הפיוט בנוי כיצירה מתוחכמת. הוא מחולק ל-82 בתים. כל בית מחולק לארבע צלעות, שלש הצלעות הראשונות בבית מתחרזות ביניהן, והרביעית מכילה פסוק מהתנ"ך המסתיימת במילה "לו". 22 הבתים הראשונים מתחילים באקרוסטיכון אלפביתי, 29 הבתים הבאים מתחילים באקרוסטיכון "אני יהודה הלוי הקטן ברבי שמואל הלוי". אחר כך מתחילים שוב 22 הבתים הבאים באקרוסטיכון אלפביתי, ו-8 הבתים הבאים מתחילים באקרוסטיכון "אני יהודה" (הבית האחרון אינו כלול במסגרת האקרוסטיכונית של הפיוט).
בפיוט מסופר סיפור מגילת אסתר מתוך הסתמכות על אגדות חז"ל. הוא בנוי על הלשון המקראית, ורצוף במליצות ומשחקי לשון מקראיים. בבתים האחרונים מודה הפייטן על הניסים שקרו לעם ישראל, ובפרט על נס קריעת ים סוף, כדי לקשר את סיום הפיוט עם חתימת הברכה "גאל ישראל", שעליה חובר הפיוט.
בפיוט נכפלה האות ר' בשני בתים שונים "רצה האחד לשמור כפלים" ומיד לאחריו שוב "רחשה אסתר למלך באמרי שפר", בהקשר לכך מובא בספר סדר הדורות אגדה, שמחבר האות ר' בבית הראשון הוא האבן עזרא בעת ששהה בביתו של ריה"ל, ובעקבות כך נשא לאשה את ביתו.
חיקויים.
הפיוט, שהתחבב מאוד בקרב בני הקהילות הספרדיות, נקשר אסוציאטיבית לחג הפורים. ולכן נוצרו לו חיקויים רבים על ידי פייטנים שחיברו פיוטים זהים המתחילים ברפריין "מי כמוך ואין כמוך, מי דומה לך ואין דומה לך", ובהם גוללו באריכות את סיפורם של ניסים שונים שקרו בקהילות השונות, שבגינם נקבעו חגי פורים מקומיים, והונהג לשורר פיוטים אלו בחגי פורים אלו. יהודי לוב נהגו לשיר פיוט "מי כמוך" שחיבר הפייטן הטריפולטאי רבי שבתי טיאר בשבת שלפני פורים אשריף, ופיוט "מי כמוך" שחיבר הדיין רבי אברהם כלפון בשבת שלפני "פורים ברגל". הרב יוסף משאש חיבר פיוט "מי כמוך" ליום ירושלים.
הפולמוס ההלכתי על מקום אמירת הפיוט בתפילה.
לשיטת חלק מן הראשונים, אסור לומר פיוטים באמצע ברכות קריאת שמע. דעה זו התקבלה בידי רבי יוסף קארו, ואומצה בידי רוב ככל הקהילות הספרדיות. בשל כך, בוטל מנהג אמירת הפיוט במיקומו המקורי, אחרי "מי כמוך". בניגוד לשאר הפיוטים בברכות קריאת שמע, שרבים מהם בוטלו לחלוטין, הונהג לומר את הפיוט בתוך נשמת כל חי. אף על פי שהוא הועבר לאמצע פסוקי דזמרא, שבהם הבעיה ההלכתית קטנה בהרבה, כמה מן הפוסקים האחרונים סברו שאסור לומר את הפיוט גם במקומו החדש וביניהם הרב עובדיה יוסף שהורה לשיר את הפיוט לאחר חזרת הש"ץ וכן נוהגים בהרבה קהילות, ויש ממשיכים לאומרו בנשמת.
הגביע הקונטיננטלי בהוקי קרח
הגביע הקונטיננטלי הוא טורניר הוקי קרח אירופאי למועדונים, המתקיים החל מ-1997 לאחר הפסקת גביע אירופה. הגביע נועד עבור קבוצות ממדינות שאין להן נציגים בליגת האלופות, כאשר הקבוצות המשתתפות נבחרות על ידי ארגוני ההוקי קרח של המדינות.
אלופת ישראל משתתפת במפעל זה.
פורמט.
התחרות החלה בעונת 1997/98 עם 42 מועדונים מ-26 מדינות, אשר התרחב ל-48 קבוצות בשנתיים שלאחר מכן. הטורניר שוחק עם שלושה סיבובי מוקדמות, כאשר המנצחות מתקדמות לשלב הבא. שלושת המנצחים של הסיבוב השלישי עולות לחצי הגמר, יחד עם המועדון המארח את הטורניר. הסיבוב הראשון נערך בספטמבר, השני באוקטובר, השלישי בנובמבר והגמר בדצמבר.
