בשנת 2003 נערך "ניסוי" בגן החיות של פייתון, שבמהלכו ניתנו שש מכונות כתיבה לקופי מקוק. במשך חודש הפיקו הקופים חמישה עמודים בלבד, ואלה הורכבו בעיקר מחזרות על האות האנגלית "S". יתרה מכך, הקופים השחיתו את המקלדות במגוון אופנים. משך זמן הניסוי זניח לחלוטין ביחס לפרק הזמן הדרוש בתוחלת כדי להפיק יצירה בעלת משמעות, וכן תנאי הניסוי הושפעו ממשתנים מפריעים נוספים, וכך למשל הקופים הרסו חלק ממכונות הכתיבה במקום להקיש בהן אותיות.
דרך מלאכותית לעריכת הניסוי מספק האתר "סימולטור הקופים של שייקספיר", המכיל תוכנית Java, המדמה הקלדות אקראיות של קופים רבים. עד היום נתקבלו בסימולציה זו תוצאות המכילות עשרים וארבעה תווים רצופים מתוך מחזהו של שייקספיר, הנרי הרביעי, חלק שני.
הניסוי מוזכר ביצירות תרבות שונות, בספרות ובטלוויזיה והקולנוע:
קלינאות תקשורת
קלינאות תקשורת הוא מקצוע פרא-רפואי העוסק באבחון וטיפול בלקויות שונות במעגלי התקשורת. ביניהן לקויות דיבור להגיע, לקות בהבנה או הבעת שפה מדוברת, לקויות באיכויות תקשורת לא מילולית, לקויות קריאה וכתיבה, לקויות שמיעה, התפתחותיות ונרכשות כאחד. מרבית קלינאי התקשורת בארץ ובעולם הן נשים. בדומה למקצועות פרא רפואיים אחרים, זהו מקצוע צווארון ורוד. קלינאיות תקשורת עוברות מסלול הכשרה אקדמי מלא המקיף תחומים רבים ואוכלוסיות שונות. מרבית קלינאיות התקשורת מתמקצעות בתתי תחומים במהלך ההתפתחות המקצועית, מרחיבות את ארגז הכלים המקצועיים ונדרשות לעקוב אחר המחקר הנרחב בתחום ופרוטוקולים חדשים שמפורסמים בקהילה המקצועית ומותאמים לאוכלוסייה או הפרעה מסוימת.
כמו מקצועות רבים בישראל, גם לקלינאיות התקשורת עמותה מקצועית - האגודה ישראלית של קלינאי התקשורת, שעוסקת בקידום המקצוע, שמירה על אתיקה מקצועית, הכשרה והשתלמויות מקצועיות, ייצוג הקהילה המקצועית בדיונים שעולים על סדר היום הציבורי ומעורבות בתהליכי עיצוב מדיניות.
אבחון וטיפול.
הלקויות בהן מטפלות קלינאיות תקשורת נובעות מסיבות מגוונות. הפרעות בהגייה ודיבור יכולות לנבוע מבעיות קואורדינציה (כמו בדיספרקסיה התפתחותית), בעיות פסיכולוגיות, בעיות פיזיות (כמו פגם מבני בחך), בעיות פונקציונליות (כמו דחיקת לשון) או מסיבות שאינן מובנות דיין (כמו בגמגום). הפרעות בהגייה ובליעה, ללא ירידה בהבנת שפה או בתקשורת לא-מילולית עשויות לנבוע מהפרעה בהנעת השרירים (כמו בשיתוק מוחין). הפרעות הכוללות שיבושי הגייה וקשיים בהבנת שפה מדוברת יכולות לנבוע מחירשות או אפזיה. אנשים שקיבלו אבחנה על הקשת האוטיסטית עשויים להזדקק לסיוע בכל תחומי הטיפול הללו (ובנוסף הפרעות בליעה, הנובעות ככל הנראה מעודף רגישות למגע בחלל הפה).
קלינאית התקשורת מאבחנת, בוחרת ומעניקה טכניקות וגישות טיפול,
מדריכה את המטופל והמלווים אותו לעבודה ותרגול בין טיפולים, מתאימה לפי הצורך עזרים של טכנולוגיה מסייעת כגון עזרים לשיפור יציבה תומכת דיבור, מכשירי שמיעה או אביזרי הגברה או כלים שונים ליצירת תקשורת תומכת וחליפית. מטרת הטיפול היא לאפשר תקשורת מיטבית בין המטופלים לסובבים אותם בצורה קלה ונוחה ככל האפשר.
