אחרי מאורעות תר"פ (שבהן לא נפגעה קהילת חברון) שימש הרב סלונים "איש מודיעין" של ההגנה וגייס משת"פים מקרב ערביי העיר.
בשנת תרפ"ז (1927) היו הקהילה האשכנזית והספרדית מיוצגות בוועד שנקרא "ועד הכללי להעדה העברית המאוחדת בחברון". הרב סלונים עמד בנשיאות הוועד יחד עם הרב מאיר שמואל קשמיר.
בשבת, י"ח במנחם אב תרפ"ט, התקיימו בחברון פרעות ביהודי העיר. אבו שאקר, בעל הבית הערבי שבביתו גר הרב סלונים, הגן בגופו עליו, על בני משפחתו ועל אנשים נוספים שהאמינו שאצל הרב הם מוגנים ובחרו להיות בביתו במהלך הפוגרום. הפורעים פצעו את אבו שאקר אך הוא לא ויתר, ויושבי הבית ניצלו. במהלך השבת סיכן הרב סלונים את חייו ויצא מביתו כדי להשפיע על ראשי הממשל והמשטרה לפעול להפסקת הרצח.
בפרעות תרפ"ט חרבה הקהילה העתיקה. אחרי הפרעות ניסה הרב סלונים לשקם מחדש את היישוב היהודי בעיר ולבנות סביבה מערכת יישובים. הוא פנה אל ההנהלה הציונית במכתב חריף, בו תבע להקים מחדש את חברון היהודית ולעשותה ”עיר ואם לכל חבל הדרום“. במכתב זה כתב: "הידעתם רבותי כי בהחלטתכם זו גוזרים אתם כליה לא רק על היישוב בחברון בלבד אלא גם על היישובים החדשים מגדל עדר, זיכרון דוד, שכל כך עמל ויגיעה שקועים בהם, כי תלויים הם לגמרי בקיומו של היישוב בחברון ... ואני מודיע לכם לא אשקוט ולא אנוח ... ועוד תהיה חברון לתפארת עיר ואם לכל חבל הדרום שישובו בנים לגבולם". גם הרבנים הראשיים הרב אברהם יצחק קוק והראשון לציון הרב יעקב מאיר, קראו לחדש את היישוב היהודי בעיר. לקריאה הצטרפו מנהיגים ציונים בהם חיים ויצמן וחיים ארלוזורוב.
מאז הפרעות, בהם נהרגו כמה מבני משפחתו הקרובים, היה שבור, ולא התאושש מכך עד מותו, ביום י"ב בתשרי תרצ"ח.
משפחתו.
אביו הוא הרב שניאור זלמן סלונים. היה נשוי לחיה צביה בת ר' יעקב שרהזון ושרה אסתר אחות רבי אליעזר דן רלב"ג.
בארית צהובת-גרון
נוסייבה
סיס חוורוור
סיס חוורוור (שם מדעי: Apus pallidus) היא עוף קטן הדומה במראה החיצוני לסנונית הרפתות או סנונית הערים אך איננו שייך לסדרה ציפורי שיר אלא לסדרת הסיסאים. הדמיון הרב בין הקבוצות הוא תוצאה של אבולוציה מתכנסת המשקף סגנונות חיים דומים.
לסיסים רגליים קצרות מאוד אשר משמשות אותם רק עבור היצמדות למשטחים אנכיים. השם המדעי של מין זה מורכב משם הסוג, "Apus", שפירושו "סיס" בלטינית, שנחשבה בעבר על ידי הקדמונים לסוג של סנונית בלי רגליים (מיוונית עתיקה α, "a", "בלי", πούς, "pous", "רגל"), ו-"pallidus" בלטינית "חיוור". הם לעולם לא מתיישבים על הקרקע באופן טבעי. סיסים מבלים את רוב חייהם באוויר וניזונים מחרקים שהם תופסים בעזרת המקור. הם שותים תוך כדי תעופה.
הסיס החוורוור חולף בישראל בעת הנדידה שלו והוא נחשב לחולף מצוי בכל חלקי הארץ.
טקסונומיה.
סיס חוורוור תואר לראשונה על ידי חוקר הטבע האנגלי ג'ורג' ארנסט שלי ב-1870.
תיאור.
