התנגדות למנהג.
מנהג החלאקה איננו נהוג בכל קהילות ישראל ויש אף שהתנגדו לו באופן מהותי או לפרטיו, כגון קיומו הנפוץ באזור קברי צדיקים או קיומו בל"ג בעומר.
תפילות ומנהגים נוספים.
יש אומרים תפילה זו בשעת החלאקה:
מנהגם של חלק מהחסידים לומר מזמור הללויה הללו אל בקדשו (תהילים מזמור ק"נ).
אצל עדות המזרח ישנם מנהגים ותפילות נוספות.
אוויס
אוויס (באנגלית: Avis) היא חברת השכרת רכב בינלאומית, שבסיסה בניו ג'רזי, ארצות הברית.
היסטוריה.
בשנת 1946 פתח וורן אוויס, טייס בחיל האוויר האמריקאי, סוכנות השכרת הרכב בשדה התעופה Willow Run ביפסילנטי, מישיגן שבארצות הברית. עד אז לא הייתה אפשרות לשכור רכב בנמלי התעופה, ואוויס, שרכב על אופניים מנמל התעופה לביתו, נאלץ לשאת את אופניו בבטן המטוס לכל מקום שטס אליו. בעת הפתיחה היו ברשות החברה 3 מכוניות.
ב-1953 הקימה אוויס את סניפיה הראשונים מחוץ לגבולות ארצות הברית, באירופה, בקנדה ובמקסיקו. ב-1963 השיקה אוויס מסע פרסום עולמי, שסיסמתו, "We are No. 2. We try harder". הסיסמה ביטאה שינוי ניהולי וארגוני שהעמיד את הלקוחות והשירות ללקוחות בראש סדרי העדיפויות של החברה. נכון ל-2013 משתמשת החברה בסיסמה "We try harder" בפרסומיה.
לאוויס יש כ-9,550 תחנות השכרת רכב ב-180 מדינות ברחבי העולם. הזמנות הרכב מתבצעות דרך האינטרנט, בטלפון ובאמצעות סוכני הנסיעות. צי המכוניות הבינלאומי של החברה כולל יותר מ-575,000 כלי רכב. מחזור המכירות השנתי של אוויס עומד על כ-2.5 מיליארד דולר. בכל שנה מבצעת החברה כ-38 מיליון השכרות רכב.
אוויס בישראל.
בישראל פועלת אוויס מתחילת שנות השישים של המאה העשרים. חברת "דן רנט-א-קאר" הוקמה בשנת 1986 ונרשמה למסחר בבורסה בתל אביב ב-1993. שמה שונה ל-"דן רכב ותחבורה" בשנת 2002, בשנת 2011 הועברה הבעלות בזיכיון אוויס ל-"קרדן רכב בע"מ". עד אמצע שנות ה-90 התמקדה החברה בפעילות השכרת הרכב לזמן קצר בישראל ובחו"ל. מאמצע שנות ה-90 הפך הליסינג התפעולי לתחום הפעילות המרכזי של החברה. לזמן קצר משכירה אוויס מגוון כלי רכב, פרטיים ומסחריים, להשכרה לתקופה של עד שנה. לתקופות ארוכות יותר מציעה החברה ליסינג תפעולי - השכרת רכב לתקופות ארוכות (בין שנה לשלוש שנים) תמורת תשלום חודשי קבוע, וכן ליסינג מימוני/פרטי. בין לקוחותיה – מותגים בינלאומיים ומקומיים מובילים, כגון "טבע", "פלאפון", "אלקטרה", "מארוול", נייס" וכו'.
בנוסף, עוסקת החברה במכירת כלי רכב מיד ראשונה מצי הליסינג וההשכרה - בכל שנה מוכרת החברה כ-10,000 כלי רכב.
נכון לשנת 2016, מספר הרכבים של אוויס הוא כ-31,000 כלי רכב, רובם בליסינג תפעולי. החברה מפעילה 13 סניפי השכרה מנהריה ועד אילת ו-20 מרכזים למכירת רכב מיד ראשונה מצי הליסינג וההשכרה.
החל משנת 2016, אוויס ישראל היא בבעלות קבוצת יוניברסל מוטורס ישראל.
