בהקשר של מבצעים משולבים (Joint Operations), השילוביות מאפשרת גמישות פיקודית המוקנית למפקד המערכה, והשגת אפקטיביות מרבית לפעילותו באמצעות היכולת ליצור את הצירופים הבין זרועיים המתאימים ביותר של הכוחות בהתאם לנסיבות המערכתיות. השגת שילוביות בשדה הקרב מתאפשרת באמצעות אמצעים טכנולוגיים מתקדמים המאפשרים שליטה על כוחות גדולים.
שילוביות כדרך ניהול.
גישה אחרת ומשלימה לגישה זו של מושג השילוביות מוצגת על ידי ד"ר צבי לניר ומדגישה את משמעותה של השילוביות כמפגש תפיסתי לפיתוח ידע ותפיסות פעולה חדשות. על פי גישה זו, השילוביות משקפת רמה חדשה של ניהול ושל מצוינות ארגונית, הן צבאית והן של ארגונים בכלל, הנדרשת על מנת להתמודד עם סביבה סבוכה ועם שינויים בסיסיים מהירים. השילוביות מאפשרת את הטרנספורמציה המתמדת של הארגון לצורך מתן מענה רלוונטי לסביבה ולשינויים כאלה.
יכולת זו נובעת מכך שהשילוביות מאפשרת ליצור ידע חדש המתקיים בין דיסציפלינות ארגוניות ודרגים שונים, שאלמלא כן לא ניתן היה להגיע אליו. לרוב, ידע זה הוא קריטי לצורך יצירת נקודת המבט המערכתית הנדרשת להתמודדות עם הסביבה הסבוכה והדינאמית וליצירת המענה הרלוונטי לסביבה זו.
סמל איי קיימן
סמל איי קיימן הוא שלט אצולה שעליו כתר ותחתיו מוטו האי.
בחלקו התחתון של השלט מצוירים שלושה כוכבים ירוקים המייצגים את האיים. הכוכבים הירוקים מצוירים על רצועות גליות בצבעי לבן וכחול המייצגים את הים. השליש העליון של השלט מצויר "אריה שומר" (passant guardant) - אריה העומד על שתי כפותיו האחוריות שכפותיו הקדמיות מורמות והגוף מצויר בפרופיל. האריה צבוע זהוב על רקע אדום והוא מייצג את הממלכה המאוחדת.
מעל המגן מצויר צב ירוק על סליל של חבל, ומאחוריו אננס מוזהב. הצב מייצג את ההיסטוריה הימית של תושבי האיים, החבל את תעשיית ייצור החבלים באי, והאננס את קשרי האי עם ג'מייקה.
מוטו האי: "הוא על ימים יסדה" רשום בתחתית הסמל. פסוק זה מקורו בפרק כ"ד בספר תהילים מקשר את הסמל להיסטוריה הנוצרית של האי.
ההחלטה לקבוע סמל לאי אושר על ידי האספה המחוקקת של האי בשנת 1957 והוכרז על תחרות ציבורית לעיצוב הסמל. הסמל אושר על ידי מלכת בריטניה בצו מלכותי ב-14 במאי 1958.
מלח הארץ
מלח הארץ (ביוונית: Τὸ ἅλας τῆς γῆς) - ביטוי שמקורו בברית החדשה, שם נאמר - על ידי ישו, ב"דרשת ההר" שנשא באוזני תלמידיו:
בברית החדשה.
משל המלח חוזר על עצמו פעמיים נוספות בברית החדשה, בבשורה על פי מתי נאמר מפי ישו: . בדרשת "משל מלח הארץ ואור העולם" לתלמידו יוחנן: , ובדרשה להמון ההולך איתו: .
לפי יסכה הרני, המלח היה ועודנו מרכיב חשוב בהכשרת הבשר והוא המרכיב אשר הופך את הבשר הטרף לכשר. מכאן - תלמידי ישו הם המרכיב ההופך את כל העולם לכשר וראוי. הם חיוניים וחיוני שישמרו על תכונתם זו.
בעברית ישראלית.
השימוש בביטוי רווח בשפה העברית, החל משלהי המאה העשרים, להצגת אדם או קבוצת אנשים כבעלי איכות גבוהה. איכות זו מבוססת על היותם בני מעמד חברתי שורשי, שהלכו בתלם ישראלי התואם פרקים שונים מהנרטיב הלאומי, כמו: קיבוץ ומושב, מוסדות לימוד בעלי מוניטין או יחידות מסוימות בצה"ל. כך, למשל, אמר קצין הנדסה ראשי, תא"ל שמעון דניאלי, בעקבות מותו של לוחם במסיבת סיום מסלול: "מדובר באירוע קשה מבחינתי, כי החיילים שהיו שם שייכים ליחידה מובחרת, הם מלח הארץ".
