קלייר בישופ (באנגלית: Claire Bishop; נולדה ב-1971) היא היסטוריונית של האמנות, מבקרת ופרופסור לתולדות האמנות במרכז CUNY, ניו יורק מאז ספטמבר 2008. בישופ ידועה כאחת התאורטיקניות המרכזיות במחקר בנושאי השתתפות קהל באמנות חזותית ובאמנות המופע. המסה שלה משנת 2004 - "אנטגוניזם ואסתטיקת יחסים", שפורסמה "במגזין אוקטובר (October)", עדיין מהווה ביקורת רבת השפעה על אסתטיקת יחסים. ספריה של בישופ תורגמו ליותר משמונה עשרה שפות ומאמריה מתפרסמים תכופות בכתבי עת לאמנות כגון "ארטפורום (Artforum)" "ואוקטובר."
ילדות והשכלה.
בישופ גדלה בגבול וולש, שבבריטניה, ולמדה בתיכון ולשפול (Welshpool). היא קיבלה תואר ראשון בתולדות האמנות ממכללת סנט ג'ון בקיימברידג' (St John's College) בשנת 1994 וסיימה תואר שני ותואר שלישי בתולדות האמנות ותיאוריה של האמנות באוניברסיטת אסקס (Essex University) בשנת 1996 ו -2002 בהתאמה. בישופ הייתה מורה לתיאוריה ביקורתית במחלקה לאוצרות אמנות עכשווית בקולג 'המלכותי לאמנות, לונדון מ-2001 עד 2006. לאחר מכן כיהנה כמרצה בכירה במחלקה לתולדות האמנות באוניברסיטת וורוויק, קובנטרי מ-2006 עד 2008.
חייה המקצועיים.
ספרה של בישופ "גיהנומים" "מלאכותיים: אמנות השתתפותית ופוליטיקה של ההתבוננות" (2012) הוא הסקירה ההיסטורית והתאורטית הראשונה של "פרקטיקה חברתית" - אמנות השתתפותית בעלת מוטיבציה למעורבות חברתית, הידועה בעיקר בארצות הברית. בספרה, בישופ עוקבת אחר התפתחותה של אמנות המאה העשרים ובוחנת רגעי מפתח בהתכוננותה של אסתטיקה השתתפותית. סקירה זו כוללת דיונים בפוטוריזם ודאדא ; ה-Situationist International ; התרחשויות (Happenings) במזרח אירופה, ארגנטינה ופריז; תנועת האמנות הקהילתית ב -1970; וThe Artists Placement Group. בישופ מסכמת עם דיון בפרויקטים חינוכיים ארוכי טווח של אמנים עכשוויים כמו תומאס הירשהורן, טניה ברוגורה, פאוול אלת'מר ופול קהאן . ל-"גיהנומים מלאכותיים: אמנות השתתפותית ופוליטיקה של התבוננות" התייחסויות וביקורות רבות במגוון רחב של כתבי עת, ביניהם: Art in Ameruca, Art Journal, CAA Reviews ((College Art Association, Art Review, Art Monthly, ו- TDR: The Drama Review. בשנת 2013 זכה הספר בפרס פרנק ג'ואט מת'ר לביקורת אמנות ופרס ASAP לספרים.
בישופ היא גם מחברת הספר הקצר "מוזיאולוגיה רדיקלית, או," "מה עכשווי במוזיאונים לאמנות עכשווית?" (2013), ובו רישומים מאת דן פרז'ובשי. הספר תורגם לרומנית, רוסית, קוריאנית, ספרדית ואיטלקית.
המחקר הנוכחי של בישופ מתייחס לאמנות חזותית ואמנות מופע עכשוויות כמדיום המאפשר לחקור את ההשפעה המשתנה של הטכנולוגיה הדיגיטלית על תשומת הלב. חלק ממחקר זה פורסם כמאמר שם 'קופסה שחורה, קובייה לבנה, אזור אפור: תערוכות מחול ותשומת לב הקהל' במגזין "TDR" בקיץ 2018.
שאול מרקוביץ
שאול מרקוביץ (נולד ב-26 במאי 1955) הוא פרופסור למדעי המחשב בפקולטה למדעי המחשב בטכניון.
שימש סגן דיקן לתואר ראשון מ-2013 עד 2019.
תחומי התמחותו הם בינה מלאכותית, למידת מכונה, עיבוד שפה טבעית ומערכות מרובות סוכנים.
