יער דין הוכרז כיער מלכותי על ידי ויליאם הכובש, לפני כמעט 1,000 שנים, במטרה להפוך את היער לאזור ציד מלכותי. אזור היער היה מיושב עוד קודם לכיבוש אנגליה על ידי הנורמנים בשנת 1066. ביער התגלו יישובים מתקופת הברזל וכן מספר יישובים רומיים, בשל מרבצי עפרות הברזל שבאזור, ומרבצי הפחם. אף על פי שמאז תקופת ויליאם הכובש היה היער יער מלכותי (היינו אתר ציד בו מותר רק לבני בית המלוכה הבריטי לצוד), בשל מרבצי עפרות הברזל, נותרו באזור היער שטחי כרייה של מתכות ופחם. על אף היותו של היער שטח מלכותי, העניק אדוארד הראשון זכות לכל תושבי היער (אנשים שנולדו בכפרים המצויים בשטח היער) הרשאה מלכותית לכרות בו פחם.
מעצי היער נבנו ספינות רבות עבור הצי המלכותי בהם הספינה "ויקטורי" של האדמירל הוריישו נלסון.
ריבויים של מרבצי הפחם באזור הביאו להקמת מכרות רבות בתקופת המהפכה התעשייתית. הכרייה המסחרית של פחם באזור הופסקה בשנת 1965.
כיום מהווה אזור היער אתר תיירות והכפרים בו מתפרנסים בעיקר מתיירות הנופש המקומית.
חי וצומח.
באזור יער דין צומחים בעיקר עצים ירוקי עד, ובעיקר עצי אלון אולם גם צפצפות, אשוח דאגלס ואורנים.
בעבר היו ביער איילים רבים, אולם אלה נכחדו באזור בשל ציד רב. לאחר מלחמת העולם השנייה הושבו האיילים ליער. הסנאים האדומים שהיו באזור נכחדו, אולם ניתן למצוא ביער סנאים אפורים רבים. ביער מצויים גם חזירי בר רבים.
היער בתקשורת ובספרות.
"היער בין העולמות" הוא יער דמיוני שמוזכר בספר אחינו של קוסם. היער הוא מקום שמקשר בין עולמות רבים, ואליו מגיעים גיבורי הספר, פולי ודיגורי, לאחר שנגעו בטבעות קסם, נאמר כי puzzlewood, שנמצא ביער דין שימש השראה ללואיס עבור היער שבין עולמות.
ביער מוקמה עלילת סדרת הטלוויזיה הבריטית "בראשית" (אף שזו צולמה ביערות בקרבת לונדון). כמו כן צולמו במערות קלירוול סדרות טלוויזיה רבות והסרט "Outlaw" משנת 2007 צולם אף הוא באזור קולפורד שביער.
בספר "הארי פוטר ואוצרות המוות" מוצאים הארי פוטר וחבריו את חרבו של גריפינדור ביער דין.
אי-יציבות ג'ינס
אי־יציבות ג'ינס היא מונח באסטרופיזיקה המתייחס לתנאי הסף הדרושים לכך שענני גז בין-כוכביים יקרסו כתוצאה מכבידה עצמית, וכתוצאה מכך, יהפכו לכוכבים. תנאים אלו קרויים על שם פיזיקאי בריטי ג'יימס ג'ינס (James Hopwood Jeans), שהראה כי בתנאים מסוימים ענן גז עשוי לקרוס, אם כוח הכבידה גובר על הכוח שמפעיל הגז (דרך לחץ).
כדי שענן גז יתחיל בתהליך קריסה לצבירי כוכבים, נדרש שהכבידה העצמית שלו תגבר על הלחץ התרמי שלו. כלומר, ענן הגז יהיה קשור אם האנרגיה הגרביטציונית גדולה מהאנרגיה הפנימית של הגז. ג'ינס הגדיר מסה קריטית ("מסת ג'ינס") כזו שכל ענן שמסתו גדולה ממסת ג'ינס, יקרוס ויהפוך לכוכב.
נניח שיש ענן גז בעל רדיוס formula_1, שמורכב ממולקולות שהמסה הממוצעת של כל אחת מהן היא formula_2. בהנחת גז אידיאלי מסת ג'ינס, formula_3, היא formula_4.
כאשר formula_5 - קבוע הכבידה, formula_6 - קבוע בולצמן ו-formula_7 - טמפרטורת הגז.
קריסה של ענן הגז לכוכבים יכולה איפוא לקרות בשני שלבים:
יציבות של גוף כנגד קריסה.