תחומי פעילות.
קלינאיות תקשורת עוסקות באבחון, טיפול ושיקום בקרב פעוטות, ילדים, נוער ומבוגרים. הן פעילות במגוון מסגרות במערכות הבריאות, החינוך והרווחה בהתאם לתחומי התמחותן, וכן בקליניקות פרטיות, בבתי המטופלים ובמסגרות קהילתיות.
קלינאיות תקשורת עובדu, כחלק מצוות רב-מקצועי, אשר כולל קולגות מתחומים משיקים כגון רפואה, סיעוד, חינוך, פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, פסיכולוגיה וטיפול באמנויות. קלינאיות תקשורת מועסקות במסגרות שונות ופוגשת את כל חלקיי האוכלוסייה ביניהם: בתי חולים, מכונים לאבחון ושיקום שמיעה, מכוני שפה ודיבור, מרכזי שיקום, מוסדות חינוך, מסגרות רווחה וטיפול בקהילה ועוד.
קלינאיות תקשורת עוסקות גם בהדרכות הורים כחלק מתהליכי הטיפול בגיל הרך. יש העוסקות באיתור מוקדם של ירידות בשמיעה ועיכוב בהתפתחות שפה ומפנות לתוכניות התערבות מוקדמת כדי להפחית קשיי למידה עתידיים ותפקוד מקצועי וחברתי. טיפול של קלינאית תקשורת, בתחומי השמיעה והדיבור, בגיל צעיר או בשלבים מאוחרים, בכוחו לקדם את המטופלים באופן משמעותי ולאפשר לילדים ומבוגרים השתלבות בחברה, במעגל העבודה, להתפתח ולתרום לפריון כאזרחים מן השורה.
קלינאיות רבות שותפות במסגרת עבודתם בהנחיית סטודנטים ובמחקר קליני, וכן בהוראה ובמחקר של ההתפתחות וההפרעות בתחומי השפה, השמיעה והדיבור.
הכשרה והסמכה.
בישראל הוסדר המקצוע בחוק ב-2008 על ידי משרד הבריאות והכנסת (כולל הסמכת קלינאי התקשורת), וההכשרה האקדמית והמקצועית של הקלינאים הפכה לרב-תחומית ובין-תחומית. ההכשרה הנדרשת היא תואר אקדמי באחד המוסדות המוכרים להכשרה זו, והעיסוק במקצוע מותנה בקבלת תעודת הסמכה על ידי משרד הבריאות אחרי תקופת התמחות ובחינה ממשלתית. תוכנית הלימודים בחוגים להפרעות בתקשורת היא מגוונת וכוללת מקצועות והתמחויות כמו מדעי ההתנהגות, פסיכולוגיה, שיטות אבחון, טיפול וייעוץ, ריפוי בעיסוק, שיקום, פיזיקה, סטטיסטיקה ושיטות מחקר, מדעי הרפואה, פיזיולוגיה, נוירולוגיה, אודיולוגיה, גנטיקה, אנטומיה, חינוך, חינוך מיוחד, קריאה, שפה ובלשנות, פתולוגיה בסיסית ועוד.
כיום נכללים לימודי הפרעות בתקשורת בשישה מוסדות אקדמיים בישראל: אוניברסיטת תל אביב (בשיתוף בית החולים שיבא), המכללה האקדמית הדסה ירושלים, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת אריאל בשומרון הקריה האקדמית אונו ומכללת אחווה.
סכר אסוואן
דגל דלאוור
דגל מדינת דלאוור הוא דגל כחול שבמרכזו צורת יהלום בצבע עור ובמרכז היהלום מופיע סמל מדינת דלאוור.
מתחת ליהלום מופיע תאריך אשרור חוקת ארצות הברית על ידי המדינה (הראשונה מבין המדינות שעשתה זאת) - ה-7 בדצמבר 1787 - שהוא למעשה יום הפיכתה למדינה.
צבעי הדגל הם צבעי מדיו של ג'ורג' וושינגטון.
סמל המדינה המופיע באמצע הדגל אומץ ב-17 בינואר 1777. צורת הסמל מגן, ומצויים בו שלושה צבעים (מלמטה למעלה)- אדום, כחול ולבן, כאשר על הצבע האדום מופיעה אלומת שיבולים וקלח תירס, הכחול מייצג את נהרות המדינה ועל הלבן מופיע שור העומד על עשב - אלה מייצגים את ענפי הכלכלה של המדינה.