ביוגרפיה.
מרקוביץ נולד בנתניה למינה ויהושע מרקוביץ. בשנים 1979–1983 למד לתואר ראשון במתמטיקה ובמדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1983 עבר לאן ארבור, מישיגן, ללימודי דוקטורט. ב-1989 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת מישיגן. עבודת הדוקטור שלו עסקה בסינון ידע במערכות לומדות בהנחייתם של פרופסור פול סקוט ופרופסור ג׳ון ליירד . בשנים 1989–1990 עבד במעבדת המחקר Center for Machine Intelligence של ג'נרל מוטורס באן ארבור מישיגן.
ב-1990 חזר לישראל והצטרף לסגל הפקולטה למדעי המחשב בטכניון.
בשנים 1998–2002 שימש ראש האגודה הישראלית לבינה מלאכותית. בשנים 2013–2019 שימש סגן דיקן לתואר ראשון בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. בשנת 2017 היה ראש תוכנית שותף לכנס AAAI, אחד הכנסים המרכזיים בבינה מלאכותית. בשנת 2019 התמנה להיות עורך ראשי בכתב העת (The Journal of Artificial Intelligence Research (JAIR
מרקוביץ הוזמן להשתתף במספר סרטונים שיצרו והפיקו סטודנטים מהפקולטה למדעי המחשב בטכניון, חלקם בחסות צוות הפקולטה או ועד הסטודנטים של הפקולטה, ולראיון במסגרת פודקאסט של אגודת הסטודנטים בטכניון.
בגיליון החגיגי של הפקולטה למדעי המחשב לכבוד יובל החמישים שלה, פורסמה כתבה על שאול מרקוביץ ובה נכתב: .
שאול מרקוביץ מתגורר בחיפה עם אשתו אילת. לזוג שני ילדים.
מחקרים אקדמיים נבחרים.
מרקוביץ פרסם עשרות מאמרים בתחומים של בינה מלאכותית ולמידת מכונה (מערכות לומדות) שצוטטו למעלה מ-8,400 פעמים. מחקרו המפורסם ביותר עוסק בפיתוח סמנטיקה מבוססת ויקיפדיה (באנגלית - Explicit Semantic Analysis , או בראשי תיבות ESA) למטרת עיבוד שפה טבעית, המחקר נעשה בשיתוף תלמידו ד״ר יבגני גברילוביץ ופורסם בסדרת מאמרים בכתבי העת JAIR וJMLR ובכנסים AAAI ו IJCAI .
השיטה שפיתחו גברילוביץ ומרקוביץ במחקרם זה זכתה לשימוש נרחב במשימות מגוונות בתחום עיבוד שפה טבעית על ידי חוקרים שונים. כמו כן נעשו מחקרים המרחיבים את השיטה. המחקר גם זכה לחשיפה במדיה הפופולרית.
בסיס גרייבר
במתמטיקה שימושית, בסיסי גרייבר (Graver bases) מאפשרים פתרונות איטרטיביים של בעיות תכנות בשלמים ליניאריות ולא ליניאריות שונות בזמן פולינומי. הם הוגדרו לראשונה על ידי ג'ק גרייבר. ברנד שטורמפלס תיאר את הקשר שלהם לתורת בסיסי גרובנר. התיאוריה האלגוריתמית של בסיסי גרייבר ויישומה לתכנות בשלמים מתוארת על ידי שמואל און.
הגדרה רשמית.
בסיס הגרייבר של מטריצה formula_1 בשלמים formula_2 היא הקבוצה הסופית formula_3 של אלמנטים מינימליים בקבוצה
תחת סדר חלקי על formula_5 המוגדר על ידי formula_6 כאשר formula_7 ו- formula_8 לכל i. לדוגמה, בסיס גרייבר של formula_9 מורכב מהווקטורים (1−,1,0), (1,0−,2), (2 ,1−,0), (1,1−,1) ושליליותיהם.
פתרון תכנות בשלמים באמצעות בסיסי גרייבר.
