ב-7 באוגוסט 1763 מתה אשתו סופיה שרלוטה, נסיכת שלזוויג הולשטיין-זונדרבורג-בק, ובדיוק חודש לאחר מכן ב-7 בספטמבר מת גאורג לודוויג בקיל.
משפחתו.
ב-1 בינואר 1750 התחתן גאורג לודוויג עם סופיה שרלוטה, נסיכת שלזוויג הולשטיין-זונדרבורג-בק, בתם של פרידריך וילהלם השני, דוכס שלזוויג הולשטיין-זונדרבורג-בק ואורסולה אנה, רוזנת העיר דוהנה-שלודין-קארווינדן, ממנה נולדו לו 3 ילדים:
דיז'ון (כדורגל)
דיז'ון פוטו-קוֹר ד'אור (בצרפתית: Dijon FCO) הוא מועדון כדורגל צרפתי המשחק בעיר דיז'ון. המועדון הוקם בשנת 1998 כתוצאה ממיזוג בין שני מועדונים מקומיים בעיר. בעונת עלה המועדון לליגה ראשונה. בעונת ירד בחזרה לליגה השנייה, ושנה לאחר מכן עלה שוב לליגה הראשונה.
בסיום עונת 2020/2021 שבה לליגת המשנה.
סגל הקבוצה.
נכון ל-5 באוגוסט 2021
(בהשאלה מאולימפיק ליון)
(בהשאלה מברסט)
פרס דיימון נייט
פרס דיימון נייט (באנגלית: Damon Knight Memorial Grand Master Award) הוא פרס מפעל חיים המחולק על ידי אגודת סופרי המדע הבדיוני והפנטזיה של אמריקה (SFWA) החל מ-1975, לסופר מדע בדיוני אחד, פעם בשנה או שנתיים, לצדו של טקס חלוקת פרס נבולה. שמו המקורי של הפרס היה Grand Master Award, אך לאחר מותו של הסופר דיימון נייט, מייסד ה-SFWA, באפריל 2002 השתנה השם לזכרו.
אלברטינה פרדריקה, מרקיזת באדן-דורלאך
אלברטינה פרדריקה, מרקיזת באדן-דורלאך (בגרמנית: Albertina Frederica von Baden-Durlach; 3 ביולי 1682 - 22 בדצמבר 1755), הייתה אמם של אדולף פרדריק, מלך שוודיה, פרידריך אוגוסט הראשון, דוכס אולדנבורג, ויוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ, אמה של יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה.
ביוגרפיה.
אלברטינה פרדריקה נולדה ב-3 ביולי 1682 בטירת קרלסבורג, דורלאך, לפרידריך השביעי, מרקיז באדן-דורלאך ולאוגוסטה מריה מהולשטיין-גוטורפ, בתם של פרידריך השלישי, דוכס הולשטיין-גוטורפ ומריה אליזבת, דוכסית סקסוניה.
ב-2 בספטמבר 1704 התחתנה אלברטינה פרדריקה עם כריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין, ממנו נולדו לה 11 ילדים. בשנת 1726 מת בעלה כריסטיאן אוגוסט, ובנה אדולף פרידריך, נסיך אויטין ירש את נחלותיו ותאריו. מכיוון שבנה היה קטין, שימשה אלברטינה פרדריקה כעוצרת בשמו עד לבגרותו, ובנוסף הורישה לו אחוזות מנחלותיה. מכיוון שאלברטינה פרדריקה הייתה נכדתה של כריסטינה מגדלנה מפפאלץ-צווייבריקן, נבחר בנה אדולף פרידריך ליורש העצר השוודי, ובשנת 1751 הוא עלה לשלטון בשוודיה כאדולף פרדריק, מלך שוודיה.
ב-22 בדצמבר 1755 מתה אלברטינה פרדריקה בהמבורג, והיא בת 73 שנים.
משפחתה.
ב-2 בספטמבר 1704 התחתנה אלברטינה פרדריקה עם כריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין, ממנו נולדו לה 11 ילדים:
אלברטינה פרדריקה מבאדן-דורלאך
בראקל
בְּרָאקֶל (בלועזית: Braekel) הוא גזע של תרנגול שמגיע מאזור בראקל בבלגיה.
מראה ותכונות.
גזע הבראקל מופיע בשני מופעי צבע: האחד, חום כהה/שחור-לבן (מכונה גם "כסוף") באופן משובץ-מנומר, והשני, חום-כתום (מכונה גם "זהוב") באופן משובץ-מנומר. צווארו של העוף הוא בצבע אחיד (לבן או כתום, בהתאמה) ובעל נוצות ארוכות יותר.
