המכשול העיקרי לנוכחות חברות ספרדיות בסוריה הוא, באופן מסורתי, הרשת הביורוקרטית הבלתי חדירה. למרות זאת, בסוף שנת 2010 זכו במכרזים גם Gamesa (בניית חוות רוח), פיקוח SOCOIN על הקמת מפעל מחזור משולב, כמו גם MAKIBER (הרחבת בית החולים אל-אסד). עם זאת, חלק מהפרויקטים הללו כמו GAMESA ו-SOCOIN ננטשו בגלל חוסר האבטחה במדינה מאז אמצע 2011.
שיתוף פעולה.
עד מאי 2011 תוכניות AECID תואמו עם תוכניות שפותחו על ידי הנציבות האירופית ועם תוכנית החומש XI −2011 / 2015– שאומצה על ידי הרשויות הסוריות.
כמו כן, הפעולות מתואמות עם ארגון הבריאות העולמי וארגון האו"ם, אם כי עד להפסקת הפעילות, שיתוף הפעולה הספרדי מיקד את מאמציו בחיזוק המנגנונים הדו-צדדיים על חשבון הסיוע הרב-צדדי.
במאי 2011, ובשל תגובת המשטר הסורי למרידות שהחלו במרץ אותה שנה, הוקפאו תוכניות שיתוף פעולה דו-צדדיות בהתאם להחלטה שקיבל האיחוד באותה הדרך.
מאז יושמו רק תוכניות שפותחו עם חברה אזרחית וארגונים רב-צדדיים. הפסקת הפעילות משפיעה הן על התוכניות התומכות בתוכנית הסיעוד הארצית והן על התמיכה בתהליך הביזור באזור צפון מזרח.
במהלך 2011, שלושת ההסכמים שנחתמו על ידי AECID ושלושה ארגונים לא ממשלתיים ספרדיים (הקרן לקידום חברתי של תרבות, הצלה ופעולה נגד רעב) בחינוך, סיוע לנכים, מגדר וחקלאות, אם כי במקרים מסוימים הפעילות פותחה לאט יותר מהצפוי בגלל המצב במדינה. השלב השני של פרויקט השיפור בניהול פסולת בבית חולים בתיאום עמותת ה-NGO AIDA לא היה ניתן לביצוע מאז אפריל 2011.
המענקים היחידים שהועברו בשנת 2011 תאמו להצעות הקרן לקידום תרבות חברתי (FPSC) והצלה לעבודה עם פליטים עיראקים ופלסטינים עקורים בסוריה. ארגונים לא ממשלתיים ספרדיים עם נוכחות במדינה בשנת 2011 (FPSC, הצלה, פעולה נגד רעב ו-AIDA) הוציאו את אנשי הצוות הפעיל שלהם מהמדינה. הסיוע הכולל באמצעות ארגונים לא ממשלתיים הסתכם בכ-300,000 אירו.
בפברואר 2012 תרם משרד הפעולה ההומניטרית של AECID 300,000 אירו לוועד הבינלאומי של הצלב האדום לתמיכה בפעולות שמטרתן לסייע לאוכלוסייה הסורית שנפגעה מהאירועים במדינה.
במהלך 2013 נתנה ספרד סיוע נרחב כדי להקל על מצב הפליטים במדינות הגובלות השונות באמצעות סוכנויות האו"ם והוועד הבינלאומי של הצלב האדום. אותה התחייבות נשמרה לשנת 2014 בה הוענקו 5.5 מיליון אירו למטרה זו.
ABC (אוסטרליה)
יוצאים מהכלל
יוצאים מהכלל היא תוכנית דוקומנטרית בהנחיית רוני קובן, בה הצופים נחשפים לקהילות ייחודיות בנוף הישראלי. הסדרה עלתה לשידור במרץ 2019.
מבנה ציבור
מבנה ציבור או מבנה ציבורי הוא מבנה שנועד לצורכי הציבור, ונבנה על קרקע ציבורית. למבני ציבור תכונות ייחודיות המבדילות אותם ממבנים פרטיים.
סוגים.
על פי חוק התכנון והבניה בישראל, מוגדרים כמבני ציבור:
תפקידים ותפקוד.
בדרך כלל למבנה ציבורי יש תפקידים מוגדרים וברורים אשר קשורים זה לזה באופן ישיר, למשל ספרייה הנותנת שירותי השאלת ספרים וחדר עיון, או בית חולים הנותן מגוון של שירותי רפואה.
