ביין כתב ותרגם באספרנטו תחת שם העט "קאבה" (Kabe), שהורכב מן האותיות הראשונות של שמו בפולנית (.K.B). ב-1911 פרש בפתאומיות מפעילותו בתחום שפת האספרנטו, ולא שב לעסוק בה עד מותו, בשנת 1959. בעקבות כך נטבע באספרנטו הפועל kabei, על שמו. משמעות הפועל: "להיות פעיל נלהב ולתרום מאוד לאספרנטו, ופתאום להיעלם בפתאומיות ללא כל הסבר". המילה נמצאת בשימוש תדיר גם כיום בקרב דוברי שפת אספרנטו.
מוחמד א-נני
מוחמד נאסר א-סייד א-נני (בערבית: محمد ناصر السيد النني; נולד ב-11 ביולי 1992) הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הקשר האחורי בארסנל, ובנבחרת מצרים.
קריירה.
מוחמד א-נני נולד וגדל בעיר אל-מאחלה אל-קוברה שבמצרים ומגיל צעיר הצטרף למחלקת הנוער של מועדון הפאר המצרי אל אהלי ממנו עבר לזה של אל-מוקאוולון בו החל את קריירת הבוגרים שלו כשחקן יחד עם מוחמד סלאח. א-נני רשם 35 הופעות בהן כבש שני שערים במדי אל-מוקאוולון ובחודש ינואר 2013, הוזמן להיבחן במחנה האימונים של פ.צ. בזל השווייצרית. במהלך מחנה האימונים א-נני לקח חלק במשחק אימון אחד של בזל נגד סיטוואה בוקרשט והרשים את מאמן הקבוצה מוראט יאקין וב-29 בינואר, חתם א-נני על חוזה עד לתום העונה בבזל. ב-10 בפברואר 2013, ערך א-נני את הופעת הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 3-0 על סיון והוחלף במחצית של המשחק. א-נני סייע לבזל לזכות באליפות ליגת העל השווייצרית לעונת 2012/13. בחודש מאי 2013, האריכה בזל את חוזהו של א-נני בקבוצה בארבע שנים נוספות.
ב-16 באפריל 2014, כבש א-נני את שער הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 4-2 על פ.צ. ציריך. עונת 2014/15 הייתה לעונת הפריצה של א-נני במדי בזל. הקבוצה זכתה באליפות השישית שלה ברציפות אך החמיצה את ההזדמנות לזכות בגביע השווייצרי. ב-13 בינואר 2016, הכריז מאמן ארסנל ארסן ונגר כי הקבוצה החתימה את מוחמד א-נני מבזל ושילמה עבורו סכום הנע בין 5 ל-7 וחצי מיליון אירו. ב-30 בינואר, ערך א-נני את הופעת הבכורה שלו במדי התותחנים במשחק נגד ברנלי בגביע האנגלי.
את שער הבכורה שלו במדי ארסנל כבש א-נני בהפסד קבוצתו בשלב שמינית גמר ליגת האלופות לברצלונה כשבסיום נבחר המצרי לשחקן המצטיין. שערו היחיד של א-נני באותה העונה זיכה אותו בפרס שער השנה של ארסנל לעונת 2015/16.
קריירה בינלאומית.
א-נני שיחק יחד עם נבחרת מצרים עד גיל 23 באולימפיאדת לונדון ולזכותו 40 הופעות ושלושה שערים במדי הנבחרת הבוגרת של מצרים.
יחסי ברזיל–קטר
יחסי ברזיל–קטר הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל למדינת קטר.
ברזיל וקטר כוננו יחסיהן בשנת 1974, כ-3 שנים לאחר קבלת העצמאות של קטר. לאחר 20 שנה של קשר פורמלי בלבד, מלווה בביקורים פרטיים ולא רשמיים של בעלי תפקידים ואמירים במדינה, קטר החלה להראות עניין גובר ביחסים עם ברזיל. במהלך ביקור רשמי בקטר בפברואר בשנת 2005. שר החוץ סלסו אמורין עם אמיר קטר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני, הודיע שר החוץ כי הוא מתכנן לפתוח שגרירות ברזילאית בדוחה. ההחלטה יצאה לפועל ובאפריל באותה השנה השגרירות נפתחה והגיע שגריר תושב ברזילאי לקטר. הנשיאה של ברזיל, דילמה רוסף בירכה על העברת הכתר הקטרי לתמים בן חמד אאל ת'אני ביוני 2013.
