ירמי עמיר הגיש תוכניות רדיו ברדיו ללא הפסקה וברשת ב', שעסקו באקטואליה, תרבות, אמנות, בידור ופנאי.
בינואר 2012 נמנה עמיר על צוות העיתונאים הבכירים, שהקימו את "מגפון" - עיתון ישראלי עצמאי ברשת. "מגפון" הוקם על רקע המשבר בתקשורת הישראלית, הניסיונות לסגור את ערוץ 10 ולפגוע בחופש העיתונות ובחופש של העיתונאים. עמיר משמש ב"מגפון" כעורך התרבות ומבקר התיאטרון.
מיולי 2015 ירמי עמיר הוא מבקר התיאטרון של רשת ב', קול ישראל.
חיים אישיים.
ירמי עמיר מתגורר ברעננה, נשוי להילה עמיר לבית לוי, מורה ומחנכת לספרות בתיכון רבין בכפר סבא.
קישורים חיצוניים.
[[קטגוריה:סופרים ישראלים]]
[[קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות]]
[[קטגוריה:סגל גלובס]]
[[קטגוריה:סגל ערוץ עשר]]
[[קטגוריה:בוגרי בית צבי]]
[[קטגוריה:מאמנים אישיים ישראלים]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20]]
איו מינג פיי
אברהם יסקי
אברהם יסקי (14 באפריל 1927 – 27 במרץ 2014) היה אדריכל ישראלי, חתן פרס ישראל לאדריכלות לשנת 1982. היה פרופסור חבר בפקולטה לאדריכלות בטכניון ופרופסור מן המניין בבית הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב. תכנן מבנים רבים ברחבי ישראל ובעיקר מגדלים רבים בתל אביב, מרביתם בשיתוף האדריכלים יעקב גיל ויוסי סיון.
ביוגרפיה.
יסקי נולד בקישינב שבממלכת רומניה (כיום במולדובה). בשנת 1935 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתגורר בתל אביב. למד אדריכלות בטכניון. שירת בצה"ל במלחמת העצמאות, ולאחריה שב ללימודיו וסיים ב-1951. מאז ועד מותו היה פעיל כאדריכל. בראשית דרכו פעל כשותף עם שמעון פובזנר (1954–1955) ועם אמנון אלכסנדרוני (1955–1965). בשנת 1965 ייסד את משרד האדריכלות ותכנון הערים שלו, שאליו הצטרפו יעקב גיל (ב-1970), ויוסי סיוון (ב-1973) - יסקי מור סיון אדריכלים. לימים, בשנת 1990, הצטרף כשותף בנו של יסקי, ד"ר יעקב יסקי, בעל תואר דוקטור באדריכלות מאוניברסיטת קרנגי מלון (1981), וב-1992 פרש גיל מהשותפות. כיום מונה המשרד כ-70 עובדים, מהם 36 אדריכלים. במהלך שנות פעילותו זכה המשרד בפרסים רבים.
בשנים 1979–1983 כיהן יסקי כחבר מועצת עיריית תל אביב. בהמשך כיהן כנשיא לשכת המהנדסים והאדריכלים (1987–1993).
משנת 1987 עד 1991 היה פרופסור חבר בפקולטה לאדריכלות בטכניון, ובשנים 1994–1998 היה ראש בית הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב.
זכה על עבודותיו בפרסים חשובים, בהם פרס רוקח (1957 ו-1976), פרס רכטר (1970, על תכנון בית החולים הרצפלד בגדרה,) פרס קפלן (1975) ופרס ישראל לאדריכלות (1982).
בשנת 2007 הוציא האדריכל וחוקר התרבות שרון רוטברד בהוצאת בבל את הספר "אברהם יסקי, אדריכלות קונקרטית", המסכם את פועלו של יסקי מראשית שנות ה-50 ועד היום.
נפטר ממחלה ב-27 במרץ 2014.
The Cardigans
The Cardigans (הגייה: ת'ה קרדיגנס) היא להקת פופ רוק שוודית, שנוסדה בשנת 1992 בעיר ינשפינג. חברי הלהקה הם מגנוס סוונינגסון (בסיסט), פיטר סוונסון (גיטריסט), בנגט לגרברג (מתופף), לארס-אולוף יוהנסון (קלידן) ונינה פרסון (שירה).
