על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לא היו שינויים בהרכב הליגה לעומת עונת 1980/1981. בעונה זו חזרה שיטת הפלייאוף. העונה הסדירה החלה ב-21 בספטמבר 1981 הסתיימה ב-15 במרץ 1982. לאחר העונה הסדירה 6 קבוצות עלו לפלייאוף בשיטות הטוב בשלושה משחקים. שלוש הקבוצות החזקות עלו לבית הגמר. העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-13 ברציפות.
לא היו ירידות בעונה זו עקב ההחלטה בתחילת העונה הקודמת להקפיא את היורדות והעולות בין הליגה הראשונה והשנייה למשך 2 עונות.
פלייאוף.
בית הגמר.
המשחקים בבית הגמר נערכו ב-6 מחזורים, 4 משחקים בכל קבוצה. בסיום בית הגמר מיקומי הקבוצות לעומת העונה הסדירה לא השתנו.
מבטח שמיר אחזקות
מבטח שמיר אחזקות בע"מ, המוכרת בשם המקוצר מבטח שמיר, היא חברת החזקות והשקעות ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה.
החברה נוסדה ב-12 בדצמבר 1958 כחברה פרטית בשם "אטאס תעשיות חלבה, טחינה וממתקים" העוסקת בייצור מוצרי מזון. בשנת 1983 החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב והפכה לחברה ציבורית.
בשנת 1992 איש העסקים מאיר שמיר רכש את השליטה בחברה מידי נתנאל אלוני ונתן חץ. בשנה זו עזבה החברה את פעילותה בתחום המזון ונכנסה לענף עסקי הביטוח וניהול קרנות פנסיה. בעקבות מהלך זה שם החברה שונה ל"מבטח שמיר סוכנות לביטוח". כעבור שנה החברה נכנסה לתחום ההשקעות וההחזקות ושמה שונה שוב, הפעם ל"מבטח שמיר אחזקות".
באוקטובר 1999 רכשה 10% ממניות חברת האינטרנט זן מדיה אשר הפעילה את אתר תפוז אנשים. בשנת 2001 מכרה 55.1% ממניות חברת הביטוח מבטח שמיר פיננסים לקבוצת מגדל תמורת 66 מיליון שקל. בשנת 2008 מכרה את מלוא החזקותיה בחברת סקיילקס. בינואר 2008 החברה רכשה יחד עם חברת אייפקס, את השליטה בקבוצת תנובה. במרץ 2015 השלימה את מכירת מלוא החזקותיה בתנובה לברייטפוד הסינית.
בתחילת יולי 2019 פורסם שקבוצת MRC, המורכבת מ (החברה הסינית הממשלתית), מבטח שמיר ורפק (RAPAC) הישראליות, זכתה במכרז לרכישת תחנת הכוח אלון תבור שתעבור לרשותם עד סוף השנה.
תחומי פעילות.
כמו כן, מבטח שמיר מושקע במיזם תחנות כוח קסם אנרגיה ליד כפר קסם וראש העין.
בעלי עניין.
בעל השליטה בחברה ומנכ"לה הוא מאיר שמיר שמחזיק 36.16% ממניותיה. יושב ראש דירקטוריון החברה הוא יחזקאל דברת. בעלי מניות נוספים בחברה הם חברת אשטרום נכסים המחזיקה כ-8.86% ממניותיה, ואיש העסקים ליאון רקנאטי המחזיק כ-8.45% ממניותיה. בעבר איש העסקים עופר גלזר החזיק כ-8% ממניות החברה.
אד מארי
אדוארד בי. "אד" מארי (באנגלית: Edward B. "Ed" Murray; נולד ב-2 במאי 1955) הוא פוליטיקאי אמריקאי מהמפלגה הדמוקרטית, אשר כיהן כראש עיריית סיאטל ה-53, מינואר 2014 ועד ספטמבר 2017. כמו כן, הוא כיהן בסנאט של וושינגטון (2013-2007) וחבר בבית הנבחרים של מדינת וושינגטון (2007-1995).
מארי הוא הומוסקסואל גלוי.
ביוגרפיה.
מארי נולד באברדין, וושינגטון, בן למשפחה אירית קתולית. בעל תואר ראשון בסוציולוגיה מאוניברסיטת פורטלנד.
באוקטובר 1995 נבחר מארי לראשונה לבית הנבחרים של מדינת וושינגטון במחוז 43 ושימש בתפקיד זה עד ינואר 2007 כשהתמנה לכהן כסנטור בסנט של מדינת וושינגטון.
