בשנת 1500 נישא מנואל לאחותה, מריה מאראגון, מלכת פורטוגל, אשר ילדה לו עשרה ילדים, בהם ז'ואאו השלישי, מלך פורטוגל, שירש את הכתר אחרי אביו. בשנת 1580 כבש פליפה השני, מלך ספרד את פורטוגל, בשם טענת אמו איזבלה, נסיכת פורטוגל על הכתר, ופורטוגל נשארה תחת שליטת ספרד עד לשנת 1640.
קטלינה מאראגון
מיכיל קרמר
מיכיל קרמר (בהולנדית: Michiel Kramer; נולד ב-3 בדצמבר 1988) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בואלבייק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים.
קרמר גדל במחלקת הנוער של אקסלסיור רוטרדם, הממוקמת בעיר הולדתו.
בשנת 2006 החל את קריירת הבוגרים כאשר חתם בקבוצה בנאק ברדה. קרמר שיחק שנתיים בקבוצה הבוגרת, בעיקר בעונתו השנייה, וסיים את תקופתו עם 11 משחקי ליגה וללא שערים.
ביוני חתם בוולנדם. ב-4 בדצמבר 2009 הבקיע שלושער בניצחון 2-4 נגד אמן. שערו הראשון במשחק היה גם שערו הראשון בקריירה. בעונתו הרביעית במועדון עזר לקבוצה להגיע למקום השני כשהבקיע 22 שערים.
בקיץ חתם בדן האג. הוא הבקיע 7 שערים בעונתו הראשונה ו-17 בשנייה.
ב-7 באוגוסט 2015 עבר לפיינורד רוטרדם תמורת 1.5 מיליון יורו. 9 ימים לאחר מכן, קרמר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד קמבור. בעונת זכה עם פיינורד באליפות ראשונה אחרי 18 שנים. ב-31 בינואר 2018 שוחרר מהקבוצה.
ב-12 בפברואר 2018 חתם קרמר בספרטה רוטרדם. ב-19 באפריל 2018 שוחרר מהקבוצה לאחר ההפסד 7-0 לויטסה ארנהם, משחק בו הורחק לאחר עבירה גסה שהובילה גם להשעיה משבעה משחקים נוספים.
ב-30 במאי 2018 עזב לראשונה את הולנד וחתם במכבי חיפה. ב-4 באוגוסט 2018 כבש את שער הבכורה שלו מול עירוני קריית שמונה במסגרת משחקי גביע הטוטו. ב-26 באוגוסט 2018 הורחק במשחק הליגה נגד מכבי תל אביב, לאחר שקילל את השופט. כתוצאה מכך הורחק משלושה משחקים בפועל.
ב-23 בינואר 2019 קרמר חתם באוטרכט. ב-31 ביולי 2019 חזר קרמר לדן האג וחתם לשנתיים.
ב-20 ביולי 2021 חתם קרמר בואלבייק.
לאונור מאוסטריה
לאונור מאוסטריה (בגרמנית: Eleonore von Österreich; 15 בנובמבר 1498 - 25 בפברואר 1558), הייתה בתו של פליפה הראשון, מלך קסטיליה והאשה של מנואל הראשון, מלך פורטוגל ופרנסואה הראשון, מלך צרפת.
ביוגרפיה.
לאונור נולדה ב-15 בנובמבר 1498 בלוון, לפליפה הראשון, מלך קסטיליה, בנו של מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ולחואנה הראשונה, מלכת קסטיליה, בתם של פרננדו השני, מלך אראגון ואיזבלה הראשונה, מלכת קסטיליה, והייתה אחותם של קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ופרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
בצעירותה הועלתה הצעה לחתנה עם הנרי השמיני, מלך אנגליה, אולם לבסוף הוא החליט להתחתן עם דודתה קתרין מאראגון, אלמנתו של אחיו ארתור, נסיך ויילס. לאחר מכן הועלו הצעות לחתנה עם לואי השנים עשר, מלך צרפת, פרנסואה מאנגולם, זיגמונט הראשון, מלך פולין ואנטואן, דוכס לורן, אולם אף אחת מההצעות הללו לא יצאו אל הפועל. בשנת 1517 ניהלה לאונור רומן עם פרידריך השני, הנסיך הבוחר מפפאלץ, אולם אחיה קרל, דוכס בורגונדיה גילה זאת וגירש את פרידריך מהחצר הקיסרית.
