"הלשכה-הגדולה-ירושלים" מתכוונת להתמקד בתחום החינוך והידע ומיגור הכסילות במדינה, מאחר שהבנייה החופשית כיוונה לכך מאז הקמתה. הוראה, הדרכה, עזרה בשעורי בית, הרצאות, קידום הידע הכללי, אלה הם חלק מתוכנית הפעולה של המסדר, על פי העקרונות של הנאורות הקלאסית והחדשה ואף תקופת הרנסאנס.
תחום המחקר והלימוד המסוני ילך ויתפתח. קיימת התארגנות לקראת ביצוע מחקרים מסוג זה. היום, האחים מתקדמים בדרגות המסדר, רק אם השלימו, בנוסף לדרישות מתאימות, גם דרישות של לימוד והשכלה. לכך פותחה תוכנה מיוחדת העוקבת אחרי כל אח ואח בהתפתחותו הרעיונית ומנקדת זאת, וקובעת מתי הוא יכול להתקדם.
מבנה ומשרות.
לשכה גדולה.
מכלול הלשכות יחדיו מאוגדות בהנהגתה של לשכה-גדולה, המכונה גם "מסדר", הדומה במבנה שלה ללשכה רגילה, אך נושאי המשרה שלה מקורם בלשכות מקומיות רבות.
לנושאי המשרה של הלשכה-הגדולה מוסיפים אחרי שם משרתם את המלה "גדול" (כמו "הלשכה-הגדולה", במקום "לשכה" בת) שהיא תרגום של המושג הלועזי "Grand". כך במקום נשיא, יהיה נשיא-גדול של הלשכה-הגדולה, מפקח-ראשון יהיה מפקח-ראשון-גדול, וכדומה.
במסגרת הלשכה-הגדולה ישנן שתי משרות חשובות: משנה לנשיא-גדול וסגן נשיא-גדול. אמנם ייתכן שבלשכה מקומית (המכונה כאמור גם לשכה-בת) יהיו משנה וסגן לנשיא, אך ברוב המקרים אלו הן משרות כבוד. לעומת זאת בלשכה-הגדולה שתי המשרות של משנה או סגן קיימות כדי ליצור המשכיות למשרת הנשיא-הגדול.
בטקס שנערך בינואר 2017, מונתה הנהלה נבחרת חדשה ללשכה הגדולה ירושלים, בראשות הנשיא הגדול, יצחק (בנדה) בן דוד, משנה לנשיא גדול: פיני ברז"ל וסגן נשיא גדול: דוד לאופר. שנתיים לאחר מכן, בינואר 2019, מונה כנשיא גדול דוד לאופר. ב-21 במרץ 2022, הותקן כנשיא גדול אלון גרוס.
לשכות בת.
הבונים החופשים ב"לשכה הגדולה ירושלים", בדומה לגופים אחרים של הבונים החופשיים (מסדרים), פועלים במסגרת של "לשכות" מקומיות, (כמו מדינה, מחוז וכדומה). בראש כל לשכה עומד נשיא, ומסייעים לו נושאי משרה, שחלקם עוסקים באדמיניסטרציה וחלקם לוקחים חלק חשוב בהתנהלות הטקסים הייחודיים של הבונים החופשיים.
שני נושאי המשרה החשובים לצידו של הנשיא הם: המפקח-הראשון והמפקח-השני, שיחדיו הם שלושת מובילי הלשכה, הן מן הצד הטקסי והן מן הצד האדמיניסטרטיבי.
בחלק האדמיניסטרטיבי והטקסי יחדיו, משתלבים גם מזכיר הלשכה וגזבר הלשכה הגדולים.
תצפית העב&quot;ם של הטייס קנת' ארנולד (1947)
תצפית העב"ם של הטייס קנת' ארנולד הוא אירוע נודע של מפגש מהסוג הראשון שהתרחש לכאורה ביום שלישי ה-24 ביוני 1947, כאשר הטייס האמריקני קנת' ארנולד טס לכאורה בקרבת מערך של תשעה עצמים מעופפים בלתי מזוהים, אשר עשו דרכם לכיוון הר ריינייר במהירויות אשר להערכתו של ארנולד היו לכל הפחות 1,700 מייל בשעה (2,735 קמ"ש).
המקרה, אשר זכה באותה העת לסיקור נרחב בתקשורת הבינלאומית והיה למקרה הראשון בו נעשה בתקשורת האמריקנית שימוש במונח "צלחת מעופפת", נחשב למקרה תצפית העב"מים הראשון שזכה לכיסוי נרחב בתקשורת.
התקרית.
