המבקשים ויזת אורח חייבים להוכיח כי הם עומדים בתנאים שהוגדרו על ידי מחלקת ההגירה (Immigration and Nationality Act). הסברה, על פי החוק האמריקאי, היא שכל מי שמבקש ויזת אורח הוא מהגר פוטנציאלי. מסיבה זו חלה על הפונים לקבלת ויזה חובת ההוכחה כי הם אינם מתכוונים להגר לארצות הברית. על המבקשים:
על-פי רוב מפעילה השגרירות האמריקאית בישראל שיקול דעת מוגבר כלפי:
הגשת הבקשה בעבר.
בין השנים 2003–2006 נדרשו המועמדים מחזיקי הדרכון הישראלי להגיש את בקשת אשרת הכניסה דרך סוכני הנסיעות בלבד. החל ממרץ 2006 מחזיקי הדרכון הישראלי המבקשים אשרת-כניסה נדרשים למלא את הטפסים הנדרשים דרך אתר האינטרנט של שגרירות ארצות הברית בלבד, להדפיס את הטפסים כאשר הם מלאים ושלמים, ולהגיש אותם ביום בו נקבע הראיון. תהליך זה כרוך בעלות אגרה. הפונים נדרשים לספק טפסים ואישורים שונים קודם הראיון.
הראיון בשגרירות.
מטרת הראיון בשגרירות היא לוודא שאין בכוונת המועמד להשתקע בארצות-הברית, על פי בדיקת הנתונים שהמועמד הגיש יחד עם הטפסים אשר נכללים בהחלטה הסופית: עצמאות פיננסית, מקום עבודה יציב, רכוש גשמי, ילדים ומשפחה בארץ, חשבון בנק, בית וחוסר בהרשעות פליליות בארץ המוצא של הפונה.
ברוב המקרים הראיון אורך מספר דקות בלבד ובסופו החלטת הפקיד. רוב דחיות בקשות הוויזה של אזרחי ישראל נגרמות בגין העובדה שהמועמד לא הצליח לשכנע את המראיין כי הוא מתכוון לחזור לארץ בתום ביקורו באמריקה. למרבית הנדחים עבר פלילי, בעיות סמים וכדומה.
יחד עם זאת, יש ישראלים המדווחים כי למרות שעמדו בסף הדרישות והציגו בפני הקצין הקונסולרי את הטפסים הנדרשים לא זכו באשרת כניסה וזאת מבלי לקבל סיבה.
פירוט סוגי הוויזות.
ויזות B למבקרים.
ויזת ה-nonimmigrant השכיחה ביותר היא הוויזת ה B-1 / B-2, אשר ידועה גם כ"ויזה לאורחים זמניים לצורך עסקים או בילוי". העותרים לקבלת ויזה זו יקבלו לבסוף ויזת B-1 (אורח זמני לצורך עסקים) או B-2 (אורח זמני לצורך בילוי) אם הסיבה שלהם לנסיעה מספיק ספציפית כדי שהקצין הקונסולרי יאשר לעותרים לקבל סטטוס זה.
ויזות K לארוסים ובני זוג.
על אף שוויזות אלו מונפקות לאנשים בעלי כוונות להגר לצמיתות לארצות הברית, הן עדיין באופן טכני מסווגות כוויזות nonimmigrant (זמניות). אזרחי ארצות הברית יכולים לעתור ל-USCIS לבקשת ויזה זמנית לארוסים/ות שלהם, בני/ות זוגם ו/או ילדים אשר נמצאים בחסות הארוס/בן הזוג. במקרה של ויזת אירוסין ויזת ה- K-1 תאפשר להם להישאר בארצות הברית לתקופה של 90 יום בלבד במהלכה יצטרכו לשאת את האזרח האמריקאי העותר ולאחר מכן להגיש מועמדות לסטטוס של תושב קבע חוקי. אם הנישואים לא מתבצעים בתוך מסגרת הזמן הזאת, הארוסים יהיו חשופים להליכי גירוש. במקרה של בני/בנות זוג נשואים, ויזת K-3 תקפה לשנתיים ויכולה לקבל הארכות ללא גבול כל עוד הנשואים שעליהם ויזה זו מבוססת לא מתבטלים. המחזיקים בוויזות K-3 וK-4 יהיו זכאים להיתר עבודה ויוכלו לצאת ולהיכנס לארצות הברית כל עוד הוויזות שלהם יהיו בתוקף.
ויזות F לסטודנטים.
