בעקבות טענות אלו נגד "שוברים שתיקה" פנתה המדינה לבית המשפט, בהליך שעל חלק מפרטיו חל צו איסור פרסום, בדרישה למסירת מידע על העדויות שפורסמו. האגודה לזכויות האזרח בישראל ביקשה להצטרף כידידת בית המשפט לצד שוברים שתיקה בדיון זה. הארגון סירב למסור פרטים לגבי אחת העדויות, וטען שהדבר יוביל לסגירתו. ההליך נמחק לאחר משא ומתן בין המדינה ל"שוברים שתיקה".
הגבלות על פעילותו.
במהלך 2015 הנחתה סגנית שר החוץ, ציפי חוטובלי, את שגרירויות ישראל בשווייץ ובגרמניה לבחון דרכי פעולה שניתן לנקוט נגד תערוכות שאורגנו על ידי "שוברים שתיקה" ובהן הוצגו עדויות לוחמים ממבצע צוק איתן. התערוכה בגרמניה בוטלה ואילו התערוכה בשווייץ נפתחה כמתוכנן.
בעקבות פרסום העובדה כי ארגון "שוברים שתיקה" מרצה בפני חיילי צה"ל חתמו 70 חיילים וקציני מילואים על עצומה כנגד פעילות זו, ובדצמבר 2015 אסר שר הביטחון, משה יעלון, על כל פעילות משותפת של צה"ל עם "שוברים שתיקה", כגון מתן הרצאות וסדנאות על ידי נציגי הארגון לחיילים או השתתפות בדיונים משותפים. בנימוקיו להחלטה כתב יעלון: "מדובר בצביעות ובתעמולה שקרית נגד חיילי צה"ל ומדינת ישראל, וזהו חלק ממסעות הדה-לגיטימציה נגדנו. [...] בעבר היו ניסיונות לברר אירועים ומקרים שאנשי 'שוברים שתיקה' הצביעו עליהם, והם עלו בתוהו. ככל שחלף הזמן התברר שמדובר בארגון הפועל ממניעים זדוניים, ונגד תופעות שכאלו ניאבק בחורמה."
בתגובה הודיע הארגון כי יעלון "חצה אתמול כל קו אדום בחברה דמוקרטית כשבחר להשתלח בחיילי צה"ל, לוחמים ולוחמות, ששירתו בשטחים" ושהוא חבר "למסע ההסתה שמנהלים ארגוני הימין הקיצוני בחודשים האחרונים נגד הדמוקרטיה בישראל". מספר ימים לאחר מכן הודיע שר החינוך נפתלי בנט שהחליט לאסור על פעילות הארגון במערכת החינוך ובפרט על הרצאות של נציגיו בבתי ספר תיכוניים. ב-16 ביולי 2018 אושר בכנסת חוק המסמיך את שר החינוך למנוע כניסה לבתי הספר של ארגונים הפועלים נגד שירות בצה"ל או נגד חיילי צה"ל, שהמניע לחקיקתו היה פעילות "שוברים שתיקה". בעקבות זאת ארגון שוברים שתיקה הודיע כי הם אינם פועלים נגד חיילי צה"ל אלא למען החיילים, ולכן החוק אינו חל על הארגון.
בעקבות פרסום כוונת הארגון לקיים הרצאה בפאב-מועדון "עשן הזמן" בבאר שבע קראו פעילי ימין 'לפוצץ' את האירוע. בעקבות החשש לאלימות הורה בית המשפט, לבקשת המשטרה, שלא לקיים את האירוע. כתחליף נערכה ההרצאה בשתי דירות פרטיות בעיר.
בשנים 2016-2017 בוטלו כמה חוגי בית מתוכננים של הארגון בקיבוצים ובמושבים בעקבות לחץ של תושבים, למשל בקיבוץ נווה אור. חוגים אחרים בקיבוצים כמו מענית, מעגן מיכאל ושער הגולן התקיימו כסידרם לאחר דיון ציבורי והצבעה, והתקיים חוג בית גם בקיבוץ דתי כמו מעלה גלבוע. בהצבעה בקיבוץ מענית היה רוב של 60% לטובת קיום המפגש. בקיבוץ שפיים נעשה ניסיון לבטל את המפגש אבל בסופו של דבר הוא התקיים במרחב ציבורי ובהשתתפות כ-110 חברים; גם במושב גן יאשיה התקיים מפגש, בהשתתפות כ-50 חברים.
