מערכת הטיל והמשגר מוכנה לירי בתוך 30 שניות מרגע פריסתה. כלומר, מרגע שהמערכת נפרסה יש צורך להמתין כ-30 שניות עד שגלאי התת-אדום של המערכת יתקררו מספיק, כדי שיוכלו לספק תמונת הדמאת חום של המטרות. החייל המפעיל אותה רוכש את המטרה באמצעות הנחת צלב הכוונת על המטרה. החייל נועל את העוקב על המטרה ולוחץ על כפתור האש כדי לשגר את הטיל. הטיל מטיס את עצמו למטרה ללא צורך בהתערבות נוספת מצד המפעיל. פעולה זאת נקראת "שגר ושכח". זמן הטעינה מחדש הוא 15 שניות. מרגע הירי, ולכל אורכו של שלב מעוף הטיל, נגלל מחלקו האחורי של הטיל סיב אופטי המחבר את הטיל ויחידת השיגור. סיב אופטי זה נושא תקשורת דו-כיוונית בין יחידת השיגור והטיל. תקשורת זו מעבירה ליחידת השיגור (ולמפעיל) את התמונה מהחיישנים שבראש הטיל, ומעבירה לטיל את הוראות הניהוג מיחידת השיגור. כך מתאפשר למפעיל לקבל תמונה מהטיל ולעדכן את מטרת הטיל ומסלולו. מערכת תקשורת דו-כיוונית זו מאפשרת, למשל, להחליף מטרות באמצע הירי אם המפעיל מגלה שהמטרה עליה כיוון בתחילה, הושמדה כבר (גישת "שגר, צפה ועדכן"). מערכת זו מאפשרת גם לשגר טילים לעבר מטרות בהיעדר קו-ראייה בין היורה למטרה בטרם הירי. במצב זה, היורה משגר את הטיל לכיוונה הכללי של המטרה, מבלי שהוא רואה אותה, ורק במהלך מעופו של הטיל (הודות לנקודת התצפית הגבוהה יותר או הקרובה יותר שמספקים חיישני הטיל) היורה מאתר את המטרה ומכווין את הטיל אליה.
אחרי השיגור, הטיל נע במסלול קשתי עד לפגיעתו במטרה. למסלול תעופה שכזה יתרונות לצד חסרונות:
למערכת הספייק קיימת גם מערכת סימולטור שנועדה לאמן מפעילים בירי, ללא צורך בשיגור של טיל אמיתי. מערכת זו חוסכת את העלות הכספית הגבוהה של ירי טיל אמיתי, מונעת את הצורך בשטחי אש נרחבים, מונעת את הסיכון הכרוך בירי טיל "חי", ומאפשרת לאמן את המפעילים מול תמונות הדמיית שדה קרב מציאותי, ולא מול מטרות אימון סטטיות.
פעילות מבצעית.
תמוז.
טיל ה"תמוז" (Spike NLOS) תוכנן להיות "נשק הפתעה" כנגד כוחות השריון של הצבא הסורי למקרה שתפרוץ מלחמה בחזית הצפונית. הוא הופעל על ידי יחידת מורן ויחידת מיתר של חיל התותחנים הישראלי. עד 2011 היה הטיל סוד צבאי. ברם, בעקבות החלשות השריון הסורי בשנות ה-2000 והתיישנות מלאי הטילים החל צה"ל להשתמש בטילים גם כנגד מטרות טרור. שימוש ראשון ב"תמוז" היה באינתיפאדה השנייה בו השתמשו לוחמי מיתר בטיל על מנת לסכל מחבלים ומשגרי רקטות ברצועת עזה. מערך מסוקי ה"צפע" (AH-1 קוברה) של חיל האוויר הישראלי השתמש ב"תמוז" לבצע סיכולים ממוקדים במחבלים פלסטינים רבים.
בטיל התמוז היה שימוש נרחב גם במלחמת לבנון השנייה בה ירה צה"ל כ-600 טילים אל עבר מטרות שונות במרחבים אורבניים ופתוחים. הטילים הופעלו רבות בגזרת עזה שם ביצעו לוחמי מיתר סיכולים ממוקדים כנגד חוליות משגרי הקסאמים. העיתון "ידיעות אחרונות" דיווח כי משנת 2006 חיסלו חיילי היחידה עשרות מחבלים ברצועת עזה. בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה, שימש הטיל לתגובות מדויקות כאשר הסורים הפגיזו את רמת הגולן. בתגובה למספר מקרי ירי, שיגר צה"ל טיל "תמוז" אל העמדה ממנה בוצע הירי והשמיד אותה. צה"ל החליט להשתמש ב"תמוז" בגלל דיוקו הרב, המאפשר להימנע מהחטאה או מנזק לא רצוי, ועל מנת להעביר מסר לסורים לא לתקוף את ישראל. במהלך מבצע צוק איתן שוגרו לעבר מטרות בעזה למעלה מ-200 טילי תמוז.