בתחילת שנות התשעים גרה הלהקה בדירה קטנה והקליטה קלטת דמו. המפיק טורה יוהנסון שמע את הקלטת והזמין את הלהקה להקליט את האלבום הראשון שלה, Emmerdale, באולפן בעיר מאלמה. הדיסק יצא בשוודיה וביפן בשנת 1994, ובשאר העולם ב-1997.
ב-1995, הלהקה הוציאה את הדיסק Life שנמכר במיליון עותקים ברחבי העולם וזכה בתואר אלבום פלטינה ביפן. בעקבות הצלחת האלבום, הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים האמריקאית מרקורי רקורדס והוציאה שם את הדיסק First Band on the Moon ב-1996. דיסק זה היה מורכב ואפל יותר מקודמיו, ועסק בשברון לב, בגידה וייאוש. הסינגל הבולט בדיסק היה "Lovefool", שהפך ללהיט בכל העולם ועזר לדיסק להגיע לתואר אלבום זהב בארצות הברית, למרות שהיה שונה בסגנונו משאר שירי הדיסק.
בשנת 1998 הלהקה הוציאה את הדיסק Gran Turismo, שהיה אף יותר אפל מקודמו וממנו יצאו הסינגלים "My Favorite Game" ו"Erase/Rewind". אחרי הוצאת Gran Turismo יצאה הלהקה להפסקה מהקלטות. בזמן הפסקה זו הוציאה נינה פרסון דיסק תחת השם A Camp, פיטר סוונסון עבד על פרויקט בשם "Paus" ומגנוס סוונינגסון הקליט תחת השם Righteous Boy.
ב-2003 חזרה הלהקה לפעול ביחד והוציאה את הדיסק Long Gone Before Daylight, שהיה שקט ומלודי יותר. מדיסק זה יצאו הסינגלים "For What it's Worth" ו"You're the Storm".
בסוף שנת 2005 הלהקה הוציאה את הדיסק Super Extra Gravity.
בשנת 2008 יצא הדיסק The Best Of, המכיל בתוכו את השירים האהובים ביותר של הלהקה, כולל הלהיט Carnival, Lovefool ושירים נוספים.
במחשבים (Single Sign On (SSO היא שיטת הזדהות של משתמש המאפשרת הזדהות אחת כלפי מספר מערכות מידע ללא צורך בהזדהות נפרדת עבור כל מערכת.
יש הטוענים כי השימוש במונח שגוי ומעדיפים את השימוש בהזדהות ארגונית מופחתת כיוון שהזדהות חד פעמית אינה אפשרית במציאות.
תצורות נפוצות.
תצורה מבוססת קרברוס.
בסביבת חלונות ההזדהות נעשית בעת ההתחברות לדומיין בActive directory, כל היישומים לאחר מכן משתמשים באישור שניתן על ידי Active directory כדי לאמת את המשתמש. בסביבות יוניקס ולינוקס ההזדהות נעשית על ידי מודל מיוחד (Kerberos PAM) שמקבל את התעודה עבור שאר היישומים.
תצורה המבוססת על כרטיס חכם.
כרטיסים חכמים מכילים תעודת אישור (Certificate) או את סיסמת המשתמש.
SSO מיושם במחשב הביתי (למשל באתרי אינטרנט הדורשים הזדהות) ובארגונים גדולים המפעילים מספר מערכות רב.
קונפורמיות
קונפורמיוּת או קוֹנְפוֹרְמִיזְם (בעברית: תַּלְמָנוּת) היא הליכה בתלם, הסתגלות, שינוי בהתנהגות או אמונות של אינדיבידואלים בהתאם לנורמות או כללים הנהוגים בחברה או בקבוצה.
(באנגלית: Conformity מגיעה מהמילה Conform שפירושה התאים או השתלב). זהו מצב שבו אדם מתאים את התנהגותו או את דעותיו לנורמות החברתיות הקיימות ולכללי ההתנהגות המקובלים בנסיבות נתונות, אם באופן אמיתי או מדומה.
מהות הקונפורמיות.
