חורגל היה כוכבו של התיאטרון הסאטירי "המטאטא", בו החל לשחק ב-1929, ושיחק בששים וחמש תוכניות ובעשרים קומדיות בו עד לסגירתו. ב-1953 החל לשחק בתיאטרון הקאמרי וב-1960 נעשה לשחקן קבוע בו.
ב-1968, במהלך ההצגה "המחיר" של ארתור מילר עבר התקף לב. עקב כך, החליט לפרוש לגמלאות. בשנת 1969 זכה ב"פרס מילוא" על משחקו בתפקיד סלומון בהצגה זו.
חורגל המשיך להופיע בהצגות עד 1972.
בשנת 1984 זכה בתואר יקיר תל אביב.
משה חורגל נפטר בי"ז בחשוון תשנ"א (1990), קרוב לגיל 90, ונטמן בבית העלמין קריית שאול. הותיר אחריו את רעייתו, פרומה, בן - דורי הרגיל, ובת - בלהה חורגל-יגיל, ונכדים. חתנו הוא השחקן גדי יגיל. השחקנית יולי הרגיל-שדה והסופר רן יגיל (חורגל אף מופיע כדמות בספריו) הם נכדיו.
היזון חוזר (מוזיקה)
פידבק
עסק קטן או בינוני
תחמיץ
תחמיץ הוא מזון למעלי גירה שהוכן תוך החמצה, שיטת שימור שנועדה לאפשר שמירת מזון לתקופות ארוכות.
הפקה.
התחמיץ הנפוץ בישראל הוא תחמיץ חיטה ותחמיץ תירס, המיועדים להזנת בקר לחלב. ברפת החלב הישראלית משמש בדרך כלל תחמיץ החיטה כרכיב המזון הגס המרכזי במנת המזון של הפרות החולבות וכיוון שהוא מיוצר פעם אחת בלבד בשנה, נודעת חשיבות מרכזית לאופן ולאיכות הכנתו.
ייצור התחמיץ מתבצע במספר שלבים:
לאחר הכיסוי הירק עובר תהליך תסיסה אנאירובית ולאחר שבועיים החומר מוכן לשימוש. במהלך השימוש בחומר חושפים כל פעם מעט חומר כדי לא לקלקל את החומר בבור. התחמיץ יכול להישמר בתנאי אחסון אופטימליים למשך שנים.
אדי ואן היילן
אדי ואן היילן (בהולנדית: Eddie Van Halen; 26 בינואר 1955 – 6 באוקטובר 2020) היה כותב השירים הראשי והגיטריסט הראשי של להקת הרוק האמריקנית "ואן הלן".
ואן היילן הקים בשנות ה-70, ביחד עם אחיו, את להקת "ואן היילן", להקת הארד רוק פורצת דרך שנשמעה שונה מכל להקות הרוק הכבד באותה תקופה, שהתבססו מאוד על נגינה בסגנון הבלוז. אדי ואן היילן נחשב לאחד הגיטריסטים הטובים ביותר בכל הזמנים, לאחר שפיתח סגנון נגינה ייחודי שכולל בין היתר את טכניקת הטאפינג, שימוש באפקטים שונים, הרמוניקס, ושימוש נרחב בידית הטרמולו.
אתר האינטרנט AllMusic מכנה אותו "ללא ספק אחד הגיטריסטים המשפיעים, המוכשרים והמקוריים ביותר במאה ה-20" וגם ״שני רק לג׳ימי הנדריקס״, ומגזין הרולינג סטון דירג אותו במקום ה-8 ברשימת "100 הגיטריסטים הגדולים בכל הזמנים".
ביוגרפיה.
אדי ואן היילן נולד באמסטרדם שבהולנד, אביו יאן היה מוזיקאי מקומי ואמו של אדי הייתה ממוצא אינדונזי. בגיל שמונה היגר עם משפחתו לארצות הברית.
בילדותו החל ללמוד לנגן על פסנתר ולאחר מכן על גיטרה. ואן היילן מעולם לא לקח שיעורי נגינה מסודרים, שנים לאחר מכן אמר בראיון:
אחת הלהקות המשפיעות והאהובות ביותר על ואן היילן היא להקת קרים, בצעירותו למד בעל פה את כל קטעי הסולו של גיטריסט הלהקה, אריק קלפטון.
בשנת 1996 בריאיון למגזין "Guitar World", כנשאל על השלבים בכתיבת "Eruption" הוא ענה:
בשנת 1974 הקים את להקת ואן היילן, עם אחיו אלכס, הבסיסט מייקל אנתוני, והסולן דייוויד לי רות'.
