באוקטובר 1942 שולחו כ-160 יהודים מהיישוב למחנה ההשמדה בלז'ץ. יתר יהודי היישוב הועברו בחודשים שלאחר מכן ליישובי הסביבה, וגורלם היה כגורל יתר היהודים במקומות אלו. שתי משפחות יהודיות אחרונות שנותרו בכפר נרצחו בתחילת 1943.
וויטקעוו
אלירזה חקיקי
מבצע מרלין
מבצע מרלין (באנגלית: Operation Merlin) היה מבצע חשאי של ארצות הברית תחת ממשל ביל קלינטון במטרה לספק לאיראן תכנון פגום של מרכיב לנשק גרעיני, כדי לעכב את תוכנית הנשק הגרעיני האיראנית, או כדי להפליל את איראן.
היסטוריה.
ג'יימס רייזן, סופר ופרשן המודיעין של "הניו יורק טיימס" מתאר בספרו State of War כי ה-CIA השתמש במהנדס גרעין רוסי שערק כדי לספק מודיעין טכנולוגי מוטה שכלל שרטוטי ראש נפץ גרעיניים פגומים במכוון לבכירים איראניים בפברואר 2000. לפי מסמכי ה-CIA, החיפוש אחר מהגר רוסי עם רקע הנדסי מתאים בפיזיקה גרעינית החל בספטמבר 1996. נוצר קשר ראשוני של ה-CIA עם המהגר שנבחר כבר באוגוסט 1994, הוא החל לקבל משכורת חודשית בסך 5,000 דולר על ידי ה-CIA בשנים 1997 ו-1998, החל מפברואר 1999 המשכורת עלתה ל-6,000 דולר. כינוי המהנדס הרוסי ב-CIA היה "מרלין". מרכיב הנשק שנבחר התבסס על רכיב "מנגנון הפיצוץ" (TBA-480) של פצצת אטום רוסית, אשר שונה בניסיון להפוך אותו לפגום באופן חמור. ה-CIA העריך כי הרכיב שפותח בארזאמאס-16, היה מתקדם ב-20 שנים ממה שבאמת נדרש להשגת נשק גרעיני מהדור הראשון. לאחר העברת התכנונים לאיראנים ב-3 במרץ 2000, ה-CIA האריך את העסקתו של המדען הרוסי עד מרץ 2003 לפחות, מתוך כוונה להעביר את התכנונים למדינה נוספת שנחשדה ברצון לפתח נשק גרעיני.
רייזן כתב בספרו כי הנשיא קלינטון אישר את המבצע וממשל בוש המשיך את התוכנית. פרסום מוקדם של פרטי המבצע על ידי הניו יורק טיימס נמנעו על ידי התערבות היועצת לביטחון לאומי קונדוליזה רייס בשנת 2003.
כישלון המבצע.
המהנדס הרוסי יצר קשר עם מדענים בתוכנית הגרעין האיראנית שהתעניינו במידע שהיה ברשותו, וה-CIA תדרך את המהנדס לטוס לווינה על מנת למסור את המסמכים בשגרירות איראן הפועלת בעיר. על מנת לשמור על חשאיות מרבית, ה-CIA לא עדכן את השלוחה שלו בווינה לגבי המבצע, לא עדכן את המהנדס ואפילו את מפעילו כי הוא יעביר מסמכים אשר מכילים מידע שגוי. בנוסף, כנראה במטרה למנוע מעקבים אחר המהנדס, הוא צויד בכתובת שגויה של שגרירות איראן בווינה, לאחר יומיים הצליח להגיע לשגרירות והניח בתיבת הדואר את מעטפת המסמכים, אך לא לפני שהבחין כי המסמכים שגויים ולכן צירף מכתב למעטפה ובו הסבר כי המסמכים לא מדויקים. לטענת רייזן המבצע לא רק שלא האט את תוכנית הגרעין אלא אף האיץ אותה מכיוון שעכשיו לאיראנים היו שרטוטים, גם אם לא מדויקים (אך הם ידעו מה לא נכון הודות למכתב שצורף למעטפה), של רכיב קריטי בנשק גרעיני, אשר הושוו לשרטוטים אחרים ממקורות אחרים כפי שמשערים שסופק לאיראניים על ידי עבד אלקדיר חאן.
כתב אישום נגד מדליף המבצע.