ב-16 ביולי 1518 התחתנה לאונור עם מנואל הראשון, מלך פורטוגל, ממנו נולדו לה שני ילדים, אולם הוא מת בשנת 1521 במפתיע ממחלת הדבר. ביולי 1523 התארסה לאונור עם שארל השלישי, דוכס בורבון, אולם הנישואים לא יצאו אל הפועל. בשנת 1526 התארסה לאונור עם פרנסואה הראשון, מלך צרפת, בעת שהיה שבוי בספרד, וב-4 ביולי 1530 נערך טקס הנישואין בפריז. ב-31 במאי 1531 נערך טקס הכתרתה כמלכת צרפת בבזיליקת סן-דני, אולם לא היה לה שום כוח פוליטי בחצר המלוכה. בשנת 1538 שימשה לאונור כמתווכת בין צרפת והאימפריה הרומית הקדושה, ובשנת 1544 שוב היא תיווכה בין אחיה קרל לבעלה.
בשנת 1547 מת בעלה פרנסואה, ובשנת 1548 עברה לאונור להתגורר בבריסל. לאחר התפטרות אחיה קרל מתפקיד הקיסר בשנת 1555 ליוותה אותו לאונור לספרד, וב-25 בפברואר 1558 היא מתה בטלאוורה לה ריאל.
משפחתה.
ב-16 ביולי 1518 התחתנה לאונור עם מנואל הראשון, מלך פורטוגל, ממנו נולדו לה שני ילדים:
ב-7 ביולי 1530 התחתנה לאונור בשנית עם פרנסואה הראשון, מלך צרפת, אך ממנו לא נולדו לה ילדים.
סטפני, נסיכת הוהנצולרן-זיגמרינגן
סטפני, נסיכת הוהנצולרן-זיגמרינגן (בגרמנית: Stephanie von Hohenzollern; 15 ביולי 1837 - 17 ביולי 1859), הייתה נסיכה גרמנית מבית הוהנצולרן-זיגמרינגן, ואשתו של פדרו החמישי, מלך פורטוגל.
ביוגרפיה.
סטפני נולדה ב-15 ביולי 1837 בזיגמרינגן, לקרל אנטון, נסיך הוהנצולרן וליוזפינה, נסיכת באדן, בתם של קרל, הדוכס הגדול של באדן וסטפני דה בוארנה. אביה היה נצר לבית הוהנצולרן-זיגמרינגן, שהיה ענף קתולי של בית הוהנצולרן, ואחיה הקטן קרל הוכתר מאוחר יותר כמלך רומניה.
ב-29 באפריל 1858 התחתנה סטפני עם פדרו החמישי, מלך פורטוגל על ידי שליח, וב-18 במאי התקיים טקס הנישואין בליסבון. שנה מאוחר יותר, ב-17 ביולי 1859 מתה סטפני מדיפטריה ללא ילדים, ובשנת 1861 מת גם בעלה פדרו מכולרה ואחיו לואיש הראשון, מלך פורטוגל עלה לשלטון במקומו.
שושנה שושנה
שושנה שושנה הוא פזמון שכתב חיים חפר בזמן שירותו בפלמ"ח ללחן עממי איטלקי.
על פי הסברה, הרקע לכתיבת השיר הוא סיפור אוניית המעפילים "שבתאי לוז'ינסקי", שהצליחה להגיע לחופי ארץ ישראל בשנת 1947, בימי המנדט הבריטי. כשהגיעה האונייה לחוף ניצנים, פשטו כוחות בריטים על המקום. יהודים מן הסביבה הגיעו לאזור על מנת למנוע מן הבריטים לזהות את המעפילים שהגיעו עם האונייה. בסופו של דבר, גירשו הבריטים את המעורבים באירוע למחנה מעצר בקפריסין. שמה הקודם של האונייה לפני שנרכשה היה "סוזנה", וכינויה המנהלתי במוסד לעליה ב' היה "שושנה".
סברה אחרת היא, ששושנה היה שמה של אשה שגרה בימי המנדט הבריטי בצפון תל אביב סמוך לחוף הים. כשהייתה אוניית מעפילים מגיעה לחוף הייתה משדרת את המידע למטה הפלמ"ח, ושם הקוד היה "שושנה".