נתון גוף בחלל (כוכב או ענן גזי). על מנת שהגוף לא יקרוס לתוך עצמו, צריכים להתקיים שני תנאים: מסתו של גוף קטנה ממסת ג'ינס ורדיוסו קטן מרדיוס ג'ינס. נגדיר גדלים אלה באופן הבא:
formula_8
formula_9
כאשר formula_5 הוא קבוע הכבידה, formula_11 הוא קבוע בולצמן ו-formula_7 טמפרטורת החלקיקים כאמור לעיל. בנוסף, formula_13 הוא המסה הממוצעת של חלקיק ביחידות של מסת אטום המימן, formula_14 הוא מסת אטום המימן (הנתון ע"י: formula_15) ו- formula_16 הוא צפיפות כחומר.
סעודת ערב שבת
ערס
עַרְס הוא קטגוריה חברתית שלילית בשיח הישראלי, המייחסת לגברים יהודים מזרחים אופי עברייני, נטייה לאלימות, חזות חיצונית מצועצעת, ולשון עילגת. היא מזוהה באפיון התנהגותי-תרבותי וכוללת מוטיבים לשוניים, התנהגותיים, תרבותיים ותעסוקתיים רבים.
יש המבקשים לטשטש את ההקשר העדתי ולטעון כי הכינוי עוסק רק באופי ולא במוצא עדתי ושהוא מתייחס בעיקר לדמויות "לא נחמדות" ול"עושי צרות" למיניהם. אך בפועל הסממנים התרבותיים והעדתיים וקיומם של ביטויים כמו "ערס אשכנזי" או "ערס רוסי" מראים כי לא כך הדבר וזהו סטריאוטיפ המשויך בעיקר למזרחי.
אטימולוגיה וכינויים אחרים.
מקור המילה ערס במילה הערבית عَرْص (תעתיק מדויק: עַרְץ), שמשמעותה המקורית רועה, ובהשאלה רועה זונות - סרסור, או נָבָל.
הגינונים אשר יוחסו לסרסורים שימשו בסטראוטיפ לגברים ממוצא מזרחי ויוחס להם רקע עברייני, מגורים בשכונות רוויות פשע, חזות חיצונית מצועצעת, ריבוי צמידי זהב ("גורמטים") ושרשראות מוזהבות. בנוסף יוחס להם דיבור בשפה עילגת, חוסר השכלה ושימוש באלימות מילולית ופיזית.
הדימוי של הערס רווח במדינה עוד מיום הקמתה. פעם הוא זכה לביטוי "פושטק" ("ריקני" - מיידיש) ולאחר מכן - צ'חצ'ח.
דמות נשית המקורבת לערס כונתה בשם פרחה. סטריאוטיפ זה כרוך ברקע חברתי דומה: הפרחה עשויה להיות בת-זוגו, שכנתו, או בת משפחתו של הערס, אך לה גינונים שונים משל הערס הגברי. בשנים האחרונות נוצרו גם הביטויים "ערסית", כאשר זו קרובה יותר בתדמיתה אל הערס, ו"פְרֵח" (פרחה בלשון זכר) או "פרחול", הקרוב אל הפרחה.
לעיתים מכונים בלעג אנשים המאיימים לריק בכינוי "ערס צעצוע", מכיוון שהם מנסים לאיים באופן המזוהה עם הערס, אך חסרים את היכולת לבצע את איומם, בדומה לצעצוע.
ביטוי שמשמש לעיתים במקום "ערס" הוא "ערסוואת". מונח זה הוא חידוש יהודי-ישראלי דמוי-ערבית; צורת הריבוי הנכונה של ערס בערבית היא ערסאת.
הערס בתרבות.
מאז שנות השבעים הוצגו דמויות מזרחים כערסים ב"סרטי בורקס" דוגמת "צ'רלי וחצי" ו"אסקימו לימון" וסטנדאפיסטים, צביקה הדר למשל, בדמותו של "ז'וז'ו חלסטרה" בסדרת הטלוויזיה "הקומדי סטור". המבטא ודרך ההתבטאות שהניחו הסטנדאפיסטים, מדגימה את השתייכותו העדתית, של סטריאוטיפ הערס למוצא מזרחי.
ביטויים רבים מהסלנג הישראלי שנוצרו בהשפעת השפה והתרבות הערבית מיוחסים גם הם ל"ערסים". כך, "אללה יסתור", "אשכרה", "חרטה בארטה", אשר משמשים כדרך להצגת "ערס" בבידור הישראלי, יחד עם שימוש מודגש בח' וע', לפעמים באופן שגוי כמו החלפת כ' בח'.