מארי שימש במשך שנים רבות כיושב ראש ועדת התחבורה של בית הנבחרים. הוא פעל לקידום זכויות להט"ב. בשנת 2006, לאחר שלושה עשורים של דיונים, הוא הצליח להעביר את החוק, נגד אפליה והגנה על הומואים ולסביות.
בשנת 2007 הוא קידם חוק שותפות ביתית (domestic partnerships) המעניקה זכויות לזוגות חד-מיניים.
בשנת 2009, הוביל מארי את הצעת החוק למימון בניית מנהרה באורך שני מייל שתעבור מתחת לעיר סיאטל ושתחליף את "גשר דרך אלסקה", כביש עילי לא בטיחותי שניזוק ברעידת האדמה בשנת 2001, בעלות של 2.4 מיליארד דולר . הוא תמך באופן עקבי בפרויקט, למרות חששות כבדים לגבי כדאיותו. המנהרה נפתחה לציבור בתחילת 2019.
ב-5 בנובמבר 2013 נבחר מארי לראשות עיריית סיאטל (ראש העיר ה-53), לאחר שניצח את ראש העיר המכהן, מייקל מקגין. הוא זכה לתמיכה של 52% מהבוחרים (כ-106,000 בוחרים) לעומת 47% של הבוחרים (כ-98,000 בוחרים) שתמכו במקגין. הוא נכנס לתפקידו ב-1 בינואר 2014.
יחסו לישראל.
ביוני 2015 הגיע מארי לביקור בישראל, כאורח של משרד החוץ הישראלי וצעד במצעד הגאווה בתל אביב עם בן זוגו ונגד החרם של ה-BDS נגד ישראל. הוא ידוע באהדתו ותמיכתו בישראל.
חייו האישיים.
בן זוגו של מארי משנת 1993 הוא מייקל שיוסאקי. הם נישאו בשנת 2013. מסע הבחירות שלו לסנט מדינת וושינגטון כמו יתר פעילויותיו נתמכה על ידי הקרן "לניצחון ההומואים והלסביות".
נחום ביתן
נחום ביתן הוא איש עסקים ישראלי, הבעלים של רשתות המזון "יינות ביתן", "כמעט חינם" ו"מגה".
קורות חייו.
ביתן נולד וגדל באשקלון.
בנערותו עבד במאפייה שהייתה שייכת לאביו באשקלון, ועם שחרורו מצה"ל הקים בשיתוף עם גיסו מסעדת המבורגרים בעיר, אך לאחר מספר שנים עזב את תחום המזון המהיר ועבר לתחום הקמעונאות.
בשנת 1993 החל את דרכו כסיטונאי, לאחר שפתח יחד עם אשתו נורית את "יינות ביתן", תחילה כחנות לממכר סיטונאי של יין. תוך זמן קצר נהפכה חנות היין לחנות משקאות כללית, ובשנת 1996 נפתח הסניף הראשון של הרשת הקמעונית "יינות ביתן" באשקלון. בעשור שלאחר מכן פתחו בני הזוג שלושה סניפים נוספים של הרשת.
בשנת 2006 רכש ביתן ארבעה סניפים של רשת הסופרמרקטים "היפר רמה" תמורת 250 מיליון שקלים.
בשנת 2007 רכש את הרשת הפרטית "יד יצחק", אשר כללה באותה זמן שלושה סניפים, תמורת 121 מיליון שקלים. ב-2008 רכש סניף של רשת המרכולים "משב מרקט" באילת.
בשנת 2012 רכש ביתן את רשת הסופרמרקטים "כמעט חינם", אשר כללה 36 סניפים ברחבי הארץ, תמורת 350 מיליון שקלים.
ביוני 2016 אושרה מכירת רשת הסופמרקטים "מגה" ליינות ביתן תמורת 455 מיליון שקלים. כתנאי לאישור המכירה על ידי הרשות להגבלים עסקיים, התחייב ביתן למכור את החזקותיו בחברת "ביכורי ביתן", אשר פועלת באופן בלעדי ברכישה ואספקה של פירות וירקות לחנויות "יינות ביתן". כמו כן נדרש ביתן למכור שמונה סניפים של רשת "מגה", באזורים בהם קיימת חפיפה עם סניפים של "יינות ביתן".
