החתולים חיו במקום ברציפות, עד תקופת המצור על לנינגרד בתקופת מלחמת העולם השנייה. בתום המלחמה הובאה למקום קבוצה חדשה של חתולים שהחליפה את הקודמת. מאז החילופין גדל מספר החולדות במקום, אך לאחר שקבוצת החתולים החדשה התמקמה בארמון שוב קטנה אוכלוסיית החולדות. בשנות ה-60 של המאה ה-20 ניסו להיפטר מהחתולים וקיוו להחליפם בחומר כימי דוחה חולדות, אך משזה לא הוכיח את עצמו הוחזרו החתולים.
לאחר התפרקות ברית המועצות הידרדרה רמת הטיפול בלהקה, והם התגוררו במוזיאון בתנאים ירודים. רק בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 שופרו תנאי המחיה של החתולים, והחלה תוכנית טיפול מסודרת בהם, כולל הסדרת המשאבים. בשנת 2007 החל המוזיאון לאמץ חתולים הזקוקים לבית ולצרפם ללהקה. בשנת 2010 ציינה מנהלת תוכנית החתולים, מריה חלטונין, כי להקת החתולים של המוזיאון כוללת 60 חתולים בשטח המוזיאון. במאי 2013 עמד מספר החתולים על 74. ב-2011 החל המוזיאון לציין אחת לשנה אירוע המכונה "Catfest", פסטיבל החתולים, הכולל תחרות של ציורי חתולים ותחרויות גילוי מטמון עבור ילדים.
החל משנת 2015 מאפשר אתר האינטרנט הרשמי של המוזיאון להגיש בקשה לאמץ כמה מחתולי הארמיטאז'.
במרץ 2016 נכנסו חתולי הארמיטאז' לרשימת הדברים שחייבים לראות בביקור בעיר, לדעת הדיילי טלגרף.
בעיר וסוולוז'סק פועל מוזיאון החתולים, בו חיים כמה מחתולי הארמיטאז' המרכיבים את התערוכה ההיסטורית, שכולה מוקדשת לתולדות חתולי הבית ברוסיה ובה אף חלק נכבד המוקדש גם לחתולי הארמיטאז'.
כאן חינוכית
כאן חינוכית, או כאן ילדים הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי, ששידוריו מיועדים לילדים ונוער. הערוץ מחליף את הטלוויזיה החינוכית הישראלית בעקבות חוק השידור הציבורי הישראלי, וקם ב-15 באוגוסט 2018 כחלק מתאגיד "כאן".
מאז תחילת פעילותו הערוץ משודר באיכות SD בטלוויזיה, ובאיכות HD באתר ובאפליקציית "כאן".
ב-5 בינואר 2021 ערוץ "כאן חינוכית" עבר לשדר באפיק 80, אחרי 25 שנים בהן שידרה הטלוויזיה החינוכית באופן מלא בערוץ 23, ולאחריה החל לשדר באותו האפיק הערוץ החדש של "כאן" עד העברתו של הערוץ "כאן חינוכית" לאפיק 80, זאת כדי להכניס את הערוץ לאפיקים בקידומת 8 שהם שדרת ערוצי הילדים והנוער של ערוצי הכבלים והלווין, HOT ,YES.
רקע.
כחלק מחוק תאגיד השידור הציבורי הישראלי, קו הזמן של ערוצי הברודקאסט בישראל
במשך השנים חלה הידרדרות חמורה במעמדה ובתפקודה של רשות השידור. לאחר איסוף נתונים רבים ודוחות הוחלט שכדאי לסגור את הרשות, ולשם כך נדרשה חקיקה. על אף שמעולם לא היה כל קשר בין הטלוויזיה החינוכית לרשות השידור (בדומה ליחסי רשות השידור-גלי צה"ל), למעט חלוקת שעות השידור ותדר הערוץ עצמו למשך שנים רבות (עד תחילת שנות ה-2000), עם חקיקת חוק השידור הציבורי החדש הוחלט לכלול גם את הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
לגיבוש החקיקה הנדרשת הקימה הכנסת את הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, בראשות חברת הכנסת קארין אלהרר. הוועדה החלה את דיוניה ב-11 ביוני 2014 וקיימה מספר ישיבות רב. ב-9 ביולי אושר נוסח הצעת החוק (שבתוכה גם סגירת החינוכית, ראו סעיף 120). ב-29 ביולי 2014 אושר חוק השידור הציבורי. החוק מורה על הקמת תאגיד השידור הישראלי ועל סגירת רשות השידור, וסגירת החינוכית כ-15 חודשים לאחר העלייה לשידור של התאגיד.
