שטח השכונה, הנמצא בבעלות מינהל מקרקעי ישראל, לא הוגדר מבחינה מוניציפלית. אף שהשכונה לא נכללה בתחום השיפוט של תל אביב, העירייה סיפקה לתושבים שירותי חינוך, בריאות, רווחה ופינוי אשפה.
ב-2001, שר הפנים, חיים רמון, אימץ את החלטותיה של ועדת החקירה שמינה לספח את השטח לתחום שיפוטה של עיריית תל אביב.
פיתוח השכונה.
השכונה מאופיינת בבתים פרטים בבנייה לא מוסדרת על מגרשים גדולים יחסית, במקבצי בתים פזורים בין שדות ופרדסים. במהלך השנים המקום נשכח ולא זכה לפיתוח עירוני. רק בשנת 2013 חוברו בתי השכונה למערכת ביוב מוסדרת.
נחל כופר, המנקז את אזורי כפר המכביה והפארק הלאומי ברמת גן, חוצה את השכונה ומתחבר לנחל אילון. הנחל היה מקור להצפות שהתרחשו בשכונה כמעט מדי חורף. בדרכו אל נחל אילון חצה נחל כופר דרך עפר הנקראת כיום רחוב גורית קדמן (ע"ש הרקדנית, חוקרת הפולקלור וכלת פרס ישראל). בשנת 2015, במסגרת עבודות הפיתוח של פארק אריאל שרון הועתק קטע מנחל כופר, העובר בתוך שכונת ידידיה, לתוך אפיק טבעי בשטחים הפתוחים של הפארק.
IPhone SE
מיכל הקטנה והמפלצות
מיכל הקטנה והמפלצות היא סדרת טלוויזיה ישראלית המשודרת בערוץ הופ! החל מ-2015. העונה השנייה עלתה ב-2016 והשלישית "זמן לזוז" עלתה ב-2018.
תקציר העלילה.
ביער קסום גרה מיכל הקטנה עם שתי המפלצות שלה פוגו וטריק ופותרת בעיות לחבריה ביער הקסום, בסוף כל פרק מיכל מסיימת אותו בשיר.
ההצגה.
ההצגה של מיכל הקטנה והמפלצות הייתה עלילה שונה לאחר הסדרה עצמה, בהצגה זו מיכל מציירת את עולמה הקסום ומציירת מפלצות יצורים חדשים.
עונה שלישית - זמן לזוז!
העונה צולמה ב-1 בנובמבר 2018 בעונה השלישית מיכל הקטנה בו המכשפה פוגו וטריק לומדים משחקי ילדות מוכרים ושרים שירים של "משחקי ילדות ישראלית" שהלחין אסי טל בשנת 2004.
העולם המטורף של דוד חיים
העולם המטורף של דוד חיים היא סדרת טלוויזיה ישראלית המשודרת בערוץ הופ! החל מפסח 2016, ב-2017 הודיעה שתצא עונה שנייה עם אגדות חדשות.
עלילה.
לאחר שנפרד מחברו הטוב בובו דוד חיים מנהל את הכל בו שלו, בכל פרק הוא מקבל הודעה מהאגדות שחפץ אחד צריך לייצר, מבעד לדלת הסודית שלו נמצא עולמו המטורף שהוא בעצם חדר משחקים שבו יש שני חברים חדשים בשם מיקה ומישו שרבים בין בעיה לפתרון.
הצגה.
בעקבות הצלחת הסדרה יצאה הצגה בשם "משימה מהאגדות" שבה דוד חיים מזמין את מולי וצומי להציל את ארץ האגדות ממלך רשע, בהצגה יחזור אל דוד חיים "בובו" החבר שלו מהקלטות הראשונות.
מאיר ועקנין
הרב מאיר ועקנין (ז' באדר תרמ"ה - כ"ט באדר ב' תשל"ה; 1885–1975) היה הרב הספרדי ואב בית הדין של טבריה.
ביוגרפיה.
נולד בעיר טבריה בז' אדר ה'תרמ"ה (1885) לרב דוד ועקנין שהיה אב בית הדין ורב הקהילה הספרדית בעיר. על פי המסורת, משפחתו מיוחסת עד לפילוסוף רבי יוסף אבן עקנין, מרבני פאס.
בשנת תרס"ג נישא ליעל, בתו של רבי מנשה חמווי מחכמי טבריה.