ב-11 ביולי 2018 יורט מעל הכנרת כטב"מ סורי. בתגובה פגע צה"ל בשלוש מטרות בדרום הרמה הסורית. הסורים הציגו תמונות של חלק מהפגיעות וחלקים מהטילים שנורו על ידי ישראל. לפי התמונות ניתן לראות שאלו חלקים מטיל ספייק ישראלי.
מפעילות.
לפי פרסומי חברת רפאל, עד סוף 2020 נמכרו טילי ספייק ל-35 מדינות, כולל 19 מדינות נאט"ו. מעל 35,000 טילים סופקו ומעל 6,000 טילים שוגרו בעת ניסויים ובקרבות.
אילון הזבולוני
אֵילוֹן הַזְּבוּלֹנִי לפי המקרא, היה השופט העשירי ששפט את ישראל בתקופת השופטים.
אילון נזכר בשני פסוקים בספר שופטים:
האויב מולו נלחם אילון אינו נזכר בפסוקים ולכן אינו ידוע. אילון שפט את ישראל עשר שנים ונקבר באַיָּלוֹן.
מקור השם אילון שנוי במחלוקת בקרב החוקרים. לרוב שם זה מתפרש כקשור לעץ האלון. לפי סיומת השם xון, ניתן לפרש את השם כקשור לאייל ודומה לעגלון מבחינת המשקל. אפשרות שלישית היא שהשם קשור לשם האכדי "אִלָנׁ‏‎ם" שמשמעותו איש האלוהים או האל הקטן.
מגדת העתידות
9K35 סטרלה-10
9K35 סטרלה-10 (ברוסית: 9К35 Стрела-10 (חץ), נאט"ו: SA-13 Gopher ("סנאי כיס")), היא מערכת טילי קרקע-אוויר ניידת לטווח קצר נגד מטוסים מנמיכי טוס, שמשגרת טילים בהנחיה אופטית או הנחיית תת-אדום.
פיתוח.
המערכת היא דגם משופר של המערכת 9K31 סטרלה-1, (שכינויה בנאט"ו הוא "SA-9 Gaskin"), וביכולתה לשגר גם טילי סטרלה-1 מדגם 9M31M, בנוסף לטילים מסוג 9M37. בין הטילים האחרים שהמערכת משתמשת בהם ניתן למנות את הטילים מסוג 9K32 - "סטרלה-2" ("SA-7 Grail"), וכן הטילים מסוג 9K36 - "סטרלה-3" ("SA-14 Gremlin").
פיתוח המערכת החל ב-24 ביולי 1969. ההחלטה על פיתוח מערכת חדשה שלא פועלת בכל תנאי מזג-האוויר התקבלה למרות פיתוחה במקביל של מערכת משולבת תותח/טיל הפועלת בכל תנאי מזג-האוויר, 9K22 טונגוסקה, וזאת בעיקר מסיבות כלכליות. כמו כן הדבר נראה כיתרון שתהיה מערכת בעלת תגובה מהירה וחסינות לחסימות תדרי רדיו גבוהות.
במקום להציב את המערכת על שלדה של רכב סיור משוריין כמו במקרה של ה-SA-9, ה-SA-13 מוצב על רכב MT-LB משופר, מעט ממוגן יותר ונייד יותר. בחלק מהגרסאות קיימת יכולת אמפיבית.
פיתוח המערכת נמשך לאורך השנים והתבטא בגרסאות שונות של המערכת בעלות שיפורים בתקשורת רדיו ובאינטגרציה טובה יותר עם מערך הנ"מ הסובייטי. כמו כן המערכות המשופרות הגיעו עם טילים משופרים ובספטמבר 2007 אף הוצגה מערכת על גבי BTR-60.
תיאור המערכת.
ה-9K35 היא מערכת נ"מ בעלת הנחיה אלקטרו-אופטית, בעלת יכולת להשתמש במכ"ם לצורך רכישת מטרות וטווח. לחלק מהרכבים הוספו תת-מקלע PKT בחלק הקדמי להגנה מקומית של הצוות.
טילים.
