בנוסף, כוללת הצעת החוק, בפרק הנזיקי שבה, קביעה מפורשת לגבי המצבים שבהם ייחשבו מעוולים כמעוולים יחד (סעיף 371), ונקבע בה מפורשות שמצב של נזק בלתי ניתן לחלוקה נכלל בהגדרה זו, בהתאם למדיניות הפסיקה כיום.
בסיכומו של דבר, נראה כי הצעת חוק הקודיפיקציה מעגנת באופן סטטוטורי דינים והלכות שונות שנקבעו בנושא ריבוי המעוולים בפסיקה. מעבר לכך אין ההצעה מוסיפה או מחדשת על ההלכות הקיימות.
מבט לעתיד.
להערכתנו, ניתן לזהות מגמה מתמשכת, החל מקום המדינה וחקיקת פקודת הנזיקין, של גמישות רבה ביותר במשפט הישראלי בכל הנוגע לנושא של ריבוי מעוולים. הדברים אמורים הן באשר ליחסי הניזוק מול המעוולים והן בנוגע ליחסים בין המעוולים לבין עצמם. האפשרויות העומדות בפני הניזוק במשפט הישראלי הן רבות ומגוונות, במיוחד בהשוואה למצב באנגליה, כאשר לדוגמה, בישראל, שחרור אחד המזיקים מאחריות (בפשרה או על ידי ביהמ"ש) לא יחסום את הניזוק מלהגיש תביעה נגד מעוול אחר באותו נזק, בעוד שבאנגליה ההלכה בנושא אינה ברורה, אך נראה שבתי המשפט נוטים לשחרר מאחריות במקרה כזה את שאר המעוולים. נראה כי הדבר נובע מההשתחררות האיטית של בתי המשפט באנגליה מצילן של פסיקות היסטוריות דוגמת Duck ו- Merryweather שחסמו אפשרויות לגמישות כלשהי, בעוד שבארץ, אומצה מראש החקיקה האנגלית החדשה, שאפשרה גמישות זו. לאורך השנים קבעו בתי המשפט יותר ויותר הלכות בנושא המאפשרות גמישות, הצעת הקודיפיקציה מעגנת כללים אלו בחקיקה. להערכתנו, המגמה המאפשרת גמישות מרבית לניזוק בהחלטה את מי לתבוע, תוך מתן אפשרויות שיפוי הוגנות גם למעוולים מכוח זכות ההשתתפות, תימשך ואף תגבר.
עם זאת, לתחושתנו, כמות הכתיבה האקדמית שנעשתה בארץ בתחום זה בעשורים האחרונים היא מועטה ביותר, בהשוואה לתחומי משפט אחרים ולמדינות אחרות. על מנת להזרים רעיונות חדשים להתמודדות עם הסוגיה הסבוכה של ריבוי מעוולים, נדרשת מעורבות רבה יותר של האקדמיה המשפטית, במחקר וכתיבה חדשנית בנושא.
נבחרת גביע דייוויס של ישראל
נבחרת גביע דייוויס של ישראל היא נבחרת הגברים של ישראל בטניס, המורכבת מהטניסאים הבכירים של המדינה.
הישג השיא של נבחרת ישראל, נכון לשנת 2022, הוא העפלה לשלב חצי הגמר בבית העליון של גביע דייוויס בשנת 2009.
ישראל משחקת בגביע דייוויס החל משנת 1949. במשחקה הראשון הנבחרת שכללה את אריה אבידן-וייס, יהודה פינקלקראוט, רפאל גורניצקי ויעקב בונטמן הפסידה לנבחרת דנמרק 0–5 בקופנהגן. הניצחון הראשון של הנבחרת הושג על ידי אלעזר דודמן וגבריאל דוביצקי בשנת 1963 על נבחרת טורקיה 1-4 באיסטנבול. בשנת 1987 העפילה לראשונה לבית העליון, והשיגה בו ניצחון בכורה, 3–2 בחוץ על צ'כיה. ברבע הגמר נוצחה 0–4 בהודו (המשחק החמישי לא התקיים). הנבחרת נשארה בבית העליון במשך 5 שנים, עד שנת 1991 ולאחריה חזרה לבית זה עוד 5 פעמים, בשנים 1994, 2008-2010 ו-2013.
לצד הצלחות ידעה הנבחרת גם כישלונות. בשנת 1999 נשרה ישראל בפעם הראשונה בתולדותיה לבית 2, הדרג השלישי בחשיבותו בגביע הדייוויס אחרי הפסדים לנבחרות פינלנד ואוקראינה. בשנת 2000 הנבחרת הייתה על סף ירידה לבית 3, הדרג הרביעי בחשיבותו בגביע הדייוויס. הנבחרת פיגרה 1–2 ביום התחרויות האחרון מול בולגריה ורק שני ניצחונות ביום התחרויות האחרון מנעה מהנבחרת הידרדרות לבית 3.