בשנת 2010, הוגש כתב אישום נגד ג'פרי אלכסנדר סטרלינג, קצין לשעבר ב-CIA, בטענה כי הוא המקור לחלק מהמידע בספרו של רייזן. הוא הורשע בריגול בינואר 2015 ונגזרו עליו 3.5 שנות מאסר.לאחר פרסום הספר בשנת 2006, רייזן הואשם בפגיעה בביטחון המדינה וה-FBI פתח בחקירה נגדו בהוראת משרד המשפטים, לאחר מספר שנים הוחלט שלא להגיש נגדו כתב אישום.
Victory (אלבום של אנלישד)
Victory (מאנגלית: ניצחון) הוא האלבום הרביעי של להקת הדת' מטאל השוודית אנלישד. האלבום יצא לאור בפברואר של שנת 1995.
רשימת שירים.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אנלישד.
מבצעים.
אנלישד
נשטל
סטרחוביצה
סטרחוביצה (בפולנית: Starachowice) היא עיר בפרובינציית שְׁוְויֶינְטוֹקְזִ'יסְקְיֶה שבפולין, על גדות נהר קמיינה (Kamienna), בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
סטרחוביצה והיישוב הסמוך וייז'בניק (Wierzbnik), שאוחד עמה, החלו כיישובים בבעלות אצולה, ובשנת 1624 הוענקו להם זכויות עיר בידי המלך זיגמונט השלישי ואזה. מהמחצית השנייה של המאה ה-19 התפתחה העיר, לאחר גילוי מרבצי ברזל בסביבתה.
יהודי סטרחוביצה.
יהודים התיישבו בעיר ביתר שאת משנת 1862, עם ביטול האיסור הרשמי על ישיבת יהודים בה, ויהודי המקום נטלו חלק משמעותי בפיתוח התעשייה בעיר. בין מלחמות העולם התקיימה בעיר פעילות ציונית, שכללה הפעלת תנועות נוער ציוניות והקמת בית ספר עברי מרשת תרבות. כמו כן, פעלה בעיר אגודת ישראל. בשנים אלה נמנו בעיר 2,159 יהודים, מתוך 5,459 תושבים.
ב-9 בספטמבר 1939 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו שרפו את בית הכנסת שבעיר, וגייסו את יהודיה לעבודות כפייה. בתקופה הראשונה לכיבוש הגיעו לעיר כ-500 פליטים יהודים מלודז' ועוד כמה מאות מפומרניה.
בנובמבר 1939 מונה בעיר יודנרט, אשר נצטווה להעביר לגרמנים סכומי כופר, ולספק מדי יום מאות יהודים לעבודות כפייה. בהמשך, צוו יהודי העיר לענוד סרט זרוע עם מגן דוד.
ב-2 באפריל 1940 רוכזו יהודי העיר בגטו סגור שהוקם בה, בו התקיימו תנאי צפיפות ורעב. במאי 1941 הגיע מספר יושבי הגטו לכ-3,600 איש, והם הועסקו ברובם במפעלי התעשייה בעיר. בשנת 1942 הגיעו לגטו שבעיר פליטים יהודים נוספים מהסביבה.
ב-27 באוקטובר 1942 שולחו כ-2,000 יהודים מהגטו למחנה ההשמדה טרבלינקה, והיתר הועברו לשני מחנות עבודה שהוקמו באזור העיר. חלק מהיהודים נרצחו בשעת האקציה. שני מחנות העבודה, על כ-3,000 השוהים בהם, חוסלו מיוני 1943 ועד יולי 1944, תוך רצח יושביהם, ועריכת מצוד אחר הנמלטים מהם.
לאחר תום המלחמה, במאי 1945, שבו לעיר מספר יהודים, אך לאחר שחלקם נרצחו בידי פולנים, עזבו את המקום האחרים.
מבצע משחקים אולימפיים
מבצע משחקים אולימפיים (באנגלית: Operation Olympic Games) היה מבצע חשאי שקיומו לא אושר, במטרה לחבל בתוכנית הגרעין האיראנית באמצעות לוחמת סייבר. לכאורה המבצע התנהל בהובלת ארצות הברית ובמעורבות ישראל בסביבות שנת 2006.
היסטוריה.
לכאורה המבצע החל בממשל ג'ורג' ווקר בוש ב-2006 והמשיך תחת ממשל ברק אובמה, אשר הקשיב לעצתו של בוש להמשיך במתקפות סייבר על המתקן הגרעיני בנתנז.