בעונת 2000/01, כאשר הופסקה ליגת ההוקי האירופית, הגביע הפך בפועל לטורניר העיקרי באירופה. הפורמט נשאר אותו הדבר, עם 36 קבוצות מ-27 מדינות.
עם חידוש, גביע האלופות האירופי בעונת 2004/05, השתתפו כל האלופות משש המדינות המדורגות במקומות הגבוהים ביותר של  IIHF וכללה קבוצות הוקי קרח חזקות כדוגמתדינמו מוסקבה וקבוצת זבולן.
גביע הפדרציה.
גביע הפדרציה היה טורניר רשמי אירופי בהוקי קרח שנוצר בשנת 1995 והיה לטורניר ההוקי קרח המשני ושוחק במשך 2 עונות. בשנה הראשונה של התחרות, 13 מועדונים מ-12 מדינות מזרח אירופה השתתפו בטורניר.
ישראל בגביע הקונטיננטלי.
הקבוצות הישראליות שנטלו חלק בטורניר השתתפו בשלבי הבתים של הטורניר ומעולם לא הצליחו להעפיל לשלב הבא. הן תמיד סיימו במקום השלישי או הרביעי והאחרון בבית, שאינם מעניקים זכות העפלה לשלב הבא.
הישראלית הראשונה שנטלה חלק בטורניר הייתה קבוצת ירושלים ליאונס בעונת 1997/98 שלא הצליחה להעפיל משלב הבתים של הטורניר.
בעונת 1998/99 השתתפה קבוצת מכבי עמוס לוד שסיימה במקום השלישי בבית. היא גם נטלה חלק בעונת 2001/02 ו-2005/06 אך לא הצליחה להעפיל לשלב הבתים השני.
בעונת 2000 השתתף מועדון הוקי מטולה אך סיים במקום הרביעי האחרון בבית ללא נקודות לאחר שהפסידה בכל המשחקים נגד יריבותיה (הישג שחזר, על עצמו גן בעונת 2012/13). כך היה גם עם מונפורט מעלות בעונות 2002/03 ו-2003/04.
בעונת 2009/10 השתתפה קבוצת אייסטיים הרצליה בטורניר אך אף היא לא הצליחה להעפיל על הישגי הקבוצות הישראליות האחרות ולאחר סדרת הפסדים סיימה גם היא במקום הרביעי בשלב הבתים הראשון. גם בעונה הבאה, מועדון הוקי בת ים שחזר את הישגי הרצליה מהעונה הקודמת והודח כבר בשלב הבתים (כך היה גם בעונת 2016/17).
בעונת 2015/16 השתתפה בטורניר קבוצת ראשון דווילס אך גם היא לא הצליחה לשבור את המחסום ולהעפיל לשלב הבא.
International Ice Hockey Federation
הגביע היבשתי של IIHF
דנה סמו
אליפות העולם בשחמט 1963
אליפות העולם בשחמט 1963 הייתה תחרות לקביעת אלוף העולם בשחמט, שאורגנה על ידי פיד"ה. השלב הסופי בו נפגשו אלוף העולם מיכאל בוטביניק וטיגראן פטרוסיאן החל ב-23 במרץ והסתיים ב-20 במאי 1963 בניצחון של פטרוסיאן.
רקע.
בהתאם למתכונת שאושרה על ידי פיד"ה האליפות התקיימה במספר שלבים. בשלב הראשון התקיימו תחרויות אזוריות. בסיום שלב זה התקיימה בסטוקהולם תחרות בין-אזורית בהשתתפות 21 שחמטאים. השישה הראשונים העפילו לשלב השלישי - תחרות המועמדים. לשחמטאים אלו הצטרפו מיכאל טל שהפסיד בדו-קרב של אליפות העולם בשחמט 1960 ופאול קרס.
למנצח התחרות הייתה זכות לשחק בדו-קרב נגד אלוף העולם המכהן. אם הדו-קרב היה מסתיים בתיקו, מיכאל בוטביניק היה נותר אלוף העולם.
תחרות המועמדים.
התחרות התקיימה בוילמסטאד במאי-יוני 1962.
מיכאל טל פרש מהתחרות בעקבות מחלה.