חוק האזרחות הפולני
חוק האזרחות הפולני הוא החוק הקובע מי נחשב כאזרח פולין. חוק זה מבוסס על עקרונות דין הדם (Jus sanguinis).
החוק עבר ארבעה גלגולים: החוק הראשון נכנס לתוקף ב-31 בינואר 1920, הוחלף בחוק שני ב-19 בינואר 1951 שהוחלף לחוק שלישי ב-21 באוגוסט 1962 ולזה נוסף החוק הנוכחי בתאריך 15 באוגוסט 2012.
ילדים שנולדו להורים פולניים רוכשים בדרך כלל אזרחות בלי קשר למקום הולדתם. לעומת זאת, אנשים שנולדו בפולין להורים זרים בדרך כלל לא יהיו אזרחים פולניים, אלא אם אזרחות ההורים לא ידועה.
אדם הזכאי לאזרחות פולנית בהתאם לחקיקה הרלוונטית לגביו, אינו נחשב בעיניי רשויות פולין כבעל אזרחות נוספת, אם ישנה.
עיקרי החוק.
אזרחות פולנית ודרכון פולני.
אזרחים שעזבו את פולין לפני שנים רבות וצאצאיהם יכולים לאשר וגם להשיב את אזרחותם. גם אדם שנולד מחוץ לפולין יכול לאשר את אזרחותו ישירות, תוך דילוג על כל הדורות הקודמים.
אישור אזרחות משמעו שהרשויות בפולין מאשרות שהמבקש נולד פולני, לפי החוק. להשיב אזרחות יכול רק מי שנולד פולני ואיבד את אזרחותו במהלך חייו לפי החוק.
ישנם שלושה סוגים שונים של מתן אזרחות:
לעניין אישור האזרחות הפולנית וקבלת דרכון פולני, שהוא דרכון של האיחוד האירופאי, יש להוכיח לרשויות הפולניות שני דברים:
עם זאת, אם אובדן האזרחות של אחת מחוליות השרשרת התרחש לאחר שמלאו לילדו 18 שנים, הדבר לא ינתק את שרשרת האזרחות.
אובדן אזרחות פולנית.
אחרי 1962, ניתן לאבד את האזרחות הפולנית רק על-פי בקשה מפורשת.
לפני 1962 יש מקרים רבים וסבוכים שבעקבותיהם עלול אדם לאבד את אזרחותו. לעניין אובדן האזרחות, אלה רק עיקרי החוקים השונים:
אזרחות מלידה.
ילד שנולד להורה אזרח פולני הוא בדרך כלל אזרח פולני מלידה, בין אם נולד בפולין או מחוץ לה. אם רק אחד ההורים הוא אזרח פולני בעת הלידה, ניתן לבטל את אזרחותו הפולנית של הנולד בפנייה לקונסוליה הפולנית בבקשה לאמץ את אזרחותו של ההורה השני עבורו.
גם ילד, שהוריו ויתרו עבורו על אזרחותו הפולנית, יוכל לשוב ולרכוש אותה באמצעות תצהיר שיגיש לשלטונות פולין לאחר שמלאו לו 16 ובטרם מלאו לו 17 וחצי.
אזרחות באמצעות אזרוח.
אדם שאינו אזרח פולני על פי החוק ושמתגורר בפולין לפחות חמש שנים עם אישור תושבות קבע יוכל לבקש להתאזרח (לפי סעיף 8 לחוק) – מתן אזרחות יתאפשר לאחר הצגת ראיות מתאימות המצביעות גם על שחרור מאזרחות זרה במידת הצורך. כמו כן, ההכרה באדם כאזרח פולני בדרך של התאזרחות תחול גם ביחס לילדיו אשר מתגוררים בפולין (בתנאי שילדיו מצויים תחת חסותו). בנסיבות מיוחדות, גם אדם שאינו ממלא תנאי זה יוכל לבקש בקשה שכזו. ילדיהם הקטינים של הורים שהתאזרחו בדרך זאת יקבלו אזרחות פולנית גם כן.
אזרחות פולנית
1953 בקולנוע
האיים הקיקלדים
רושטו
ניתוח לתיקון הראייה בלייזר
ניתוח לתיקון הראייה בלייזר (נקרא גם: "ניתוח תשבורת") הוא ניתוח שנועד לפתור בעיות ראייה, ולפטור מהצורך להרכיב משקפיים או עדשות מגע. ניתוח זה נחשב להליך קל והשפעתו על קרנית העין היא בלתי הפיכה.