את הלהקה גילה בסיסט להקת קיס, ג'ין סימונס, והוא סייע לה להשיג עסקת הקלטה עם האחים וורנר.
בשנת 1978 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון שהצליח בצורה מטאורית, והזניק אותם אל התודעה. אלבום זה, ששמו זהה לשם הלהקה, נחשב לאחד מאלבומי הבכורה הגדולים בהיסטוריה, ונמכר בארצות הברית במעל ל-10 מיליון עותקים.
בשנת 1982, לאחר חמישה אלבומי אולפן מצליחים עם ואן היילן, בעקבות התנגשויות רבות עם סולן הלהקה דייוויד לי רות', ביקש ואן היילן מג'ין סימונס להצטרף לקיס במקום הגיטריסט המקורי שלה, אייס פרהלי, שעזב באותה תקופה. אחיו של אדי, אלכס, יחד עם סימונס, שכנע אותו להישאר בלהקה. באותה שנה השתתף בלהיט הפופולרי של מייקל ג'קסון "Beat It", וביצע את סולו הגיטרה המפורסם.
בשנת 1984 המשיכה להקת ואן היילן להצליח ושחררה את אלבומה השישי, "1984", ונחשבה באותו זמן ללהקת הרוק הכבד הפופולרית בארצות הברית.
כעבור שנה עזב דייוויד לי רות' את ואן היילן, ואת מקומו החליף הזמר סמי הייגר מלהקת מונטרוס שגם היה ידוע בפרויקט סולו מצליח.
בשנת 2007 חזר דייוויד לי רות' אל הלהקה. יחד הם יצאו לסיבוב הופעות שגרף 55 מיליון דולר, ובו החליף בנו של אדי, וולפגנג, את מייקל אנתוני כבסיסט הלהקה.
ב-2012 יצא אלבומם הראשון של הלהקה עם דייוויד לי רות' מאז 1984.
מותו.
ב-6 באוקטובר 2020, מת ואן היילן ממחלת סרטן הגרון כתוצאה מנזקי העישון, הרגל שרכש כבר בגיל 12. הוא נפטר בבית החולים סיינט ג'ון שבסנטה מוניקה, קליפורניה.
ואן היילן לקה גם בסרטן הלשון בשנים 2000–2002, וטען שחלה כתוצאה מהרגלו להחזיק מפרטי מתכת בפה, באותו האזור בו חלה.
השפעותיו ותרומותיו.
אדי ואן היילן נחשב לאחד הגיטריסטים המשפיעים והמקוריים ביותר בתולדות הרוק הכבד. כשואן היילן הוציאה את אלבומה הראשון ב-1978, אדי ואן היילן הציג על הגיטרה יכולות טכניות שהעולם עוד לא הכיר. ביניהם הטאפינג (אותה למד לאחר שצפה בסטיב האקט מפתח הטכניקה בסגנון הרוק מנגן בהופעה של ג'נסיס), ההרמוניקס למיניהם, ופריטת טרמולו (Tremolo picking).
יצירתו "Eruption", שיצאה באלבום הבכורה של הלהקה, מציגה את יכולותיו הוורטואוזיות. כמו כן נחשבת "Eruption" לאחד מהיצירות האינסטרומנטליות המשפיעות ביותר בתולדות הרוק הכבד.
בשנת 1983, השפעתו גדלה וצמחה גם מעבר לעולם הרוק הכבד כשהקליט את הגיטרות עבור השיר "Beat It" של מייקל ג'קסון, וגם ביצע את אחד הסולואים המשמעותיים בתולדות מוזיקת הפופ. ואן היילן אומנם לא השתתף בקליפ לשיר עקב בעיות חוזים. אך, הופיע עם ג'קסון באחת מהופעותיו. יש לציין, שהופעת אורח זו בשיר כה מפורסם נתנה לאדי תרומה עולמית גדולה מעבר לעולם הרוק הכבד.
סלנג באינטרנט
בתרבות האינטרנט, סלנג באינטרנט הוא סלנג שהחל להתפתח בסוף המאה ה-20. הסלנג התפתח בשפות מדוברות, בפרט אנגלית, והוא מאפיין שיחות של אנשים באינטרנט במקומות שונים: פורומים, מסרונים, תוכנות מסרים מיידיים, משחקי רשת ועוד.
התפתחות.
