רקע היסטורי להתפתחותו של ענף התיירות ההתנדבותית.
התנדבות של תיירים במסגרת ארגונים הפועלים במדינות שונות ברחבי העולם אינה תופעה חדשה ושורשיה נטועים בצורות כאלו ואחרות בעבר הרחוק. תיירות התנדבותית נתפסה כחובה אצילית, ובמהלך ימי הביניים כחלק מחובת האביר – לסייע לאוכלוסייה חלשה גם בסביבתו, אך גם בארצות אחרות. חוקרים מקשרים את שורשיה ואת התפתחותה של התיירות ההתנדבותית כפועל יוצא של פעילות דתית או פעילות כיתתית, שמשקפת מעשים של אצילים כחלק מחובה זולתנית לסיוע לשכבות עוני, או לחינוך ילדים עניים. הרעיון של 'אצילות מחייבת', שהכתיבה את צורת חייהם של בני האצולה בעבר, נועדה להראות שיחד עם העושר, הכוח והיוקרה קיימת גם חובת עזרה כלפי החלש. הדבר בא לידי ביטוי ב'מעלות האביריות' שכללו אומץ, צדק, רחמים, נדיבות, אמונה, אצילות ותקווה. בנוסף, שורשיה של התיירות ההתנדבותית נטועים, בין היתר בתופעת הGrand Tour of Europe, שהתקיימה במהלך המאות ה-17 וה-18, תופעה שקשורה לטיולים ומסעות של צעירים, בני המעמד הגבוה באירופה שהקדישו חודשים ארוכים למטרות לימוד, היכרות עם תרבויות אחרות, ובילוי בארצות אחרות באירופה.
תיירות התנדבותית לאחר מלחמות העולם.
מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה הותירו באירופה אוכלוסיות רחבות היקף במצב של עוני, עליבות והרס חברתי מוחלט. בעקבות התוצאות ההרסניות של המלחמות ובשל הצורך החיוני בסיוע הומניטרי, מתרחבת תופעת התיירות ההתנדבותית. השינוי המשמעותי בהיקף תופעת התיירות ההתנדבותית, והתפתחותה המהירה קשורים בעיקר בשינויים הרבים שמתרחשים בענף התיירות במהלך העשורים שלאחר תום מלחמת העולם השנייה. ענף התיירות הבינלאומי עובר במהלך עשורים אלו שינויים משמעותיים בשל מספר גורמים מרכזיים וביניהם: התפתחות משמעותית בענף התעופה, פתיחת יעדי תיירות מגוונים ואטרקטיביים במדינות עולם שלישי, עלייה ברמת החיים, גידול בתוחלת החיים ועוד. במהלך עשורים אלו מתפתח ענף תיירות מרכזי וחשוב, הוא התיירות האלטרנטיבית, שמוגדרת כתיירות חלופית (Alternative Tourism) לתיירות ה'המונית' המקובלת ומוכרת (Mass Tourism). תיירות אלטרנטיבית, היא תיירות המחפשת דרך להימנע מהשפעות שליליות על הסביבה הפיזית והחברתית, ושואפת להגביר את ההשפעות החברתיות, התרבותיות והסביבתיות החיוביות ולהוות אלטרנטיבה לתיירות המונית. בנוסף לכך, התיירות האלטרנטיבית מניעה את התייר לנסות לחדש ולגוון את חוויית המסע, להוסיף ערך מוסף או עשייה קצת שונה במהלך חופשתו ובכך לשנות את הדפוס הקבוע ליציאה לחופשה. התיירות האלטרנטיבית קיבלה עם השנים מונחים והגדרות נוספות, כמו תיירות אקולוגית, בת קיימא, או תיירות אחראית. התיירות האלטרנטיבית והצורך בהתנדבות, במיוחד במדינות עולם שלישי ובאזורים הזקוקים לסיוע מידי ולשיקום בעקבות מלחמות ו\או אסונות, הם אשר הביאו לקידום ולפיתוח פלח תיירותי, או ענף תיירות חדש: תיירות התנדבותית. תיירות התנדבותית אם כן, היא מושג רחב שעבורו קיימות הגדרות שונות, עבור תחומי עשייה התנדבותית מגוונים.
תיירות התנדבותית בישראל.
תיירים מתנדבים פועלים במדינת ישראל החל משנותיה הראשונות. תופעה זאת של תיירים מתנדבים, אם כי לא במספרים גדולים, התקיימה בישראל גם במהלך העת העתיקה ובמאות הקודמות להקמת המדינה - אך אלו הגיעו בעיקר מסיבות של שליחות דתית ובמסגרת ארגוני דת מיסיונריים. עוד במהלך מלחמת העצמאות, ולאחר מכן במהלך שנותיה הראשונות של מדינת ישראל - מגיעים ארצה תיירים יהודים שמבקשים להתנדב ולסייע למדינה הצעירה. התנדבות זאת מתקיימת לרוב במסגרת התנועה הקיבוצית, ובמסגרות נוספות. תופעת המתנדבים בקיבוצים גדלה ומתרחבת בצורה משמעותית לאחר מלחמת ששת הימים ובמהלך שנות ה-70 ושנות ה-80, כאשר במהלך שנים אלו מגיעים לישראל מאות ולאחר מכן אלפי תיירים כל שנה, המתנדבים בקיבוצים בעיקר בעבודות חקלאות או במסגרות של שירותים שונים בקיבוץ. אחד מארגוני התיירות התנדבותית החשובים שמתחילים את פעולתם בישראל בתקופה זאת, הוא ארגון גרמני שנקרא 'אות הכפרה והשלום'. ארגון, שהוקם על ידי כומר פרוטסטנטי לאחר מלחמת העולם השנייה ושם לעצמו כמטרה לקדם פעילות שתכפר על פשעי הנאצים כלפי אומות העולם ותקדם שלום ופיוס בין העמים, אך בעיקר מפנה את מאמציו לטובת האוכלוסיות שנפגעו קשות במהלך המלחמה ובהן - העם הפולני, העם הרוסי וכמובן העם היהודי. פעילות הכפרה התבצעה באמצעות משלוח מתנדבים שתפקידם לסייע לשקם את הארצות שנפגעו במלחמה, ולסייע ככל האפשר, לשיקום ותמיכה סוציאלית לניצולי השואה. ארגון זה מתחיל את פעילותו במדינת ישראל בשנת 1961 ומאז במהלך השנים, מאות מתנדבים השתתפו בפעילות התנדבותית במסגרות שונות דרך ארגון אות הכפרה והשלום בישראל. בעשורים האחרונים התרחבה מאוד תופעת התיירות ההתנדבותית במדינת ישראל. זאת, הודות להצטרפותם של ארגונים ומוסדות רבים שפועלים לצורך קידום נושא זה באמצעות ארגון, הבאה, ותמיכה במערך של תיירים מתנדבים – וכחלק מההבנה כי תרומתם של התיירים המתנדבים היא חיונית ומשמעותית לארגונם. תהליך זה, של גידול, התרחבות והגיוון של ארגונים ומסגרות אשר מפעילים תוכניות להתנדבות תיירותית - מקיף וכולל בתוכו ארגונים ממשלתיים (משרד הרווחה ומשרד התיירות), ארגונים לא ממשלתיים כגון עמותות המגזר השלישי, וחברות למטרות רווח, אשר משלבות בין יתר תוכניות התיור למדינת ישראל – תוכניות ייחודיות המשלבות תיירות התנדבותית.
עלייה מאמריקה הלטינית בשנות האלפיים
בין השנים 1999 – 2002 המשבר הפוליטי והכלכלי שפקד את ארגנטינה גרם למהלומה לענף הבנקאות, בעקבותיו נעלמו מיליארדי דולרים בפיקדונות ונוצרה פגיעה קשה במעמד הביניים במדינה. רוב יהדות ארגנטינה (200,000 איש בערך) הושפעה ישירות מהמצב. חלקם בחרו בעקבות כך להתחיל מחדש ולעלות לישראל משום שראו בכך הזדמנות לשינוי במצבם.
יותר מ-10,000 יהודים מארגנטינה עלו לישראל משנת 2000, והצטרפו לקהילה הקיימת בישראל של אלפי עולים ארגנטינאים שעלו לישראל במשך השנים. המשבר בארגנטינה השפיע גם על המדינה השכנה אורוגוואי - מעל 500 יהודים מיהדות אורוגוואי עלו לישראל באותה תקופה. במשך 2002 ו-2003 ערכה הסוכנות היהודית קמפיין ציבורי אינטנסיבי לקידום העלייה מאזורים אלו, והציעה סיוע כלכלי לעולים משתי הארצות. אף על פי שהכלכלה בארגנטינה השתפרה מאז, יהודים ממשיכים לעלות לישראל, אך במספרים קטנים יותר. במקביל, עולים שלא מצאו את מקומם בישראל, בעיקר בפן התעסוקתי, החליטו לחזור לארגנטינה.