מוטת הכנפיים של מין זה היא 44 ס"מ ואורך גופו היא בין 16–18 ס"מ. מין זה דומה מאוד לסיס החומות וניתן להבדיל ביניהם רק מסקירה קפדנית. כמו לסיס החומות, זנבו קצר ומפוצל וכנפיו ארוכות מאוד ומתעקמות אחורה ומזכירות בצורתן סהר או בומרנג.
הסיס החוורוור הוא כהה לגמרי חוץ מכתם לבן גדול על גרונו אשר לעיתים קרובות ניתן להבחין בו מרחוק. הוא מעט גדול וחום יותר מסיס החומות. בנוסף, נוצות כנפיו, חלקיו התחתונים ואחוריו מעט בהירות יותר. בטנו בעלת מראה קשקשים מעט בולט יותר ואופן תעופתו קצת שונה. קול קריאתו צרוד וחזק בדומה לסיס החומות.
תפוצה ומרחב מחיה.
הסיס החוורוור מתרבה על צוקים וגגות סביב הים התיכון ועל האיים הקנריים ומדיירה, ומטיל שתי ביצים בכל פעם. כמו הסנונית, הוא נודד גם כן, את החורף הוא מעביר בדרום אפריקה או בדרום מזרח אסיה.
הוא נחשב נדיר צפונית לאזורי הרבייה שלו, אם כי ייתכן שלא תועדו באזורים אלה בשל קשיים בזיהוי. מכיוון שטווח תפוצתו דרומי יותר, מגיע הסיס החוורוור מוקדם יותר ועוזב מאוחר יותר מהמין הדומה לו, סיס החומות.
בישראל נחשב הסיס החוורוור לחולף מצוי בכל רחבי הארץ. הוא נצפה דוגר סביב ים המלח ובמקומות נוספים לאורך הבקע במדבר יהודה ובערבה. מספר פריטים נצפו חורפים בדרום הארץ ובמזרחה.
אוכלוסייה.
קיימים בין כ-800,000–1,500,000 פריטים בוגרים ברחבי העולם.
אליעזר ארלוזורוב
אליעזר ארלוזורוב (בכתיב יידי: ארלאזאראוו; ה'תר"א-ה'תר"ב, 1841-1842 - ו' באדר ה'תרס"א, 25 בפברואר 1901) היה חסיד חב"ד, רב ואב בית דין בעיר רומני.
ביוגרפיה.
נולד לשאול, חסיד חב"ד. למד עם אחיו, אברהם יחזקאל ארלוזורוב (לימים רבה של חרקוב), אצל הרב עוזר ריבקין, גם הוא חסיד חב"ד.
מונה לרב העיר רומני בשנת ה'תרכ"ט בהיותו בגיל 28. על רבנותו בעיר כתב י.י. היילפערין:
בשיחותיו, יומניו וברשימותיו של רבי יוסף יצחק שניאורסון מוזכר הרב ארלוזורוב כאחד מחסידיו הבולטים של אביו, רבי שלום דובער שניאורסון.
היה מעורב בעסקי הכלל, ונכח בכמה אסיפות רבנים. היה בידידות עם רבני דורו, כמו הרב אברהם יצחק קוק. היה מחותן עם הרב אריה לייב הפט, רבה של קונוטופ. נפטר אחרי מחלה קשה.
בניו הם שאול, מאיר ויוסף. חתנו הוא הרב עקיבא ינקלבסקי. נכדו (בן שאול) הוא חיים ארלוזורוב.
כתביו.
ניהל התכתבות עם רבנים, בהם שדי חמד. לא רצה להדפיס בחייו את חידושיו.
המעבדה הלאומית לפיסיקה
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1986
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1986 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי מרכז הטניס הלאומי בפארק פלאשינג מדוז. כל המשחקים נערכו על משטח קשה. התחרויות התחילו ב-26 באוגוסט והסתיימו ב-7 בספטמבר. זו הייתה האליפות ה-106 מאז ייסודה.
התחרות.
תחרות הגברים.
בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:
מנצח תחרות 1985 איוואן לנדל () נפגש במשחק הגמר עם מילוסלב מצ'יר () וניצח ב-3 מערכות. באותה שנה הוא ניצח גם באליפות צרפת הפתוחה ובאליפות וימבלדון.
תחרות הנשים.
בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
מנצחת תחרות 1985 האנה מנדליקובה () הודחה בסיבוב הרביעי. מרטינה נברטילובה () במשחק הגמר נפגשה עם הלנה סוקובה () וניצחה בשתי מערכות. באותה שנה היא ניצחה גם באליפות וימבלדון.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
מנצחי תחרות 1985 קן פלאק ורוברט סגוסו () לא השתתפו בתחרות. במשחק הגמר אנדרס גומס () וסלובודן ז'יבוינוביץ' () נפגשו עם יואכים ניסטרון ומאטס וילנדר () וניצחו ב-5 מערכות.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן דירוג הזוגות החזקות:
מנצחות תחרות 1985 קלאודיה קודה-קילש () והלנה סוקובה () הודחו ברבע הגמר. מרטינה נברטילובה ופם שרייבר () נפגשו במשחק הגמר עם האנה מנדליקובה () וונדי טרנבול () וניצחו בשתי מערכות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות וימבלדון.
תחרות זוגות מעורבים.
בתחרות השתתפו 32 זוגות. להלן זוגות שזכו בדירוג:
מזוג מנצחי תחרות 1985 רק מרטינה נברטילובה () השתתפה בתחרות. במשחק הגמר הזוג הלא מדורג רפאלה סרג'י () וסרג'יו קזאל () נפגשו עם מרטינה נברטילובה ופיטר פלמינג () וניצחו בשתי מערכות.
ישראל באליפות.
בתחרות הגברים לישראל היו 3 נציגים:
עמוס מנסדורף השתתף בתחרות הזוגות לצד לאונרדו לבל ממקסיקו. הם הודחו בסיבוב הראשון.
שחר פרקיס ושלמה גליקשטיין השתתפו בתחרות זוגות. הם הפסידו בסיבוב הראשון לזוג שהיה מדורג מס' 3 בתחרות.
יציאה מלכותית
יציאה מלכותית (באנגלית: A Royal Night Out) הוא סרט דרמה קומית בריטי משנת 2015. את הסרט ביים ג'וליאן גרולד וכתבו את התסריט טרוור דה סילווה וקווין הוד. שרה גאדון מככבת בדמות הנסיכה אליזבת' הצעירה, ובל פאולי מגלמת את דמותה של אחותה הנסיכה מרגרט. השתיים יוצאות מארמון בקינגהאם לבלות עם החוגגים את יום הניצחון באירופה.
תקציר העלילה.
ביום הניצחון באירופה בשנת 1945, כשהוכרז על שלום ברחבי אירופה ולונדון חוגגת, הנסיכות אליזבת' ומרגרט מורשות להצטרף לחגיגות, בניגוד לרצונה של המלכה. המלך מתרשם מתחינתה של אליזבת' ומבקש ממנה לדווח לו על רגשות האנשים כלפיו כשהוא נושא את נאום החצות ברדיו.
את כל אחת מהבנות, שיוצאות בעילום שם, מלווה קצין הנדרש להחזיר אותן לארמון בקינגהאם עד אחת בלילה. עד מהרה הן מגלות שתוכנית הבילוי שהכינה אמן אינו ממלא את ציפיותיהן לבילוי ולפגוש אנשים פשוטים. מרגרט היא הראשונה שחומקת מהמלווה שלה, ואליזבת' יוצאת בעקבותיה.
הנסיכות נפרדות כשהן עולות לשני אוטובוסים שונים. מרגרט מתיידדת עם קצין ימי שמבקש לנצל מי שלדעתו היא בחורה רגילה. אליזבת פוגשת טייס שעזב את הבסיס שלו בלי רשות.
הקצין מוביל את מרגרט לעולם של מועדוני לילה, הימורים, משקאות מעורבים בסם, ובתי בושת. אליזבת והטייס שלה מנסים למצוא את מרגרט, ומעורבים בהרפתקאות משלהם, שנמשכים הרבה מעבר לשעה אחת בלילה ואל תוך הבוקר למחרת.
קשר לאירועים אמיתיים.
שני הקצינים שליוו את הנסיכות והטייס שהן פוגשות הם דמויות פרי הדמיון. למעשה, הנסיכות יצאו עם קבוצה של 16 איש ב-10 בלילה כדי להתערבב בין החוגגים וחזרו לארמון בקינגהאם באחת אחר חצות.
יציאה לאקרנים.
הסרט "יציאה מלכותית" יצא לאקרנים בממלכה המאוחדת ב-8 במאי 2015, ועל גבי DVD ב-7 בספטמבר 2015. בארצות הברית יצא הסרט לבתי הקולנוע ב-4 בדצמבר 2015, ועל גבי DVD ב-3 במאי 2016.
קבלה וביקורת.