ב-31 באוגוסט 2018 עיכבו שוטרי משמר הגבול לחקירה את מנכ"ל הארגון, אבנר גבריהו, הדובר אחיה שץ ועו"ד מיכאל ספרד, לאחר שניסו להיכנס למאחז מצפה יאיר, שהוכרז שטח צבאי סגור.
תמיכה בארגון.
שגריר ארצות הברית לשעבר מרטין אינדיק צוטט כתומך בארגון ואמר שפעילותו מרככת את ישראל ומביאה אותה להכיר בתוצאות הכיבוש. גם הארגון היהודי ג'יי סטריט יצא להגנת שוברים שתיקה במאמרים ובהזמנת סדרת הרצאות בידי אנשי "שוברים שתיקה" בארצות הברית.
אל מול הביקורת על "שוברים שתיקה" בדצמבר 2015 כתב ראש השב"כ לשעבר, יובל דיסקין על ארגון זה וארגוני שמאל נוספים: "גם אם הם מרגיזים, גם אם הם לא פעם לא מדייקים או עושים את מלאכתם לא תמיד נאמנה מבחינה מקצועית – עדיין תרומתם חשובה מאוד ועוזרת לשמור על הערנות הנדרשת בסוגיות אנושיות רגישות ביותר. ... לא חייבים לאהוב אותם אבל הם חלק חשוב מאוד בכל שלטון דמוקרטי וחלק חשוב מעוצמתו." לעומתו, כתב ראש השב"כ לשעבר, ח"כ יעקב פרי, כי "מעולם לא תמכתי ולא אתמוך בהכפשות, בהוצאת שם רע ודיבה במקרים מסוימים על צה"ל שיקר לכולנו ואין כלל ספק במוסריותו.[...] חשוב שהדברים יגיעו לידיעתו אך ללא כיבוס הכביסה הזאת בין עמי העולם, אצלם תדמיתה של מדינת ישראל עם או בלי שוברי שתיקה מעוותת וחד צדדית."
עמירם לוין פרסם בעיתון "הארץ" מודעת תמיכה גדולה ב"שוברים שתיקה", שבה כתב "'שוברים שתיקה' מחזקים את מוסריותנו. ... 'שוברים שתיקה' שומרים על חיילי צה"ל במקום בלתי אפשרי בו הפוליטיקאים הפקירו אותם. ההנחיות להשתקת 'שוברים שתיקה' הן הפוגעות והמחלישות את צה"ל. צה"ל חייב לעודד את שוברים שתיקה ושכמותם להשמיע קולם ללא מורא בצה"ל ובחברה הישראלית (ורק בצה"ל ובחברה הישראלית)." כעבור ימים אחדים הצטרפו ראש השב"כ לשעבר, עמי אילון, וניצב בדימוס אליק רון ופרסמו מודעת תמיכה דומה.
באפריל 2017 ביקר בישראל שר החוץ הגרמני, זיגמר גבריאל. ראש הממשלה בנימין נתניהו התנה את פגישתו איתו בכך שגבריאל יבטל פגישה מתוכננת עם נציגי "שוברים שתיקה" ו"בצלם". לאחר שגבריאל לא נענה לדרישה זו, לא התקיימה פגישה בינו לבין נתניהו.
אלימות נגד פעילי הארגון.
ביולי 2018 הוכה יהודה שאול ונפצע בשפתו בעת סיור בחברון. המשטרה עיכבה לחקירה פעיל ימין בחשד זה.
חלוקת הקהילות היהודיות בעולם לפי אזורים גאוגרפיים
ערי רומניה לפי כמות התושבים
שוויץ (קנטון)
שְוִויץ (בגרמנית: Schwyz, ) הוא קנטון במרכז שווייץ בין ימת ארבעת הקנטונים בדרום ואגם ציריך בצפון.
בעיר שוויץ שבקנטון מוצג במוזיאון מכתב האיחוד השווייצרי מ-1291.
גאוגרפיה.
קנטון שוויץ ממוקם במרכז שווייץ. נהרות הסיל והמוטה חוצים את הקנטון. כשלושה רבעים מהקנטון מתאים לעיבוד חקלאי. רוב השטח הוא גבעתי אך אינו הררי כך שהוא מתאים לחקלאות. בקנטון יש כ-240 קמ"ר של יערות ו-65 קמ"ר של אגמים, שבתוכם נמצאים גם אגם ציריך, ימת ארבעת הקנטונים וחלק קטן מאגם צוג.