בין השנים 2000–2015 עלו מארצות שונות באמריקה הלטינית כ-30,000 יהודים.
נוסחת הנד
הפרעת התמוטטות המושבה
הפרעת התמוטטות המושבה (באנגלית: Colony Collapse Disorder או בקיצור CCD) היא תופעה בה דבורים פועלות מכוורות או ממושבות של דבורת הדבש נעלמות באופן פתאומי, ומביאות בכך לחיסול המושבה. עוד לא הוכח מהו הגורם לתופעה, אם כי ממצאים רבים מצביעים על חומרי הדברה ניאוניקוטינואידים כאימידקלופריד.
מדינות שבהן נתגלתה התופעה.
בעבר אובחנה תופעה זו רק בכוורות של דבורת הדבש בצפון אמריקה. לאחר מכן נצפתה תופעה דומה גם בפולין, יוון, איטליה, פורטוגל וספרד, ודיווחים מוקדמים על התופעה בהיקף נמוך יותר הגיעו גם משווייץ וגרמניה. נכון ליוני 2007, אף אחד מהמקרים הדומים מחוץ לארצות הברית לא אושר בוודאות.
הסיבות לתופעה.
המחקר העדכני ביותר בנוגע לגורמים לתופעה, נערך באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, וטוען כי מדובר בתופעה הנגרמת כתוצאה משימוש בחומרי הדברה מסוג אימידאקלופריד. מחקר קודם טען כי הגורם הוא שילוב קטלני של נגיף ופטריה. מחקר שנערך ב-2007 גם כן בארצות הברית, טען כי הגורם העיקרי לתופעה הוא נגיף אחר, Israeli Acute Paralysis Virus, הגורם לשיתוק של הדבורים; נגיף זה זוהה לראשונה בישראל על ידי פרופסור אילן סלע מהאוניברסיטה העברית. לפני כן, התאוריות שהועלו כללו דחק שנגרם בגלל שינויי סביבה, תת-תזונה, פתוגנים בלתי מוכרים, קרדיות, חומרי הדברה כמו Neonicotinoids, זיהום של קרינה מטלפונים סלולריים או מכשירים אחרים מעשה ידי אדם. העובדה כי ההיעלמות דווחה רק אצל חלק ממגדלי הדבורים המסחריים (ולא בקרב מושבות שחזרו לטבע או אצל מגדלי דבורים אורגניים), מצביעה על כך שאופן גידול הדבורים יכול לשחק תפקיד חשוב.
תופעות בהיקף מוגבל הדומות להפרעת התמוטטות המושבה תועדו החל משנת 1896, ותסמינים דומים שתועדו בעשורים הקודמים קיבלו שמות רבים (מחלת היעלמות, דלדול האביב, מחלת מאי, התמוטטות סתיו, מחלת דלדול הסתיו). תופעה דומה התרחשה בחורף 2004–2005, ויוחסה לקרדיות מסוג "Varroa" שכונו "קרדיות וומפייר", אף על פי שדבר זה לא הוכח מעולם. באף לא אחד מהאירועים בעבר איש לא הצליח לקבוע את הסיבות שגרמו להם. עם ההבנה שהתופעה אינה מוגבלת לעונה מסוימת ושהיא אינה "מחלה" במובן הרגיל - שייתכן שאין גורם תוצאתי יחיד - ניתן שם חדש לתסמין.
באפריל 2012 פורסם מחקר של בית הספר לבריאות הציבור של אוניברסיטת הרווארד שממנו עולה כי אחד מחמרי ההדברה הנפוצים, אימידקלופריד, הוא הסיבה לתופעה זו. מדענים מהרווארד הצליחו בניסוי שטח שהתרחש בקיץ 2010 במחוז ווסטר, מסצ'וסטס, בארבעה אזורי גידול שונים, לשחזר את תופעת קריסת מושבות דבורי הדבש באופן הטיפוסי לתופעה המתרחשת בטבע. הניסוי הוכיח כי כמויות קטנות מאוד של החומר הנמצא בשימוש נפוץ מאז שנות התשעים, מספיקות כדי להרוג את הדבורים.
היקף התופעה.