ב"יום החרם", ב-1 באפריל 1933, נאסר על מרצים יהודים להיכנס לאוניברסיטה. לודוויג ביברבך, שהיה אחר-כך הנאצי הנלהב ביותר בקהילה המתמטית הגרמנית והמתמטיקאי הבכיר במפלגה הנאצית, נשא דברים בזכות החרם, וציין כי הוא חש מעט חרטה בשל צערו של ידידו, ישי שור. מעט אחר-כך עבר בפרלמנט הגרמני חוק לפיטורי כל עובדי המדינה שאינם ממוצא ארי, למעט אלו שהחזיקו במשרתם לפני מלחמת העולם הראשונה. אף על פי ששור עמד בתנאי זה, ולמרות מחאתם של סטודנטים ועמיתים, ותמיכתו של ביברבך עצמו, הרצאותיו בוטלו והוא אולץ "לצאת לפנסיה". מאוחר יותר איפשרו לו לחזור לכמה מתפקידיו הקודמים, ובנובמבר 1933 הוא ישב כבוחן באוניברסיטה, לצדו של ביברבך, שהיה לבוש מדי קצין נאצי.
שור, שדיבר גרמנית שוטפת, ראה עצמו כגרמני יותר מאשר כיהודי. זוהי כנראה הסיבה לכך שדחה את ההצעות שהונחו בפניו, ב-1934, לעקור לארצות הברית או לבריטניה. זמן מה אחרי יום הולדתו השישים של שור, ב-1935, הוא סיפר למנחם שיפר, שעבד אתו, שהיחיד מכל המרצים שנשארו חברותיים כלפיו הוא צעיר בשם הלמוט גרונסקי, שהיה אז בשנות העשרים לחייו. על כך כתב שיפר: "שנים מספר אחרי המלחמה, כשסיפרתי לגרונסקי על הערתו של שור, הוא פרץ בבכי. 'אתה יודע מה עשיתי? שלחתי לו גלוית ברכה ליום הולדתו. הערצתי אותו כל-כך, והבעתי את הכבוד שחשתי לו באותו כרטיס. כמה בודד הוא היה, אם הוא זוכר דבר פעוט כל-כך'". באותה שנה סולק שור באופן סופי ממשרתו.
ב-29 במרץ 1938 הוסיף ביברבך בשולי מסמך של האקדמיה הפרוסית, שעליו חתם שור - "אני מופתע לגלות שיהודים עדיין חברים בוועדות האקדמיה". שבוע אחר-כך התפטר שור מכל חברויותיו בוועדות, ובסוף אותה שנה סולק מן האקדמיה.
בתחילת 1939 עזב את גרמניה בליווי מטפלת, מפאת בריאותו הרופפת, לברן שבשוויץ, שם התגוררה בתו. רעייתו הצטרפה אליו לאחר מספר ימים. לאחר מספר שבועות היגרו בני הזוג לארץ ישראל.
שנותיו האחרונות עברו עליו בתל אביב, בעוני משפיל, אחרי שמכר את ספרי המתמטיקה האהובים עבור דמי מחיה.
כמה חודשים לפני מותו מונה לחבר כבוד של המכון למתמטיקה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ישי שור נפטר מהתקף לב ביום הולדתו ה-66 ונטמן בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב. הותיר אחריו את רעייתו ושני ילדים.
רעייתו, רגינה, נפטרה ב-1965 ונטמנה לצידו..
עבודתו המדעית.
בעבודת הדוקטורט שלו, ב-1901, בנה שור אלגברה מדורגת שאבריה מתאימים להצגות הפולינומיות של formula_1. המרכיבים ההומוגניים של האלגברה הזו, formula_2, מתאימים להצגות ההומוגניות, ויש אידמפוטנט e כך ש-formula_3 היא אלגברת החבורה של החבורה הסימטרית. זהו קשר יסודי ומפתיע בין ההצגות של החבורה הסימטרית לבין ההצגות של החבורה הליניארית. לאחר סיום הדוקטורט שלו, בברלין, עסק שור בהצגות פרויקטיביות, והוכיח תוצאה קלה אך רבת חשיבות שנודעה בשם "הלמה של שור". הוא גם פיתח את כופל שור, שהוכר מאוחר יותר כהופעה הראשונה של חבורת הקוהומולוגיה השנייה במתמטיקה.
