עד שנת 2007 היה קיים בתוך שכונת נווה נוי בסיס חיל האוויר ובו השלוחה הבאר שבעית של הטכני בחיפה, בסוף שנת 2007 בית הספר הטכני הועבר למתחם חדש בגבול היציאה המערבית של העיר. במקום נערכו גם חפירות ארכאולוגיות ונמצא יישוב בשם "באר צפד", מן התקופה הכלקוליתית – האלף ה-5 לפנה"ס בתחום השכונה.
אריה האן
אריה האן (נולד ב-5 באפריל 1940) הוא עורך דין שכיהן כמזכיר הכנסת בין השנים 1997–2007.
ביוגרפיה.
האן נולד ב-5 באפריל 1940 בתל אביב, והוא בוגר תיכון עירוני ב' בתל אביב.
את שירותו הסדיר בצה"ל עשה בנח"ל, ובשירות המילואים שירת כחוקר בדרגת סרן.
בשנת 1961 סיים לימודי תעודת הוראה, ובשנים 1962-1961 כיהן כקומונר וכחבר ההנהלה הארצית של תנועת הנוער "בני עקיבא".
האן למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, הוא סיים את לימודיו בשנת 1965 והוא בעל רישיון לעריכת דין. במהלך שנות לימודיו כיהן האן כיושב ראש פרלמנט הסטודנטים (1963), וכיושב ראש הסתדרות הסטודנטים של האוניברסיטה העברית בירושלים (1964).
בכנסת שימש האן כמזכיר סיעת המפד"ל עד סוף 1996, וב-1 בינואר 1997 מונה למזכיר הכנסת. ב-2006 יצרה דליה איציק את משרת מנכ"ל הכנסת, תפקיד שנטל מהאן את האחריות על הפן הניהולי של משכן הכנסת (אחריות על העובדים, הלוגיסטיקה והאדמיניסטרציה).
ביום הולדתו ה-67 (5 באפריל 2007) ביקש לפרוש מתפקידו, אך נעתר לבקשת יושבת ראש הכנסת להאריך את כהונתו בחודשיים, ובסוף מאי 2007 פרש האן לגמלאות. בישיבת פרידה מיוחדת לכבודו דיברו בשבחו של האן חברי כנסת מכל סיעות הכנסת. החליף אותו בתפקיד עו"ד איל ינון.
תושב רמת גן, נשוי לעו"ד דינה האן, יושבת ראש תנועת אמונה העולמית וחברת הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית, שהתמודדה ברשימת המפד"ל לכנסות ה-15, 16, וה-17 ואב לחמישה. בנו דוד האן הוא פרופסור למשפטים והאפוטרופוס הכללי לשעבר.
תפקידים פרלמנטריים.
האן כיהן במגוון תפקידים פרלמנטריים:
תפקידים ועיסוקים ציבוריים.
האן אף כיהן במספר תפקידים במגזר הציבורי:
אום (פירושונים)
מקדש ונוס ורומא
מקדש ונוס ורומא (בלטינית: Templum Veneris et Romae) הוא המקדש הגדול ביותר שהיה ברומא העתיקה. המקדש היה ממוקם בצידו המזרחי של הפורום, אל מול הקולוסאום.
המקדש הוקדש לאלות ונוס פליקס (ונוס המביאה מזל טוב) ורומא אַיטֶרנה (רומא הנצחית), והוקם בתקופת הקיסר אדריאנוס. הבנייה החלה בשנת 121 והמקדש נחנך בשנת 135 (אף שעבודות הבנייה הסתיימו רק בשנת 141, בתקופת שלטונו של הקיסר אנטונינוס פיוס.
תיאור המבנה.
אורכו של המבנה 110 מטרים ורוחבו 53 מטרים. המבנה ניצב על במה שאורכה 145 מטרים ורוחבה 100 מטרים.
למבנה שני חדרים עיקריים, בהם נצבו פסלי האלות ונוס ורומא - אלת העיר רומא, שתיהן יושבות על כיסאות מלכות.
חדרי האלות ניצבו אחד צמוד לשני - החדר של רומא היה המערבי, ופסל האלה צפה לעבר הפורום. החדר של ונוס היה המזרחי ופסל האלה צפה לעבר הקולוסאום. בחזית כל חדר ניצבו ארבעה עמודים קורינתיים.
מבנה המקדש מהווה בעצם משחק מילים שכן האלה ונוס, אלת האהבה (בלטינית "Amor"), נכתב הפוך מ"רומא" ("Roma"), ועל כן שתי אלות אלה, העומדות גב אל גב, יוצרות סימטריה גם בשמותיהן.
משני צדי המקדש, המזרחי והמערבי, עמדו 10 עמודים לבנים, ובצדדים הדרומיים והצפוניים 18 עמודים לבנים. קוטר כל עמוד היה 1.8 מטרים.
במקדש ונוס היה מזבח בו הקריבו זוגות נשואים קורבנות. לצד המזבח עמד פסל כסף של מרקוס אורליוס ופאוסטינה.
הקמת המבנה.
המקדש נבנה על הריסות הדומוס אוראה של נירון, ולצורך בנייתו הוזז פסלו של נירון - הקולוסוס והועבר לקרבת האמפיתיאטרון הסמוך, שנקרא על שם הפסל - הקולוסאום.
אדריכל המבנה, אפולודורוס מדמשק, שמתח ביקורת על התוכניות של אדריאנוס, הוצא להורג במצוות הקיסר, והמבנה נבנה בהתאם לתוכניות של אדריאנוס.
בסוף המאה ה-3 (283) ובתחילת המאה ה-4 (306) לספירה פרצו בסביבת המקדש שתי שרפות שגרמו נזקים כבדים למבנה. בשל דעיכת חשיבותה של העיר רומא באימפריה באותה העת, לא הוקדשו משאבים לחידוש ותיקון המבנה משך כ-24 שנים. המבנה שופץ והורחב משמעותית בשנת 307 בידי הקיסר מקסנטיוס, כחלק מתוכניתו להעצים ולהשיב את מרכזיותה של רומא באימפריה הרומית באותה העת.
רעידת אדמה במאה ה-9 הרסה את המבנה, ובשנת 850 הורה האפיפיור לאו הרביעי להקים במקום את כנסיית סנטה מריה נובה, אשר שופצה בשנת 1612 ושמה שונה לכנסיית סנטה פרנצ'סקה רומנה. חדר האלה רומא מהווה את מגדל הפעמונים של הכנסייה.
נחל בקע
שכונת נחל בקע היא שכונה בעלת אופי פרברי בבאר שבע שהוקמה בשנת 1991. זוהי שכונת וילות, קוטג'ים, ובתי קרקע הממוקמת באזור הדרומי של העיר באר שבע. בהקמת השכונה הוקמו בתים בסגנון בנייה אמריקאי כמתן פתרון דיור איכותי בקליטת העלייה הגדולה מברית המועצות בשנת 1991.
מאז הקמת השכונה הייתה בה בנייה ענפה, הן של בעלי הבתים האמריקאים שביצעו שדרוג של הבניה הקיימת והן של משקיעים ומשפחות מבוססות שמצאו את השכונה כמקום אטרקטיבי לבצע פרויקטי ״בנה ביתך״.
השכונה שוכנת דרומית לשכונת "נווה נוי" ,מזרחית לשכונת "נאות אילן" ומערבית לאזור התעשייה קריית יהודית ועמק שרה. שם השכונה ניתן לה על שם אחד מיובלי נחל באר שבע - נחל בקע העובר בין השכונה לבין שכונת נווה נוי. בשכונה יש בית חב"ד פעיל, מתנ"ס על שם ד"ר יורי שטרן, גן ילדים "דרור", בית כנסת "אוהל שרה", טיפת חלב ומועדון הנוער "המכבי-הצעיר" .
השכונה נמצאת בגובה 260 מטר מעל פני הים ומשתרעת על פני 440 דונם, ובה מתגוררים כ-2,450 תושבים בכ-850 בתים צמודי קרקע.
היסטוריה.
בתחילת שנות ה-90 היה מחסור רב בדירות בשל העלייה ההמונית לארץ מברית המועצות לשעבר. אריאל שרון, שר השיכון שכיהן באותה תקופה, נתן את האישור להקים בארץ שכונות בשיטת ה-"בנייה הקלה". קמו מספר שכונות בארץ בשיטה זו, אולם נחל בקע הייתה שכונת המגורים הגדולה מביניהם.
תחילה העולים שוכנו בקרוואנים באתר שנמצא בין שכונת נווה נוי לבין בסיס מחנה נתן. לצורך כך הובאו 2320 מגורונים (קראוונים). גודלו של כל מגורון היה 23 מ"ר. בזמן שגרו התושבים במגורונים, הקימו את שכונת נחל בקע והחלו לבנות בתים אמריקאים בשיטת הבנייה הקלה. בשנת 1995 פונה אתר המגורונים, והתושבים עברו לגור בבתים החדשים שנבנו בשכונה וחלקם עברו לשאר השכונות שבעיר.