מעל המגן מצוירת ספינה, ונושאים את המגן שני גברים - מימין חקלאי, ומשמאל חייל. מתחת למגן מופיע מוטו המדינה: "חירות ועצמאות" ("Liberty and Independence").
הדגל הנוכחי אומץ ב-24 ביולי 1913, והוא מתבסס על דגל שנשאו יחידות צבא שמקורן בדלאוור במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית (הדגל שנשאו היה זהה לדגל הנוכחי בהיעדר היהלום בצבע העור).
מעגל קלווין
מעגל קלווין (או קלווין-בנסון, Calvin-Benson) הוא מסלול מטבולי המתרחש בצמחים וברוב מיני החיידקים הפוטוסינתטיים.
מעגל קלווין-בנסון קרוי על שם שני מגליו, מלווין קלווין ואנדרו בנסון מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. קלווין זכה עבור התגלית בפרס נובל לכימיה בשנת 1961.
מעגל קלווין מהווה את השלב בפוטוסינתזה שאינו מצריך אור. המעגל מנצל את אנרגיית האור שנקלטה בשלבים הקודמים של הפוטוסינתזה כדי להפיק פחמימות מפחמן דו-חמצני. למעגל קלווין, אם כן, חשיבות עליונה: בזכותו מצליחים הצמחים והחיידקים להפיק תרכובות אורגניות (פחמימות) מתרכובת אי-אורגנית (פחמן דו-חמצני); בעלי החיים ניזונים מאוחר יותר מהצמחים, על שלל תרכובותיהן האורגניות, וכך מתקיים מעגל הפחמן בטבע. הצמחים (ומספר מצומצם של חיידקים) הם הייצורים היחידים המסוגלים להפיק תרכובות אורגניות מתרכובות אי-אורגניות.
התהליך.
מעגל קלווין מתרחש בסטרומה (משתית) שבכלורופלסטים בצמחים, ובמבנים אחרים (או בציטופלזמה) בחיידקים. בהשוואה, שלבי האור של הפוטוסינתזה מתרחשים בתילקואידים של הכלורופלסטים בצמחים ובממברנת התא בחיידקים. מהות ההבדל הוא שלשלבי האור נדרשת הפרדה ממברנלית כלשהי, כיוון ששלבי האור בפוטוסינתזה מבוססים על הפרדה מרחבית של מטענים חשמליים ויצירת הפרשי ריכוזים משני צידי הממברנה. עניין זה הכרחי להתקיימות שלבי האור של הפוטוסינתזה. הפרדה זו אינה רלוונטית במעגל קלווין, ולכן הוא מתרחש בחלל הנוזלי של הכלורופלסט או של התא.
מעגל קלווין נחלק לשלושה שלבים:
האנזים החשוב ביותר במעגל מכונה רוביסקו (RuBisCO, קיצור של ריבולוז-1,5-ביספוספט קרבוקסילאז/אוקסיגנאז); זהו האנזים הנפוץ ביותר על-פני כדור הארץ. האנזים מזרז את השלב הראשון במעגל, שלב הקיבוע.
לצורך שינוע המעגל נדרשת אנרגיה, המסופקת בצורת ATP, וכן נדרשים אלקטרונים ופרוטונים, המסופקים באמצעות נשא האלקטרונים NADPH. שני רכיבים אלו מיוצרים, כאמור, בשלב הראשון של הפוטוסינתזה, ולשם ייצורם נדרשת אנרגיית אור. האלקטרונים והפרוטונים עצמם מגיעים ממים: אנרגיית האור גורמת לפיצול מולקולת מים לחמצן, אלקטרונים ופרוטונים. החמצן נפלט אל האוויר (זהו המקור לחמצן שמייצרים הצמחים) והאלקטרונים והפרוטונים משמשים לחיזור פחמן דו-חמצני במעגל קלווין.
למרות שבאופן מסורתי מכונה מעגל קלווין "תגובות החושך" של הפוטוסינתזה, הרי שכינוי זה שגוי למדי, כיוון שכמה מהאנזימים המשתתפים במעגל דורשים אף הם אנרגיית אור לשם הפעלתם; פעילותו של מעגל קלווין נחלשת בצורה ניכרת בחשכה. השם המדויק והמדעי של מעגל קלווין הוא "תגובות קיבוע הפחמן הדו-חמצני" (באנגלית: CO2 fixation או CO2 assimilation) או בקיצור: "קיבוע\הטמעת פחמן".
רוביסקו
מעגל קלוין
מעי עקום
אפורוס (ספרטה)