אחת מהטענות העיקריות של אגודת תולה נגעה למוצאו של הגזע הארי. בעקבות מסעו של מגלה הארצות היווני פיתאס, הגאוגרפים של העולם היווני-רומי מיקמו בצפון הרחוק של אירופה ארץ העונה לשם תולה. שמה של האגודה מקורו בביטוי Ultima Thule (בלטינית: "הצפון הרחוק ביותר") - אותה מזכיר המשורר הרומי ורגיליוס בשירתו האפית האיניאדה. זהו החלק הצפוני ביותר של תולה, ויש המזהים אותה עם סקנדינביה. כמו כן, היו מיסטיקנים נאצים שזיהו אותה בתור בירת היפרבוריאה העתיקה, ומיקמו אותה באזורים שליד איסלנד וגרינלנד.
המקום הוזכר גם על ידי גתה שכתב שיר בשם המלך בְּתוּלֶה וצירף חלק ממנו ל"פאוסט".
אנשי האגודה האמינו בתאוריית כדור הארץ החלול, וכן שמו לעצמם מטרה להוכיח שהגזע הארי הגיע מיבשת אבודה, ייתכן שמאטלנטיס. הם גם שמרו על קשרים עם מאמינים בתאוסופיה ועם חסידיה של הלנה בלבצקי, אוקולטיסטית מפורסמת מהמחצית השנייה של המאה התשע-עשרה. כמו כן, רעיונות אנתרופוסופיים גם עניינו אותם.
השבועון "מינשנר באובאכטר".
אגודת תולה רכשה שבועון מקומי בשם "מינשנר באובכטר" (Münchener Beobachter), ושינתה את שמו ל-"מינשנר באובכטר אונד שפורטבלאט" (Münchener Beobachter und Sportblatt) בניסיון להגדיל את תפוצתו. מאוחר יותר הפך העיתון ל-"פלקישר באובכטר" (Völkischer Beobachter), העיתון המוביל של המפלגה הנאצית. עורכו היה קארל הרר.
מפלגת הפועלים הגרמנית.
קארל הרר ואנטון דרקסלר, שפיתח קשרים בין האגודה לארגוני פועלים ימניים קיצוניים במינכן, הקימו ב-1919 את ה-DAP, מפלגת הפועלים הגרמנית ("Deutsche Arbeiterpartei") כזרוע הפוליטית של תולה. מאוחר יותר באותה שנה הצטרף למפלגה אדולף היטלר. ב-1 באפריל 1920 ה-DAP אורגנה מחדש ושמה שונה למפלגת הפועלים הנאציונל-סוציאליסטית, ובקיצור NSDAP ("National Sozialistische Deutsche Arbeiterpartei"), הידועה בתור המפלגה הנאצית.
בשלב זה פון זבוטנדורף כבר לא היה חבר באגודת תולה, והוא מעולם לא הצטרף ל-DAP או למפלגה הנאצית. עם זאת, רבים מחברי אגודת תולה הפכו ברבות השנים לבעלי תפקידי מפתח במפלגה הנאצית, ביניהם דיטריך אקרט, גוטפרייט פדר, הנס פרנק, קרל הרר, רודולף הס, אלפרד רוזנברג ויוליוס שטרייכר. היטלר הקדיש את ספרו מיין קמפף לאקרט, על שהדריך אותו בכישורי הנאום הפומבי שלו. לעומת זאת, די ברור שלהיטלר עצמו היה עניין מועט בנושאים אזוטריים שכאלה, והוא הקדיש להם זמן מועט.
פירוק האגודה.
אגודת תולה הייתה אחד מארגונים רבים שדוכאו לאחר שתפס היטלר את השלטון. על פי האמונה הרווחת, היטלר רצה להימנע מהמבוכה שעלולה להיגרם אם יקושרו בכירים במפלגה עם ארגונים אוקולטיסטיים ומיסטיים. כאשר שב פון זבוטנדורף לגרמניה, ופרסם בה ספר אודות אגודת תולה בשם "לפני שהיטלר בא" (Bevor Hitler kam), הוא נעצר וספרו נאסר לפרסום.
אגודת תולה בתרבות.
בסדרת המדע הבדיונית, על טבעי, התולה מופיעה במספר פרקים כאגודה של גרמנים העוסקים בכישוף רב עצמה, מקדמים את רעיון הגזע הארי, ושהיטלר אף חבר בה. כנגדם נלחמים מספר יהודים הבקיאים בכישוף משלהם, כשהידוע מבין כלי הנשק שיצרו במלחמתם בתולה הוא הגולם.