סחר.
קטר הייתה שותפת הסחר ה-43 בגודלה של ברזיל בשנת 2012. משנת 2007 עד שנת 2011 גדל הסחר עם ברזיל ב-435%, ממאתיים מיליון דולר אמריקאי למיליארד דולר אמריקאי.
נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות
נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות
נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות היא יחידה במשרד המשפטים הממלאת פונקציה של נציב קבילות הציבור על מייצגי המדינה במערכת המשפט בישראל, ובהם עורכי דין בפרקליטות המדינה, התביעה המשטרתית, תביעה מוניציפלית ועורכי דין פרטיים הפועלים במסגרת מיקור חוץ מטעם משרדי הממשלה והרשויות המקומיות. הנציבות פועלת מכוח , שחוקק על ידי הכנסת באוגוסט 2016, וממשיכה חלק מהפעילות של נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות, שקדמה לה. החל מ-3 ביולי 2022 עומד בראש הנציבות סגן הנשיאה בדימוס פרופ' מנחם פינקלשטיין.
רקע להקמת הנציבות.
בעקבות ביקורת מצד גורמים שונים על התנהלות מערך התביעה המשטרתית והפרקליטות הודיע היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, על הכוונה להקים גוף רשמי שיפקח על פרקליטות המדינה, שיפעל כיחידה עצמאית במשרד המשפטים. ב-16 ביוני 2013 נחתם מסמך עקרונות על ידי שרת המשפטים ציפי לבני והיועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, להקמת נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות, וזו החלה לפעול ב-1 באפריל 2014, בראשות השופטת בדימוס הילה גרסטל.
הנציבות כללה שני אגפים עיקריים:
ארגון פרקליטי המדינה הודיע כי לא ישתף פעולה עם הנציבות החדשה, ובחודש ספטמבר 2014 הכריז על סכסוך עבודה בקשר להקמת הנציבות. בתחילת חודש יוני 2015 הגיעה שרת המשפטים איילת שקד, שנכנסה לתפקידה, להסכמה על הקפאת הביקורת הפרטנית שמבוצעת על ידי הנציבות, ועל מינוי ועדה בראשות השופט בדימוס אליעזר גולדברג שתבחן את פעילות הנציבות ואת הצורך בביקורת פרטנית. בחודש אוקטובר 2015 פרסם גולדברג את מסקנותיו, ובהן נאמר כי "מנסחיו של מסמך העקרונות שביקשו לשלב יחד את שני סוגי הביקורת, יצרו 'ייצור כלאיים', בלתי מוכר בעולם הביקורת", אך כי יש להקים בחקיקה נציב לתלונות ציבור על פרקליטים, על מנת לאפשר לציבור להגיש תלונות, שתיבדקנה במקרים מסוימים בעלי חשיבות ציבורית ולאחר שיוענקו הגנות שונות שיש להעניק למבוקרים כנהוג בסוגי ביקורת אחרים (כדוגמת סודיות ההליך). כמו כן הוסיף גולדברג כי ניתן יהיה להגיש תלונות גם על היועץ המשפטי לממשלה, וכי הביקורת המערכתית על הפרקליטות תבוצע במסגרת גוף אחר שיפעל במסגרת חוק הביקורת הפנימית.
בעקבות המלצות אלה הגישה הממשלה לכנסת את הצעת חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, התשע"ו-2016, וזו אושרה בכנסת ב-3 באוגוסט 2016, ובה הוסדרה פעילותה של נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, כהמשכו של אגף תלונות פרטניות בנציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות.
ב-12 באוגוסט 2016 מונה השופט דוד רוזן לראש הנציבות החדשה. ב-30 בדצמבר 2021, פרש רוזן ולתפקיד התמנתה עו"ד ליעד צדר כממלאת מקום. ב-3 ביולי 2022 החלה כהונתו של השופט מנחם פינקלשטיין בראש הנציבות.