בוש האמין כי זו האסטרטגיה שתמנע מישראל התקפה על מתקני הגרעין של איראן.
במהלך כהונתו השנייה של בוש, גנרל ג'יימס קרטרייט וקציני מודיעין אחרים הציגו בפני בוש קוד מתוחכם אשר יפעל כנשק סייבר. "המטרה הייתה להיכנס למערכות השליטה והבקרה של המתקן בנתנז... הקוד היה חודר למחשבים המיוחדים שאחראיים על הצנטריפוגות". הקוד פותח בזכות שיתוף פעולה עם יחידה 8200 תחת אגף המודיעין של צה"ל. המעורבות הישראלית הייתה חשובה לאמריקאים מכיוון שלישראלים היה "מודיעין מעמיק על פעילות המתקן בנתנז שהוא משמעותי להצלחת מתקפת הסייבר". בנוסף בכירים אמריקאים רצו "להניא את הישראלים מהנחתת מתקפה-מונעת נגד מתקני הגרעין האיראניים". וירוס המחשב שנוצר על ידי שתי המדינות כונה "הבאג" (the bug), וכאשר נתגלה כונה "סטקסנט" על ידי תעשיות ה-IT וחברות האבטחה. ניתוח התוכנה גילה שהפצתה נעשתה בעזרת ארבע פרצות אבטחה לא ידועות (התקפת Zero Day) של מערכת ההפעלה "Microsoft Windows". התוכנה שיבשה כ-1,000 צנטרפוגות מתוך 5,000 במתקן בנתנז.
היות שה"באג" אינו יודע להבחין בסביבת העבודה שלו, הוא התפשט למחשבים מחוץ לנתנז וברחבי האינטרנט וכך נחשף בפני הציבור וחברות אבטחה פרטיות. חברות האבטחה סימנטק ומעבדות קספרסקי בחנו את סטקסנט.
הוושינגטון פוסט דיווח כי גם הנוזקה להבה הייתה חלק ממבצע משחקים אולימפיים.
חקירת ההדלפה.
ביוני 2013 דווח כי קרטרייט היה נתון במעקב וחקירה של מחלקת המשפטים של ארצות הברית בחשד להדלפת מידע מסווג על המבצע לכלי תקשורת בארצות הברית.
הסרט "Zero Days".
ב-2016 הוצג סרט תיעודי בשם Zero Days , אשר טען כי בידיו עדויות חסויות של אנשי NSA שמעידים כי גילוי המערכת נבע מפזיזות ישראלית, בפרט ביחידה 8200, והאשים אותה בהכנסת שינויים במערכת Stuxnet שגרמו להפצה נרחבת מהרצוי של הווירוס ובשל כך לחשיפת המבצע, ולהפעלת הווירוס בלי אישור אמריקאי ולכן מטילה על ישראל את האחריות על דליפת הטכנולוגיה הרגישה הכרוכה בו לידיים איראניות ורוסיות.
סרט וארוחת בוקר
סרט וארוחת בוקר הוא סרט קולנוע ישראלי, משנת 1977, בכיכובם של מיקי קם ודורון תבורי ובבימויו של אלפרד שטיינהרדט. את התסריט כתב אלי תבור.
הסרט מגולל את קשייו של זוג צעיר טיפוסי בישראל של 1974, שהוחמרו מאוד בעקבות שירותו הממושך של הבעל במלחמת יום הכיפורים ובמצב החירום שאחריה. הזוג נשוי זה מכבר, אך לא הצליח לקנות בית, שירות המילואים הכשיל את הבעל בלימודים באוניברסיטה ויצר גם ריחוק בין בני הזוג. הבעל מאבד את ההערכה העצמית שלו וחש כי אשתו אמורה להעדיף גברים אחרים על פניו והזוג עומד על סף פרידה.
ויילופולה סקשינסקיה
ויילופולה סקשינסקיה (בפולנית: Wielopole Skrzyńskie; ביידיש: וויעליפאל או וויעליפאלי) הוא כפר במחוז רופשיץ-סנדז'ישוב שבפרובינציית פּוֹדְקַרְפָּאטִי בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב.
אזכורו הראשון של היישוב הוא משנת 1124, עת היה יישוב מבוצר. בין השנים 1348 ו-1933 היה הכפר במעמד עירוני, ושימש כמרכז מסחרי לכפרים החקלאיים שבסביבתו.
יהודי ויילופולה סקשינסקיה.