הערוץ יועד לשדר תוכני ילדים במשך כל שעות היום, בניגוד לחינוכית ששידרה תכנים למבוגרים בשעות הערב והלילה. בעקבות זאת, חלק מתכני החינוכית עברו לשידור ב"כאן 11" ולחלקן הוחלט שיופקו עונות חדשות. למרות זאת, חלק מן התכנים משודרים בשני הערוצים, כמו התוכנית "גלילאו". עד לאירוויזיון 2019, עמד הערוץ בהגדרה שהוצבה לו על ידי התאגיד, ובתקופת האירוויזיון שימש כערוץ לשידורי האירוויזיון בשפת הסימנים - דבר החורג מההגדרה שניתנה לו על ידי התאגיד.
בתחילת אוגוסט 2018 פרסם התאגיד מודעות דרושים שמיועדות לעובדי החינוכית בלבד, וזאת עקב התיקון לחוק השידור הציבורי לפיו התאגיד יקלוט 40 מעובדי הטלוויזיה החינוכית. נכון לסוף נובמבר 2018 טרם נקלטו 40 עובדי הטלוויזיה החינוכית.
ב-17 בינואר 2019 מונה עומר מנור למנהל "כאן חינוכית".
מאבקים נגד סגירת החינוכית.
במקביל לסגירת רשות השידור והמאבקים כנגד הסגירה, החלו מספר מאבקים גם כנגד סגירת הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
במסגרת הקמת תאגיד כאן מונה אלדד קובלנץ במקביל להיותו מנכ"ל הטלוויזיה החינוכית, גם למנכ"ל זמני של התאגיד. בתחילת אוגוסט התפוצץ המשא ומתן בין ההנהלה לעובדים, כשעובדי החינוכית העלו לשידור שקופית שבה קראו להנהלת התאגיד להגיע עמם להסכם ולמנוע את סגירת החינוכית. כתוצאה מהמהלך החליט קובלנץ להפסיק לחלוטין את שידורי החינוכית בכאן 11. לאור מחאות של עובדי החינוכית בטענה לניגוד עניינים בין תפקידיו של קובלנץ, יצא קובלנץ לחל"ת בספטמבר 2017 ובמקומו מונתה אורנה שמחון.
הטלוויזיה החינוכית הפיקה ושידרה מספר תשדירים כנגד סגירתה, בהם משולבים דמויות מתוכניות החינוכית כגון קישקשתא, וקטעים מתוכניות החינוכית כגון סרט ערבי (מהתוכנית "זהו זה!"), והתקיימה מחאה כנגד הסגירה בדף הפייסבוק "החברים של קישקשתא", כמו גם הפגנות ציבוריות, ודיונים בכנסת אודות הסגירה.
בנוסף לכך, התנהלו כמה מאבקים נקודתיים בין ועדי העובדים בחינוכית לבין ההנהלה ומשרד האוצר בעקבות אובדן רצועת השידור של החינוכית בערוץ 2 עקב סגירתו, שהוביל להיעלמות מענק עבור שידור תוכניות בערוץ 2, עם הפסקת השידורים בערוץ. ההנהלה והאוצר הציעו לעובדים להמיר את המענק בהטבה תמורת שידור תוכני החינוכית בתאגיד. במקביל, התוכנית "ערב חדש", ששודרה בערוץ הראשון ב–16:59, הייתה אמורה לעבור לשידור ב–16:00 ב"כאן 11" — אך העובדים טענו כי הקדמת השידור תפגע בתשלום שהם מקבלים על שעות נוספות, ולבסוף התוכנית הועברה לרצועת שידור מאוחרת יותר בערוץ 23 של החינוכית.
עובדי וצופי הטלוויזיה החינוכית ניהלו מאבק ממושך כנגד סגירתה, כשהם טוענים שאיתה יאבד ידע מקצועי ייחודי על השילוב בין טלוויזיה, חינוך ופדגוגיה. עוד טענו כי בניגוד לטלוויזיה החינוכית שהפיקה את רוב תכניה באולפניה, יתבסס ערוץ הילדים החדש בתאגיד על מיקור חוץ ורכש הפקות - דבר שנתמך בהצהרות התאגיד כי להקמת הערוץ החדש הוקצו 13 תקני כוח אדם בלבד. מספר הצעות חוק הונחו על שולחן הכנסת במטרה למנוע את סגירת הטלוויזיה החינוכית והקמת הערוץ החדש, אולם הן לא צלחו - בין היתר על רקע התנגדות ראש הממשלה בנימין נתניהו.