כתלמידו של פרובניוס, עסק שור בתורת ההצגות של חבורות, תחום שהוא תרם תרומה חשובה להקמתו. עסק גם בקומבינטוריקה ואף בפיזיקה תאורטית. עם התוצאות המתמטיות הידועות ביותר של שור, נמנות הלמה של שור (חוג האנדומורפיזמים של מודול פשוט הוא חוג עם חילוק), את גילויו של כופל שור בתורת החבורות, ואת המשפט שהוכיח באלגברה ליניארית (כל מטריצה מרוכבת שקולה אורתוגונלית למטריצה משולשית עליונה).
שור הנחה 26 תלמידים בעבודת הדוקטורט, כמעט כולם בברלין. בין הנודעים שבהם: ריכרד בראואר, היינץ פרופר, רוזה פלטסון, אברהרד הופף, וילהלם שפכט, ברנרד נאומן והלמוט וילנד.
הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית
הארגון הבין־לאומי לתעופה אזרחית (International Civil Aviation Organization – ICAO) הוא סוכנות של האומות המאוחדות המנסחת את העקרונות וההיבטים הטכניים של התעופה האזרחית הבין־לאומית ומעודדת תכנון ופיתוח של תעבורה אווירית בטוחה ומסודרת. מועצת ארגון התעופה האזרחית קובעת את הפרוטוקול לחקירת תאונות אוויריות, המיושם על ידי רשויות הבטיחות בארצות החתומות על האמנה לתעופה אזרחית בין־לאומית, הידועה בשם "אמנת שיקגו".
מטה הארגון יושב בעיר מונטריאול שבקנדה. ארגון התעופה האזרחית (ICAO) הוא ארגון שונה מארגון חברות התעופה יאט"א (International Air Transport Association – IATA), שמטהו ממוקם אף הוא במונטריאול, והוא ארגון מסחרי של חברות התעופה, להבדיל מארגון התעופה האזרחית. המזכיר הכללי של ארגון התעופה האזרחית הוא ריימונד בנג'מין (Raymond Benjamin) (מונה לכהונה שנייה בשנת 2012), ואילו נשיא מועצת הארגון הוא ד"ר אולומוייווה בנארד אליו (Dr. Olumuyiwa Benard Aliu; מכהן מאז 1 בינואר 2014).
בישראל פועלת רשות התעופה האזרחית המופקדת על הסדרת התעופה האזרחית במדינה ועל הקשר עם הארגון הבין־לאומי לתעופה אזרחית.
הקודים של ICAO.
ל-ICAO ול-IATA קודים נפרדים לציון שדות תעופה וחברות תעופה. שיטת הקוד של ICAO לשדות תעופה היא בת ארבע אותיות ואילו לחברות תעופה – בת שלוש אותיות. IATA מתכוונת בעתיד להחליף את שיטת הקידוד שלה לקוד הנהוג ב-ICAO.
ICAO אחראית גם לקביעת הקודים של סוגי המטוסים, קוד המכיל בדרך כלל שלוש או ארבע ספרות ואותיות. קודים אלה מופיעים בדרך כלל על תוכנית הנסיעה, או כרטיס הטיסה, שמקבל הנוסע. כך לדוגמה, על פי קוד זה מטוס מסוג בואינג 747 יסומן כ- B741, B742, B743 וכך הלאה, תלוי בגרסה המסוימת של המטוס.
ICAO אף קובעת את שמות הקריאה בקשר רדיו לחברות התעופה בעולם. שמות אלה מורכבים משלוש אותיות לזיהוי חברת התעופה בכתב וכן מילה או שתיים לזיהוי בדיבור. השמות בדרך כלל, אבל לא תמיד, דומים לשם חברת התעופה. כך למשל האותיות המזהות את מטוסי חברת התעופה האירית אייר לינגוס (Air Lingus) הם EIN ואילו שם הקריאה שלה הוא "שמרוק" (Shamrock), בעוד שהאותיות של חברת יפן איירליינס אינטרנשיונל (Japan Airlines International) הוא JAL ואילו שם מטוסיהם בקשר הוא "ג'פן אייר" (Japan Air). כך שטיסה של אייר לינגוס שמספרה 111 תכתב כ- "EIN111" ואילו בקשר המטוס יקרא: "שמרוק אחד-אחד-אחד" ("Shamrock One-One-One"), בעוד שטיסה בעלת מספור זהה של חברת יפן איירליינס, תכתב "JAL111" ובקשר "Japan Air One-One-One".
ICAO היא שקובעת את התקן למספרי הרישום של מטוסים ("מספרי זנב"), כולל הקוד של המדינה בה רשום המטוס.