השירותים במבני ציבור ניתנים למגוון רחב מאוד של אנשים בעלי יכולות וצרכים שונים, ולכן התפקוד מותאם לצרכים אלו. תוצאות של היות מבני ציבור מוקד לשימוש של ציבור רחב היא הפיכתם למרכזי קהילה, ולעוגנים המגדירים את המרחב העירוני, בעיקר בתחום הדתי, החברתי והתרבותי. מבני ציבור רבים עומדים (בחלקם, לפחות) לרשות הציבור גם מחוץ למסגרת ולשעות הפעילות הייעודיות שלהם (למשל, שימוש במגרשי ספורט של בית ספר מחוץ לשעות הלימודים).
תכונות.
מכיוון שהקמתם ותפעולם של מבני ציבור נעשים מכספי ציבור, בניינים אלה נבנים לא פעם בפאר רב, תוך שימוש בחומרי גלם איכותיים ואף יוקרתיים. ההכרה בכך שמבני ציבור מייצגים את השלטון, וכאמור לעיל מהווים מוקד של חיי הקהילה, מובילה להקמת מבנים גדולים באופן ניכר בעלי שפה אדריכלית ייחודית עם תשומת לב רבה לחזיתות.
במקרים רבים ניצבים מבני ציבור במרחב המהווה חלק מהם, הכולל רחבות פתוחות או אף כיכר או שדרה המובילה אליהם. שטחים אלו פתוחים לקהל הרחב ובדרך כלל מיועדים להולכי רגל, ועיצובם נחשב כחלק אינטגרלי מהמבנה, וכולל גינון, הצללות, אזורי מנוחה, התכנסות וכיוצ"ב.
תכנון ובנייה.
מבנה ציבורי נבנה על פי הדרישות של רשות ציבורית. כיום תכנון של מבנה ציבורי נעשה על פי פרוגרמה. בתכנון של מבנה ציבורי מעורב צוות רחב מאוד שנועד לכסות את כל האספקטים של המבנה. צוות זה יכלול מלבד אדריכל ומהנדס בניין גם יועצים למגוון של תחומים - חשמל, אינסטלציה סניטרית, בטיחות, נגישות, אקוסטיקה, תנועה, פיתוח נוף, ועוד.
בשל היותם של מבני ציבור סמלי שלטון, הם מהווים יעד לונדליזם ואף לפעולות טרור. תכנון ובניה של מבנים אלו מביאים זאת כיום בחשבון, ומטמיעים אמצעי ביטחון על מנת לצמצם את פגיעותם.
בניית מבני ציבור נעשית מחומרים איכותיים במיוחד ובטכניקות מקצועיות גבוהות, והם כוללים אלמנטים אדריכליים וקישוטיים שנדיר למצוא במבנים אחרים, לעיתים אף נכללות במבנים יצירות אומנות מפורסמות, שהופכות מזוהות עם המבנה.
אף ברי אותת
אַף בְּרִי אֻתַּת היא שבעתת-גשם המיועדת לתפילת מוסף של שמיני עצרת וכוללת את תפילת הגשם. חלקיה העיקריים של המערכת, שחוברה על ידי רבי אלעזר הקליר, נקלטו במנהגי אשכנז, וקטעים ממנה נאמרים, בחלק מהקהילות, עד היום.
רקע.
על פי ההלכה, החל מתפילת מוסף בשמיני עצרת יש להזכיר בתפילה "משיב הרוח ומוריד הגשם" במשך החורף כולו, עד לתפילת מוסף של פסח. כדי לפאר את המעמד, וכן כדי להתפלל על ירידת הגשמים בחורף הבא, בהתאם לקביעה ש, נתקבל המנהג לומר תפילה מיוחדת לירידת גשמים בתפילה הראשונה בה מזכירים גשם, כלומר מוסף בשמיני עצרת. פייטנים שונים כתבו פיוטים מיוחדים למעמד זה. מכיוון שהמעמד מתקיים בתפילת מוסף, שבה לא אמרו קדושה בנוסח ארץ ישראל, הקרובה הכוללת את תפילת הגשם נכתבה כשבעתא, ולא כקדושתא.
