וילהלם מקסימיליאן ווּנדט (בגרמנית: Wilhelm Maximilian Wundt; 16 באוגוסט 1832 - 31 באוגוסט 1920) היה פיזיולוג ופסיכולוג גרמני, אבי הפסיכולוגיה המודרנית, אבי הפסיכולוגיה הניסויית והפסיכולוגיה הקוגניטיבית, מייסד אסכולת הסטרוקטורליזם.
קורות חיים.
וונדט נולד בנקראו , כפר קטן ליד העיר מנהיים בדרום מערב גרמניה (כיום חלק מהעיר) למשפחה אינטלקטואלית. מכיוון שהיה דל באמצעים נרשם ללימודי הרפואה שהיו מסובסדים לבני נוער מחוננים. סיים את לימוד הרפואה באוניברסיטת היידלברג בהצטיינות יתירה ונשאר בה עד לשנת 1871. ב-1855 שהה סמסטר במכון למחקר פיזיולוגי של מילר בברלין, דבר שהשפיע עליו לנטות מתחום הרפואה למחקרים פיזיולוגיים. ב-1858 התמנה לעוזר של פרופ' הרמן הלמהולץ, דבר שמשך אותו לכיוון של נושאים פיזיולוגיים וסנסוריים. ב-1867 התמנה לדרגת פרופסור חבר, ונתן קורסים בין היתר בפסיכולוגיה פיזיולוגית.
לאחר שנה בציריך, התמנה לפרופסור בפילוסופיה באוניברסיטת לייפציג (אחת משלושת המרכזים האקדמיים לחקר פסיכולוגיה בגרמניה), משרה שהחזיק בה כמעט עד יום מותו. באוניברסיטה זו פתח מעבדה למחקרים פסיכולוגיים, אותה החזיק מכספו הפרטי. מעבדה זו בסופו של דבר צמחה מחדר אחד לבניין שלם. בשנת 1879 פרסם וונדט את הספר "עקרונות הפסיכולוגיה הפיזיולוגית" בו טען כי המחקר הפסיכולוגי החוקר את המוח ישתמש במודלים של המחקר הפיזיולוגי. וונדט דגל במחקר ניסויי ובשימוש באינטרוספקציה (התבוננות עצמית). ב-1881 ייסד כתב עת מקצועי בשם "מחקרים בפילוסופיה". ב-1889 נבחר להיות רקטור האוניברסיטה, וב-1917 פרש לגמלאות.
וונדט והעמיד שורה ארוכה של תלמידים. בין הבולטים שבהם ניתן למנות את קרפלין, מונסטרברג, בייכטרב, ספירמן, טיצ'נר, קולפה, מרבה וקטל.
תחומי מחקריו.
וונדט היה הראשון בעולם שהקים מעבדה לחקר התנהגות, ובכך שינה את התפישה כלפי הפסיכולוגיה כתחום פילוסופי, לתחום מדעי לכל דבר. במעבדתו בלייפציג שבגרמניה נערכו ניסויים רבים בתחומים קוגניטיביים שונים כגון חישה, תפיסה, קשב, אסוציאציות מילוליות ועוד. הוא ערך מחקרים בתחום הפסיכופיזיקה שהתפתח בתקופתו, חקר את האלמנטים של התודעה והבדיל בין שני סוגים של חויות מנטליות: תחושות שניתן לתאר בסוגים שונים ובעוצמה, ורגשות שניתן לתאר בשלשה ממדים (נעימות/חוסר נעימות, התרגשות/שקט, מתח/הרפיה). הוא חקר איך אלמנטים של תחושות ורגשות יוצרים חויות מורכבות כאשר מתלכדים כמה אלמנטים ונוצרת תפיסה, שאותה הוא כינה "סינתיזה יצירתית". כמו כן עסק בניסויים בזמן תגובה "כרונומטריה מנטלית". וונדט היה הראשון שקבע את הרף לכמות הזכירה המידית של אלמנטים בתודעה בו זמנית. וונדט הציע את מספר הקסם 6 + 2, שנחשב למקסימום של אלמנטים שאפשר להכיל בתודעה בו זמנית.
הוא גם עסק בפסיכולוגיה חברתית ותרבותית ובחקר הפסיכולוגיה של השפה (פורסמו בעשרה כרכים תחת הכותר פסיכולוגיה קבוצתית או אתנית), וקדם בכך בכחצי מאה לתורותיו של נועם חומסקי. וונדט פרסם עשרות ספרים ומאות רבים של מאמרים. פרופ' דניאל אלגום כותב כי "וונדט שימש כבית חרושת של אדם יחיד לייצור מערכות של רעיונות בתחום הפסיכולוגיה בכמות שטרם נודעה עד אז". פוריותו הייתה רבה גם בתחום האמפירי, בו הדריך מאות סטודנטים לעבודות גמר לדוקטורט.