בעבר נעשה שימוש מצומצם בביטוי. היות המלח מחצב טבעי הנכרה בעבודה קשה, מרכיב מרכזי בתיבול המאכלים למיניהם וקשור לאמונות ומיתוסים - כל אלה יצרו הקשר רעיוני עם אנשי עמל שתרמו בחייהם ובמעשיהם לחברה. מי שייחסו לו תואר מלח הארץ יכול היה להימנות, למשל, על אנשי ההתיישבות העובדת והלוחמים.
עם השנים התרחב בו השימוש וקבוצות שונות באוכלוסייה מייחסות לביטוי אנשי איכות משלהן, בהתאם להשקפת עולמן. לדוגמה, עו"ד אוסמה סעדי, מזכ"ל מפלגת תע"ל, אמר בריאיון עיתונאי על ערביי ישראל: "אנחנו מלח הארץ".
בשפות אחרות.
גם באנגלית ניתן למצוא שימוש במונח "Salt of the Earth", המשמש לתיאור אנשי עמל חרוצים והגונים.
גם ברוסית קיים הביטוי Соль земли, אשר היה בשימוש בעיקר במאה ה-19 ותחילת מאה 20.
רבי אלעזר בן עזריה
רבי אלעזר בן עזריה (ראב"ע), תנא בן הדור השלישי לתנאים. כיהן תקופה מסוימת כנשיא הסנהדרין מעל רבן גמליאל דיבנה. ידוע בייחוסו ככהן, דור עשירי לעזרא הסופר, דודו הוא התנא שמעון אחי עזריה, ובין צאצאיו נמנו רבי עזריה בן רבי אבטולס, ושלשלת ראשי ישיבת גאון יעקב (הישיבה הארץ-ישראלית בימי הגאונים) לדורותם.
מינויו לנשיא.
כאשר חכמי יבנה החליטו להדיח את רבן גמליאל דיבנה מהנשיאות ולמנות במקומו חכם אחר, הם בחרו ברבי אלעזר בן עזריה בשל חכמתו, ייחוסו ועושרו. רבי אלעזר בן עזריה היה כבן שמונה עשרה בעת מינויו לנשיא (ועל פי התלמוד הירושלמי – 16 שנה), וכאשר התייעץ עם אשתו אם להיענות בחיוב להצעה שניתנה לו להיות נשיא על ישראל, ענתה אשתו שאין לו שערות לבנות של זקנה, וראוי לדרשן להיות עם שערות לבנות ולהראות זקן. באותו יום שאמרה לו אשתו כך גדלו לו כשמונה עשרה שורות של שערות לבנות בדרך נס, וכשדרש באותו היום אמר: "הרי אני כבן שבעים שנה" – אני נראה כמו בן שבעים שנה, אף על פי שאני בן שמונה עשרה. מאוחר יותר החכמים התפייסו עם רבן גמליאל והוא הוחזר לתפקידו כנשיא, אך רבי אלעזר המשיך לשמש עמו כנשיא ברוטציה של שבוע אחד מכל שלושה (לפי חלק מהמקורות שבוע אחד מכל ארבעה). תחת הנהגתו, ועל פי גישתו החינוכית, סילקו את שומר פתח בית המדרש ופתחו את שערי בית המדרש כך שכל תלמיד שירצה לבוא, יוכל. בו ביום נוספו לבית המדרש ארבע מאות או שבע מאות ספסלים (מחלוקת) לתלמידים החדשים. בנוסף, באותו יום נשנתה כל מסכת עדיות.
תורתו.
רבי אלעזר בן עזריה נהג לפסוק הלכה לפי הפשט של התורה ועל כך מיוחסת לו האמירה "דיברה תורה כלשון בני אדם". כמו כן מיוחסות לו מספר אמירות ידועות העוסקות ביחס בין ההלכה לבין המוסר האנושי וערך חיי האדם: "סנהדרין ההורגת אחד בשבוע נקראת חבלנית; רבי אלעזר בן עזריה אומר: אחד לשבעים שנה", "פיקוח נפש שדוחה את השבת" ואחרות.
