הטמוזולומיד פועל באמצעות אלקילציה/מתילציה של ה-DNA, אשר לרוב מתרחשת במיקום N-7 או במיקום O-6 של שאריות הגואנין. מתילציה זו גורמת נזקים ל-DNA בתאים הסרטניים, ובסופו של דבר למותם. עם זאת ישנם תאים סרטניים המסוגלים לתקן נזק זה, דבר המפחית את היעילות הטיפולית של הטמוזולומיד. תאים אלה המסוגלים להתמודד עם הטמוזולומיד מכילים חלבון AGT (O6-alkylguanine DNA alkyltransferase) המצוי בגן MGMT בבני אדם. בחלק מהגידולים, השתקה אפיגנטית של ה-MGMT מונעת סינתזה של אנזים זה, וכתוצאה מכך גידולים אלה הם יותר רגישים לטמוזולומיד. מאידך נוכחות של חלבון AGT בגידול, משמעה שהגידול לא ייפגע על ידי הטמוזולומיד, ולתרופה תועלת מועטה לחולה. על מנת לבדוק את יעילותו, מבוצעת בדיקת MGMT (O-6-methylguanine-DNA methyltransferase) לחולה, בטרם תחילת הטיפול.
היסטוריה.
הטמוזולומיד פותח על ידי מלקום סטיבנס באוניברסיטת אסטון שבברמינגהאם.
הטמוזולומיד נמכר בארצות הברית החל מאוגוסט 1999, ובמדינות אחרות מאז ראשית שנות ה-2000.
מחקרים בדבר שילובים.
מחקרים וניסויים קליניים בודקים שילובים המגבירים אל היעילות של הטמוזולומיד.
ניסויים קליניים הראו כי תוספת של כלורוקין משפרת את יעילות הטמוזולומיד בטיפול בגליומה.
כמו כן, ניסויי מעבדה מראים שטמוזולומיד פועל ביעילות רבה יותר כנגד תאי מוח סרטניים בשילוב עם EGCG המצוי בתה ירוק (ואולם טרם בוצעו מחקרים המוכיחים השפעה זו בחולי סרטן).
במחקרים אחרים בודקים את שינוי המולקולה של הטמוזולומיד על מנת ליצור תרופה יעילה יותר לטיפול בסוגי סרטן. המחקרים במולקולות שונות אלה הראו יעילות בעת ניסויים בבעלי חיים לטיפול בגליומה, מלנומה וסרטן שד, אולם טרם הסתיימו ניסויים בבני אדם בעניין זה, נכון לשנת 2016.
תחרות שמונה האומות
תחרות שמונה האומות היא תחרות שחייה בינלאומית שהתקיימה אחת לשנה בהשתתפות שמונה מדינות מאירופה (דרג ב'). התחרות נערכה בכל שנה במדינה אחרת ובמחזוריות קבועה. בכל משחה שחו שחיינית או שחיין אחד בלבד מכל מדינה, ובכל פעם המדינה מקבלת מסלול אחר למשחה, מתוך 8 המסלולים בבריכת השחייה, בסבב.
הצטרפותה של ישראל למפעל זה בשנת 1969 הייתה חשובה להתפתחות ענף השחייה בישראל, הן מבחינה מקצועית והן מבחינה פוליטית, בעיקר בשנות ה-70 וה-80. מבחינה מקצועית, הייתה התחרות ברמה גבוהה הרבה יותר מאותן תחרויות בינלאומיות בהן היא השתתפה כשמדובר במשלחת של נבחרת ישראל מלאה ובשנת 1975 ישראל אף הורחקה מהשתתפות בתחרויות באסיה. תחרות זו שימשה מקפצה להשתלבות מלאה בתחרויות באירופה וקבלת הזכות להשתתף באליפות אירופה בשחייה בשנת 1991.
אמיר גניאל היה השחיין הישראלי המעוטר ביותר בתחרות זו, לאחר שזכה ב-12 מדליות, מהן 8 אישיות, 6 זהב (4 אישיות), 2 כסף (1 אישית), ו-4 ארד (3 אישיות).
המדינות המשתתפות בתחרות.
בשנות ה-60 השתתפה
בשנות ה-70 השתתפה
בשנות ה-80 פרשה החזקה
היסטוריה.