גובהו של הזכר כ-60 סנטימטר, נוצות זנבו גדולות יותר, וכרבולתו אדומה ובולטת יותר. גובה הנקבה כ-35 סנטימטר. התרנגול ניזון מדגנים ומעלים, ומטיל כ־200 ביצים בשנה.
תרנגולת מזן בראקל מטילה בין 150 ל-180 ביצים לבנות בשנה, וביציהן יחסית גדולות במשקל של כ-65 גרם.
הבראקל היא תרנגולת שאינה דוגרת בדרך כלל, ולצורך רבייה משתמשים בתרנגולת מגזע אחר או במדגרה.
היסטוריה.
מקורו של העוף הוא בבלגיה, שם גידלו אותו במשך מאות שנים והוא מוכר שם כבר משנת 1416. על פי ההערכות מקורו הוא בזן הפאיומי המצרי, ממנה הגיע לבלגיה על ידי צלבנים.
מייבאיו ומגדליו בישראל בעשור השני של המאה ה־21 טענו כי במאות השנים האחרונות, היה נפוץ בקהילות יהודיות במזרח ובמערב אירופה, במזרח התיכון ובאגן הים התיכון, שהשתמשו בו לאכילת בשרו וביציו, עד שזן זה נדחק בעקבות המהפכה שחוללה תעשיית הפטם והביצים, שפיתחה זני תרנגולים בעלי ערך כלכלי גבוה יותר, המבוססים על הכלאות בין זני תרנגולים שונים מכל רחבי העולם. כיום גזע הבראקל מגודל בעיקר לנוי או לשימור, בייחוד במשקים פרטיים בבלגיה ובסביבתה הקרובה.
בשנת 1968 הזן עמד בפני סכנת הכחדה והחלה פעילות לשימורו, לצורך כך הוקם ב-1971 מועדון ידידי הבראקל, שהצליח לאסוף כמה פרטים בודדים מהזן ולהצילו מהכחדה.
כשרות.
בשנת 2017 החלה התעניינות סביב הזן לאחר שהוא יובא לגידול מסחרי על ידי חברת 'מסורת טהרת העופות', שהוקמה כדי להשיג עופות שאין עליהם חששות של הכלאה עם זנים אחרים, זאת לאחר שנשמעו טענות אודות הכלאה של עופות הפטם שנשחטו בישראל במשך השנים עם עופות שאינם מותרים באכילה, ויש שאף נמנעו מלאכלם בשל טענות אלו. החברה איתרה עופות אלו שלדבריה הם מגזע טהור ללא הכלאות. בתחילת ההליך קיבלה החברה התחייבות מטעם כשרות בד"ץ העדה החרדית לחייב את המשחטות שבפיקוחם לרכוש רק מהעופות שישווקו שאין בהם חששות אלו, אולם לא ניתן אישור ספציפי על זן הבראקל, וחלק מהרבנים החתומים על התחייבות זו טענו כי לגבי זן זה קיימות חששות כשרות.
אף שלבראקל סימני טהרה של עופות, עם תחילת שיווקו התפתחה מחלוקת הלכתית בשאלת כשרותו למאכל. הדיון נסוב על השאלה - האם מדובר בעוף שנאכל במשך השנים על ידי יהודים שומרי מצוות, דבר המעיד על כך שיש לעוף מסורת אודות כשרותו. תנאי זה כדי להתיר עופות באכילה לדעת הרמ"א, מחשש שמא העוף "דורס" ("שנועץ צפרניו בבעלי חיים ודורסן, וכעין דרוסת הנץ". הגדרה זו לא חופפת בהכרח למונח עופות דורסים).
המצדדים להתיר את הבראקל,טוענים כי מדובר בזן תרנגול עם שינויים קלים שאינם מצריכים מסורת, אך גם חיזקו את עמדתם בעדויות שוחטים לפיהם עוף זה נשחט בעבר במקומות שונים כעוף כשר, ועל כן ישנה מסורת כשרות עליו. כמו כן, נטען שהיות שהבראקל גדל בין תרנגולים טהורים, הרי שזה נחשב כמסורת לכשרותו.
המצדדים לאסור את הבראקל טוענים כי עוף זה לא היה מצוי, והשוחטים המעידים ששחטו "בראקל" מחליפים אותו בזנים אחרים דומים, או ששחטו אותו ללא בירור המסורת שלו, כאשר מדובר היה בזן בלתי מצוי במקומות יישוב יהודים, וגם יהודי בלגיה לא היו רגילים לאוכלו. כמו כן הצביעו על מאפיינים חיצוניים השונים מזני העופות המקובלים ככשרים, ועל דמיון פיזי בינו לבין עופות דורסים שמצביעים על כך שייתכן ומדובר בעוף טמא.