בין וונדט לעמיתו שמעבר לאוקיינוס האטלנטי, ויליאם ג'יימס, מייסד הפונקציונליזם, שררה יריבות מקצועית חריפה. וונדט כינה את מתחרו "פילוסוף מדרגה שנייה" ולכתביו המקצועיים התייחס כאל ספרות, והמליץ לתלמידיו שלא לעיין בכתביו, וג'יימס מצידו כינה אותו פסיכולוג של "שעונים, קפיצים ומטוטלות", ואף הוא חינך את תלמידיו להתעלם מיריבו, וגידל דורות של תלמידים שהיו בורים בפסיכולוגיה הניסויית בכלל, ובפרט בפסיכופיזיקה, דבר שגרם לריאקציה של הפסיכולוגיה הגרמנית, להשתקע יותר ויותר במעבדותיה.
על פי פרופ' דניאל אלגום, בענינו של וונדט ניתן לפגוש באחד הצדדים הפחות נעימים של התפתחות הפסיכולוגיה. התעלמות רבת טינה מצד יריביו בארצות הברית, גרמה להשכחה מכוונת של ההישגים המדעיים של וונדט. אלגום טוען כי מעבר לרוח החלוציות האמריקנית שלא התאימה לרוח הגרמנית הקפדנית של וונדט, עיקר ההשכחה של וונדט בפסיכולוגיה האמריקנית נבע מרגשות לאומניים אנטי גרמניים, עד כדי כך שלא נעשה מאמץ לתרגם לאנגלית את כתביו המאוחרים.
נחל אוג
נַחַל אוֹג הוא נחל בצפון מדבר יהודה, והצפוני בנחלי מערב ים המלח. מוצאו בהר הצופים והוא נשפך לים המלח בסמיכות לקיבוץ אלמוג.
על הנחל.
נחל אוג הוא נחל שיטפוני בצפון מדבר יהודה. מוצאו של הנחל בצפון מערב הר הצופים, בסמוך למחלף שער מזרח ולקו פרשת המים, בעמק שבין הגבעה הצרפתית למחנה הפליטים שועפאט. תוואי הנחל חוצץ בהמשכו בין הר הצופים לבין ענאתא. מוצאו של הנחל הוא בגובה של 750 מטר מעל פני הים, והוא יורד בתלילות אל ים המלח, בגובה של -401 מטר מתחת לפני הים. תלילותו של הנחל מביאה לכך שבעונת החורף השיטפונות בנחל חזקים במיוחד, והוא סחף עמו בעבר שוליים מכביש 90. הנחל סוחף עמו בוץ רב ולעיתים בזמן שיטפון ניתן לראות שובל בוץ באורך של מאות מטרים בתוך ים המלח. בקצה הנחל הוקם מאגר מים שאוצר את מי השיטפונות המשמש את אלמוג. בכביש להורקניה ישנו גשר מעל נחל אוג. "רודפי שיטפונות", שבאים לחזות בשיטפונות מי הגשמים מהרי ירושלים, נוהגים לצפות בשיטפון מעל גשר זה.
החלק המתויר של הנחל הוא קטע קניוני קצר ומאתגר הכולל בתוכו סולמות מתכת, יתדות מחוברות כמדרגות, וחבלים לעזר בירידה. כשלאחריו נפתח הקניון מרוחב של כמטר לרוחב 40 מטר ואף יותר.
לאורך השנים התיישבו סמוך לנחל נזירים אשר הקימו בו מבנים, חפרו בורות מים ואכלסו מערות. בתקופה הביזנטית, הקימו הנזירים אותימיוס ותיאוקטיסטוס, דמויות מפתח בתנועת הנזירות במדבר יהודה, מנזר מסוג קוינוביון בנחל אוג. אותימיוס המשיך באורח חייו כמתבודד ותיאוקטיסטוס הפך לאב המנזר שאף נקרא על שמו.
הנחל עובר בסמוך גם לנבי מוסא.
הנחל נקרא בערבית ואדי מֻכַלִכּ בחלקו העליון, וואדי אל עָסְלה ווואדי דָבָּר בחלקו התחתון - אולי קשור לדִבְרָה המוזכרת בתנ"ך בגבול נחלת שבט יהודה (יהושע ט"ו פסוק ז'). שמו העברי של הנחל נגזר משמו של הצמח "אוג קוצני", שיח קוצני הגדל באזור הנחל ובמדבר יהודה כולו.