ביום שלישי ה-24 ביוני 1947 הטייס האמריקני קנת' ארנולד טס מ-שהייליס, וושינגטון, ליאקימה, וושינגטון, במטוס פרטי מסוג CallAir A-2. במהלך הטיסה ארנולד החליט לסטות מעט ממסלול הטיסה המקורי על מנת לנסות ולאתר מטוס תובלה של חיל הנחתים, שהתרסק באזור הר ריינייר, במטרה לזכות בפרס כספי בסך 5,000 דולרים, שהוצע למי שיצליח לאתר את המטוס.
מספר דקות לפני 15:00 בצהריים, כאשר ארנולד החליט להפסיק לחפש את המטוס שהתרסק, ולהתחיל לטוס מזרחה לכיוון יאקימה, הוא הבחין בתשעה עצמים מעופפים דמויי דיסק אשר לטענתו טסו במערך מצפון לדרום, במרחק 32 עד 40 קילומטרים ממנו. להערכתו של ארנולד העצמים המעופפים נעו במהירות 1,700 מייל בשעה (2,735 קמ"ש).
לטענתו של ארנולד העצמים המעופפים טסו בתחילה לעבר הר ריינייר, ולאחר מכן המשיכו לנוע דרומה בקצב מהיר מאוד לכיוון הר אדמס, עד שנעלמו באופק.
אחרית דבר.
מקרה התצפית של ארנולד אומת בחלקו על ידי אנשים שונים במדינת וושינגטון, שטענו שצפו באותו היום בעצמים מעופפים בשמי מדינת וושינגטון. אחת מהעדויות האמינות ביותר שחיזקו את טענותיו של ארנולד הייתה דיווח של צוות טיסה של יונייטד איירליינס, אשר דיווחו כי ראו תשעה אובייקטים דמויי דיסק בשמי איידהו עשרה ימים בלבד לאחר התצפית של ארנולד.
המקרה נבדק על ידי חיל האוויר האמריקני, אשר קבע באופן רשמי כי ארנולד טעה באבחנתו וכי לא היו מטוסים שטסו באזור הר ריינייר בזמן בו אירעה לכאורה התצפית של ארנולד.
בשנת 1952 תיאר קנת' ארנולד את המקרה בספרו "The Coming of the Saucers".
מטרוניטה
שר המשפטים של רוסיה
שר המשפטים של רוסיה (ברוסית Министр юстиции Российской Федерации) הוא השר הממשלתי האחראי על משרד המשפטים של רוסיה האחראי על ענייני חוק ומשפט, התביעה הכללית, שירות ההוצאה לפועל הפדרלי ושירות בתי הסוהר הפדרלי .
משרת שר המשפטים נוצרה על ידי אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה בספטמבר 1802, אך קדמה לה תפקיד הגנרל פרוקורור משנת 1722 שכיהן במקביל גם כראש משרד המשפטים מספטמבר 1802 כשחובותיו במקור היו לפקח על מערכת המשפט באמצעות הסנאט הרוסי. הגנרל פרוקורור של רוסיה היה אחד מתפקידי המדינה הבכירים ביותר באימפריה הרוסית. המשרה נוסדה בצו קיסרי של פיוטר הגדול ב-12 בינואר 1722 ומלכתחילה נועד הגנרל פרוקורור להיות ראש לשכת הסנאט והאחראי לוודא את יישום החלטות הסנאט וניהולו התקין. במקביל היה אמון על ניהול משרד התביעה הכללית, שעסק בפיקוח על החלטות מינהליות וערכאות משפטיות. כך היה המצב עד לפרוץ מהפכת פברואר בשנת 1917.
בשנת 1936 תפקיד התובע הכללי של ברית המועצות הופרד מתפקידו של שר המשפטים וקומיסר המשפטים העממי מונה כשר ממשלתי האחראי לענייני משפט. מצב שנמשך לאורך כל התקופה הסובייטית גם לאחר שינוי שם המשרה מקומיסר המשפטים העממי לשר המשפטים.
בשנת 1991 מונה שר המשפטים של הפדרציה הרוסית, אך עדיין נותר תפקיד זה נפרד מתפקיד התובע הכללי.
הגדרת התפקיד.
