בשנים 1921–1922 יסד באזוב, יחד עם הצייר או. ג'פרידזה וד. ג'נלידזה (תיאטרון), את הביטאון "אוני", ובשנת 1923 הופיע בטביליסי. שיריו וסיפוריו ותרגומיו פורסמו בעיתונות המקומית בטביליסי, ביניהם תרגום מעברית לגאורגית של שיר השירים (1924). בשנים 1924–1925 הוא מפרסם בעיתון "מכבי" את: "יהודי", "מכבי", "קין", "הנודד הנצחי" - מונולוג, "אלוור רודריגז" - מחיי יהודי ספרד במאה ה-15, סיפורים ומאמרים הקשורים לחיי היהודים, ההיסטוריה שלהם ורוחניותם. באותה תקופה היה באזוב מעורה היטב בחיים התרבותיים בעיר, והיה היוזם של נשפים, קונצרטים, ומחזות הקשורים בנושאים יהודיים (כל זאת במקביל לפעילותו הציונית של אביו). בתקופה זו הקים באזוב את להקת הדרמה "קדימה" שהציגה ממחזותיו, את: "הדירה הסודית" - על חיי אנוסי ספרד. מחזותיו היו בעיקר על חיי היהודים. ממחזותיו היו "הגיבורה היהודיה" ועוד. באותן שנים ייסד באזוב יחד עם אחרים את האגודה "עבודה", שתפקידה היה הפצת הרעיון הציוני, ויצירת קשר עם החלוצים בשאיפה לעלות לארץ ישראל. ובין כל עיסוקיו, לימוד באוניברסיטה בטביליסי, הוראת מבוגרים בערבים במטרה לחסל את האנאלפביתיות, הוא השתתף בירחון "תיאטרון וחיים".
בשנת 1928 כתב באזוב (נדפס כספר נפרד בשנת 1929) את המחזה הדרמטי אלגוריה סימבולית "דילאמרי" (დილლეამარი) על המיסטיקה של בן אברהם, הופעת המחזה הציבה את באזוב כסופר מוביל בקרב יהודי גאורגיה.
במשך תקופה קצרה לאחר מכן פרסם באזוב עשרה מחזות, שהמוכרים מביניהם הם: "האילמים החלו לדבר" (მუნჯები ალაპარაკდნენ, 1931), "אדם בלי כבוד" (განურჩევლად პიროვნებისა, 1933), איצקה ריז'ינשווילי (იცკა რიჟინაშვილი, 1936). רובם של המחזות הפכו לחלק מהרפרטואר הגאורגי בשנות השלושים.
בתחילת שנות השלושים הוא פרסם טרילוגיה על חיי יהודי גאורגיה. הראשון מביניהם "פתאים" הופיע בגאורגית בשנת (ფეთხაინი, 1934), וברוסית בשנת (Петхайн, 1936). עבודתו הפוריה הופרעה על ידי הרדיפה הפוליטת הסובייטית תחת שלטונו של סטלין. בשנת 1937 הוא נעצר במוסקבה והוסגר לטביליסי ושם הוא נורה למוות במהלך חקירה. לאחר מותו, בשנת 1955, טוהר שמו. רחוב בעיר הולדתו אוני נקרא על שמו.
הרצל באאזוב
פריץ פרגל
פריץ (פרידריק) פרגל (3 בספטמבר 1869 - 13 בדצמבר 1930) היה כימאי סלובני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1923, "על המצאת שיטת המיקרו-אנליזה של חומרים אורגניים".
פרגל נולד בליובליאנה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, עתה סלובניה. הוא למד ועבד באוסטריה.
פרגל זכה בפרס נובל לכימיה עבור תרומתו החשובה לניתוח כמויות חומר קטנות ביותר (Microanalysis) של חומרים אורגניים בשיטות מחקר כמותניות. אחת מתרומותיו החשובות הייתה שיפור שיטת ניתוח הבעירה (Combustion analysis) (מציאת הנוסחה האמפירית באמצעות ניתוח איכותני של שאריות החומר לאחר בעירתו) עבור זיהוי היסודות הכימיים המרכיבים אותו.
רוברטו בן-שושן
רוברטו בן-שושן (נולד ב-2 ביולי 1969) הוא מנהל, איש עסקים וסוכן כישרונות ישראלי, מייסד סוכנות הדוגמנות "רוברטו".
ביוגרפיה.
נולד ב-2 ביולי 1969, בשם ראובן בן-שושן ביפו, וגדל בעיר בת-ים.
סוכן כישרונות.
"רוברטו".