מערכת הסטרלה-10 תוכננה במקור להשתמש בטילי 9M37 כנשק העיקרי שלה, אך מערכת השיגור שלה כוללת גם תמיכה לטילים ישנים יותר מדגם 9M31M של הסטרלה-1.
כל טיל מסוג 9M37 הוא באורך 2.2 מטר, שוקל 40 ק"ג ונושא ראש נפץ במשקל של 3.5 ק"ג. מהירותו המרבית של הטיל היא בסביבות 2 מאך, טווח היירוט הוא 5,000-500 מטר, וגובה היירוט הוא 3,500-10 מטר.
ארבעה טילים נמצאים על הצריח ב"קופסאות", מוכנים לשיגור, ושמונה טילים נוספים נמצאים בתוך הרכב למקרה הצורך. טעינת הטילים אורכת כשלוש דקות.
טיל ה-9M37 הוחלף במהרה על ידי טיל ה-9M37M המשופר מעט (מערכת טייס-אוטומטית חכמה יותר לטיל), וזה הוחלף לאחר מכן בטיל 9M333 הכולל בעל שיפורים משמעותיים:
כל גרסאות הסטרלה-10 מותאמות לשימוש בכל סוגי הטילים השונים.
פעילות מבצעית.
מלחמת המפרץ.
לעיראק היו מספר מערכות סטרלה-10 מבצעיות בתחילת המבצע לשחרור כווית, רובם אם לא כולם היו חלק ממערך ההגנה האווירית של המשמר הרפובליקני העיראקי.
במהלך המבצע, 27 מטוסים של הקואליציה נפגעו על ידי נ"מ עיראקי, מתוכם 14 מטוסים הופלו. לפחות 2 הפלות מיוחסות לסטרלה-10. שני המטוסים שהופלו היו מדגם A-10 ת'נדרבולט II.
קוסובו.
מאמינים כי מטוס אחד או שניים מדגם A-10 נפגעו על ידי מערכות סטרלה-10 סרביות. שני המטוסים נחתו בשלום, שופצו וחזרו לשירות מלא.
הפלישה הרוסית לאוקראינה.
שני הצדדים, גם צבא רוסיה הפולש וגם צבא אוקראינה השתמשו במערכת הזו במהלך הפלישה. מספר לא ידוע של מערכות הושמדו על ידי שני הצדדים.
שירות התעסוקה
שירות התעסוקה הישראלי הוא גוף סטטוטורי שהוקם מכוח חוק שירות התעסוקה, תשי"ט-1959, ובהתאם לאמנה בינלאומית של שירותי התעסוקה הציבוריים בעולם. תפקידיו מוגדרים בסעיף 2 לחוק: "שירות התעסוקה ירכז ידיעות על המצב בשוק העבודה ועל מגמות ההתפתחות בו על מנת להסדירו; הוא יעסוק בהשגת עבודה לדורשיה ובהפניית עובדים לדורשיהם באמצעות לשכות שירות התעסוקה שהוקמו לפי חוק זה וישתף פעולה עם גופים אחרים בענייני הכשרה מקצועית והדרכה בבחירת מקצוע; כן יעסוק שירות התעסוקה בייעוץ לנערים דורשי עבודה בבחירת מקצוע ובהכוונתם לעבודה מתאימה ויקיים מעקב אחרי השמתם בעבודה והתמדתם בה". שירות התעסוקה משרת את תושבי הארץ בעלי תעודת זהות ישראלית, וכן תושבים ארעיים בעלי אשרת שהייה מסוג א/1.
שירות התעסוקה נתון לפיקוחו הכללי של שר העבודה והרווחה. באפריל 2018 אישר שר הרווחה את מינויו של רמי גראור למנכ”ל שירות התעסוקה.
היסטוריה.
כבר בתקופת העלייה השנייה הפעילו מפלגות הפועלים לשכות עבודה (כמו גם לשכת עלייה, קופת חולים וכו'), שדאגה לעבודה לחברי המפלגה. בשנת 1920 הקימו מפלגות הפועלים את ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל כמסגרת גג משותפת והעבירו לטיפולה את לשכות העבודה שלהן. בפסח 1922 (תרפ"ב) הוקמה הסתדרות הפועל המזרחי, במטרה להקים מסגרת דתית בדומה להסתדרות הכללית, ובין פעולותיה הייתה הקמת לשכת עבודה. בשנת 1935 פרשו אנשי ברית הציונים הרוויזיוניסטים מההסתדרות הכללית והקימו הסתדרות משל עצמם, ולשכת עבודה לאנשיהם.