הקונפורמיות מושגת על ידי אמצעי פיקוח גלויים וסמויים כאחד וכתוצאה מלחץ חברתי, אמיתי או מדומה, על היחיד/הכלל. בשפת היומיום, השימוש במושג מבוטא בדרך כלל בהקשרים שליליים: קוֹנְפוֹרְמִיסְט (או תַּלְמָנִי) פירושו אופי חלש, מזדנב אחרי אחרים – "שוחה עם הזרם". ישנם הוגי דעות הנוהגים לשבח את הנון-קונפורמיסטים: אותם "זאבים בודדים" המתמידים בדרכם חרף לחצי החברה ומורדים במוסכמות. לעומת זאת, יש הסוברים כי הקונפורמיוּת אינה שלילית, כי לדעתם לא ניתן לקיים חברה תקינה ללא הקונפורמיוּת, המאפשרת סדר ויציבות ולולא התהוותה עלול להיווצר כאוס. למולם ישנם לא מעט הוגים שסוברים שקונפורמיות איננה תנאי הכרחי לחברה תקינה ויציבה. אם כן, קונפורמיות היא התאמה של עמדות, אמונות והתנהגות לנורמות החברתיות. נורמות חברתיות הן סמויות ומוגדרות כחוקים המשותפים לקבוצה של אנשים, הקובעים ומכתיבים את האינטראקציה שלהם לאחרים. למשל, בתחילת שנות ה-2000 מעריצי להקת U2, התארגנו בעצמם ויצרו תור לילי לקניית כרטיסים לקונצרט של הלהקה. כללי המוסר של מעריצי הלהקה בתור היו שכל הקודם זוכה, ורחשו בוז למי שנדחף לתור. ניתן לראות כי חוק זה לא היה כתוב בשום מקום אך הקבוצה נהגה לפי כלל זה. הנטייה להתנהג באופן קונפורמי מתרחשת הן בקבוצות קטנות והן בחברה והיא יכולה להיות תוצר של השפעה לא מודעת או מלחץ חברתי ישיר. קונפורמיות מתרחשת בנוכחות אחרים, אך יכולה להתרחש גם כאשר האדם נמצא לבדו. למשל, אדם יעמוד בצפירת יום הזיכרון גם כאשר הוא נמצא לבד בביתו.
אנשים מתנהגים לעיתים תכופות באופן קונפורמי עקב השאיפה לקבל תחושה של ביטחון מהקבוצה, בעיקר מקבוצה בעלת אותם מאפיינים, כמו קבוצת גיל (קבוצת השווים), תרבות, דת, או סטטוס. התגלמות זו של קונפורמיות נקראת "חשיבת יחד". "חשיבת יחד" או חשיבה קבוצתית, היא אחת מתופעות הקונפורמיות: נטייתם של חברי הקבוצה לקונפורמיות על ידי אימוץ תפיסה צרה משותפת, "יישור קו" בנושא כלשהו. חוסר הסכמה לאמץ את "חשיבת היחד" יכול להוביל לדחייה חברתית. קונפורמיות לרוב מקושרת לגיל ההתבגרות, אך משפיעה באופן ניכר גם על מבוגרים.
כאשר קונפורמיות מתרחשת על ידי השפעה חברתית נכונה, היא מאפשרת בשנים הראשונות לחיים ללמוד ולאמץ את ההתנהגות החברתית הנחוצה על מנת להתנהג באינטראקציה עם אחרים בחברה באופן נכון. קונפורמיות משפיעה על היווצרותן ותחזוקן של נורמות חברתיות, ועוזרת לחברות לתפקד באופן חלק וניתן לחיזוי.
התפתחות המושג.
משנת 1933 ועד 1945, מיליוני אנשים חפים מפשע, בעיקר יהודים, הוכרחו לעבור למחנות ריכוז בגרמניה הנאצית. רק לאחר סיום המלחמה, העולם הבין שמחנות אלו היו למעשה מפעלים להשמדה המונית בהם נטבחו יותר משמונה מיליון בני אדם. בשנת 1978 הייתה שמועה כי ישנם אנשים המוחזקים כבני ערובה בג'ונסטאון. לאחר שהחקירה הסתיימה, מנהיגה של הקהילה ג'ים ג'ונס אסף 1000 תושבים וביקש מהם להתאבד על ידי שתיית רעל. הם צייתו לו וזו הייתה ההתאבדות ההמונית הגדולה ביותר בהיסטוריה. על מנת לנסות למצוא הגיון במעשים אלו ועוד אחרים, הנטייה הראשונית הייתה להסביר מעשים מרושעים ומטורפים על ידי האשמה של אינדיבידואלים מרושעים או משוגעים. חשיבה זו יכולה לתת מעט נחת. חוקרים רבים בתחום הפסיכולוגיה החברתית הוטרדו מכך שאנשים לעיתים עושים מעשים שלא ניתן להסבירם. אומנם המנהיגים, שהובילו את ההמון להתנהג באופן לא הגיוני, היו בעלי אישיות בעייתית, אך לא ייתכן כי כל החברה היא לא שפויה.