שר המשפטים אחראי למתן שירות לציבור בתחום המשפט בהתאם למדיניות הממשלה ותוך הגנה על שלטון החוק. השר ומשרדו אמונים על שורה ארוכה של נושאים ותחומי פעילות משפטיים ומקצועיים שונים, ובין תפקידיו העיקריים הם ארגון מערכות בתי המשפט, בתי הדין ושירות ההוצאה לפועל הפדרלי, הכנת נוסח החקיקה הממשלתית, ליווי החקיקה הפרטית ופרסום ברשומות, אכיפת החוק הפלילי באמצעות מערכת התביעה הכללית, ייצוג המדינה בפני ערכאות שיפוטיות ומעיין שיפוטיות, ביצוע חוקים ששר המשפטים ממונה על ביצועם, ובכלל זה מתן שירותים משפטיים והסדרה בתחומים משפטיים ומקצועיים מגוונים.
שר המשפטים, כחבר הממשלה, ממונה על משרד המשפטים מבחינה מנהלית ותקציבית ומבחינה מקצועית. בתחומי אחריותו מצויים כל מערכות בתי המשפט ובתי הדין ומשרדי ההוצאה לפועל. שר המשפטים איננו מתערב בתיקים ספציפיים, אולם יש בידו לקבוע הנחיות הנוגעות למדיניות כללית של התביעה והפרקליטות, ולהחלטות התובע הכללי.
חגיגות שנת ה-50 לשחרור ירושלים
יום ירושלים ה-50 נחגג בכ"ח באייר ה'תשע"ז, 24 במאי 2017. אירועים רבים בוצעו במהלך כל שנת ה'תשע"ז, לציון המספר העגול חמישים. הנושא המרכזי בחגיגות הוא "שחרור ירושלים".
החגיגות נפתחו בחנוכה ה'תשע"ז, בטקס רשמי שנערך בגן הלאומי עיר דוד.
הכנות.
ב-11 בדצמבר 2016 הציגה שרת התרבות מירי רגב בישיבת הממשלה את ההכנות לחגיגות. כחלק מהצגת התוכניות, הציגה השרה לראש הממשלה מטבע מתקופת המרד ברומאים משנת 67 לספירה שנמצא קודם לכן בחפירות ארכאולוגיות בעיר דוד.
ב-5 במרץ 2017 התקיימה ישיבת ממשלה בה הושק הסמל הרשמי של החגיגות.
מירי רגב הוגדרה כשרה האחראית על אירועי החגיגות. מרכז ההסברה מוביל את התכנון והביצוע של האירועים המרכזיים והממלכתיים במסגרת זאת.
סמליל האירוע.
הסמליל הרשמי של החגיגות כולל סמל אריה שבתחתיתו נבל, לצידו עיגול בתוכו חומה ומעליה מגן דוד, מתחת אריה מופיע הכיתוב "50 שנה לשחרור ירושלים". הלוגו בצבע זהב, ובשוליו מופיע בשחור הכיתוב "ירושלים מאוחדת, מאחדת". הנבל מסמל את כינור דוד המלך והספרה 5 מודגשת כרמז לחטיבה 55 ששחררה את ירושלים.
הגרסה הראשונית של הסמליל כללה את הכיתוב "50 שנה לאיחוד ירושלים", אך בעקבות הנושא המרכזי של החגיגות ששם דגש על המונח "שחרור", הורתה שרת התרבות שהכיתוב יהיה "50 שנה לשחרור ירושלים"
הסמליל הושק באופן רשמי, בישיבת הממשלה בתאריך 5 במרץ 2017. מספר ימים אחר כך, נתלו ברחבי ירושלים דגלים הנושאים אותו.
פרויקטים נוספים.
משרד החינוך בחר כ"נושא שנתי" את ירושלים.
משרד החוץ חילק לשגרירים הזרים ולאורחים מחו"ל, לרגל החגיגות, ערכה הכוללת רפליקות, עדויות וממצאים של חפירות המסמלים את הקשר היסטורי בן אלפי השנים של עם ישראל לירושלים - בהם מטבע מחצית השקל שהיהודים נהגו להביא לירושלים בימי בית המקדש ותליון כ-1400 שנה זהב בן עם סמל המנורה שנמצא בחפירות העופל ליד הכותל הדרומי של הר הבית.
עיריית ירושלים הפיקה לרגל החגיגות סרטון "Voices of Jerusalem", המשלב מגוון הקולות ואנשים שנמצאים בירושלים "אשר מתארים אותה ואת מה שהיא מסמלת עבורם מהזווית האישית שלהם". את ההפקה ביצעה חברת "כוורת" והוקדשו לו 540 שעות צילום.
יצרנים אחדים של מוצרי צריכה ניצלו את חגיגות שנת ה-50 לשם קידום מכירות על ידי ציון הקשר של מוצריהם לחגיגות בפרסומות, ועל גבי עטיפות המוצרים.
מצעד הדייקיות