לאחר סיום התחרות טען בובי פישר שבמהלכה היו אי-סדרים. לטענתו, אין זה סביר שטיגראן פטרוסיאן, יפים גלר ופאול קרס סיימו את כל המשחקים ביניהם בתיקו. כמו כן, הוא טען שוויקטור קורצ'נוי אולץ להפסיד בלחץ שלטונות ברית המועצות. בתחילת שנות ה-2000, יורי אברבך, שהיה בזמן התחרות ראש המשלחת ציין שפטרוסיאן וגלר היו חברים טובים ופעמים רבות סיימו את המפגשים בתיקו. פאול קרס לעומת זאת היה כבר מבוגר ולא רצה להשקיע במאמץ יתר. ויקטור קורצ'נוי, גם אחרי שהוא ערק מברית המועצות הוא אף פעם לא אמר שהיה עליו לחץ כלשהו במהלך תחרות זו.
דו-קרב על האליפות.
הדו-קרב התקיים במהלך 23 במרץ - 20 במאי 1963 במוסקבה. התקנון אפשר 24 משחקים לכל היותר, אך בפועל הסתיים לאחר משחק מס' 22.
נוף עתאמנה אסמעיל
נוף עותאמנה אסמעיל
הסופרקאפ האירופי בהוקי קרח
הסופר קאפ האירופי בהוקי קרח (באנגלית: IIHF Super Cup) הייתה תחרות הוקי קרח בין מנצחות שני טורנירי המועדונים העיקריים באירופה, אשר התקיימה בין השנים 1997–2000 ואורגנה על ידי IIHF.
התחרות כללה משחק יחיד שנערך בין אלופת ליגת האלופות האירופית לאלופת גביע אירופה בשנת 1997, ובין אלופת ליגת ההוקי האירופית לאלופת הגביע הקונטיננטלי בשלוש השנים הבאות.
המשחקים.
להלן טבלת תוצאות משחקי הסופרקאפ:
מסעוד ריוח
הרב מסעוד ריוח (ה'תרס"ח, 1908 - י' באדר ה'תשל"ט, 9 במרץ 1979), היה הרב הראשי וראש הישיבה של שלומי בישראל. ובמרוקו היה רב ופעיל ציבור, וראש השוחטים בעיר הבירה רבאט.
ביוגרפיה.
מסעוד ריוח נולד ליעיש ואיזה בשנת ה'תרס"ח (1908), בכפר סכורא, הסמוך לעיר מרקש שבמרוקו. בגיל חמש שכר אביו עבורו מורה שלימדו חומש עם רש"י, ובהמשך החל ללמוד גמרא. בשנת ה'תרע"ח (1918) עם היווסדה של ישיבת "אור התורה" במרוקו, החל ללמוד בה, יחד עם עשרים וארבעה תלמידים נוספים. בגיל מצוות עבר ללמוד בישיבת "עץ חיים" שבעיר המחוז סקורה, בראשות הרב מנחם כהן. בישיבה הוכשרו התלמידים לתפקידים של שוחטים ובודקים, וכן עסקו בתורת הקבלה. בשנת ה'תרפ"ה (1925), בגיל שבע עשרה, הוסמך לרבנות על ידי רבו הרב כהן, וכשוחט ובודק על ידי רבני המקום. לאחר מכן חזר לאסכורא, ושם נשא לאישה את עליזה, בתו של רב המקום הרב יוסף דהאן.
לימים עבר להתגורר בעיר הבירה רבאט. ברבאט למד גם בחבורה בבית הרב משה מלכה, ובהמשך בבית הרב הראשי רפאל עטייא, וכן בבית הרב יהושע ברדוגו בכל שבת אחרי מנחה. הוא הקים בעיר גני ילדים, תלמוד תורה וישיבה קטנה, וייסד שיעורי תורה גם לילדי הקהילה שלמדו בבתי הספר הלא יהודים. את פעילותו עשה כמשקל נגד פעילות החילונים, וכנגד כל ישראל חברים, שהוא היה מראשי הלוחמים נגדם במרוקו, ובמכתב שפרסם כתב שמי שמחנך שם את ילדיו - כאילו הקריבם למולך. ועד הקהילה תמך בפעילותו, וסייע לו בבניית בניין מפואר ורחב ידיים, ובמוסדותיו למדו כ-750 ילדים. בנוסף לפעילותו החינוכית, נבחר על ידי הרב רפאל אנקווה והרב יהושע ברדוגו לשמש כראש השוחטים (תחום בו נחשב לבקיא ביותר), וכרב האחראי בבית הדין שבעיר על ענייני הקידושין והגיטין.