הבתים שנבנו בשכונה הם קוטג'ים. החומרים העיקריים ששימשו את בניית הבתים הם גבס ועץ, שהובאו מאירופה ומאמריקה הצפונית. הגבס שימש לקירות והעץ שימש לעמודים ולחיפויים חיצוניים. החברות שבנו את הבתים בשכונה הן: אשטרום, דלתא, אילן גת, ד.ל.ט וחברת מליבו. החברה ששיווקה את הבתים הייתה חברת "שיכון ופיתוח" .עם הזמן החלו להופיע ליקויים רבים בבתים בשל שיטת הבנייה שאינה מתאימה לאקלים בארץ, והבתים עברו שיפוצים על ידי חברת "שיכון ופיתוח" ועל ידי בעלי הבתים עצמם.
באמצע שנות ה-90 עברו לגור בשכונה עולים מבוססים יותר, עולים ותיקים ותושבים וותיקים, דבר שהציב את השכונה על מפת העיר וגרם לעלייה בהתעניינות בה. כיום האוכלוסייה המתגוררת בשכונה היא מגוונת מאוד.
משנת 2010 ואילך השכונה מושכת יותר ויותר תשומת לב של משקיעים ומשפחות מבוססות שמחפשות אווירה פרברית לא סואנת וכן גם כבישים ורחובות רחבים ומרווחים.
משנת 2011 נבנו עשרות פרויקטי ״בנה ביתך״ בשכונה. חלק מתושבי העיר רואים את שכונת נחל בקע כשכונה אטרקטיבית לבניית בית בשל הרחובות הרחבים והאווירה הכפרית בשכונה.
מסתמן שהשכונה עוברת לאופי יוקרתי יותר ויותר בגלל השיפור המתמיד בה. השינויים הבולטים :
שיפור תשתיות להולכי רגל, הוספת פסי האטה בכבישים, חידוש פארקים והקמת פארקים חדשים, הקמת פארק ייעודי לכלבים, בניית מתנ״ס חדשני.
בשנת 2016 נחנך קומפלקס ה-״יס פלאנט״ במרחק נסיעה קצר מהשכונה.
עיריית באר שבע סימנה את אזורה של השכונה כאחד האזורים שימשיכו את התפתחותה של העיר באר שבע. בשנת 2017 כחלק מהסכמי הגג ותכנון ופיתוח השכונות החדשות יצאה עיריית באר שבע בהצהרה שקיימת תוכנית של 3,500 דירות ( בנייה רוויה ובנייה צמודת קרקע) המתוכננת להיבנות סביב שכונת נחל בקע. כחלק מהפרויקט, השכונות נווה נוי ונחל בקע יקראו יחדיו רובע נוי.
בעיות תכנוניות בשכונה.
מקלטים.
ברוב הבתים שבשכונה יש אזור מוגן, קיר מבלוקים או ממ"ד, לכן לתושבים יש הגנה חלקית בעת מלחמה.
במהלך מבצע "צוק-איתן" טיל פגע פגיעה ישירה באחד הבתים שבשכונה והרס אותו כליל. בעקבות מקרה זה הוצבו 23 מיגוניות אשר נתרמו על ידי "תורמי קרן היסוד" (בנוסף ל-14 המקלטים אשר קיימים בשכונה) ברחובותיה של השכונה .
בניה קלה.
כיום רוב הבתים בשכונת נחל-בקע הם קוטג'ים המאופיינים בבנייה קלה (בנייה מתקדמת או מעורבת בלוקים ובניה קלה) אשר מבוססת על קירות גבס ועמודי עץ שהובאו מאירופה ומאמריקה ונבנו כאן (רוב הבתים נבנו ללא יציקת בטון בבסיסם).
חלק גדול מהקוטג'ים הללו נמכרו לתושבים שגרו באזור המגורונים וחלק קטן מהבתים נמסרו לדיור הציבורי (חברת עמידר ועמיגור).
קיימים מעט דיירים המתלוננים על סדקים וחורים בקירות, ברצפות ובתקרות הבתים, על ליקויים במערכות החשמל והמים, שקיעת האמבטיות והאסלות, ריחות ביוב, תקלות בדלתות ובחלונות, ובידוד גרוע בדירות עמיגור/עמידר.
ניסיונות שיפוץ חוזרים ונשנים של משרד "שיכון ופיתוח" לא הועילו ולעיתים אף הזיקו למבנים.
רחובות.
שמותם של הרחובות בנחל-בקע נקראים על שמותיהם של ניצולי שואה, לוחמים אשר נלחמו במלחמת העולם השנייה ועל שמם של ותיקי הרדיו הישראלי.
הרחובות המרכזים בשכונה הם: שדרות הצנחנים, צביה ויצחק, משה חובב, פאול בן-חיים ועדן פרטוש.