מספר בדיקות הצלבה של שיטת פחמן 14 עם שיטות תיארוך אחרות נתנו תוצאות עקביות, וכתוצאה מכך הוסקה המסקנה כי שיעור היצירה של פחמן 14 הוא קבוע, בקירוב. אולם, התפרצויות מקומיות של הרי געש או אירועים אחרים שמפיקים כמויות גדולות של פחמן דו-חמצני יכולים לגרום לירידת הריכוזים המקומיים של פחמן-14 ולתת תאריכים לא מדויקים. השחרור של פחמן-14 לביוספירה כתוצאה מתיעוש שינה גם כן את השיעור היחסי של פחמן-14 במספר אחוזים. גורם נוסף שגרם לעלייה בכמות הפחמן 14 הוא הניסויים הגרעיניים האטמוספיריים שבוצעו במהלך שנות ה-60 המוקדמות. כמו כן, גידול בשטף של רוח השמש או השדה המגנטי של כדור הארץ מעל הערך הקבוע יורידו את כמות הפחמן-14 שנוצרת באטמוספירת כדור הארץ. השפעות אלו מתוקנות על ידי כיול של סקלת התיארוך הרדיו-פחמני.
עוד שיטת תיארוך קצרת טווח מבוססת על התפרקות של אורניום-238 לתוריום-230, חומר עם זמן מחצית חיים של 80,000 שנים. התהליך מלווה על ידי תהליך מקביל, שבו אורניום-235 מתפרק לפרוטקטיניום-231, שלו יש זמן מחצית חיים של 34,300 שנים.
בעוד שאורניום נמס במים, תוריום ופרוטקטיניום אינם נמסים, וכך הם שוקעים באופן בררני בתחתית האוקיינוס, משם נמדדים היחסים שלהם. לשיטה זו יש טווח של כמה מאות אלפי שנים.
מקורות טבעיים של קרינה מהסביבה מחדירות אלקטרונים אל (לדוגמה) חתיכה של כלי חרס, ואלקטרונים אלה מצטברים בפגמים במבנה הגבישי של החומר. חימום של החפץ ישחרר את האלקטרונים הלכודים ויגרום להארה. כשהדגימה מחוממת, בטמפרטורה מסוימת היא תזהר מפליטת האלקטרונים המשתחררים מהפגמים, וניתן לעשות שימוש בהארה זו על מנת להעריך עד גיל הדגימה עד לגבול של 15 אחוזים בקירוב מגילה האמיתי. הגיל של הסלע "מתאפס" כשפעילות געשית ממיסה אותו מחדש והגיל של חתיכת החרס מתאפס על ידי החום של התנור. טמפרטורות טיפוסיות הגבוהות מ-400 מעלות צלזיוס יאפסו את השעון. שיטה זו מכונה הארה חומנית ().
שיטת תיארוך עקבות ביקוע גרעיני כוללת בדיקה של פיסת חומר ממורקת על מנת לקבוע את צפיפות סימני "העקבות" שנותרו בו על ידי ביקוע ספונטני של אורניום-238 שהוא האיזוטופ הנדיר של אורניום. תכולת האורניום של דגימה חייבת להיות ידועה, אבל זה ניתן לקביעה על ידי הנחת סרט צילום מעל חתיכת החומר הממורקת, והפצצתו בנייטרונים איטיים. תהליך זה גורם להשראה של ביקוע אורניום-235, בניגוד לביקוע ספונטני המתרחש באורניום-238. עקבות הביקוע הנוצרות על ידי תהליך זה מתועדות בסרט הצילום. ניתן לחשב את תכולת האורניום של חומר ממספר העקבות ומזרם הנייטרונים.
לשיטה זו יש יישומים על טווח רחב של גילאים גאולוגיים. עבור תאריכים של עד מספר מיליוני שנים עושים שימוש טוב בנציצים, טקטיטים (שברי זכוכית שנוצרו מהתפרצויות געשיות) ומטאוריטים. חומרים ישנים יותר יכולים להיות מתוארכים על ידי שימוש בזירקון, אפטיט, טיטניט, אפידוט וגארנט שלהם יש שיעור משתנה של תכולת אורניום. בגלל שעקבות ההתפרקות מתוקנות על ידי טמפרטורות הגבוהות מ-200 מעלות צלזיוס, לשיטה יש מגבלות כמו שיש לה יתרונות. לשיטה זו יש מספר יישומים פוטנציאליים שבאמצעותם ניתן לתת פירוט של ההיסטוריה התרמית של המרבץ.