לראשונה נערכה התחרות בשנת 1961 בלה-לובר בבלגיה בהשתתפות בלגיה, ספרד ושווייץ. בשנים 1962 ו-1963 נערכה התחרות בברצלונה, ספרד אליהן הצטרפו פורטוגל וווילס. בשנת 1964 הצטרפה למסגרת נורווגיה בתחרות שנערכה בלוזאן, שווייץ. בשנת 1966 נערכה התחרות באוסלו, נורווגיה לראשונה בהרכב מלא של 6 מדינות. בשנת 1969 בתחרות שנערכה בקארדיף, ספרד לא השתתפה פורטוגל ובמקומה הצטרפו לראשונה ישראל וסקוטלנד. ישראל סיימה במקום רביעי מתוך 6 מדינות.
לראשונה, נערכה בשנת 1971 התחרות בישראל, בבריכת גלי גיל ברמת גן, בהשתתפות 7 מדינות. ישראל סיימה במקום שישי.
בשנת 1972 ביקשה פורטוגל לשוב למסגרת אך זו הייתה מלאה בשמונה מדינות, איסלנד הצטרפה וכל אדני הזינוק בבריכת השחייה (8) היו כבר תפוסים. בשנת 1978 נערכה התחרות בפעם השנייה בישראל, בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב. ישראל דורגה במקום חמישי כללי ובמקום ראשון מבין הגברים לראשונה בתולדותיה.
בשנת 1980 נערכה התחרות בעיר אדינברו בסקוטלנד. נבחרת ישראל כללה שבע שחייניות ושלושה שחיינים. אל התחרויות הצטרפו גם ארבעה שחיינים ישראלים שהתאמנו באותה עת בארצות הברית.
בשנת 1986 נערכה התחרות בתל אביב, בפעם השלישית.
בשנת 1992 השתתפו לראשונה שני שחיינים ושתי שחייניות בכל משחה.
נבחרת ישראל.
התחרות נערכה בקארדיף, ויילס ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 102 נקודות. 2. ויילס - 95, 3. שווייץ - 81, 4. ישראל -75, 5. בלגיה - 72, 6. סקוטלנד - 35.
התחרות נערכה באנטוורפן, בלגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 114 נקודות. 2. ויילס - 110, 3. ספרד - 100, 4. סקוטלנד -93, 5. שווייץ - 89, 6. בלגיה - 78, 7. ישראל 45.
התחרות נערכה ברמת גן, ישראל ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 114 נקודות. 2. סקוטלנד - 113, 3. שווייץ - 96, 4. נורווגיה -91, 5. ויילס - 86, 6. ישראל - 56, 7. בלגיה - 53.
התחרות נערכה באדינבורו, סקוטלנד ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 143 נקודות. 2. סקוטלנד - 137, 3. נורווגיה - 120, 4. שווייץ -117, 5. ויילס - 106, 6. בלגיה - 67, 7. ישראל - 53, 8. איסלנד - 43
התחרות נערכה בסיון, שווייץ ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות עם 143 נקודות. 2. נורווגיה - 128, 3. ספרד - 121, 4. שווייץ -111, 5. בלגיה - 93, 6. ויילס - 66, 7. איסלנד - 65, 8. ישראל - 45
התחרות נערכה באוסלו, נורווגיה ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות עם 164 נקודות. 2. נורווגיה - 151, 3. בלגיה - 105, 4. ספרד -100, 5. שווייץ - 83, 6. ויילס - 79, 7. ישראל - 53, 8. איסלנד - 31
התחרות נערכה בפאלמה דה מיורקה, ספרד ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 151 נקודות. 2. סקוטלנד - 150, 3. ספרד - 110, 4. בלגיה - 109, 5. שווייץ - 86, 6. ויילס - 74, 7. ישראל - 69, 8. איסלנד - 28
התחרות נערכה בקארדיף, ויילס ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 217 נקודות. 2. סקוטלנד - 158, 3. ספרד - 153, 4. בלגיה - 151, 5. ויילס - 148, 6. שווייץ - 138, 7. ישראל - 88, 8. איסלנד - 57
התחרות נערכה ברייקיאוויק, איסלנד ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 220 נקודות. 2. סקוטלנד - 187, 3. ספרד - 182, 4. ויילס - 135, 5. שווייץ - 130, 6. בלגיה - 128, 7. ישראל - 67, 8. איסלנד - 59
התחרות נערכה בתל אביב, ישראל ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 207 נקודות. 2. ספרד - 193, 3. בלגיה - 164, 4. שווייץ - 142, 5. ישראל - 130, 6. ויילס - 119, 7. סקוטלנד - 94, 8. איסלנד - 61
נבחרת ישראל - גברים, דורגה במקום ראשון עם 105 נק', לפני ספרד 100 נק'.
