לפי הערכה אחת נכון לתחילת המאה ה-21 יש כ-4 מיליארד אנשים בעולם אשר חיים בעיקר על תזונה מבוססת צמחים, על אף שחלק עושים זאת כתוצאה ממגבלות הנגרמות ממחסור ביבולים, במים שתייה, ובמשאבי אנרגיה. נכון לשנת 2019 הצריכה של תחליפי בשר על בסיס צמחים באירופה עמדה על כ-40% מסך הצריכה של תחליפי בשר על בסיס צמחים בשוק העולמי, והצפי של המכירות עבור תחליפי בשר על בסיס צמחים באירופה אמור לגדול ב-60% עד 2025, בעיקר כתוצאה מהחששות ההולכות וגוברות לבריאות, הביטחון התזונתי, ורווחת בעלי חיים. ב-2019 השוק הקמעונאי של מזון מבוסס צמחים בארצות הברית גדל פי שמונה משיעור הצמיחה של השוק הקומעונאי של יתר המזונות.
על פי הערכות של קמעונאית המזון האמריקאית מיוני 2021, מוצרי בשר צמחי יגיעו ל -10% מנתח שוק המזון בתוך 3-4 שנים. בהתאם לכך, החברה החלה להשקיע בפיתוח מגוון סוגים של חלבון מן הצומח, השיקה מוצר צמחי דמוי בשר עוף ומוצר נוסף דמוי צדפות .
טרמינולוגיה.
השימוש במונח "דיאטה מבוססת צמחים" עשוי כיום להתייחס לכל אחד מדפוסי התזונה הבאים:
יחסי יפן–סרי לנקה
יחסי יפן–סרי לנקה (ביפנית: 日本とスリランカの関係, בסינהלית: ජපාන-ශ්‍රී ලංකා සබඳතා) הם היחסים הדיפלומטיים בין יפן לבין הרפובליקה הדמוקרטית הסוציאליסטית של סרי לנקה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בשנת 1952, כארבע שנים לאחר שסרי לנקה קיבלה עצמאות מהממלכה המאוחדת.
על פי סקר שנערך בשנת 2005 על ידי ה-BBC, כ-50% מאוכלוסיית סרי לנקה רואים את השפעתה של יפן בסרי לנקה באופן חיובי, בעוד ש-4% מביעים דעה שלילית.
יפן מהווה כמקור מרכזי להלוואות בריבית נמוכה לסרי לנקה.
מלחמת העולם השנייה.
ב-5 באפריל 1942, פשטה האימפריה היפנית פשיטה אווירית על העיר קולומבו. כמה ימים לאחר התקיפה, הותקפה גם העיר טרינקומלי. תקיפות אלה בוצעו כדי לפגוע להחליש את הצי המזרחי הבריטי באוקיינוס ההודי. הטינה לאירופאים בקרב הסינהלים גברה, והם הובילו מרידות כנגד הצבא הבריטי והשיגו תמיכה עממית בשביל ניצחון גרמני או יפני. ג'וניוס ג'אייווארדנה ודודלי סננאייק, קיימו שיחות סודיות עם היפנים במטרה להדיח את הממשל הבריטי בסרי לנקה. ג'אייווארדנה היה למנהיגים אשר השתתפו בוועידת סן פרנסיסקו.
יחסים כלכליים.
בשנת 1997, סרי לנקה הפכה לחברה בארגון "BIMSTEC", ארגון שמטרתו להגדיל את הסחר בקרב מדינות מפרץ בנגל, הכולל את בהוטן, הודו, נפאל, תאילנד ומיאנמר. הארגון בוחן חתימת הסכם סחר חופשי עם יפן כדי לשפר את הסחר המשותף, שהולך ומצטמצם מאז שנת 2000. משנת 2000 עד שנת 2007, רק 2.4% מכלל הייצוא של סרי לנקה היה ליפן. הייצוא הסינהלי ליפן כלל בעיקר תה, גומי, דגים ואבנים יקרות. עד שנת 2007 יפן הייתה לתורמת הגדולה ביותר של סרי לנקה.
נכון לשנת 2018, שוויו של הייצוא היפני לסרי לנקה עמד על 138.1 ביליון ין, וכלל בעיקר מכונות, רכבים, סיבים אופטיים, ציוד לרכב ומוצרים פלסטיים. באותה השנה, שוויו של הייבוא היפני מסרי לנקה עמד על 30.2 ביליון ין, וכלל בעיקר תה ודגים.
יחסים צבאיים.
יפן תרמה ספינות סיור לחיל הים של סרי לנקה כדי לשפר את המערכת הימית של המדינה.
יפן וסרי לנקה קיימו תערוכות צבאיות משותפות.
יחסי תרבות.
דרמות הטלוויזיה היפניות היו פופולריות בסרי לנקה. אחת מהדרמות הטלוויזיוניות היפניות הבולטות ביותר בסרי לנקה הייתה הסדרה "אושין" אשר זכתה לאחוזי רייטינג גבוהים. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 החלו לשדר בסרי לנקה סדרות אנימה.
ב-7 באוקטובר 2016, ערוץ הבידור היפני "WakuWaku Japan" המכוון צופים במדינות אחרות באסיה, החל לשדר גם בסרי לנקה.
בשנת 2011 100,000 תיירים יפנים נפשו בסרי לנקה.
אוכלוסייה משותפת.
על פי הלשכה היפנית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2018 התגוררו בסרי לנקה 804 אזרחים יפנים. לעומת זאת, ביולי 2019 התגוררו ביפן 26,229 אזרחי סרי לנקה.
יחסי ברזיל–טורקיה
יחסי ברזיל–טורקיה הם יחסי החוץ בין ברזיל לטורקיה. לקשר בין המדינות יש שורשים שקדמו להקמתה של הרפובליקה הטורקית המודרנית בשנת 1923.
ברזיל מחזיקה שגרירות באנקרה ואילו טורקיה מחזיקה בברזיל שגרירות בברסיליה וקונסוליה כללית בסאו פאולו. שתי המדינות חברות מלאות בארגון הסחר העולמי.
יחסים מוקדמים.
האימפריה הברזילאית הייתה המדינה השנייה ביבשת אמריקה (אחרי ארצות הברית) שניהלה יחסי אמנה עם האימפריה העות'מאנית (קודמתה של טורקיה המודרנית). ב-5 בפברואר 1858 חתמו שתי האימפריות על חוזה מסחר וניווט, שכלל 11 סעיפים והיו דומים באופיים לשאר הקפיטולציות העות'מאניות למעצמות הנוצריות. ברזיל הקימה ארבע קונסוליות באימפריה העות'מאנית: בקהיר, יפו, צור וטנטא. לעות'מאנים היו שתי קונסוליות בברזיל: בריו דה ז'ניירו ובסאו פאולו. אף על פי שברזיל ניסתה אחרי 1909 להקים קונסוליות בקונסטנטינופול (איסטנבול) וביירות, היא לא הצליחה לעשות זאת מכיוון שהעות'מאנים לא אפשרו זאת ולא הייתה הסכמה לגבי הדדיות הקונסולרית. כתוצאה מפתיחת היחסים הדיפלומטיים היגרו למעלה מ-100,000 נתינים עות'מאנים, בעיקר מסוריה, לברזיל, לעיתים קרובות כדי לעבוד במטעי הקפה. כעשרים עיתונים ערבים פורסמו בברזיל עבור אוכלוסיית הגולים העות'מאנית מסוף המאה ה-19 ואילך. אלה נקטו בדרך כלל עמדה אנטי-עות'מאנית, והכבידו על יחסי המדינות.
ברזיל הכירה רשמית בטורקיה בשנת 1926. ברזיל וטורקיה חתמו על אמנת ידידות חדשה ב-8 בספטמבר 1927. בשנת 1930 שתי המדינות פתחו את שגרירויותיהן בהתאמה ובשנת 1933 חתמו על הסכם סחר.
אירועים אחרונים.
בשנת 2003 שר שר ההגנה של טורקיה, ווידי גונול, ערך ביקור רשמי בברזיל ונפגש עם שר ההגנה הברזילאי ז'וזה ויגאס פילו. הצדדים חתמו על הסכם לשיתוף פעולה בענייני ביטחון ב-14 באוגוסט 2003. אולם ההסכם נכנס לתוקף רק בשנת 2007.
בשנת 2006 ערך שר החוץ של טורקיה עבדוללה גול ביקור רשמי בברזיל.
בשנת 2009 ביקר בטורקיה נשיא ברזיל, לואיז אינסיו דה סילבה.
בשנת 2012 הגיע שר ההגנה הטורקי איסאם ילדיז לברזיל לפגוש את שר ההגנה הברזילאי דאז, צלזו אמורים. הדיון בין השניים היה סביב ייצור ציוד צבאי. במהלך הביקור נחתם מכתב כוונה בין שניים שעסק בהחלפת החוויות בתחום הצבאי.
במאי 2010 חתמו ברזיל וטורקיה על הסכם משולש עם איראן שנועד לפתור חלקית את המשבר הדיפלומטי סביב תוכנית הגרעין של איראן.