"חוקי" ה-ICAO.
המהדורה השמינית של האמנה על תעופה אזרחית בין־לאומית אמנת שיקגו כוללת שינויים ותיקונים שהוכנסו לאמנה החל משנת 1948 ועד לשנת 2000. ארגון ה-ICAO מכנה מסמך זה בשם "החוק" (the statute), ומספורו הרשמי הוא ICAO Doc 7300/8.
לאמנה 19 נספחים, בסדר הבא:
תקני ה- ICAO.
ה-ICAO אף קובע תקנים להיבטים מסוימים של תעשיית התעופה האזרחית, כגון התקן ל"שיטת הטיפול במסרים אווירונאוטיים" (Aeronautical Message Handling System – AMHS)
חלוקת אזורי העולם ומשרדים אזוריים.
ל-ICAO חלוקה של עולם התעופה לשבעה אזורים, בכל אחד מהם הוא מקיים משרד אזורי.
איתם
אֵתָם הייתה, לפי המקרא, התחנה השנייה במסלולם של בני ישראל בדרכם מארץ מצרים לארץ כנען.
לפי התורה, המקום נמצא ב"קצה המדבר" - בגבול שבין מצרים ה"נושבת" לבין מדבר ארץ מצרים.
לשם איתם יש דמיון בשם המצרי ח'תֵם, שמשמעותו מצודה, מבצר - מקום מוגן ומבוצר.
יש מזהים את המקום בסֶרָפֵאוּם, הנמצאת צפונית לאגם המר שבאמצע הדרך בין אִסְמָאעִילִיָה לאָבּוּ סֻלְטָן.
שרדינג (מחוז)
שרדינג (בגרמנית: Bezirk Schärding) הוא מחוז בצפון אוסטריה עילית שבאוסטריה, באינפירטל, אחד מארבעת חלקיה של אוסטריה עילית. שכנותיה הן: בדרום המחוזות גריסקירכן וריד אים אינקרייס, במזרח מחוז רוהרבאך ובצפון בוואריה שבגרמניה. במחוז 29 עיירות ועיר אחת, העיר שרדינג שהיא בירתו.
המונח 5S מתאר מתודולוגיה מתחום הנדסת התעשייה, לשיפור תנאי העבודה בסביבת ייצור ובארגוני שירות. אסטרטגיית 5S היא אחת מאוסף השיטות ליישום ייצור רזה. השיטה מתמקדת בסדר וניקיון של סביבת העבודה, כחלק מפילוסופיה כוללת הטוענת שהללו מהווים מרכיב מהותי במצוינות, ומניעת בזבוז. לפי תפישת עולם זו, העברת האחריות לסביבת העבודה מהמפעל לעובד תורמת לתחושת השייכות שלו, ומגדילה את מעורבותו ולכן גם את המוטיבציה שלו (המכונה היא "של" המפעיל, והוא מכיר אותה טוב מכולם).
מקורה של השיטה ביפן, אולם היא חדרה לתעשיות גדולות (תעשיית הרכב למשל) בכל העולם. בהדרגה חודרת השיטה גם לסביבות עבודה חדשות, אשר אינן סביבות ייצור (משרדים וכו'). נראה שאחד הגורמים המשמעותיים בהגדלת הפופולריות של השיטה, קשור במהפך שחל בעקבות תהליכי גלובליזציה. השוק האירופאי למשל, מעמיד תקנים של סדר, איכות וניקיון, ועבודה על פי שיטת 5S מאפשרת לעמוד בהם לאורך זמן.
דרך אחת לממש 5S בארגון, היא בעזרת מבדק תקופתי הנותן ציונים לכל מכונה או אדם (כך גם מיישמים את עקרון השיפור המתמיד). המבדק והציונים ניתנים בהתאם לחמש קטגוריות. מקור השמות של חמש הקטגוריות הוא בשפה היפנית.
כללי.
המושג 5S עצמו, מייצג חמש מילים ביפנית המתארות ניקיון על פי תקן, כולן מתחילות באות S:
דוגמה לאופן ביצוע 5S.
לכל קו או מכונה המועמדת לביקורת 5S, עורכים מבדק, על פי רוב אחת לחודש, כאשר התאריך ידוע מראש. במהלך המבדק מוענקים לתחומים השונים ציונים, כאשר בדרך כלל בכל נושא ישנם תתי-נושאים להתייחסות, לדוגמה: