אחרי שרוקסן מכבה את הנרות על עוגת יום-ההולדת, סינתיה מתנהגת בעצבנות לא מוסברת. היא פולטת את העובדה שהורטנס היא בתה. כולם מבטלים את דבריה וטוענים שהיא שתתה יותר מידיה. אחרי שמתברר שזו האמת רוקסן מזועזעת ויוצאת מיד מן הבית. מוריס הולך בעקבותיה, ומוצא אותה בתחנת אוטובוס. הוא מנסה לשכנע אותה לחזור ולדבר עם אמה. כשהיא חוזרת, סינתיה מבקשת את סליחתה. היא מתחילה להסביר שנכנסה להריון כשהייתה בת 15, ושאביה שלח אותה ללדת ולמסור את התינוק. היא לא ציפתה מעולם שהבת תבוא לחפש אותה. אחר כך סינתיה מאשימה את מוניקה באנוכיות. מוריס מגלה שמוניקה אינה יכולה ללדת, ואז הוא מתפרץ ואומר שכל חייו הוא מנסה לגרום אושר לאנשים, והוא אינו יכול לסבול יותר את העובדה ששלוש הנשים שהוא אוהב יותר מכל "שונאות זו את זו". הורטנס רוצה ללכת אבל מוריס עוצר בעדה ואומר לה שהוא מעריץ את אומץ לבה, על נכונותה לגלות את העבר ולשאת בתוצאות. סינתיה מספרת לרוקסן שאביה היה סטודנט לרפואה אמריקאי שאותו פגשה בחופשה בבנידורם. יום אחד הוא פשוט קם נעלם.
אחרי זמן מה העניינים נרגעים. הורטנס מגיעה לבקר בבית של סינתיה ורוקסן. הורטנס מספרת שתמיד רצה אחות קטנה. ורוקסן אומרת שהיא תשמח להציג אותה כאחותה למחצה, למרות שיידרשו הסברים. שלוש הנשים יושבות בחצר הבית ושותות תה.
הפקה.
בעשיית הסרט בנושא אימוץ הושפע לי מאנשים קרובים אליו שהיה להם קשר לאימוץ. בראיון ציין לי שכבר שנים רבות הוא רוצה ליצור סרט בדיוני שבוחן את הקשיים שבאימוץ. הוא אומר גם שרצה להציג את הדור החדש של האנשים השחורים הצעירים המשתחררים מסטריאוטיפים של הגטו. אלו הם נקודות הפתיחה של הסרט שבו חוקרים שורשים וזהות.
רבים מהשחקנים העובדים בקביעות עם מייק לי השתתפו בסרט בהופעת קמע. רובם כלקוחות של מוריס המצטלמים אצלו בסטודיו. בין השחקנים מופיעים פיטר וייט בתפקיד אב בצילום משפחתי, גארי מקדונלד כמתאגרף. אליסון סטדמן בעלת כלב, ליז סמית' בעלת חתול, השחקנית הבריטית שילה קילי, פיל דייוויס גבר בחליפה, אנתוני או'דונל איש שאינו חש בנוח, רות' שין אישה צוחקת, והמוזיקאית מיה סוטריו בתפקיד אשה מאורסת.
חלקים מהסרט "סודות ושקרים" צולמו בווייטהאוס ויי בפרבר סאות'גייט שבלונדון. אמנם הקרדיט לכתיבת התסריט ניתן למייק לי, אבל רובו של הסרט בנוי מאלתורים. לי סיפר לכל אחד מהשחקנים על תפקידיהם, ונתן להם ליצור טקסט משלהם. הסצנה בה סינתיה מבינה שהיא אכן אמה של הורטנס צולמה בטייק אחד במשך קצת יותר משבע דקות. ברנדה בלתין לא ידעה מראש שהורטנס היא שחורה, מה שגרם לתגובה שלה בסצנה להראות אותנטית יותר.
קבלה.
עם יציאתו לאקרנים זכה הסרט לשבחים רבים. באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט דירוג חיובי מ-94% מהמבקרים, המבוסס על 36 סקירות בציון ממוצע של 8.7 מתוך 10. באתר Metacritic קיבל הסרט ציון של 91 מתוך 100 המבוסס על 27 סקירות.
הסרט נמצא במקום ה-40 ברשימת הסרטים הבריטיים הטובים ביותר של מכון הסרטים הבריטי (BFI).
סודות ושקרים
אלכסנדרו ג. גולסקו
אלכסנדרו ג. גולסקו (ברומנית: Alexandru G. Golescu; 1819 - 15 באוגוסט 1881) היה מהפכן ופוליטיקאי רומני, שכיהן כשר דתות, שר אוצר, ראש ממשלה, שר הפנים ושר החוץ. הוא נודע גם בשמות "ארפילה" (Arăpilă) ו"נגרו" (Negru) ואפילו נהגו לכתוב את שמו "Alexandru Golescu-Negru".
לאחר סיום לימודי תיכון בבוקרשט, נסיכות ולאכיה, המשיך ללימודי הנדסה בפריז, צרפת, שם הוסמך כמהנדס. ב-11 באוגוסט 1839 ייסד בפריז, יחד עם יון גיקה ודומיטרו ברטיאנו את "החברה למען השכלת העם הרומני". גולסקו שב לרומניה ב-1840 ומילא תפקידים בירוקרטיים שונים. ב-1843 השתתף, יחד עם אחרים, בהקמת החברה המהפכנית הסודית "האחווה" (Frăția). ב-1944 חזר ללימודים בצרפת, לימודי היסטוריה וכלכלה.
באפריל 1848 היה מעורב בהכנת מהפכת 1848 (ולאכיה) ועם הקמת הממשלה הזמנית נשלח כסוכן שלה לקונסטנטינופול תחילה ולאחר מכן לפריז, שם נשאר לאחר דיכוי המהפכה. הוא חזר לנסיכות ולאכיה בנובמבר 1856 וב-1857 נבחר לאספה המכוננת. גם תחת שלטונו של אלכסנדרו יואן קוזה היה ציר בפרלמנט של נסיכות מולדובה ושר הדתות בין 11 באוקטובר 1859 ובין 28 במאי 1860,
תחת שלטונו של קרול הראשון, מלך רומניה, מילא תפקידי שרים ואפילו ראש ממשלה. לאחר שנכשל בהעברת חוק מסוים, הגיש את התפטרותו, אך המלך הטיל עליו להקים את הממשלה החדשה. המגעים להקמת הממשלה לא עלו יפה, לכן החליט לעזוב.
זוהר בדשא
זוהר בדשא (באנגלית: Splendor in the Grass) הוא סרט רומנטי אמריקאי משנת 1961 עם תסריט מאת ויליאם אינג' בבימויו והפקתו של איליה קזאן.
הסרט מתאר את אהבתם הבלתי ממומשת של שני צעירים בעיירה בדרום-מזרח קנזס ב-1928. הם מאוהבים אבל אינם יכולים לעמוד בלחצם של הוריהם המתנגדים לקשר ביניהם על רקע של שמרנות מינית והבדלי מעמדות.
לוורן בייטי זו הייתה הופעת הבכורה בסרטים.
ויליאם אינג' מופיע בסרט בתפקיד קטן של כומר פרוטסטנטי. המחזה והסרט מבוססים על אנשים שהכיר בזמן שגדל בקנזס בשנות ה-20.
תקציר העלילה.
וילמה דין ("דיני") לומיס (נטלי ווד) ובאד סטמפר (וורן בייטי) הם זוג צעירים בבית ספר תיכון בעיירה בקנזס. דיני נתונה להשפעתה של אמה האוסרת עליה לקיים יחסי מין ללא נישואים. באד הוא בנו של אייס סטמפר (פאט הינגל). אביו היה חוואי שהתעשר כשנמצא נפט בשטח שלו. אחותו ג'יני (ברברה לודן) היא פלאפרית בעלת התנהגות מופקרת והאב התייאש ממנה ומטיל את כל תקוותו על באד. כאשר באד מבקש ממנו לשאת את דיני הוא משכנע אותו שקודם עליו ללמוד באוניברסיטת ייל ולהשיג תעודת בוגר ואם ברצונו לספק את צרכיו המיניים הוא ימצא לו בחורה "מסוג אחר".
דיני אומרת לבאד כי תחכה לו עד שיסיים את לימודיו בייל אך בהשפעתה של אמה היא ממשיכה להתנגד ליחסים מעל לחיבוקים ונשיקות. באד מוצא את סיפוקו עם חואניטה, "המתירנית" של הכיתה. הרכילות מתפשטת בכיתה ומגיעה לאזניה ובאמצע השיעור כאשר היא מתבקשת להקריא פואמה של ויליאם וורדסוורת', היא מתמוטטת. רופא מטפל בה וקובע שזו התמוטטות עצבים הדורשת מנוחה בבית. לאחר תקופת מנוחה בבית מציע לה חבר לכיתה, "טוטס" להילוות אליו לנשף הסיום של הלימודים. דיני מופיעה עם שיער קצוץ ושמלה אדומה ומושכת.