לאגודת תולה תפקיד מרכזי בסרט האנימה "הכובש את שאמבלה" מהסדרה אלכימאי המתכת.
ה'תשנ&quot;ז
פרסי ישראל.
חקר התלמוד:
חקר מחשבת ישראל:
חקר המקרא:
ספרות תורנית:
חקר המשפטים:
מוזיקה:
תקשורת:
תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה:
מסגד אל אקצה
עמר בן אלחטאב
קופלה
קופלה (k'op'ala; בגאורגית: კოპალა) הוא גיבור עם מיתולגי, חצי אל, לוחם רב עוצמה (קשת), ומשמיד שדים, אורגים. מסופר עליו כי פשט על כאג'אווטי (מדינת הכאג'ים), וחזר עם אישה סאמדזימרי ואחיותיה. מוכר בפנתאון ההררי של צפון גאורגיה (חבסורתי, פשאבי) מכונה גם גיאורגי "יאקסר (Iaqsar)".
דאלי
דאלי (בגאורגית: დალი, באוסטית: dælimon, סוג של דמון) היא אלת הציד במיתולוגיה הגאורגית, ואשת האבנים והחיות. דאלי ידועה כפתיינית בעלת רומנים רבים עם ציידים, וככזאת שהורגת בצורה ברוטלית את מי שבוגד בה.
מיתולוגיה סוואנית.
מופיעה בפולקלור הסוואני (סוואנתי בצפון מערב גאורגיה) כדאל (Dæl), יש אומרים שדאלי היא הצאצא של דאל הסוואני, סמל לאישה יפהפייה, בעלת שיער בצבע זהב ועור לבן קורן שזוהר גם בחושך. היא מתגוררת גבוה בהרים, בדרך כלל במקומות שכף רגלו של אדם לא דרכה בהם מעולם. היא חיה במערה, ומדי יום צופה בעדר חיות פראיות החוסות תחת הגנתה, כמו רועה צאן אנושי. חלק מהשירים אפילו מתאר אותה חולבת עז בר. היא לא מתנגדת לחלוק את העדר עם ציידים, כל עוד מתקיימים תנאים מסוימים ולא עוברים על איסורי הטאבו. הציידים יכולים לצוד רק את כמות החיות שהם יכולים לשאת בחזרה לכפריהם. בין חיות העדר מעורבים אלים המחופשים לחיות (בעלות קרניים מזהב), אותן אסור לצוד. אם הצייד מצליח לצוד חיה, חייבים להציע לדאלי חתיכה מהניצוד כהכרת תודה.
מהסיפורים הבולטים במיתולוגיה הסוואנית:
דמיון למיתולוגיות אחרות.
המילה דאלי קרובה למילה אל בשפות הקווקזיות (צ'צ'נית: dēla, אינגושטית: dǣlə, בבאטית: dalə).
חוקרים טוענים כי סאמדזימרי ואחיותיה הן אף הן צאצאיות של דאלי. ישנם כאלה המוצאים דמיון בינה לבין אפרודיטה מהמיתולוגיה היוונית - היופי, העירום, פיתוי והחיבה למחרוזות זהב. כמו כן מייחסים לה דמיון לאינה אישתר מהמיתולוגיה המסופוטמית, שניהם ציידים, ורועי צאן.
קוויריה
קוויריה (בגאורגית: კვირია או ყვირია) הוא אל האדמה היבשה במיתולוגיה הגאורגית, בפנתאון ההרריים של צפון-מזרח גאורגיה, בחבסורתי ובפשאבי. קוויריה עצמו לא מוכר כמי שהשתתף בהרפתקאות מיתולוגיות, כנראה מכיוון שהיה אל כללי שמימש את כוחו של האל מוריג ברמה אנושית, בניגוד לאחרים שפעלו בעולם השמימי.
הוא היה אחד מבניו של מוריג וידוע בשימוש בחרב, השני אחריו בדרגתו. הוא היה ידוע גם כ"מגן החברה האנושית", "מכשיר בידי הצדק האלוהי" ועוד. היחיד מבין כל האלים שהייתה לו הזכות להקים את אוהלו במתחם השמימי. מסיבה זו הוא נקרא גם מֶק'ארווֶה ("בעל האוהל").