התפתחות האינטרנט החלה בארצות הברית. בשל גודלה והשפעתה של הארץ דוברת האנגלית, וגם בשל היותה של האנגלית שפה בינלאומית, אנשים מכל קצוות תבל החלו לשוחח זה עם זה באנגלית באינטרנט ולכן ידה של האנגלית שולטת בכל הקשור באינטרנט. אופיו של הסלנג באינטרנט ייחודי, שכן הוא מתפתח בין אנשים שאינם בהכרח דוברים אנגלית כשפת אם וכן אנשים הדוברים אותה בשגיאות. כמו כן, היא מדוברת אך ורק בצורה וירטואלית דרך תוכנות מסרים מיידיים, פורומים וכו'. מאפיין נוסף וייחודי של סלנג זה הוא שהוא מדובר על ידי הקלדה בלבד.
שפת האינטרנט מגוונת בגלל כמות האנשים ה"דוברים" אותה, אולם היא מצומצמת ורדודה מאוד. פעמים רבות אנשים המשוחחים באינטרנט רוצים רק להבין ולהיות מובנים, ובגלל זה הם מקלידים באנגלית מצומצמת.
מכיוון ששפת האינטרנט היא שפה מוקלדת, נוצרים בה סוגי סלנג הנובעים מהצורך לקצר, מחוסר רשמיות בכתיבה וכן אי יכולת להביע רגשות בצורה טבעית במחשב. למשל, במשחקי רשת, מלוא תשומת הלב צריכה להיות מוסבת למשחק, ולכן קיימים קיצורים השייכים לכל המשחקים וגם קיצורים השייכים למשחקים מסוימים. לדוגמה: "ng" במקום "new game" (משחק חדש) או "4u" במקום "for you" (בשבילך/בשבילכם). גם קיצור זה הוא ביטוי לא רשמי, שכן משוחחים למטרת תקשור בלבד וכן לקצר ולחסוך בזמן. יתר על כן, אדם שירצה להביע צחוק קל יכתוב "lol" שמשמעותו "laughing out loud" (צוחק בקול רם). נוצרו גם רגשונים (באנגלית: Emoticons) שמאפשרים הבעת רגשות באמצעות תווים רגילים, כדי לפצות על כך שאין רואים את הדובר בצד השני. דוגמה לכך היא שימוש בסימון :-) כסמיילי.
יש הטוענים שתופעת הסלנג באינטרנט היא שלילית שכן כאשר משוחחים בה נחשפים לטעויות רבות בדיבור ולכן לא כדאי להרבות בה. בניגוד אליהם יש שטוענים שהסלנג באינטרנט הוא חיובי משום שהוא מעודד שימוש באנגלית וכך המשוחח בה משפר שפה זו.
גם בעברית, אם כי במידה פחותה יותר, יש תופעות של סלנג ייחודי לאינטרנט. אולם, אלו בעיקר מתבטאות בקיצורים ושיבושים שונים למיניהם, כגון שולת!!1 וקיצור המילה "בית-ספר" ל"בצפר". גם כאשר מדברים בעברית באינטרנט משתמשים בקיצורים משפת האינטרנט האנגלית.
הסלנג האינטרנטי עבר גם להודעות טקסט בטלפונים הסלולריים (SMS), שגם הן נועדו לשליחת הודעות בזריזות וביעילות.
ליטספיק (Leetspeak).
תופעה נוספת המופיעה לעיתים באינטרנט היא החלפה של אחדות מהאותיות בספרוֹת דומות, תופעה הידועה כ-Leetspeak (וגם 13375p34k או &gt;|34&lt;|13375 או כ-Leet). למשל, האות A מוחלפת במספר 4, האות E במספר 3, האות T ב-7, האות I ב-1 והאות O באפס. תופעה זו התפתחה בתקופה שבה פעלו שרתי BBS. מפעילי השרתים השתמשו בתוכנות לסינון התכנים שפורסמו בלוחות-המודעות האלקטרוניים שלהם, והחלפת האותיות הסוותה את התכנים האסורים מתוכנות הסינון. שיטת קידוד זו כונתה "ליט" או "איליט" (ושמה נכתב בצורות רבות: LEET, L33T, 1337, 31337), כינוי הנובע ממעמד העילית, שהקנה למשתמשי ה-BBS גישה לאזורים חסויים בשרת.
תופעה דומה הופיעה גם בעברית. במקומות בהם אין אפשרות לכתוב בעברית (צ'אט או מחשב שאינו תומך בעברית), כותבים לפעמים עברית באותיות לועזיות. בסלנג האינטרנט מוחלפות לעיתים אותיות עבריות במספרים ובאותיות אנגליות, בזכות הדמיון בין האות או המספר לאות בכתב יד או בדפוס עברי. דוגמאות נפוצות:
וטבלת תרגום הפוכה:
דוגמאות.