בשנת ה'תרע"א (1911), בהיותו בן 26, נשלח על ידי חכמי טבריה כשד"ר לקהילות היהודים באירופה, לאסוף כסף עבור כולל רבי מאיר בעל הנס. בשנת ה'תרע"ד (1914), יצא בשליחות המוסדות לברוקלין, ניו יורק. עקב מלחמת העולם הראשונה נאלץ להישאר שם במשך שש שנים, בניתוק ממשפחתו, ובהיותו שם כיהן כרב ראשי של קהילת הספרדים ארם-צובא, המוכרת כיום בשמה "מגן דוד".
מצב הדת באותה עת בקרב היהודים היה ירוד, ובראשית בואו לשם נאלץ ללחום בתופעה של יהודים המגיעים לבית הכנסת בשבת ברכבת חשמלית. על פי עדותו: "עמדתי בבית הכנסת הגדול של חברי שערי צדק במעמד כל הקהל בשבת קודש, וצעקתי בקול מר ונאנח על עלבון שבת קודש... ותודה לאל יתברך שדברי אלו שיצאו מקירות לבי עשו פירות, וכל החרדים ושומרי התורה נענו לקולי".
תקופת כהונתו בעיר הותירה את רישומיה על חיי היהודים במקום, ופעילותו התמקדה בשטחי החינוך וההוראה. יסד בעיר תלמוד תורה "שערי צדק" שהוציא תלמידים רבים. כן יסד שם אגודות חסד "אגודת אחים" ו"אחיעזר דמשק".
בשנת ה'תר"פ (1920) חזר לעיר טבריה שם פעל למען ביסוס והרחבת התלמוד תורה בעיר, יחד עם מחותנו הרב רפאל ביבאס. בשנת ה'תר"ץ (1930) מונה לחבר בבית הדין הספרדי בטבריה בראשותו של הרב יעקב חי זריהן שהיה אב בית הדין. בשנת ה'תשי"ג (1953), עם פטירת הרב זריהן, מונה לכהן תחתיו כרב העיר טבריה ואב בית הדין.
התפרסם בחסידותו ופרישותו, והיה לשם דבר בכיסו הפתוח ובפזרנותו לכספי צדקה. משקיבל לידיו את נשיאות כוללות רבי מאיר בעל הנס החליט להקים ישיבה בטבריה, ובסיועו של הנדיב יצחק שלום, יסד את ישיבת "מאיר בת עין" על יד קבר רבי מאיר בעל הנס, הקיימת עד היום.
נפטר בכ"ט אדר ב' ה'תשל"ה (1975), ובהלוויתו נכחו רבנים מפורסמים רבים, ביניהם הרב עובדיה יוסף. בין תלמידיו נמנים הרב שבתאי בן חיים, הרב יצחק ברדא, ורבנים נוספים המכהנים במשרות תורניות.
סער 6
סער 6 היא סדרה של ארבע קורבטות טילים, שהוזמנו על ידי חיל הים הישראלי במאי 2015. הספינות הן גרסה של הקורבטות מסדרת בראונשווייג הגרמנית.
ה-סער 6 תוכננה במיוחד למשימת הגנת אסדות הגז, המים הכלכליים של ישראל ונתיבי המסחר הימיים.
הספינות הן הראשונות בגודלן בצי הישראלי. שייטת הסטי"לים של החיל, שייטת 3, תפעיל ארבע ספינות מדגם זה. מפקד הספינה הוא קצין ים בדרגת סגן-אלוף.
על הספינות החדשות מותקנות מערכות ואמצעים משופרים לגילוי וניטור מטרות, לבקרת אש, מכ"ם "אדיר" משופר, מערכות ליירוט טילים ולתקיפה ארוכת טווח באמצעות טילי ים-ים מתקדמים.
לדבריו של אליהו שרביט מפקד חיל הים, שקיבל את הספינות "לספינות אלה נועד חלק נכבד ועיקרי מעמוד השדרה של חיל הים, והן יוסיפו עומק אסטרטגי למדינת ישראל".
ספינת סער 6 הראשונה, אח"י מגן, נמסרה לחיל הים בנובמבר 2020, והאחרונות ב-27 ביולי 2021.
כל הספינות נבנו בגרמניה בעלות מוערכת של 430 מיליון אירו (1.8 מיליארד ש"ח), כאשר ממשלת גרמניה שילמה 115 מיליון אירו. עלות התחזוקה השנתי של הספינות עשויה להגיע ל-260 מיליון שקל.
הספינות הוזמנו מחברת "טיסנקרופ", אך בפועל נבנו על ידי חברת "German Naval Yards", שנמצאת בבעלות אנשי עסקים מאבו דאבי ומלבנון. במשרד הביטחון טענו שמספנה זו בונה רק את גוף הספינות, בעוד שהמערכות יורכבו בישראל.