כמויות גדולות של כלור-36 (שהוא נדיר מאוד) נוצרו על ידי הקרנה של מי ים במהלך הפיצוצים האטמוספיריים של מתקנים גרעיניים בין השנים 1952 ו-1958. זמן השהייה של כלור-36 באטמוספירה הוא שבוע אחד בקירוב. באופן זה, כסמן מאורע במים משנות ה-50 בקרקע ובמי תהום, כלור-36 יעיל עבור תיארוך דגימות מים בנות פחות מ-50 שנה. עושים שימוש בכלור-36 גם בתחומים אחרים של מדע הגאולוגיה, כולל תיארוך קרח ומשקעים.
תיארוך עם נוקלידים רדיואקטיביים קצרי ימים שאינם קיימים יותר.
בתקופה שלאחר היווצרות מערכת השמש היו בה מספר נוקלידים רדיואקטיביים קצרי ימים כגון 26Al, 60Fe, 53Mn ו-129I, שקודם לכן בערפילית השמש. הנוקלידים הרדיואקטיביים האלה – שייתכן ונוצרו על ידי פיצוץ של סופרנובה – לא קיימים היום אולם ניתן לאתר את תוצרי הדעיכה שלהם בחומרים הקיימים מאז ראשית קיומה של מערכת השמש, כגון מטאוריטים. באמצעות מדידת תוצרי הדעיכה של נוקליד רדיואקטיבי שאיננו קיים עם ספקטרומטר מסות ושימוש בתרשימים איזוכרוניים, ניתן לקבוע זמנים יחסיים בין מאורעות שונים בהיסטוריה המוקדמת של מערכת השמש. ניתן לכייל שיטות תיארוך המבוססות על נוקלידים רדיואקטיביים שאינם קיימים עם שיטת אורניום-עופרת על מנת לתת טווח מדויק.
אופרה מיני
אופרה מיני הוא דפדפן מבוסס J2ME לטלפונים ניידים. הדפדפן נתמך על ידי רוב הטלפונים התומכים ב-JavaMidlets. הדפדפן זמין בשתי גרסאות, גרסה בסיסית לטלפונים בעלי זיכרון מטמון קטן וגרסה מתקדמת לטלפונים בעלי זיכרון מטמון גדול. דגמים אלו ידועים גם בתור MIDP1 ו-MIDP2.
מאפיינים.
שלא כמו דפדפן רגיל, אופרה מיני מקבל את דפי ה-HTML לאחר שהם עוברים קידוד מחדש בשרת ייעודי של חברת אופרה. השרת משכתב את רוחבם של דפי האינטרנט על מנת שיתאימו למסכים קטנים בעזרת אלגוריתם תרגום מיוחד. התוכן מועבר לטלפון בשפה ייעודית בשם OBML (Opera Binary Markup Language), שבהיותה בינארית ולא טקסטואלית, מתאפיינת ביעילות העברת נתונים גבוהה ומתאימה ליכולת העברת הנתונים האיטית יחסית של התקשורת הסלולרית.
אופרה מיני היא תוכנה בעלת ממשק משתמש פשוט וכוללת רק אפשרויות חיוניות. סימניות, שדה חיפוש, רשימת היסטוריה וכפתורי קדימה ואחורה. בהתאם לבחירת המשתמש, ניתן להקטין את הפרדת התמונות המועברות לדפדפן ובהתאם להקטין את נפח הנתונים המועבר, או למנוע לחלוטין את הצגתן ובכך לחסוך אף יותר תעבורת נתונים.
היסטוריה.
אופרה מיני יצא לראשונה בנורווגיה בשיתוף עם חברת TV 2 ב-10 באוגוסט 2005. ב-20 באוקטובר אותה שנה הוציאו לשוק גרסת בטא לקהל במדינות סקנדינביה. אחרי תקופת הפצה קצרה במספר מדינות באירופה, הדפדפן יצא בגרסת הפצה עולמית ב-25 בינואר 2006. גרסאות מאוחרות יותר הוסיפו לגרסה המתקדמת תכונות כמו הורדת קבצים לזיכרון המכשיר הנייד, אפשרות לשינוי המראה, שדה חיפוש נוסף לשימוש במנועי חיפוש נוספים, גלישה מאובטחת, אפשרות קבלת שדות RSS, העלאת תמונות, ואפשרות מיון תוכן והצגה נוחה (קיפול רשימות, כלומר צמצום הצגת רשימה ארוכה של לינקים, דבר שמצוי בסרגלי ניווט וכדומה, לשורה אחת בלבד, עם האפשרות לפרוס את הרשימה כדי להשתמש בלינק ספציפי).