תכנות בשלמים היא הבעיה של אופטימיזציה של פונקציית מטרה ליניארית או לא ליניארית על פני קבוצה של נקודות שלמות המקימות מערכת של אי שוויונות ליניאריים. באופן רשמי ניתן לרשום את הבעיה בצורה סטנדרטית באופן הבא:
זוהי אחת מבעיות האופטימיזציה הבדידות הבסיסיות ביותר ובעלת כוח ביטוי רחב מאוד ויישומים רבים במגוון תחומים, אך לרוב היא קשה מאוד חישובית כאמור להלן. עם זאת, בהינתן בסיס הגרייבר formula_3 של formula_2, ניתן לפתור את הבעיה עם פונקציות מטרה ליניאריות ולא ליניאריות שונות בזמן פולינומי כפי שיוסבר בהמשך.
תכנות ליניארי בשלמים.
המקרה הנחקר ביותר, הוא של תכנות ליניארי בשלמים,
ניתן להניח כי כל המשתנים חסומים מלמטה ומלמעלה: חסמים כאלה מופיעים באופן טבעי ביישומים רבים, או שניתן לאכוף אותם מבלי לאבד פתרונות מיטביים. אולם, גם בפונקציות מטרה ליניאריות הבעיה היא NP-קשה ומכאן שבדרך כלל לא ניתן לפתור אותה בזמן פולינומי.
עם זאת, בהינתן בסיס הגרייבר formula_3 של formula_2 ניתן לפתור אותה בזמן פולינומי באמצעות האלגוריתם האיטרטיבי הפשוט הבא. נניח תחילה כי ניתנת איזו נקודה formula_16 אפשרית ראשונית. כל עוד הדבר אפשרי, חזור על האיטרציה הבאה: מצא מספר שלם חיובי formula_17 ואלמנט formula_18 ב-formula_3 כך ש-formula_20 אינו מפר את החסמים ומעניק שיפור מיטבי; עדכן formula_21 והמשך לאיטרציה הבאה. הנקודה האחרונה formula_16 היא אופטימלית ומספר האיטרציות הוא פולינומי. כדי למצוא נקודה אפשרית ראשונית ניתן להגדיר ולפתור בעיית עזר מתאימה בה יש נקודה ראשונית טריביאלית ולפתור אותה באופן דומה.
תכנות לא ליניארי בשלמים.
עבור פונקציות מטרה כלליות formula_23, אם המשתנים אינם חסומים אז הבעיה עלולה להיות בלתי ניתנת לחישוב: מהפתרון של הבעיה העשירית של הילברט עולה כי אין אלגוריתם אשר בהינתן פולינום formula_23 עם מקדמים שלמים מדרגה 8 ב־58 משתנים, מחליט אם הערך המינימלי של formula_23 על כל הווקטורים השלמים ממימד 58 הוא 0. לעומת זאת, כאשר המשתנים חסומים, הבעיה
ניתנת לפתרון באמצעות בסיס גרייבר formula_3 בזמן פולינומי למספר פונקציות מטרה לא ליניאריות, כולל:
מספר יישומים.
טבלאות רב ממדיות.
נתבונן בבעיית האופטימיזציה הבאה על טבלאות תלת ממדיות עם סכומי קוים נתונים,
כאשר formula_38, formula_39, formula_40 מספרים שלמים אי-שליליים (שערכם המרבי חוסם באופן מרומז את כל המשתנים מלמעלה). נסמן ב-formula_2 את המטריצה formula_42 המגדירה מערכת זו. שים לב שמטריצה זו בדרך כלל "אינה" מודולרית לחלוטין . עם זאת, הוכח ב- כי לכל formula_43 ו-formula_44 קבועים, בסיס הגרייבר formula_3 ניתן לחישוב בזמן שהוא פולינום ב- formula_46. לכן התוצאות שהוזכרו לעיל מאפשרות לפתור בעיה זו בזמן פולינומי עבור formula_43 ו-formula_44 קבועים ו-formula_46 משתנה. נעיר שאם רק צד אחד formula_43 של הטבלה הוא קבוע (אפילו עם formula_51) בעוד ש-formula_44 ו-formula_46 משתנים, הבעיה קשה ב-NP. באופן כללי יותר, תוצאות חיוביות דומות תקפות בבעיות טבלאות מממדים גבוהים יותר: עבור כל formula_34 ו-formula_55 קבועים, אופטימיזציה (לא) ליניארית מעל טבלאות formula_56 עם formula_46 משתנה ושוליים נתונים ניתנת לבצוע בזמן פולינומי. לבעיות אלה יש בפרט יישומים לבעיות אבטחה ופרטיות במסדי נתונים סטטיסטיים.
זרימה מרובת סחורות.