היסטוריה.
העבודה התאורטית הראשונה בנושא הפוטנציאל של ניתוחי תשבורת פורסמה ב-1885 על ידי ייאלמר אוגוסט שיוץ , רופא עיניים מנורווגיה. ב-1898 חקר האופתלמולוג ההולנדי, ליינדרט יאן לאנס את ההשפעות של ניתוחי קרנית לתיקון לקויות בשבירת האור. ב-1930, ביצע רופא העיניים היפני טסומוטו סאטו את הניסיון הראשון בניתוח מסוג זה בתקווה לשפר את הראייה של טייסים צבאיים. כחלק מגישתו, ביצע חיתוכים רדיקליים של הקרנית אשר שיפרו את עוצמת העדשה עד 6 דיופטרים (דיופטר – יחידת מידה של עוצמת עדשה או כוח תשבורת). הליך זה נדחה על ידי הקהילה הרפואית עקב שיעור גבוה של ניוון הקרנית כתוצאה מנזק לשכבת האפיתל במהלך הטיפול.
בשנת 1960 ביצע סביאטוסלב פיודורוב לראשונה ניתוח להחלפת קרנית. הנהלת המכון פיטרה אותו בטענה שהניתוחים שהוא ביצע לא הוכנו כראוי ובוצעו ללא הוכחה מדעית מספקת. אולם לאור החלמת המנותחים וההד הציבורי פיודורוב הוחזר לעבודה.
בשנת 1963 פיתח חוזה באראקר , אבי הניתוח לתיקון קרנית, טכניקת ניתוח פורצת דרך הנקראת keratomileusis, שמשמעותה – עיצוב מחדש. הטכניקה אפשרה תיקון של קוצר ורוחק ראייה. כחלק מהטכניקה, הוא הסיר את שכבת הקרנית, הקפיא אותה כך שיוכל לעצב ידנית את הקרנית למבנה הרצוי. לאחר מכן, השתיל מחדש את הקרנית המעוצבת. בשנת 1986 שיפר סווינגר את שיטת ה-keratomileusis כך שיוכל לבצע אותה ללא הקפאה. למרות זאת, השיטה נחשבה לחסרת דיוק.
בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, פיתח פיודורוב את הרדיאל קרטוטומי (Radial keratotomy). בעשור העוקב עיצב לראשונה את העדשה המושתלת הראשונה. במקביל לעבודתו, ניסויים בשנות ה-70 של המאה ה-20 הביאו להמצאת סוג של לייזר שנקרא לייזר Eximer. לייזר מסוג זה שימש תחילה לתעשייה, אך בשנת 1980 נמצא שניתן לחתוך בעזרת הלייזר רקמות אורגניות בדיוק גבוה. הגילוי של חיתוך ביולוגי בעזרת לייזר, יחד עם פיתוח מחשבים כדי לשלוט בו, אפשרו ביצוע פעולות וטכניקות שלא היו זמינות בעבר.
טכניקת ה-Photorefractive keratectomy (PRK) פותחה על ידי סטיבן טרוקל ב-1983 ובוצעה לראשונה ב-1987 על ידי תיאו סיילר (Dr. Theo Seiler). ה-FDA אישר את ההליך בשנת 1996. בסוף שנות ה-90 ההליך הפך לנפוץ פחות, עם עליית הפופולריות של הליך ה-LASIK. כיום, ניתוח ה-LASIK הוא ההליך מקובל לתיקון ראייה.
מרגריט מקדונלד , מנתחת עיניים, היא הראשונה שביצעה ניתוח לייזר Excimer ב-1987. ב-1993 הייתה הראשונה שביצעה ניתוח זה על מנת לטפל ברוחק ראייה, וב-2003 הייתה הראשונה בארצות הברית שביצעה את הליך ה-Epi-LASIK.
בישראל, הניתוח הראשון מסוג זה בוצע ב-1992 על ידי פרופסור פנחס נמט, שכיהן אז כמנהל מחלקה בבית החולים אסף הרופא.
תאוריה.