קוויריה היה ידוע כמי שמממש את הצדק האלוהי - "מכשיר בידי הצדק האלוהי". כאשר קבוצת בני אנוש הכעיסה את ראש האלים, היה קוויריה יורד בראש פלוגת זאבים שמימיים (מופיע גם במיתולוגיה הקוזקית וכנראה גם המקור לסיפור פלוגת הזאבים), והיה זורע הרס ומחלות בארץ. כאשר יללות הזאבים נשמעו באופק, כולם השתחוו לאדמה והתפללו בלהט.
איזופרן
איזופרן (באנגלית: Isoprene) הוא תרכובת אורגנית פחמימנית פשוטה בעלת תפקידים רבים בייצורים חיים וכן בעלת שימושים רבים לאדם.
איזופרן הוא דיאן (Diene), כלומר אלקן המכיל שני קשרים קוולנטיים כפולים. השם הכימי של איזופרן הוא 2-מתיל 1,3-בוטאדיאן, ונוסחתו הכימית היא C5H8.
איזופרן משמש כחומר מוצא לייצורן התעשייתי של תרכובות רבות. בעיקר משמש האיזופרן לייצור סוגים שונים של גומי. גומי טבעי הוא פולימר של איזופרן - הוא מורכב ממיליוני מולקולות איזופרן הקשורות האחת לשנייה.
בייצורים חיים.
איזופרן הוא הפחמימן הנפוץ ביותר בגוף האדם; למשל באדם השוקל 70 קילוגרם מיוצרים בכל יום 17 מיליגרם של איזופרן.
התרכובת מהווה חלק מתרכובות רבות וחשובות בתאיהם של יצורים חיים רבים. ויטמין A, ויטמין E, סקוואלין (חומר מוצא של כולסטרול) והם (קבוצה המצויה בהמוגלובין ובציטוכרום) מכילים כולם שיירי איזופרן.
תרכובות רבות בתא מורכבות מיחידות אחדות של איזופרן הקשורות האחת לשנייה; תרכובות אלו קרויות טרפנים (כשהמבנה הכימי של יחידות האיזופרן שלהם נשמר ללא שינוי) וטרפנואידים או איזופרנואידים (כשקיימים שינויים קלים ביחידות האיזופרן).
טרפנים מיוצרים בכמות ובמגוון גדולים על ידי צמחים. הקרוטנים (Carotene), למשל, צבענים (פיגמנטים) המקנים צבעי צהוב, כתום ואדום לפירות, לפרחים, לעלים ולמבנים אחרים בצמח, הם כולם טרפנים המורכבים משמונה יחידות איזופרן. רוב השרפים והשמנים האתריים הם טרפנים.
חגי נצר
חגי נצר (נולד ב-1945) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לאסטרופיזיקה באוניברסיטת תל אביב, חוקר גלקסיות פעילות, גלקסיות יוצרות כוכבים וחורים שחורים. בשנת 2005 הוענק לו פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים על תרומתו לאסטרופיזיקה ובמיוחד לחקר גרעינים פעילים של גלקסיות ומדידת מסות של חורים שחורים ענקיים. נצר פרסם יותר מ-200 מאמרים מדעיים וספרים מקצועיים, בהם: "מסע אל התבונה", "היקום: יסודות האסטרופיזיקה".
ביוגרפיה.
חגי נצר נולד בקיבוץ רמת יוחנן, בנם של אתה ומשה נצר. ב-1972 סיים נצר לימודי תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב, וב-1975 סיים את עבודת הדוקטור באסטרופיזיקה ב שבאנגליה. ב-1977 הוא הצטרף לסגל בית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב. החל משנת 1987 היה חבר סנט האוניברסיטה, והחל משנת 1994 מופקד הקתדרה לאסטרונומיה חוץ – גלקטית, כמו כן נצר כיהן כמנהל מצפה הכוכבים ע"ש וייז כראש החוג לאסטרופיזיקה וכמנהלו הראשון של המכון לאסטרונומיה ע"ש ריימונד ובברלי סקלר והמכון הבינלאומי לאסטרופיזיקה ניסויית. והחל משנת 2009 הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטת תל אביב.
פעילות מחקרית.
לדברי נצר: "הפיזיקה של היקום סקרנה אותי שנים רבות, עוד מתקופת בית הספר התיכון. כבר אז נדהמתי לגלות מה רב המרחק בין מה שהמוח שלנו מסוגל להבין ולהכיל לבין המציאות 'האמיתית', זו המצייתת לחוקי הטבע".