השיר מתחיל בפזמון החוזר, במילים "שושנה שושנה". שלושת הבתים הראשונים מתארים שיט בספינה של אנשי הפלי"ם, בהם התגברות על סופה בים, מנהג הרמת כוסית בכל 13 לחודש והגעת ספינות משחית של הבריטים. הבית הרביעי מרמז על הבחורים הארצישראלים שגורשו יחד עם המעפילים למחנות קפריסין ("..עת שמוליק הגוץ לקפריסין הובא"), והבית החמישי מרמז על הורדת המעפילים והזעקת התושבים לספינה כדי למנוע את גירושה ("מסע הימים הגיע לסוף... ואז אל שושנה כל איש הסתער").
לאורך השנים ביצעו את השיר אורי זוהר, חבורת זמר רן, אריק איינשטיין, שושנה דמארי ויפה ירקוני.
אינטרוספציה
אינטרוספציה היא היכולת לחוש, לקבל ולאמוד סיגנלים הנובעים מתוך הגוף. חוש זה משמש את בני האדם לקבלת מושג על מצבם הגופני בין אם מודע או לא, וכן בסיס לרגשות ומצב רוח. בניגוד למושג "אקסטרוספציה" המשמש להגדרת החישה של סיגנלים שאינם נובעים מתוך הגוף, כדוגמת חום, כאב וגירוד, אינטרוספציה, משמשת להגדרת החישה של סיגנלים הנובעים מתוך הגוף עצמו, ללא קשר לסיגנלים חיצוניים. המודעות לאותם סיגנלים גופניים משתנה מאדם לאדם בדרך שבה הם אומדים, ניגשים, ומגיבים לאותן תחושות. תפקידה של האינטרוספציה הוא שימור הומאוסטזיס בגוף (איזון בסביבה הפנימית של הגוף), ומעלה מודעות עצמית אצל האדם.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים של אינטרוספציה.
ישנם שלושה נתיבים עצביים המובילים את המידע מתוך הגוף אל המוח:
סיבי למינה 1 (Lamina 1 spinothalamic pathway).
סיבים עצביים אלה מרשתים את כל רקמות הגוף המחוברות ללמינה 1 בחומר האפור שבחוט השדרה, ומעבירים תשדורות בנוגע לפעילות, טמפרטורה, כימיה, מטבוליזם וסטטוס הורמונלי של העור, שרירים, מפרקים, שיניים וקרביים. סיגנלים תחושתיים אלה נכנסים לחוט השדרה דרך השכבה השטחית של הקרן הדורסלית (גבו של עמוד השדרה שדרכו נכנסים סיגנלים סנסוריים ומוטוריים). מהקרן הדורסלית המידע מועבר לתלמוס, ונוירונים מסדר שלישי (Third order neurons) בגרעין ה-VPM שבתלמוס מעבירים את המידע הלאה לאינסולה.
נתיב החישה (Visceroceptive pathways).
נתיב זה מעביר מידע מאזור הקרביים והאיברים השונים בו אל המוח. עצב הואגוס מעביר מידע חישתי אל גזע המוח, משם המידע עובר לתלמוס ולאינסולה.
נתיב פרופריוספציה (Somatosensory pathways).
נתיב זה מעביר מידע על פרופריוספציה (מיקום הגוף והאיברים בחלל) ומגע עדין שמגיע מרצפטורים בעור. מידע ממכנורצפטורים (רצפטורים בעור הרגישים ללחץ על העור) ומקולטני פרופריוספציה מגיע אל גנגליוני השורש הגבי (צבירים של גופי תאי עצב). משם המידע מועבר למדולה ולתלמוס, ומהתלמוס לאזור הסומטוסנסורי בקליפת המוח.
אינטרוספציה בהקשר למחלות פיזיולוגיות ופסיכיאטריות.
במגוון של מחלות פסיכיאטריות ופיזיולוגיות ישנו שיבוש במנגנון האינטרוספטי.
הפרעת פאניקה - הפרעות בנשימה ובקצב לב הם סימפטומים המזוהים עם התקף פאניקה. מחקרים הראו כי מטופלים עם הפרעת פאניקה, מדווחים על מודעות תחושתית גבוהה יותר לסימפטומים הגופניים, אך אין לדעת אם דבר זה אכן נכון או מושפע מניסיון קודם של אותם מטופלים עם התקפים דומים. עם זאת, מחקרים נוספים מצאו כי מטופלים עם הפרעת פאניקה מרגישים את פעימות לבם באופן מדויק יותר מאנשים בריאים, גם כאשר ניתנות להם תרופות המטשטשות את קצב הלב, כלומר הם מציעים כי מטופלים אלה בעלי מודעות אינטרוספטית גבוהה יותר מהרגיל.