלקים לשלושה סוגים:
בנוסף, החברה מנצלת את התמחותה בכימיה ואגרונומיה להפקת ופיתוח מוצרים המהווים שימוש משני (לאו דווקא חקלאי) של המוצרים הקיימים: לדוגמה, שילוב של קוטלי פטריות בתעשיית הצבע. כן מוכרת החברה מוצרים כימיים המהווים תוצרי לוואי של תהליכי הייצור כגון כלור, פחמן דו־חמצני, ליקופן ועוד.
בתחום פעילותה העיקרי המהווה כ־91% מכלל מכירותיה, מתבססת החברה על מוצרים גנריים. בחברה מועסקים כ־120 איש בתחום הרישוי של מוצרים אלו במדינות השונות. ההוצאה השנתית על רישוי מוצרים מגיעה לכ־3 מיליון דולר.
טיפול המרה
טיפול המרה (מאנגלית: Conversion therapy) הוא שם כולל למספר טכניקות פסאודו-מדעיות, שנועדו לשנות נטייה מינית הומוסקסואלית להטרוסקסואלית.