החזקותיו של ביתן כוללות בנוסף את חברת "בסט מייסטר בשר", העוסקת בעיבוד ושיווק בשר, דגים וירקות קפואים, בין היתר גם ל"יינות ביתן". בנוסף מחזיק ביתן את חברת "מועב שירותי מזון", המספקת שירותי קייטרינג.
ביתן הוא בעלים של מספר מרכזים מסחריים בכפר סבא, באשקלון ובאשדוד. היה שותף בפרויקט מגורים באשקלון שנמכר, וכיום בבעלותו פרויקט מגורים בחולון.
ביתן נשוי לנורית, ששותפה לבעלות על רשת "יינות ביתן", ואב לשני ילדים. בנו יוסי משמש כמשנה למנכ"ל "יינות ביתן".
E-Estonia
E-estonia (באסטונית: E-Eesti, ובתרגום חופשי לעברית: אסטוניה דיגיטלית) היא תנועה שהחלה ממשלת אסטוניה במטרה להקל על האינטראקציה של אזרחי המדינה עם מוסדות המדינה, באמצעים דיגיטליים. שירותים דיגיטליים שנוצרו במסגרת יוזמה זו כוללים הצבעה בבחירות מהבית באמצעות האינטרנט, תשלום מיסים אונליין, עסקים אלקטרוניים, בנקאות אלקטרונית, כרטיס אלקטרוני, בתי ספר אלקטרוניים, אוניברסיטה אינטרנטית, אקדמיית הממשל האלקטרוני, וכן יצירת מספר אפליקציות מובייל.
רקע.
ב-1991 אסטוניה קיבלה בחזרה את עצמאותה, לאחר תום הכיבוש הסובייטי. לפני אירוע זה, הטכנולוגיה במדינה הייתה מצומצמת ביותר. למתחת ממחצית האוכלוסייה היה קו טלפון, והדרך היחידה לתקשר עם אנשים מחוץ למדינה הייתה להשתמש בטלפון בגינתו של שר החוץ של פינלנד. בעקבות עצמאותה, ראש הממשלה הראשון מארט לאר דחף את המדינה לעבור תהליך של מודרניזציה, ובכך ליצור את הבסיס הדרוש כדי להביא את המדינה לעידן הדיגיטלי.
נכון לשנת 2015, הרפורמה הדיגיטלית עדיין לא תמה. בתחילת תהליך הרפורמה אסטוניה סירבה להצעה של פינלנד לתת לה את המרכזייה הטלפונית הישנה שלה בחינם, ובחרה במקום זאת לבנות מערכת טלפונים דיגיטליים בעצמה. יוזמה לספק לבתי הספר במדינה מחשבים הצליחה, והביאה לכך שכל בתי הספר במדינה רושתו באינטרנט עד 1998. בשנת 2000 הכריזה הממשלה כי גישה לאינטרנט היא זכות אדם, דבר שגרם להתפשטותו אל אזורים כפריים.
שינויים אלה אפשרו לחברי המגזר הציבורי וכן לחברי המגזר הפרטי במדינה לחדש באמצעות הטכנולוגיה. תוכנת המסרים מבוססת האינטרנט סקייפ נוצרה באסטוניה, והיא מוזכרת רבות כדוגמה להצלחה של רפורמות אלה.
תושבות דיגיטלית.
בסוף 2014 הפכה אסטוניה למדינה הראשונה שמציעה תושבות דיגיטלית לאנשים מחוץ למדינה, צעד שממשלת אסטוניה הגדירה כ-"התקדמות לעבר הרעיון של מדינה ללא גבולות". תחת תוכנית זו, תושבי חוץ יכולים להגיש מועמדות לקבלת תעודת זהות חכמה שתונפק להם על ידי המדינה, דבר שיספק להם גישה לשירותים האלקטרוניים של אסטוניה כמו לכל תושב אחר. שימוש בכרטיס עבור אימות ושימוש בשירותים אלה דורש קוד סודי של ארבע ספרות. הכרטיס, בשיתוף עם קוד נפרד, מאפשר לתושבים דיגיטליים לחתום דיגיטלית על מסמכים ברשת, דבר שתקף בכל מדינות האיחוד האירופי.
בעוד שתושבות אלקטרונית מספקת גישה לשירותים אלה, היא אינה מעניקה תושבות פיזית, זכות להיכנס למדינה, יכולת להשתמש בכרטיס תעודת הזהות החכמה כמזהה פיזי של בעל הכרטיס, או תיעוד של נסיעתו.
שלב הבטא.