סמל גינאה המשוונית
סמל גינאה המשוונית הוצג לראשונה ב-21 באוגוסט 1979. הסמל מורכב ממגן ובתוכו עץ המנגרובה. מתחת למגן מופיע המוטו הלאומי "Unidad, Paz, Justicia" ("אחדות, שלום, צדק" בספרדית), ומעליו מופיעים שישה כוכבים משושים צהובים.
תכונת ארכימדס
במתמטיקה, תכונת ארכימדס היא תכונה של מבנה אלגברי סדור, כמו חבורה סדורה או שדה סדור: המבנה מקיים את תכונת ארכימדס אם קבוצת המספרים הטבעיים הנמצאת בו אינה חסומה: לכל איבר x יש מספר טבעי n הגדול ממנו. במילים אחרות, מספר השייך למבנה אינו יכול להיות גדול מכל המספרים הטבעיים - 'גדול עד אינסוף'; בדרך כלל נובע מכך גם שמספר חיובי השייך למבנה אינו יכול להיות 'קטן עד אינסוף'. שדה המקיים תכונה זו נקרא שדה ארכימדי. לדוגמה, השדה הרציונלי והשדה הממשי הם ארכימדיים, בעוד ששדה הפונקציות הרציונליות formula_1, הסדור כך ש-x נעשה אינפיניטסימל, אינו ארכימדי.
התכונה קרויה על שם ארכימדס מסירקוזה, שקבע שניתן להשוות כל שני קטעים ממשיים: אם מניחים עותקים של הקטע הקצר בזה אחר זה, בסופו של דבר אפשר יהיה לעבור את הקטע הארוך (ארכימדס ייחס קביעה זו לאאודוקסוס). התכונה מופיעה בספר הרביעי מספרי ה"יסודות" של אוקלידס. בניסוח מודרני, זוהי בדיוק תכונת הארכימדיות של השדה הממשי.
תכונת ארכימדס מופיעה בהקשר אחר, של הערכות מוחלטות, ושם יש לה מובן שונה (אם כי קרוב ברוחו למובן המוצג כאן).
קבוצה סדורה ארכימדית
גמליאל דיבנה
מכבי יבנה
מכבי "צבי" יבנה היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר יבנה, המשחקת בליגה א'.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה באוקטובר 1962 ונקראה בתחילה מכבי כפר יבנה, ובהמשך שונה שמה למכבי יבנה.
בסיום עונת 1970–1971 עלתה הקבוצה לראשונה מליגה ג' לליגה ב', לאחר שניצחה 1–0 את בית"ר קטמונים באצטדיון ימק"א במשחק המכריע. בעונת 1973–1974 סיימה הקבוצה במקום המוביל למבחני העלייה לליגה א', אך כשלה במשחקי המבחן ונשארה בליגה.
בסיום עונת 1975–1976 (עם המאמן יעקב גולדפרב) העפילה הקבוצה לראשונה לליגה א' לאחר ניצחון בתוצאה 4–0 מול הפועל שיכון המזרח. גדול חלוציה בכל הזמנים - קוקו עמר, הבקיע צמד. בסיום עונת 1979–1980 (עם המאמן אריה סגל) העפילה הקבוצה לליגה הארצית. בשנים אלה הצטרף לקבוצה ציון יעקב (פוגל) אשר הגיע אליה מקבוצת הפועל עליה כפר סבא. פוגל הפך לכוכבה הגדול של הקבוצה בשנות ה-80, והוא אחד מגדולי השחקנים במועדון בכל הזמנים.
במחזור הסיום של עונת 1981–1982 (עם המאמן ליאון קונסטנטינובסקי) ניצחה הקבוצה את הפועל טבריה 4–0 וסיימה במקום השלישי שהבטיח העפלת הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הלאומית (הליגה הבכירה דאז). הקבוצה שיחקה בליגה הלאומית במשך 5 עונות, ומיקומה הגבוה ביותר היה המקום העשירי אליו הגיעה פעמיים - בשנים 1983 ו-1985. ב-1985 זכתה הקבוצה בגביע הטוטו, בשנתו הראשונה לקיומו של המפעל. זהו התואר היחיד של המועדון עד היום.
בסיום עונת 1986–1987 ירדה הקבוצה לליגת המשנה. בליגת המשנה כשלה הקבוצה פעמיים במחזור הסיום להעפיל חזרה לליגה הבכירה. הפעם הראשונה הייתה בשנת 1989 בה הפסידה להפועל רמת גן, ובפעם השנייה בעונה שאחרי, בשנת 1990, בה הפסידה את העלייה להפועל תל אביב.