הנקודה הגבוהה ביותר בקנטון נמצאת בפסגת האורסטוק - 2,716 מטר. בנוסף בקנטון אפשר למצוא את הר ריגי (1,798 מטר) המפורסם יותר. שטח הקנטון הוא 908 קמ"ר.
היסטוריה.
ממצאים מראים שבני אדם חיו באזור קנטון שוויץ לפני אלפי שנים. רבים מהממצאים מתרכזים בצפון הקנטון, באזור הורדן ופרייבך באגם ציריך. חלק מהגילויים מגיעים עד לפני כ-5000 שנים. כלי ברונזה ואבן נמצאו באתרים.
לפני כ-1400 שנים, שבטים גרמאניים התיישבו באזור הקנטון, מה שהשפיע על החקלאות ודרך החיים של המקומיים. הנצרות הגיעה לאזור בסוף המאה השביעית, בזמן זה נבנו כנסיות בטוגן ושוויץ שעומדות עד ימינו.
במאה העשירית מנזר איינזידלן הפך ליותר ויותר חזק. תוך זמן קצר שלט המנזר באדמות רבות הסובבות אותו, שמהן רבות מחוץ לאזור קנטון שוויץ כיום. הכלכלה הרוויחה מהסחר במעבר סנקט גוטהרד, אבל רווחים אלה משכו כוחות אחרים, כמו בית הבסבורג.
ב-1 באוגוסט 1291, קנטון שוויץ ייסד את האיחוד השווייצרי יחד עם הקנטונים אורי ואונטרוולדן. הקנטון הוא אחד מארבעת קנטוני היער יחד עם אורי, אובוולדן ונידוולדן (שהצטרפו יחד כאונטרוולדן) - כולם ממוקמים לחופי ימת ארבעת הקנטונים. קנטון שוויץ לקח את מנהיגות האיחוד. דגל שווייץ שאב את מאפייניו מסמל הקנטון שוויץ.
שליטי הקנטון הגדילו לאט לאט את שטח ההשפעה שלהם. בחלק מהמקרים נטלו חלק בקרבות קטנים. ב-1386 ניצח את הקנטון בקרב סמפך וכתוצאה מכך הגדיל בצורה ניכרת את שטחו. הרפורמציה הפרוטסטנטית נכשלה בקנטון. בקרב קאפל ב-1531, כוחות הקנטון הביסו את אלו של המנהיג הפרוטסטנטי אולריך צווינגלי בקרב בו מתו מאות חיילים.
בין 1798 ו-1803 היה הקנטון חלק מהרפובליקה ההלבטית. לאחר מכן קיבל חזרה את עצמאותו ורוב השינויים שנעשו על ידי נפוליאון שונו חזרה. שינוי זה הוביל לפילוג בקנטון ויצירת חלק מופרד בקנטון. קנטון של "מדינות חיצוניות" נוצר ב-1830 והתאחד חזרה ב-1833. ב-1845 הצטרף הקנטון לליגה הקתולית שמאוחר יותר נכשלה.
החוקה נוצרה ב-1848 ושונתה ב-1876 ו-1898.
כלכלה.
רוב כלכלת הקנטון מבוססת על חקלאות.
פריינבך בצפון הקנטון ידועה כמקום עם המיסים הנמוכים ביותר בשווייץ, מה שמשך מספר אנשים עשירים.
דמוגרפיה.
בקנטון ישנם 151,396 תושבים (נכון ל-2013). השפה הרשמית היא גרמנית אף על פי שהתושבים מדברים גרמנית שווייצרית (ניב של הגרמנית) הנפוץ במרכז שווייץ. רוב האוכלוסייה היא קתולית.
חנניה, מישאל ועזריה
חנניה, מישאל ועזריה (בשמותיהם הארמיים: שדרך, מישך ועבד נגו) הם דמויות מקראיות הנזכרות בספר דניאל, בסיפור שבו הם מושלכים על ידי נבוכדנצר לכבשן בשל סירובם לעבוד עבודה זרה, וניצלים ממוות על ידי אלוהים.
בתנ"ך.
ב, מסופר שחנניה, מישאל ועזריה הוגלו עם דניאל מירושלים בידי נבוכדנצר עוד בימי המלך יהויקים. הם נבחרו מבין ילדים חכמים מכל הממלכות שכבשה בבל, והובאו לארמונו של מלך בבל. בפרק מסופר כיצד סירבו ארבעת הילדים לאכול מהאוכל של ארמון המלך והעדיפו לאכול זרעונים, וכיצד הדבר היטיב עם בריאותם.