בעקבות נפילת הצעות החוק להצלת הטלוויזיה החינוכית, ביולי 2018 הוכרז שהיא תיסגר סופית ב-15 באוגוסט וערוץ הילדים החדש יעלה ביום שאחריו וצפוי להיקרא "כאן חינוכית".
ב-14 באוגוסט, יום לפני תחילת שידורי הערוץ החדש, פורסם כי עובדי החינוכית מסרבים להעביר חומרים טלוויזיוניים ארכיוניים לתאגיד, בניגוד לחוק. בשל כך בתוך זמן קצר ייגמרו שעות התוכן בכאן חינוכית. כמו כן, עובדי החינוכית מסרבים להעביר לתאגיד סיסמאות למחשבים ופרטי כניסה למשתמשים של החינוכית ברשתות החברתיות, מה שמונע את המשך הפעילות של החינוכית ברשת והעלאת תכנים חדשים ליוטיוב. לאחר עיכובים, העבירו העובדים את הסיסמאות ב-25 בספטמבר, והחלה פעילות כאן חינוכית ברשת.
לאחר הסגירה.
ב-25 בספטמבר 2018, כחודש וחצי לאחר סיום שידורי הטלוויזיה החינוכית בפלטפורמות השונות והפסקת הפעילות של הטלוויזיה ברשתות החברתיות השונות, חשבונות היוטיוב, פייסבוק וטוויטר של הטלוויזיה החינוכית הועברו לידי התאגיד. דפי הטוויטר והפייסבוק שינו את שמם ואת המותג ל"כאן חינוכית", ואילו ביוטיוב השתנה רק המיתוג והשם נותר "חינוכית ראשונים בעולם". כתובת דף הפייסבוק הישנה, שהייתה "23tv.tv" הוחלפה ב"kann23tv". עם זאת, אפליקציות הטלוויזיה החינוכית, אתר האינטרנט וחשבון האינסטגרם של החינוכית נותרו כשהיו, וככל הנראה לא הועברו לידי התאגיד.
נכון ל-4 באוקטובר 2018, למרות ההצהרות כי ישולבו 40 מעובדי הטלוויזיה החינוכית בתאגיד השידור הישראלי בתמורה לתוספת תקצוב של 12 מיליון ש"ח לשנה, לא פורסם אם וכמה מעובדיה שולבו בתאגיד. ב-9 באוקטובר 2018, פורסם כי כ-80% מעובדי החינוכית חתמו על הסכם פרישה וכ-30 עובדים אחרים ממתינים להצעה להשתלב בעבודה במשרדי הממשלה, כמו כן הוחלט על ידי ההסתדרות שלא להעביר לידי התאגיד את חומרי הארכיון וחומרים נוספים עד לחתימה סופית על הסכם ההעסקה של העובדים שהתניידו למשרדי ממשלה אחרים. בינתיים הועלו תכנים רבים לאתר התאגיד, כאלו שההקלטות שלהם הושגו בדרכים חלופיות, אבל לא באיכות גבוהה מספיק להעלותם לשידור טלוויזיה. עם זאת, ארכיון הטלוויזיה החינוכית טרם הועבר לידי תאגיד השידור.
ב-17 בינואר 2019 מונה עומר מנור למנהל "כאן חינוכית".
ב-6 במרץ 2019, בית הדין לעבודה סיכם כי ארכיון הטלוויזיה החינוכית יועבר לתאגיד השידור הישראלי. כולל תוכני המדיה והאינטרנט כולל ערוץ היוטיוב של הערוץ, אולם עדיין לא נמצאו פתרונות לעובדי הטלוויזיה החינוכית לשעבר.
ב-26 במאי 2019, פורסם כי ארכיון החינוכית הועבר לתאגיד וגם הבובות יועברו לתאגיד בקרוב ובנוסף המדינה תציע לכ-40 העובדים שנותרו הצעת עבודה בשירות המדינה.
ב-25 בנובמבר 2019, פורסם כי כאן חינוכית מתכוונת לחפש ולמצוא את הבובות שנעלמו ביניהן: "פרפר נחמד" ו"קישקשתא".
תקציב.