ב-8 בינואר 2007 הכריזו חברת Opera Software ויאהו! על שיתוף פעולה, שבעקבותיו כל הגרסאות החדשות של אופרה מיני יגיעו עם חיפוש של יאהו! מותקן כברירת מחדל באתר הבית המובנה. ברירת המחדל הקודמת הייתה מנוע החיפוש גוגל.
מהדפדפן נעדרות תכונות הנפוצות בדפדפנים אחרים, בשל מגבלות טכנולוגיות. אין אפשרות לשמור דפים לגלישה לא מקוונת, לפתוח באופן מקומי דפי HTML או תמונות, להציג דפים הכוללים קוד AJAX ומכיל תמיכה מוגבלת מאוד בשליטה במאפייני הדף על ידי קוד CSS.
אופרה מיני 4.
ב-19 ביוני 2007 הושקה גרסת בטא של אופרה מיני 4 וכינויה "מֵמַד" (אנגלית: Dimension). גרסת הבטא כוללת את אפשרות להצגת דפי אינטרנט באופן דומה לאופן הצגתם בדפדפן רגיל, על ידי פונקציית הזום ופונקציית המראה הכללי. באפשרות "מראה כללי" המשתמש יכול לעשות זום החוצה בדפי אינטרנט מסוימים, ואז לעשות זום פנימה לתוך חלק כלשהו מדף האינטרנט ולראות את אותו הקטע במצב חלק על כל המסך. פונקציה זו דומה לפונקציה בדפדפן אופרה מבוסס ממשק נינטנדו. ב-7 בנובמבר 2007 הושקה גרסה סופית של אופרה מיני 4.
גרסת הדפדפן למכשירים ניידים שלה אופרה מיני 4 כוללת פונקציית "עכבר וירטואלי" שמקלה בהרבה את הגלישה במכשירים ניידים, כמו כן היא כוללת סינכרון למשתמשים הרשומים באתר אופרה ופונקציית חיוג מהיר הקיימת בדפדפן לשולחן העבודה. הדפדפן גם מאפשר מבט מלא על דף האינטרנט שלא כמו בדפדפנים תומכי מכשירים ניידים אחרים. דפדפן אופרה למכשירים ניידים זמין להורדה חינם.
אופרה מיני 4.1.
אופרה 4.1 גרסת בטא יצאה במרץ 2008 החידושים העיקריים שנוספו מהגרסה האחרונה הם:
אופרה מיני 5.
אופרה גרסה 5 הוכרזה בספטמבר 2009. הגרסה מאופיינת בחידושים רבים, והם:
אופרה מיני 6.
אופרה גרסה 6 שוחררה במרץ 2011 ל-אנדרואיד, בלקברי, iOS, סימביאן וגם גרסת J2ME, החידושים המשמעותיים הם:
שותפים בהפצה.
החברות והפורטלים האינטרנטיים הבאים שותפים בהפצת התוכנה
Opera mini
א' באדר א'
א' באדר ב'
ב' באדר א'
ב' באדר ב'
ג' באדר א'
ג' באדר ב'
ד' באדר א'
ד' באדר ב'
ה' באדר א'
ה' באדר ב'
ו' באדר א'
ו' באדר ב'
ז' באדר א'
ז' באדר ב'
ח' באדר א'
ח' באדר ב'
ע'וורלי
ט' באדר א'
י' באדר א'
ט' באדר ב'
י' באדר ב'
י&quot;א באדר א'
י&quot;א באדר ב'
י&quot;ב באדר א'
י&quot;ב באדר ב'
י&quot;ג באדר א'
י&quot;ג באדר ב'
י&quot;ד באדר ב'
ט&quot;ז באדר א'
ט&quot;ז באדר ב'
ט&quot;ו באדר ב'
י&quot;ז באדר א'
י&quot;ז באדר ב'
י&quot;ח באדר א'
י&quot;ח באדר ב'
י&quot;ט באדר א'
י&quot;ט באדר ב'
כ' באדר א'
כ' באדר ב'
כ&quot;א באדר א'
כ&quot;א באדר ב'
כ&quot;ב באדר א'
כ&quot;ב באדר ב'
כ&quot;ג באדר א'
כ&quot;ג באדר ב'
כ&quot;ד באדר א'
כ&quot;ד באדר ב'
כ&quot;ה באדר א'
כ&quot;ה באדר ב'
כ&quot;ו באדר א'
כ&quot;ו באדר ב'
כ&quot;ז באדר א'
כ&quot;ז באדר ב'
כ&quot;ח באדר א'
כ&quot;ח באדר ב'
כ&quot;ט באדר א'
כ&quot;ט באדר ב'
המפלגה הגאורגית הסוציאל-דמוקרטית (מנשביקית)