בשנת 1995 הקים את סוכנות "רוברטו", שלה ארבעה סניפים, הממוקמים בתל אביב, צ'כיה, קייב ומיאמי. ההצלחה הראשונית שלו החלה עם גילוי וייצוג הדוגמנית שרון גניש, שהייתה הישראלית הראשונה שדיגמנה עבור ורסצ'ה.
בן שושן גילה גם וייצג את הדוגמנית הבינלאומית מורן אטיאס, אשר הפכה כעבור שנים אחדות למנחת טלוויזיה פופולרית באיטליה והתפרסמה גם בארצות הברית, אירופה וישראל.
בנוסף, במהלך הקריירה שלו, גילה רוברטו בן שושן וייצג את אגם רודברג, רותם סלע, ליהי אלון, יובל שרף, נאור אורמיה ושרית אביטן.
רוברטו גילה וייצג גם את מאיה בוסקילה, שהצלחתה הובילה אותה לתואר זמרת השנה ואותו כסוכן השנה, על עבודתו בפריצת הקריירה שלה.
רוברטו הקים את להקת הפופ גיים בויז, אשר פעלה בארץ בין השנים 2005–2007, הוציאה אלבום אחד והייתה חתומה על מספר להיטים.
בשנת 2018 הקים להקת בנות בשם פורמולה, המורכבת מאנג׳ל ברנס, טניה לאורן והתאומות עלמה וליה ציון.
רוברטו היה שותף להפקת "החיים על פי פורמולה" עם הלהקה המיוצגת שלו, להקת פורמולה.
רוברטו בן שושן מייצג כיום דוגמניות רבות, וביניהן סופיה מצ'טנר, אשר נבחרה בגיל 14 לתפקיד הפנים של בית האופנה כריסטיאן דיור.
דוגמניות נוספות מצליחות בעולם כמו, דורית רבליס, שעשתה קמפיין לקלווין קליין, הובילה קמפיינים בינלאומיים למותגים כמו פול אנד בר, והיום פרזנטורית של חברת מנגו העולמית וקסטרו מודל בישראל.
אביטל לנגר, שדגמנה בתצוגה רשמית של שאנל, דיגמנה לז'יבנשי ביוטי והובילה קמפיינים בינלאומיים של זארה ו- H&amp;M.
בנוסף, בן שושן מייצג את הזמרת נועה קירל, הכוכבת המובילה כיום בישראל, אשר פרצה בשנת 2015 וכיום בעלת רזומה עשיר של קריירת מוזיקה מצליחה, שחקנית בסדרות טלוויזיה, פסטיגלים והופעות ענק, ובעלת תואר כוכבת השנה המובילה בישראל כבר 4 שנים ברציפות. בנובמבר 2017 יצגה את ישראל בטקס "פרסי המוזיקה של MTV אירופה" (EMA), בקטגוריית "האמן הבינלאומי".
בשנת 2017 רוברטו כתב את רעיון הסדרה "כפולה" והיה שותף להפקתה, המיוצגת שלו, נועה קירל, הכוכבת הראשית בסדרה. כחלק מהצלחתה, הוביל רוברטו את קירל לחתום על חוזה הקלטות בחברת אטלנטיק רקורדס הבינלאומית, ובסוכנות השחקנים האמריקאית "Creative Artists Agency".
בין התגליות הנוספות של רוברטו בן שושן נמצאת גם השחקנית, הדוגמנית והמנחה ריף נאמן, אותה גילה בשנת 2014.
בין המיוצגות המובילות של רוברטו כיום נמצאות גם הכוכבת ההוליוודית ענבר לביא, מלכת היופי, הדוגמנית והשחקנית קארין עליה; השחקנית והמנחה יוליה פלוטקין; השחקנית דין הפנר; והשחקניות ההוליוודיות טל ברקוביץ ולי לוי.
בתחום המוזיקה, רוברטו מייצג גם את הזמרות ספיר סבן זוכת העונה הרביעית של התוכנית The Voice ישראל, אשר הופיעה גם בעולם ומוכרת בטורקיה ומשחקת במחזה "זה אני", הזמרת נופר סלמאן שפרצה בעונה השלישית של הכוכב הבא וכיום גם שחקנית בסדרה "מלכות" ושיחקה בתפקיד הראשי של הסדרה "היורשת" ומשחקת במחזה "זה אני" ו"סלאח שבתי" ואודיה אזולאי שזכתה להצלחה בשנת 2020 בעקבות הסינגל "אור" ואלבומה הראשון.
רוברטו גילה ומייצג גם את הזמרת ואלרי חמאתי אשר זכתה במקום ה-2 בעונה של "הכוכב הבא" בשנת 2021.