סגל נוכחי.
נכון למרץ 2022
בסיבוב הראשון ניצחה נבחרת ישראל את לוקסמבורג 5–0.
בסיבוב השני נבחרת ישראל גברה על נבחרת איטליה 3–2, בהתמודדות שהוכרעה כבר ביומה השני, הודות לניצחונות יחידים של דודי סלע ונעם אוקון, וניצחון בזוגות של הצמד אנדי רם ויוני ארליך. קהל רב הגיע לצפות בנבחרת. במשחק הזוגות המכריע 4,500 צופים כמעט ומילאו את אצטדיון הטניס ברמת השרון. הניצחון הקנה לנבחרת ישראל את הזכות לשחק משחק פלייאוף על ההעפלה לבית העליון.
במשחק הפלייאוף על העלייה לבית העליון פגשה ישראל במשחק ביתי את נבחרת צ'ילה וניצחה 3–2 כאשר דודי סלע (המדורג 69) ניצח את פרננדו גונסאלס המדורג 6 בעולם ואת ניקולס מאסו, האלוף האולימפי מאתונה, ואנדי רם ויוני ארליך מנצחים במשחק הזוגות את פרננדו גונסאלס ומאסו, האלופים האולימפיים בזוגות, בתוצאה 10–8 במערכה החמישית, במשחק שארך קרוב לחמש שעות והסתיים זמן קצר לפני כניסת צום יום הכיפורים. בעקבות ניצחון זה, חזרה נבחרת ישראל לבית העליון בפעם הראשונה מזה 14 שנה.
במשחק הראשון שנערך בשנת 2008 (8–10 בפברואר) הפסידה נבחרת ישראל ברמת השרון לנבחרת שוודיה 2–3 במסגרת שמינית גמר גביע דייוויס ובכך החמיצה את ההזדמנות לעלות לרבע הגמר לראשונה מאז 1987. ישראל הובילה 1–2 לאחר ניצחון של רם וארליך בזוגות, ובמשחק המכריע ניצח הראל לוי 6–0 במערכה הראשונה את יונאס ביורקמן הוותיק, אך נוצח בשלוש המערכות הבאות ובמשחק. במשחק ההישרדות בבית העליון שנערך ברמת השרון ב-19–21 ספטמבר גברה ישראל על נבחרת פרו 4–1 ובכך הבטיחה את הישארותה בבית העליון לשנת 2009.
בשלב הראשון, נבחרת ישראל הוגרלה לשחק בחוץ נגד נבחרת שוודיה. השוודים החליטו לערוך את המשחק במאלמה ללא קהל בשל חשש מהפגנות של הקהילה המוסלמית המקומית. במפגש עצמו ניצחה הנבחרת 3–2 בזכות שני ניצחונות של דודי סלע (על תומאס יוהנסון שזכה באליפות אוסטרליה הפתוחה, והיה מדורג בעשיריה הראשונה בעולם, ועל אנדראס וינסיגוורה, שחקן טופ-50 לשעבר שפרש וחזר במיוחד למפגש זה), ניצחון אחד של הראל לוי (על וינסיגוורה) במשחקי היחידים. במשחק הזוגות הפסידו אנדי רם ואמיר חדד 1–3 לצמד השוודי אספלין (20 בעולם זוגות) ולינדשטט (17 בעולם זוגות). כל הניצחונות הושגו במשחקים של חמש מערכות. בעקבות הניצחון עלתה ישראל למקום השמיני בדירוג הנבחרות והעפילה בפעם השנייה בתולדותיה (ולראשונה מאז שנת 1987) לרבע גמר המפעל, בו אירחה את נבחרת רוסיה (המדורגת ראשונה בעולם) ביולי 2009. המפגש התקיים בהיכל יד אליהו בתל אביב.
ברבע הגמר, ניצחה נבחרת ישראל את נבחרתה של רוסיה לאחר שני ניצחונות ביחידים של הראל לוי ודודי סלע על איגור אנדרייב ועל מיכאל יוז'ני בהתאמה, שניהם בארבע מערכות, וניצחון של אנדי רם ויוני ארליך על מאראט סאפין ואיגור קוניצין במשחק הזוגות בחמש מערכות, כך שישראל ניצחה בהתמודדות כבר ביום השני ועלתה לראשונה בתולדותיה לחצי גמר גביע דייוויס בו משחקות ארבע נבחרות הטניס הטובות בעולם. ביום השלישי התקיימו עוד שני משחקים לפרוטוקול בשיטת הטוב משלוש: דודי סלע פרש במהלך המשחק מול איגור אנדרייב עקב פציעה ביד, והראל לוי ניצח את איגור קוניצין במשחק שקבע את התוצאה הסופית על 4–1 לישראל.