בשנת 2013 קבעו ברזיל וטורקיה הסכם ויזה, אשר ביטל את הדרישה לוויזות כניסה למבקרים תיירים עבור שהות שלא יותר משלושה חודשים. עם זאת, מתמודדים עם מעמד אחר כמו סטודנטים, עובדים חוקיים ומבקרים ארוכי טווח יצטרכו לקבל אשרות עם כניסתם.
היחסים בין המדינות מתוחים החל מיוני 2015, אז הכירה ברזיל ברצח העם הארמני. טורקיה החזירה את השגריר שלה מברזיל זמן קצר אחר כך.
יחסי טורקיה–תימן
יחסי טורקיה–תימן (בטורקית: Türkiye-Yemen ilişkileri, בערבית: العلاقات اليمنية التركية) הם הקשרים ההיסטוריים הארוכים והעמוקים בין הרפובליקה הטורקית ובין הרפובליקה התימנית, אשר משתרעים מתקופת האימפריה העות'מאנית לעידן המודרני. עם זאת, מערכת היחסים ביניהם מורכבת בעיקר הן עם הכיבוש העות'מאני והן עם המרד התימני נגד הטורקים. לטורקיה יש שגרירות בצנעא, אך היא נסגרה בשנת 2015, לאחר פרוץ מלחמת האזרחים התימנית. לתימן שגרירות באנקרה.
היסטוריה.
תימן תחת האימפריה העות'מאנית.
העות'מאנים החלו את התרחבותם בערביה במהלך המאה ה-16 והגיעו לשיא ההתפשטות שלהם על ידי כניסה לתימן. לאחר מספר עימותים בין הטורקים לזיידים, כבשו העות'מאנים למעשה את תימן והכניסו אותה לשליטתם. עם זאת, עד מהרה פרץ אי-שקט אנטי-עות'מאני בתימן והעות'מאנים גורשו מהארץ מאה שנה לאחר מכן. עם זאת, המלחמה נמשכה כאשר אל-מועיאד מוחמד, שגירש את הטורקים, הוביל צבא לכבוש את מכה. משלחתו הייתה אסון מוחלט כאשר העות'מאנים הביסו את הזיידים בעיר. עם זאת, לאחר המלחמה, העות'מאנים לא חזרו לתימן במשך שתי מאות שנים.
אולם במאה ה-19, העות'מאנים הצליחו לחזור לתימן, ובשל חוסר אמינותם של הזיידים, העות'מאנים הצליחו להכניס את תימן לתחומם במשך מאה נוספת. עם זאת, שחיתות נרחבת ומרידות מתמשכות נגד הטורקים על ידי שבטי תימן גרמו נזק כלכלי עבור האימפריה העות'מאנית. עם זאת, העות'מאנים הצליחו לשמור על תימן עד תום מלחמת העולם הראשונה.
תימן המודרנית.
היחסים של הרפובליקה הטורקית עם צפון תימן ודרום תימן היו מעטים, מכיוון שטורקיה דאגה יותר לשכנותיה. היחסים המודרניים שלהם עם תימן החלו רק בשנת 1990, אז התאחדו שני התימנים כמדינה אחת. במהלך מלחמת האזרחים בתימן בשנת 1994, טורקיה הוצגה כנייטרלית ואף ניסתה להסדיר את השלום ביניהם. לאחר מכן, היחסים בין תימן לטורקיה הוזנחו בגלל סכסוכים פנימיים בתוך תימן וחוסר עניין מטורקיה לתימן.
מלחמת האזרחים התימנית בשנת 2015.
בסכסוך תימן נקטה טורקיה בתחילה בעמדה ממשלתית פרו-תימנית, ותמכה בממשלת תימן נגד החות'ים, אך לא ביצעה שום התערבות צבאית רצינית נגד החות'ים. בשנת 2018 הביעה טורקיה דאגה והזהירה מפני התערבות איחוד האמירויות בסוקוטרה. בשנת 2019 שיבח שר החוץ התימני, ח'אלד אל-ימני, את היחסים עם טורקיה כעמוקים והיסטוריים.
אנעים זמירות (ניגון)
אנעים זמירות הוא ניגון דבקות מניגוני חב"ד, אחד הניגונים שלימד הרבי מלובביץ'. הניגון נפוץ גם מחוץ לחסידות חב"ד, מושר בקהילות שונות וזכה לביצועים רבים.
אודות הניגון.
מילות הניגון הם משיר הכבוד, המתפרש שגם לאחר שאדם עוזב את הקדושה הוא צריך להיות קשור לקדושה, לאלקות.