ויזות אלו מיועדים עבור סטודנטים במוסדות אקדמאים, לצורך הגשת בקשה יש להירשם תחילה למוסד לימודים המוכר במערכת ה-SEVIC, ולאחר קבלת טופס i-20 ממוסד הלימודים יש להמשיך בהגשת הבקשה הוויזה, העותרים לויזה זו יצטרכו להוכיח בראיון שיש באפשרותם לממן את הלימודים ואת שהותם בארצות הברית.
מעמדם של בני זוג מאותו המין.
בעקבות פסיקת בית המשפט העליון, אשר פסל חוק פדרלי האוסר על הממשל להכיר בבני זוג מאותו המין, אין יותר הבדל בין זוגות מאותו המין לבין זוגות הטרוסקסואליים. אזרחים ישראלים יכולים לקבל את ויזת הארוס (ויזת K-1) ללא תלות במינן/ם ומין בנות/בני זוגן/ם. מכיוון שמדינת ישראל אינה מאפשרת נישואין של בני זוג מאותו המין, רק זוגות חד מיניים הנשואים במדינות זרות המאפשרות נישואין כאלה יכולים לקבל יחס של זוג נשואי ולקבל ויזות "נלווה" כשמדובר בויזת בני זוג (K-3) או בויזות לצורכי עבודה או לימודים בארצות הברית.
ההסתדרות הרפואית בישראל
ההסתדרות הרפואית בישראל (ראשי תיבות: הר"י, באנגלית:
Israeli Medical Association-I.M.A) היא ארגון העובדים היציג של רופאי ישראל, הפועל לקידום הרופאים והרפואה בישראל. בנוסף להיותה ארגון עובדים, הר"י עוסקת גם בשמירה על רמה מקצועית ואתית נאותה של מקצוע הרפואה ודאגה לאיכות ומעמד הרופא והרפואה בישראל. הר"י נוסדה בשנת 1912, ובשנת 1927 נרשמה כאגודה עות'מאנית.
הר"י היא ארגון המושתת על פעילותם ההתנדבותית של נבחריה, אשר ממשיכים לעסוק ברפואה במקביל לעבודתם הציבורית. בוועידת הר"י שנערכה במאי 2018 נבחר פרופ' ציון חגי לעמוד בראש הארגון.
מבנה.
הר"י מורכבת משבעה ארגונים פרופסיונליים המאגדים רופאים שונים, וארגונים פרופסיונליים אלו מורכבים אף הם מוועדים מקומיים. שבעת הארגונים הם:
המוסד העליון של הר"י הוא הוועידה הארצית (405 צירים בשנת 2014) המתכנסת מדי 4 שנים והיא מוסמכת לקבל כל החלטה הקשורה למדיניותה ופעילותה של הר"י וכן לבחור באופן ישיר את הנציגים למוסדותיה העיקריים ובהם הוועד המרכזי אשר קובע את מדיניותה של הר"י ומיישם את מטרותיה והחלטותיה. יו"ר הר"י מוסמך לייצגה בכל תחומי הפעילות שעליהם היא מופקדת.
הנציגים בוועידה הארצית הם נציגיהם של שבעת הארגוניים הפרופסיונליים והם נבחרים ומתמנים באופן ישיר על-ידם. מספרם נקבע בהתאם לגודלו היחסי של כל ארגון פרופסיונלי.
החברים בוועד המרכזי נבחרים על ידי הוועידה הארצית והרכבו של הוועד המרכזי נקבע על-פי המשקל היחסי של הצירים שנבחרו על ידי הארגונים הפרופסיונליים (סעיף 67 לתקנון). יו"ר הר"י נבחר אף הוא על ידי הוועידה הארצית.
הוועידה הארצית והוועד המרכזי בוחרים חברים בגופים נוספים של הר"י.
פעילותה.
בהיותה ארגון עובדים יציג, מנהלת הר"י משא ומתן עם המעסיקים וחותמת על הסדרים והסכמים קיבוציים, המסדירים את תנאי עבודתם, את שכרם ורווחתם של הרופאים. במסגרת זו הכריזה הר"י פעמים אחדות על שביתות רופאים.
באמצעות המועצה המדעית קובעת הר"י את רמת מקצוע הרפואה, דואגת לתוכניות וסדרי ההתמחות ולבקרת המקצוע, מפתחת לימודי המשך ברפואה ופועלת לקידומם.