למסיבת הסיום מגיע גם באד עם קיי (סנדי דניס). דיני מבקשת מבאד לצאת החוצה, מושכת אותו לרכב ומתחילה לתנות איתו אהבה. הוא מופתע מההתנהגות הזאת של דיני, הודף אותה ואומר לה שהיא אשה ללא גאווה. דיני הנפגעת בורחת עם "טוטס" למפלים, שם הוא מתחיל לתנות אתה אהבה בכוח. דיני מבינה שעברה את הגבול המותר וברגע האחרון היא מצליחה להשתחרר ממנו, נכנסת לנהר ומנסה להתאבד בטביעה אך ניצלת על ידי אנשים שהיו בסביבה.
דיני נשלחת לבית חולים פסיכיאטרי שם היא מטופלת ומשתקמת במשך שנתיים וחצי. באד מזלזל בלימודיו בייל ומועמד להיזרק מהאוניברסיטה. אביו ומפציר בו לסיים את לימודיו. הוא לוקח אותו לניו יורק ומזמין לחדרו יצאנית. קריסת הבורסת ניו יורק מרוקנת את האב מנכסיו והוא מתאבד בקפיצה מחלון חדר המלון.
באד חוזר לחווה כפי שרצה תמיד. הוא נשוי לאנג'לינה, אותה הכיר בניו הייבן ולהם בן קטן. דיני מבקשת להפגש איתו לאחר השחרור מהאשפוז. שתי חברותיה מסיעות. היא נפגשת עם באד ורק אז נודע לה שיש לו משפחה. דיני נפגשת עם אשתו ובנו של באד. הפגישה קצרה, וכשחברותיה שואלות אותה אם היא עדיין אוהבת את באד, היא מחייכת ולא עונה וברקע שומעים את קולה כשהיא מצטטת קטע של פואמה של וורדסוורת' (משם נגזר שם הסרט):
...למרות שדבר לא יכול להחזיר את שעת הזוהר בדשא, את יפעת פרחיו
לא נתכנס אל היגון, אלא נמצא חוזק במה שנותר מאחור...
פרסים.
פרס אוסקר - 1962:
פרס גלובוס הזהב - 1962:
פרס באפט"א לקולנוע - 1963
מועמדות לשחקנית הטובה ביותר - נטלי ווד
פייפס
ארסטפלד
ארסטפלד (בגרמנית: Erstfeld) הוא כפר בקנטון אורי שבשווייץ.
היסטוריה.
הכפר מוזכר לראשונה במסמך משנת 1258 תחת השם Ourzcvelt. ב-1638 הוא נרשם בשם הלטיני Protocampis. ב-1831 הוא הוזכר בשם Hirschfelden.
שטחו של ארסטפלד הוא 59.2 קמ"ר. מתוכם 11.7% משמשים למטרות חקלאיות, 29.2% הם שטחים מיוערים, 2.8% הוא שטח בנוי ו56.2% הם שטחי נהרות קרחונים והרים. הכפר כולל את הכפר ארסטפלד עצמו, הבנוי במבנה ליניארי, ובתי חווה הפזורים לאורך העמק ועל מורדות ההרים. ארסטפלד שוכן על פתחה הצפוני של מנהרת בסיס הגוטהארד ותחנת הרכבת המקומית שוכנת על מסילת הרכבת העוברת דרכה. נכון לשנת 2014 מנתה אוכלוסיית ארסטפלד 3,786 תושבים.
ארסטפלד הוא מקום הולדתה של הפמיניסטית אמילי ליברהר שהייתה ממובילות המאבק למען זכות בחירה לנשים בשווייץ.
S/2003 J 4
S/2003 J 4 הוא ירח של כוכב הלכת צדק.
S/2003 J 4 התגלה בשנת 2003 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שבראשה עמד סקוט שפרד. לאחר גילוי קוטלג הירח השם S/2003 J 4.
קוטרו של S/2003 J 4 הוא 2 קילומטר ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.34 ק"מ לשנייה.
רדיוס מסלולו של S/2003 J 4 סביב צדק הוא 23,571,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 739.294 ימים.
S/2003 J 4 בעל בהירות של 23.
S/2003 J 4 בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.3003.
S/2003 J 4 משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, קבוצת ירחים זו קרויה על שמו של הירח פסיפאה, ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה, ספונדה.
רוזמרי קלוני