תפקיד הנציבות.
כל אדם הרואה עצמו נפגע ממעשה של מייצג המדינה בערכאות רשאי להגיש תלונה לנציבות. גם לשר המשפטים וליועץ המשפטי לממשלה נתונה סמכות להגיש תלונה לנציבות. לאחר הגשת תלונה על הנציב לבררה, אך קיימת סדרה של תנאים שבהתקיים אחד מהם אין לברר את התלונה. בין תנאים אלה:
הנציב רשאי לברר את התלונה בכל דרך שימצא לנכון והוא אינו כפוף לסדרי דין או לדיני הראיות. מצא הנציב שהתלונה הייתה מוצדקת, יודיע על כך למתלונן, לנילון ולממונה עליו. הנציב רשאי להמליץ לפני הנילון ולפני הממונה עליו על הצורך בתיקון ליקוי שהעלה הבירור ועל הדרך והמועד לתיקונו. מצא הנציב שהתלונה לא הייתה מוצדקת, יודיע על כך למתלונן, לנילון ולממונה עליו, ויציין את נימוקיו.
מבת&quot;ן
ג'ודאי
ג'ודאית
ג'ודאים
משפט ניוטון על עקומים סגורים
במתמטיקה, משפט ניוטון על עקומים סגורים (באנגלית: Newton's theorem on ovals) קובע שהשטח הנחתך על ידי קו ישר מתחום מישורי קמור אינו יכול להיות פונקציה אלגברית של המקדמים המגדירים את הישר.
אייזק ניוטון קבע את הטענה הזו כלמה 28 של החלק השישי של הכרך הראשון של ספרו פרינקיפיה, והשתמש בה כדי להראות שהמיקום של כוכב לכת במסלולו אינו יכול להיות פונקציה אלגברית של הזמן (לפי החוק השני של קפלר, השטח שמקצה הרדיוס ווקטור של הכוכב פרופורציונלי לזמן). בשל ההוכחה המחוכמת והפשוטה, המסתמכת במידת מה על הטופולוגיה של משטחי רימן (שיומצאו באמצע המאה ה-19), טענה זו לא התקבלה על דעתם של המתמטיקאים בני דורו של ניוטון, וגם אחר-כך עוררה מחלוקת. ניוטון ניסח את המשפט עבור "ovals", כלומר תחומים מישוריים קמורים, אבל לא הציג את ההנחות שלו לגבי העקום התוחם, ואף נדרש להבהיר אותן במהדורה השנייה של הספר. לייבניץ סבר שהלמניסקטה של ברנולי מהווה דוגמה נגדית למשפט, אבל זה מפני שהיא חותכת את עצמה. ארנולד ו-Vasilyev (ב-1989) הצביעו על כך שאם "oval" פירושו "עקום קמור וגזיר אינסופית", אז הטענה של ניוטון נכונה והטיעון שלו מכיל את הצעדים ההכרחיים של הוכחה ריגורוזית.
הטענה.
הלמה של ניוטון (בתרגום מן המקור בלטינית) קובעת כדלקמן:
"לא קיים תחום (oval) אשר השטח הנחתך ממנו על ידי קו ישר ניתן לחישוב באופן אוניברסלי באמצעות משוואות כלשהן בעלות מספר סופי של איברים וממדים סופיים".
בשפה מתמטית מודרנית, ניוטון למעשה הוכיח את המשפט הבא:
"לכל תחום מישורי המוגבל על ידי עקום קמור וחלק (חלק פירושו גזיר אינסוף פעמים), שטח הגזרה הנחתכת מן התחום על ידי ישר שמשוואתו ax + by = c אינו יכול להיות פונקציה אלגברית של a,b,ו-c (הווה אומר, לא קיים פולינום F כך ש-formula_1, כאשר V הוא שטח הגזרה)."
כלומר לפי המשפט של ניוטון, אם קיימת פונקציה אלגברית של המקדמים המבטאת את השטח התחום במקטע של העקום, אז בהכרח יש לו נקודות סינגולריות (singular points) – נקודות שבהן הוא אינו חלק, אלא גזיר רק מספר סופי של פעמים.