מודל הערס כפי שהשתקף בבידור, משוקע בתרבות הישראלית.
ב-2014 יצא רון כחלילי בסדרה תיעודית ששודרה בערוץ yes בשם "ערסים ופרחות - האליטות החדשות", על אפליית מזרחים בישראל.
כתב העת לתרבות וספרות "הכיוון מזרח" הקדיש בשנת 2008 גיליון שלם ל"ערסים ופרחות", ובו נאמר במאמר הפתיחה: "הסיפור של 'הערסים והפרחות' הוא סיפור מכאובם של המזרחים בפגישתם עם התרבות הישראלית האשכנזית... הערס והפרחה הם הקצנה של הסטריאוטיפ של 'ההוויה המזרחית', שאי אפשר לסכמה בצבע עור או במוצא אתני, גם לא במעמד כלכלי או בעמדה פוליטית או אסתטית".
בפסיקה.
פסק הדין מישל מלכה נגד התעשייה האווירית לישראל עסק בתביעה שהגיש מועמד לעבודה נגד מעסיק, לפיו הופלה בקבלה לעבודה עקב מוצאו המזרחי. בין השאר נאמר שמנהל בנתבעת הגיב בשאלה "מי זה הערס הזה" למראה קורות החיים של התובע. בית הדין האזורי לעבודה העיר על כך: "נראה כי 'ערס' היא מילת גנאי המקושרת להתנהגות וולגארית ומזוהה יותר – גם אם לא רק – עם זהות מזרחית סטריאוטיפית".
בפסק דין אחר של בית דין האזורי לעבודה בתל אביב נאמר: "לאחר ששקלנו את הדברים בהתחשב באופי המיוחד של יחסי עובד-מעסיק, אנו סבורים שהביטוי שנאמר על ידי איתן פעמיים ('ערס קטן') הוא ביטוי העלול לבזות אדם בשל מעשים או תכונות המיוחסות לו. אין מדובר בקללה 'סתם' כגון 'אידיוט' אלא במילת גנאי שמטרתה לייחס לאדם שיוך קבוצתי מסוים על מנת להשפילו או לרמוז על נחיתותו."
בשפות אחרות.
סטריאוטיפ דומה, אך לא מוכוון עדתית, קיים ברחבי העולם, למשל: צ'אב () - בבריטניה, גוֹפְּנִיק (го́пник) - במזרח אירופה, קאני (Cani) - בספרד.
הנדסת מיפוי וגיאו אינפורמציה
אלוף העולם בשחמט
בקיע
אסדת קידוח
אסדת קידוח היא מתקן ימי המשמש לקידוח נפט וגז טבעי בים.
אסדות קידוח נחלקות לכמה סוגים בהתאם לתנאים שבהם הן נמצאות: מקובעות לקרקעית הים, מחוברות לאי מלאכותי או צפות על פני המים. אסדות קידוח נבנות במספנות מיוחדות שנוצרו למטרה זו. כמחצית מאסדות הקידוח בעולם מיוצרות בסינגפור.
אסדות קידוח מקובעות בנויות ממשטח המוגבה על ידי עמודים ופיגומים המחוברים לקרקעית הים. מעל המשטח מתנוסס עמוד שתפקידו להכיל את המקדחה. המגדל מחובר לרוב למסילה המאפשרת לו יכולת תנועה. למשטח כמה מפלסים והמגורים בו יכולים לאכלס כמה מאות עובדים. באסדות הנמצאות בלב ים יש מנחת מסוקים המאפשר תחלופה מתמדת של עובדים ופינוי מהיר ליבשה במקרה של מצב חירום רפואי. בנוסף יש להן ספינה צמודה המקיפה אותן שתפקידה לפקח על הפעילות באסדה ולספק לה דלק.
בכל אסדה יש ציוד מיוחד המאתר כיסי נפט וגז מתחת לאדמה. המקדחה הגמישה של האסדה יכולה לקדוח לעומק של כמה קילומטרים בזוויות מתונות. המקדחה משומנת בעזרת תערובת של בוץ סיכה מיוחד המיוצר על ידי כימאי מומחה העובד באסדה ומתאים את מינוני החומרים בתערובת לסוג האדמה דרכה קודחים. הבוץ מיוצר בכמויות גדולות על ידי מכונות הנמצאות תחת פיקוחו של הכימאי ומוזרם במחזוריות במערכת צינורות רחבה המשמנת את מקדחה ושואבת את הבוץ בחזרה לשימוש חוזר.
היסטוריה.