באופן בסיסי, השבעתא של תפילת הגשם היא שבעתא רגילה של חג, כלומר מכילה שישה קטעים סימטריים עבור שש הברכות הקבועות של תפילת העמידה, ועבור ברכת קדושת היום קטע ארוך המכונה "גוף". לכבוד תפילת הגשם, נוספו פיוטי הרחבה מעניין הגשם בתוך הברכה המתאימה, ברכת גבורות, לאחר המחרוזת הסימטרית הרגילה. לשבעתות הגשם הקלסיות מבנה קבוע פחות או יותר של פיוטי הרחבה: תחילה פיוט 'רשות', שהוא בקשת רשות של שליח הציבור להרחיב את התפילה בפיוטים נוספים. לאחר מכן ישנם פיוטים המכונים "סדר עולם" או "סדר יצירה", המספרים את סיפור בריאת העולם ותולדותיו, תוך זיקה לעניין הגשם. הפיוט המרכזי הוא "סדר פסוקים", המפייט סדרת פסוקים מן התורה, הנביאים והכתובים המזכירים גשם. לאחר סדר הפסוקים באים בדרך כלל פיוטים קצרים ופשוטים יחסית, במבנה דמוי רהיט. לאחריהם נאמרת ההכרזה ה'רשמית' של גבורות הגשמים, שמכאן ואילך תהפוך להיות חלק קבוע מברכת גבורות בתפילת העמידה, ובהכרזה זו מסתיימות ההרחבות של תפילת הגשם, והשבעתא חוזרת למסלולה הרגיל.
חלקי השבעתא.
כבשבעתות גשם נוספות, במערכת ישנו פיוט כנגד כל אחת מברכות הקבע, והרחבות כנגד עניינה המיוחד של המערכת – תפילת הגשם, הבאות לאחר הפיוט כנגד ברכת מחיה המתים.
הפיוט שכנגד ברכות הקבע מתאר את הורדת הגשם לעולם בידי שר המטר, ששמו "אַף בְּרִי", ומבקש שהקב"ה יפקוד עליו למלא את תפקידו ולהוריד גשם כבקשת המתפללים, ולא יעצור את הגשמים בשל חטאיהם. הפיוט, הכולל שש מחרוזות, נבנה בתבנית של חמישה טורים למחרוזת. הטור הראשון בכל בית פותח במילה מן הפסוק . הטור השלישי פותח במילה "מים", והטור החמישי משמש כשורת מעבר אל הברכה. בכל בית ישנה חריזה פנימית בסיומו של כל אחד מן הטורים.
הברכות שלאחר מחיה המתים.
לאחר פיוטי ההרחבה, חותמים בברכת מחיה המתים, והמערכת ממשיכה עם פיוטים כנגד ברכות הקבע (ברכת אתה קדוש, רצה, מודים ושים שלום) אשר הפיוטים שכנגדם בנויים באותה מתכונת של הפיוטים כנגד שתי הברכות הראשונות, וממשיכים את הפסוק "אף ברי".
פיוטי הרחבה.
לאחר פיוטי המגן והמחיה, מגיעים פיוטי הרחבה. הפיוטים פותחים בבקשת רשות ("אָפִיק מַעַן") ולאחר מכן באים פיוטים מסוגים ומבנים שונים העוסקים בחשיבות המים לעולם ובבקשות מהקב"ה שיוריד גשם.
רשות.
פיוט הרשות "אָפִיק מַעַן" בנוי מ־11 בתים בני שמונה טורים. בל בית, הטורים האי זוגיים פותחים באותיות האלף בית (שתי אותיות לכל בית, כל אות מופיעה פעמיים), והטורים נחתמים בחריזה פנימית לכל בית.
סדר יצירה.
אחרי פיוט הרשות, פותח הפייטין בשני פיוטים המכונים "סדר יצירה" ומתארים את בריאת העולם, ובמערכת זו, של פיוטי הגשם, את חשיבותם של המים בבריאת העולם. הפיוט "אֲקַשְּׁטָה כֶּסֶל וָקֶרֶב" עוסק בתיאור בריאת העולם עד לתיאור ארבעת הנהרות היוצאים מגן העדן, והפיוט "תִּכְּנָם לְאֶרֶץ" עוסק בנהרות המשקים את העולם כולו, ובייחודה של ארץ ישראל שחיה על מי גשמים, דבר שמצריך את היושבים עליה להתפלל על הגשם.
הפיוט "אֲקַשְּׁטָה כֶּסֶל וָקֶרֶב" בנוי מ22 בתים, בני ארבעה טורים כל אחד. הבתים מסודרים לפי א-ב, וכל ארבעת הטורים מתחילים באות של הבית.
הפיוט "תִּכְּנָם לְאֶרֶץ" בנוי מ22 שורות, כל אחת בת שתי צלעיות. בכל בית הצלעית הראשון מתחיל באות לפי סדר תשר"ק, והצלעיות השניות מרכיבות את האקרוסטיכון "אלעזר בירבי קליר מקרית ספר". בשני הפיוטים, כל הטורים חורזים בסיומת "מים".
סדר פסוקים.