הר"י מאגדת בתוכה איגודים, חברות וחוגים מכל תחומי ההתמחות הרפואית. האיגודים והחברות מהווים את הבסיס המדעי והמקצועי לקהילייה הרפואית ולפעילות הר"י בתחום המקצועי. הר"י תומכת ומגבה את פעולות האיגודים, החברות והחוגים.
הלשכה לאתיקה מגבשת את הקוד האתי של הרופאים ודואגת לשינוי הכללים ולעדכונם במידת הצורך. הוועדות האתיות והלשכה מטפלות בכל העניינים הנוגעים לתחום האתיקה הרפואית, בתלונות בין עמיתים וכן בתלונות הציבור כלפי הרופאים.
הר"י פעילה ומעורבת בהליכי חקיקה הנוגעים לציבור הרופאים ולמערכת הבריאות בישראל.
באמצעות המחלקה המשפטית שלה, מטפלת הר"י בהיבטים המשפטיים הנוגעים לציבור הרופאים ולעבודתם.
המחלקה המשפטית מלווה את פעילות הר"י, מייעצת לגופים השונים של הר"י בבעיות משפטיות ועוסקת בכל ההיבטים המשפטיים הקשורים לעבודתם.
הר"י שוקדת על שיפור איכות הטיפול הרפואי ובטיחותו.
הר"י מרכזת את הפעילות של הקהילייה הרפואית בתחום הבטחת האיכות ברפואה וניהול סיכונים, לרבות טופסי הסכמה מדעת, פעילות מדעית בתחום ההנחיות הקליניות ומעקב אחרי סקרים ומבדקים.
הר"י מציעה מגוון פעילויות ושירותים לרופאים בתחום הרווחה, לרבות ביטוח רפואי, הפעלת מועדון צרכנים, הכנה לפרישה לגמלאות ופעילות לגמלאים, מתן סיוע כספי מיוחד לנזקקים, הקמת בית אבות, קרנות שונות.
הר"י פועלת להבטחת זכויות הציבור בכל הקשור לטיפול רפואי, לקידום החינוך וההסברה הרפואיים ולשמירת זכויות המטופלים.
הר"י מקיימת ימי עיון ומפגשים בנושאים שונים, המיועדים לרופאים ולקהל הרחב.
הר"י מקיימת גם מסעי הסברה ציבוריים, בשיתוף עם גופים שונים, כגון ארגוני חולים, קופות חולים, הכנסת, ומוסדות הממשלה.
הר"י מפרסמת ניירות עמדה בנושאים העומדים על סדר היום, שעניינם מקצוע הרפואה, הרופאים ובריאות הציבור.
ארגונים מדעיים.
תחת ההסתדרות הרפואית בישראל פועלים ארגונים מדעיים במגוון תחומי המומחיות של הרפואה. ארגונים אלו כוללים בין השאר את:
פעילות בחוץ לארץ.
הר"י חברה בארגונים בינלאומיים ומקיימת קשרי גומלין הדוקים עם ההסתדרויות הרפואיות השונות בעולם.
הר"י רשאית להצטרף כסניף, כמחלקה או כיחידה ארגונים אחרת לכל ארגון מקצועי בינלאומי בתחומי המחקר, הרפואה והמנהל הרפואי.
הר"י מקדמת את הקשר והזיקה בין מדינת ישראל לבין רופאים בתפוצות, בין היתר, על ידי עריכת כינוסים בינלאומיים של רופאים יהודים וצירופם כחברי חוץ להר"י.
תקשורת.
הר"י מוציאה לאור עיתונות מקצועית בעברית ובלועזית, העוסקת בתחום המחקר והמדע הרפואי.
הר"י מוציאה לאור כתב עת המשמש במה לשיח ציבורי בנושאים מרכזיים העומדים על סדר היום של המדיניות, הכלכלה והאתיקה הרפואית בישראל. כמו כן, נותן כתב-העת פומבי למדיניותה, עמדותיה ויעדיה של הר"י ומביא מידע עדכני בתחומים שונים. בנוסף, מפיקה הר"י עלוני מידע לרופאים ולאיגודים, המופצים מספר פעמים בשנה.
הר"י יוזמת ושותפה למיזמים שונים, שמטרתם הגברת המודעות הציבורית לענייני בריאות ורפואה. בהם, עריכתה של האנציקלופדיה הישראלית לרפואה, הוצאת מוספי בריאות בשיתוף העיתונים היומיים וקיום ימי שידורים מיוחדים בשיתוף פעולה עם אמצעי התקשורת האלקטרונית.