התחרות נערכה במול, בלגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 260 נקודות. 2. ספרד - 185, 3. סקוטלנד - 169, 4. ויילס - 167, 5. בלגיה - 159, 6. ישראל - 139, 7. שווייץ - 126, 8. איסלנד - 51
נבחרת ישראל - גברים, דורגה במקום שלישי עם 104 נק', אחרי נורווגיה 134 נק' וויילס 105 נק'.
התחרות נערכה באדינבורו, סקוטלנד ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 235 נקודות. 2. ספרד - 201.5, 3. סקוטלנד -, 4. ויילס -, 5. שווייץ-, 6. בלגיה -, 7. אירלנד - 126, 8. ישראל - 91
התחרות נערכה בקיאסו, שווייץ ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 221.5 נקודות. 2. נורווגיה -, 3. שווייץ -, 4. -, 5. -, 6. -, 7. פינלנד - 123, 8. ישראל - 75
התחרות נערכה באוסלו, נורווגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 221 נקודות. 2. ספרד - 220 3. סקוטלנד - 191 4. שווייץ - 167 5. בלגיה, וויילס - 128 7. פינלנד - 123 8. ישראל - 90
התחרות נערכה בטנריפה, ספרד ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 217 נקודות. 2. -, 3. -, 4. -, 5. ישראל - 118.5 , 6. בלגיה -, 7. ויילס -, 8. פינלנד -
התחרות נערכה בקארדיף, ויילס ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות, 2. ספרד -, 3. שווייץ -, 4. נורווגיה -, 5. פינלנד -, 6. ישראל - , 7. ויילס -, 8. בלגיה - .
התחרות נערכה בהלסינקי, פינלנד ().
השתתפו 7 מדינות, ספרד ויתרה על השתתפותה.
סקוטלנד () זכתה בתחרות, 2. שווייץ -, 3. בלגיה -, 4. נורווגיה -, 5. פינלנד -, 6. ויילס -, 7. ישראל - .
התחרות נערכה בתל אביב, ישראל ().
התחרות נערכה באנטוורפן, בלגיה ().
התחרות נערכה באדינבורו, סקוטלנד ().
שווייץ () זכתה בתחרות לפני סקוטלנד בפער של חצי נקודה.
ישראל סיימה במקום שביעי (בנים - 5, בנות - 8).
התחרות נערכה בקיאסו, שווייץ ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות.
ישראל סיימה במקום שמיני (בנים - 8, בנות - 8).
התחרות נערכה באוסלו, נורווגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות לאחר שזכתה ב-13 משחים מתוך 20 וצברה 282 נקודות. 2. בלגיה - 226, 3. סקוטלנד - 204, 4. שווייץ -172, 5. אירלנד - 147, 6. ויילס - 145, 7. פינלנד - 135, 8. ישראל - 102 נקודות (בנים - 36 נקודות מקום 8, בנות - 66 נקודות, מקום 7).
הוצאת ספרים א. י. שטיבל
טמודל
טמוקד
טמודר
הוצאת א&quot;י שטיבל
נפתלי מלומד
נפתלי מלומד (לֶרמן) (נכתב לעיתים קרובות בכתיב חסר: נ' מְלֻמָּד) (תרס"ו, 1906 – ל' בניסן תשל"ד, אפריל 1974) היה מורה ישראלי, מחבר ספרי לימוד לכיתות בית הספר היסודי.
ביוגרפיה.
נפתלי בן שרה וישעיהו לרמן נולד בשנת 1906. סיים את לימודיו בבית המדרש למורים מזרחי בירושלים, ולאחר מכן החל ללמד בתל אביב. במשך עשרות שנים
חיבר וערך ספרים על אודות החגים, ספרי לימוד קריאה וכתיבה ומקראות ראשית קריאה , תחילה בהוצאת א"י שטיבל ואחר-כך בהוצאת יבנה. מאמצע שנות ה-40 (תש"ו) ועד אמצע שנות ה-50 (תשט"ו) ערך ביחד עם שכנו, סופר ומשורר הילדים לוין קיפניס (שחתם בשם בשם העט "ל' אביטל") שנתון לילדים בשם "קשת" – מעין מקראה שסודרה על פי חודשי השנה, שלוותה בציוריהן של לאה גרונדיג ואיזה הרשקוביץ והופיע בהוצאת מסדה. ארגן השתלמויות בארגון המורים הדתיים.