שלושה דברים היה רבי אלעזר בן עזריה מתיר וחכמים אוסרים: הוא התיר להוציא בשבת פרה לרשות הרבים ברצועה שבין קרניה, כיוון שהדבר נחשב ל"תכשיט" (בגד שלה לצרכה) ואינו משאוי (בניגוד לדעת חכמים שהרצועה נחשבת למשאוי), התיר לקרד את הבהמה במשרק עבה, למרות שהדבר עשוי לגרום לה לחבורה והוצאת דם כי הוא סובר כרבי שמעון שדבר שאינו מתכוין מותר, והתיר לשחוק את פלפלים בריחיים. ההלכה הראשונה אינה נפסקת להלכה, וכתוב אף כי הושחרו פניו של רבי אלעזר בן עזריה מתעניותיו על שפרת שכנתו יצאה ברצועה ולא מחה בה. אולם שתי ההלכות האחרות נפסקות להלכה.
עושרו.
אודות עושרו האגדי מסופר כי מעשר הבהמה שהפריש מבעלי החיים שבעדריו, הגיע לסכום של שלושה עשר אלף מדי שנה.
באחרית ימיו, גר כנראה, בציפורי שבגליל. מקום קבורתו זוהה בימי הביניים על ידי עולי רגל ליד המושב עלמה, לצד אביו רבי עזריה ועוד תנאים.
ג'ורג' טאון (איי קיימן)
ג'ורג' טאון (באנגלית: George Town), השוכנת באי גראנד קיימן, היא בירת הטריטוריה הבריטית איי קיימן שבאיי הודו המערבית. אוכלוסייתה מונה 30,600 תושבים, נכון לשנת 2006.
בעיר פועלים הפרלמנט המקומי, בית המשפט ומשרדי ממשלה.
כלכלת העיר וכלכלת האיים מבוססת על תעשיית הבנקאות והפיננסים, ובעיר למעלה מ-600 בנקים. מרביתם הם משרדים רשמיים בלבד והם אינם כוללים צוות רב מלבד צוות תפעולי מצומצם. העיר מהווה אתר עצירה לספינות טיולים ותיירות, ויש בה מעגן ומספר מרכזי קניות.
על אף מספר תושביה המועט יחסית, ג'ורג' טאון דורגה ב-2020 כעיר עולם בדרגה בטא מינוס.
בקרבת העיר נמצא שדה התעופה הבינלאומי אואן רוברטס.
טיין שאן
טְייֵן שָׁאן (סינית: 天山) ("ההרים השמימיים"), הוא רכס הרים במרכז אסיה, מצפון וממערב למדבר טַקְלַה מַקָאן באזור הגבול של קזחסטן, קירגיזסטן, אוזבקיסטן והמחוז האויגורי האוטונומי שינג'יאנג שבמערב סין. השם הנפוץ והנוכחי של הרכס הוא התאמה סינית לשמו האויגורי – "טנגרי טאג" ("הרי האל").
אורך הרכס כ-2,900 קילומטרים, בין חאמי בשינג'יאנג במזרח ועד מערב מדבר קיזילקום באוזבקיסטן, אחד משבעת רכסי ההרים הארוכים בעולם. רוחב הרכס נע בין 250 ל-350 קילומטרים, כשהרוחב המקסימלי כ-800 קילומטרים. הרכס מוקף משני צדדיו בשישה מדבריות, שהגדול בהם, טקלה מקאן, שוכן מדרום לרכס. את הרכס ניתן לחלק באופן גס לרכס טיין שאן המזרחי בסין ורכס טיין שאן המערבי בשלוש הארצות האחרות.
במיפוי המערבי הקצה המזרחי של טיין שאן נמצא מזרחית לאורומצ'י, והאזור ממזרח לעיר ידוע כבוגדה שאן על שם פסגת בוגדה הגבוהה. לעומת זאת, במיפוי הסיני, משושלת האן ועד לימינו, טיין שאן כולל גם את בוגדה שאן ורכס ברקול.
רכס טיין שאן הוא חלק מחגורת ההימאליה האורוגנית שנוצרה מהתנגשות הלוח ההודי והלוח האירו-אסיאתי בעידן הקנוזואיקון.
הפסגה הגבוהה ברכס טיין שאן היא "פיק פובדי" או "פיק פובדה" ("פסגת הניצחון"), הנמצאת ברום 7,439 מטר מעל פני הים והיא הנקודה הגבוהה ביותר בקירגיזסטן, הנמצאת על הגבול עם סין. הפסגה השנייה בגובהה של רכס טיין שאן היא "חאן טנגרי" ("אדון האל"), הנמצאת ברום של 7,010 מטר מעל פני הים ובגבול בין קזחסטן וקירגיזסטן. אלו שתי הפסגות הצפוניות ביותר בעולם בעלות רום של למעלה מ-7,000 מטר.