למעלה מ-90% ממערכות הלחימה בספינה הן פרי פיתוח של החברות הביטחוניות הישראליות.
תהליך הרכישה.
בשנת 2002 החל חיל הים לגבש תוכנית להחלפת ספינות סער 4 הישנות. התוכניות התעכבו בשל מחלוקות בתוך החיל בדבר אופי הספינה הדרושה, וגם בשל עלותן הגבוהה של הספינות.
לפי אלוף (במיל') אליעזר (צ'ייני) מרום שהיה ב-2003 ראש מספן מטה חיל הים, המלצותיו היו לספינות בהדחק של 2000-2200 טון.
בשנת 2007, בתוכנית הרב־שנתית של צה"ל, "תפן", שגובשה לאחר מלחמת לבנון השנייה נכלל רכש ספינות חדשות אך נותר בעדיפות נמוכה והסעיף לא מומש, לנוכח אילוצים שהוצגו לבסוף כדחופים יותר.
בשנת 2012, על רקע גילוי מאגרי הגז בים התיכון, זוהה בצמרת משרד הביטחון הצורך ברכש ספינות חדשות. באפריל 2013 קבע הקבינט הביטחוני שצה"ל יבצע את ההגנה בצורה היעילה והזולה ביותר. שר הביטחון, אהוד ברק, החליט לצאת למכרז בינלאומי. בשנת 2013, על פי עדות מיקי גנור, טירפד דוד שמרון יציאת משלחת של משרד הביטחון לביקור במספנה בדרום קוריאה.
בשנת 2013, הציעו מספנות ישראל לספק לחיל הים ספינות חדשות מדגם סער 72 - מיני-קורבטה בהדחק 800 טון, המוגדרת ככלי שיט רב-תכליתי. הספינה משלבת בין יכולותיהן של ספינות הטילים מדגם סער 4.5, לקורבטות מדגם סער 5. הספינה מותאמת לפעילות של משמר חופים, על סיפון הספינה יהיה מרחב גדול למערכות שליטה ובקרה, חדרים לשיכון כוחות מיוחדים, אמצעים לתגובה מהירה ופעולות הצלה, האנגר לאחסון מסוק בגודל בינוני וכטב"מים. על סיפון הספינה מנחת באורך 15 מטרים, מנוף לטעינה עצמאית, אמצעים לפריסת סירות גומי וכלי שיט בלתי מאוישים. חיל הים דחה הצעה זו.
בשנת 2014 פורסם המכרז הבינלאומי לרכש ספינות האבטחה, במכרז התחרו מספנות מקוריאה הדרומית, מאיטליה ומספרד (מספנות מגרמניה לא השתתפו במכרז). ב-19 באוקטובר 2014 שלח מפקד חיל הים האלוף רם רוטנברג מכתב לרמטכ"ל בני גנץ שהועבר למשה יעלון שר הביטחון ובו דרישה נחרצת של חיל הים, לעצור את המכרז ולחתום על מזכר הבנות עם הגורמים הגרמניים, בכדי לרכוש את הספינות הגדולות יותר ממספנת טיסנקרופ.
חודשים לאחר מכן, החליט ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לבטל את המכרז הבינלאומי, ולנהל משא ומתן בלעדי עם המספנה הגרמנית TKMS - "טיסנקרופ מערכות ימיות" שבעיר קיל (המספנה שבונה את צוללות הדולפין הישראליות) לבניית ספינות כבדות וגדולות יותר מכפי שנדרש במכרז.
במאי 2015 נחתם החוזה עם מספנת TKMS לבניית ארבע ספינות.
חשדות לאי סדרים בתהליך הרכש.
במסגרת תיק 3000 - חקירה פלילית שניהלה יחידת להב 433 של משטרת ישראל מאז פברואר 2017, נחקר חשד להטיית מכרזים הקשורים לרכש צוללות מסדרת דולפין AIP וספינות סער 6 מחברת "טיסנקרופ", קבלת שוחד וניגוד עניינים. ב-8 בנובמבר 2018 הודיעה המשטרה על סיום חקירתה בפרשה, ופרסמה את עמדתה כי נמצאו ראיות להעמדה לדין של שישה מהנחקרים.
בפברואר 2021 הודיעה גרמניה כי חקירת העסקה שנפתחה כשנתיים מוקדם לכן, נסגרה בסוף 2020.
במאי 2021 החליטה פרקליטות המדינה לסגור את התיק נגד עורך הדין דוד שמרון ומפקד חיל הים לשעבר אלי מרום.