ספר יעץ
ספר יעץ (באנגלית: Reference book) הוא ספר או מאגר מידע שמטרתו לספק מידע עובדתי אמין, באופן קל לחיפוש והתמצאות. ספר יעץ הוא שם כולל למילונים, אנציקלופדיות, לקסיקונים, אטלסים, אלמנכים וקטלוגים, כלליים או ממוקדים בתחום ידע מסוים. המידע מסודר באופן שיקל על צרכן המידע להתמצא בו (במיון אלפביתי, כרונולוגי או לפי נושאים) ופעמים רבות כולל ספר היעץ מפתחות (אינדקסים) לפי חיתוכים שונים על מנת להקל את מציאת המבוקש. בשל התחדשות הידע נהוג שההוצאה לאור שמוציאה את הספרים מוציאה עדכונים תקופתיים ומהדורות חדשות. בעידן האינטרנט מתפרסמים בדרך-כלל עדכונים שוטפים באתרים ייעודיים של ספרי היעץ, עד כדי ביטול מוחלט של מהדורת הדפוס בתמורה למהדורה מקוונת בלבד. עקב ההשקעה הרבה באיסוף המידע ועדכונו השוטף, ספרי יעץ ברמה גבוהה הם ספרים יקרים מאוד ומיועדים בעיקר לספריות עיון. עם זאת, קיימים ספרי יעץ פופולריים וזולים יותר לרכישה על ידי משקי בית, תלמידים וכדומה. בספריות מרוכזים ספרי היעץ במדור מיוחד, לרוב סמוך לכניסה.
היריבות בין דינמו קייב לבין ספרטק מוסקבה
היריבות בין דינמו קייב לבין ספרטק מוסקבה היא אחת מיריבויות הכדורגל הגדולות ביותר במזרח אירופה והגדולה ביותר בברית המועצות וכונתה גם הדרבי הסובייטי הגדול (Советское футбольное дерби במקור), או הסופר דרבי.
שתי הקבוצות היו הכח המוביל בליגה הסובייטית הבכירה ואי לכך בעלות יריבות רבת שנים. אף על פי שהמשחק ביניהן אינו דרבי במובן הרגיל של המילה, מכיוון ששתי הקבוצות לא מגיעות מאותה עיר ואף לא מאותו אזור גאוגרפי, השם "הדרבי הסובייטי" נקשר למשחק בשל החשיבות ההיסטורית הגדולה שהייתה למשחק במשך השנים, שהביאה ליריבות הגדולה. ליריבות זו נודעה משמעות פוליטית בעיקר לאחר התפרקות ברית המועצות ובשל התדרדרות ביחסי המדינות.
היריבות בין שתי הקבוצות מהווה מפגש בין שתי קבוצות הכדורגל החזקות ביותר בברית המועצות, שיחדיו זכו במירב תוארי האליפות: דינמו קייב זכתה ב-13 אליפויות בעוד ספרטק זכתה ב-12, שגם מחזיקה בשיא הניצחונות מול דינמו קייב — 60 ניצחונות ו-42 הפסדים בכל המפעלים.
היריבות הגיעה לנקודת שיא בשנת 1976 כשדינמו גברה על ספרטק במשחק המכריע על אליפות ליגת העל הסובייטית.
תולדות המפגשים.
המפגש הראשון בין הקבוצות נערך בשנת 1936 עם חניכת ליגת העל הסובייטית. המפגש נערך ב-6 ביוני 1936 והסתיים בתוצאה 3:1 לטובת מוסקבה.
ברם, היריבות בין הקבוצות לא הייתה חזקה ומשמעותית במרבית התקופה הסובייטית עד לשנת 1976. באותה עונה ספרטק הייתה בסכנת הדחה מהליגה העליונה לליגת המשנה הסובייטית ובמשחק המכריע היא הודחה על ידי דינמו קייב, שגברה עליה בתוצאה 3:1.
עונה לאחר מכן, בשנת 1977, ספרטק מוסקבה בהדרכת המאמן קונסטנטין בסקוב, חזרה לליגת העל הסובייטית. בעונת 1978 התחזקה, ספרטק וחזרה לראשות הטבלה וזכתה באליפות המדינה בעוד דינמו קייב מסיימת במקום השלישי, במה שציין יריבות מתמשכת בין שני מועדוני הכדורגל.
בעונת 1982 ספרטק מוסקבה הפסידה 4:3 לדינמו קייב שזכתה באליפות על חשבונה.