בחצי הגמר פגשה ישראל את ספרד, אלופת 2008. המשחק התקיים במורסיה, ספרד, משום שהמפגש הקודם בין הנבחרות היה בישראל בשנת 1996 במסגרת רבע גמר בית אירופה/אפריקה 1. נבחרת ישראל הפסידה לספרד 1–4, לאחר שספרד הבטיחה את ניצחונה כבר ביום השני כאשר דוד פרר מנצח את הראל לוי, חואן קרלוס פריירו מנצח את דודי סלע והצמד אנדי רם ויוני ארליך מפסידים לטומי רוברדו ולפלסיאנו לופז. ביום השלישי של התחרות הצליח הראל לוי לנצח את פלסיאנו לופז וזכה בנקודת כבוד עבור ישראל.
בשנת 2010 שיחקה נבחרת ישראל בסיבוב הראשון של הבית העליון במשחק חוץ על מגרשי חימר מול נבחרת צ'ילה. דודי סלע והראל לוי הפסידו בשני משחקי היחידים הראשונים לניקולס מאסו ופרננדו גונסאלס. אנדי רם ויוני ארליך ניצחו במשחק הזוגות. ביום השלישי הבטיחה צ'ילה את ניצחונה בעקבות הפסד 0–3 של דודי סלע לפרננדו גונסאלס. מאוחר יותר הפסיד הראל לוי לחורחה אגילאר וההתמודדות הסתיימה בתוצאה 4–1 לצ'ילה.
ב-16 בספטמבר שיחקה נבחרת ישראל במשחק הישרדות בבית העליון מול אוסטריה. סדרת המשחקים נערכה בהיכל יד אליהו בתל אביב על מגרש קשה מול קהל של 6,500 צופים. במשחק הראשון הביס דודי סלע 0–3 את היידר מורר. במשחק השני הביס יורגן מלצר (מדורג 13 בעולם) 3-0 את הראל לוי. ביום השני של ההתמודדות עלתה נבחרת ישראל ל 1–2 כאשר הצמד אנדי רם ויוני ארליך ניצחו במשחק הזוגות 0–3 את מלצר ואלכסנדר פייה. ביום השלישי והאחרון של ההתמודדות הביס מלצר את דודי סלע 0–3. במשחק המכריע במצב של 2-2 הפסיד הראל לוי לאוסטרי מרק פישר. בעקבות הפסד זה, ירדה ישראל לבית האירופאי-אפריקאי 1 בשנת 2011.
בשנת 2011 החלה ישראל את משחקיה בסיבוב השני של הבית האירופאי-אפריקאי I, בעקבות היותה אחת מארבע הקבוצות המדורגות בבית זה. בסיבוב זה ישראל ניצחה את פולין 3-2. במפגש זה ערך אמיר וינטרוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הדייוויס. בעקבות ניצחון זה, ישראל עלתה לפלייאוף העלייה לבית העליון.
במשחק הפלייאוף שנערך בספטמבר באצטדיון קנדה ברמת השרון אירחה הנבחרת את קנדה. אמיר וינטרוב הפתיע בניצחון על מילוש ראוניץ', המדורג במקום ה-30 בעולם, אבל הפסדים של דודי סלע ליאשק פוספיסיל ושל אנדי רם ויוני ארליך לפוספיסיל ודניאל נסטור במשחק הזוגות (הפסד ראשון בבית אחרי 6 שנים לצמד הישראלי) הביאו את ישראל לפיגור של 1–2. דודי סלע הישווה את התוצאה בניצחון על פטר פולנסקי, שהחליף את ראוניץ' הפצוע, אבל במשחק המכריע הפסיד וינטרוב לפוספיסיל וקנדה ניצחה במפגש 3–2.
בעקבות ההפסד ישראל שיחקה גם בשנת 2012 בבית האירופאי-אפריקאי 1.
באפריל ניצחה נבחרת ישראל את נבחרת פורטוגל 2–3, בסיבוב השני בבית האירופאי-אפריקאי 1, ועלתה למשחקי העלייה לבית העליון.
בשלב זה נצחה ישראל את יפן בטוקיו 3-2 והעפילה למשחקי הבית העליון לשנת 2013.