רוברטו מייצג גם את הזמרים מושיק עפיה ואושר כהן.
מיזמים נוספים.
בשנת 2016 הקים רוברטו בן שושן ביחד עם רותם גור, שעבדה אצלו לפני, את סוכנות הדוגמניות המצליחה R&amp;R סוכנות המתמחה בדוגמניות בינלאומיות מובילות בעולם ובארץ.
בשנת 2020 הקים בשיתוף עם ליאו ניסים את הסוכנות "SHOCK", המתמחה בכוכבי רשת והפקות דיגיטל ומייצגת בין היתר את מיטב היוטיוברים, כוכבות הטיקטוק והאינסטגרם של ישראל. בין היתר, הסוכנות גילתה ומייצגת את דילן דרור, כוכב הרשת והיוטיובר.
בשנת 2021 הקים ביחד עם רן הברי שעבד אצלו לפני את סוכנות הדוגמנים "DIVIDED", סוכנות המתמחה בייצוג דוגמנים בינלאומיים בישראל ומחוצה לה.
רוברטו הוא חבר הנהלת עמותת משאלת לב, המגשימה משאלות לילדים החולים במחלות מסכנות חיים.
משפחה.
בן שושן נשוי לדוגמנית שלי חזן, ולהם שני בנים ובת.
מתגורר בסביון.
הצהרת בלפור
הצהרת בלפור היא הכינוי המקובל למסמך שנחתם בידי שר החוץ הבריטי, הלורד ארתור ג'יימס בלפור, ב-2 בנובמבר 1917 (י"ז בחשוון תרע"ח) ועיקרו הכרזה ולפיה בריטניה תתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל, שבאותו זמן היה בה רוב לאוכלוסייה הערבית הלא-יהודית לצד מיעוט יהודי קטן . מתן ההצהרה היה הישג מדיני חסר תקדים של התנועה הציונית: מעצמה עולמית כמו בריטניה הסכימה למעשה לפרוש את חסותה על התנועה הציונית ולסייע לה במימוש מטרתה העיקרית. בעשותה כן הגיעה ממשלת בריטניה למסקנה, שיהיה זה יותר מעשי לתמוך בשאיפות הציוניות כהצדקה לפירוק הקיסרות העות'מאנית, מאשר כמשענת לחיזוקה.
ההצהרה נמסרה לידיו של הלורד ליונל וולטר רוטשילד, והוא התבקש להעבירה לידי ההסתדרות הציונית. היא ניתנה בעקבות הצעה שהגיש לממשלת בריטניה ד"ר חיים ויצמן בשיתוף עם ההנהגה הציונית בבריטניה. הצעתו של ויצמן כללה את הדרישה להכיר בזכות העם היהודי על ארץ ישראל ובזכותם של יהודים לעלות אליה, וכן להעניק מעמד מוכר למוסדות התנועה הציונית בארץ ישראל. את נוסח ההצהרה אישר הקבינט הבריטי ב-31 באוקטובר 1917. טרם פרסומה הונחה ההצהרה בפני נשיא ארצות הברית, וודרו וילסון, וזכתה לאישורו. ממשלת צרפת הביעה תמיכתה בפומבי בהצהרה ב-14 בפברואר 1918 והלכה בעקבותיה ממשלת איטליה, אף היא בפומבי, ב-9 במאי.
הצהרת בלפור הייתה מסויגת ומצומצמת בהשוואה להצעה שהגיש ויצמן, ובכל זאת כללה הכרה בהקמת "בית לאומי" ליהודים בארץ ישראל. במשתמע גם הכירה ההצהרה בתנועה הציונית כמייצגת שאיפות אלה. הצהרת בלפור הייתה איפוא ההישג המדיני המשמעותי הראשון של התנועה הציונית.
בעקבות פרסומה של הצהרת בלפור כתב העיתון הבריטי The Spectator: "יישוב יהודי גדול ומשגשג בארץ הקודש תחת פיקוחה של בריטניה, בעלות-בריתנו ואמריקה, יתרום לשלום וקידמה במזרח הקרוב, ויעלה אפוא בקנה אחד עם מדיניות בריטניה."
מסמך המנדט של חבר הלאומים משנת 1922, שאשרר את החלטות ועידת סן רמו, כלל הצהרה זו ככתבה וכלשונה, וכך היא קיבלה תוקף חוקי של מסמך בינלאומי מחייב. גם מגילת העצמאות כללה התייחסות להצהרה.
ברחבי ישראל נקראו רחובות וכיכרות בשם "ב' בנובמבר" לציון תאריך ההצהרה.
רקע.