המדרשה למינהל נוסדה בתל אביב בשנת 1962 על ידי הסתדרות הפקידים ועסקה בהכשרה מקצועית בתחומי המינהל. בשנת 1978 קיבלה המדרשה אישור מהמועצה להשכלה גבוהה לקיים לימודים אקדמיים והייתה למוסד האקדמי הפרטי (אשר אינו מקבל תקציבים מהמדינה) הראשון בישראל. בשנות ה-70 שינתה המדרשה את שמה לשם המכללה למינהל.
בשנת 1992 נפרד המסלול האקדמי מן המסלול הלא אקדמי שממשיך לפעול כגוף נפרד תחת השם "המכללה למינהל", בעוד שהמסלול האקדמי פועל בנפרד מאז שינה את שמו לשם המסלול האקדמי המכללה למינהל.
המסלול האקדמי הוא המכללה הגדולה ביותר בישראל. פעילותו בקמפוס בראשון לציון החלה בשנת הלימודים תשנ"ו (1995–1996). קריית המסלול האקדמי משתרעת על שטח של כ-130 דונם שהוקצה על ידי העירייה. בקריה נמצאים בניין בתי הספר למינהל עסקים וכלכלה, בניין בית הספר למדעי ההתנהגות ובית הספר למשפטים, בניין בית הספר לעיצוב וחדשנות, בניין בתי הספר לתקשורת ומדעי המחשב, בניין הספרייה, אודיטוריום ומבנים נוספים. בשנת 2013 נפתח בבני ברק הקמפוס החרדי של המכללה למינהל.
המסלול האקדמי המכללה למינהל אינו מקבל סיוע ישיר ממערכת התקצוב הממשלתית. תקציב המסלול מבוסס בעיקר על שכר הלימוד ועל תרומות מישראל ומחו"ל.
בדצמבר 2011 אושר למכללה להעניק לאנשי סגל תואר פרופסור. המועצה להשכלה גבוהה סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו תואר פרופסור.
בתפקיד נשיא המכללה כיהנו: פרופ' זאב נוימן 2006–2014, פרופ' אשר טישלר 2014–2017, פרופ' אורן קפלן כיהן בין 2017 ל-2019 והיה הנשיא הראשון שצמח במכללה. הוא התפטר על רקע סכסוך עם חבר הנאמנים ביולי 2019.
בספטמבר 2019 נבחר יורם רבין, פרופסור למשפטים במכללה שכיהן כדיקן הפקולטה וכיועץ המשפטי של משרד מבקר המדינה לנשיא.
בתפקיד מנכ"ל המכללה כיהנו: ד"ר אלי בן אליעזר 2003-2008, רו"ח רוני דיוה 2009-2011, רו"ח רפי צרפתי 2012-2015, רני יעקבי 2015-2017, רפי גמיש 2017-2022
מנכ"ל המכללה החל מאפריל 2022 מר בני אלון, לשעבר מנכ"ל המכללה האקדמית תל אביב-יפו.
יחידות אקדמיות.
בית הספר למשפטים ע"ש חיים שטריקס.
בית הספר למשפטים ע"ש חיים שטריקס הוקם על ידי פרופ' דניאל פרידמן, בשנת 1990. בבית הספר לומדים כ-1,100 סטודנטים בשמונה מסלולי התמחות: משפט אזרחי ומסחרי, משפט פלילי, משפט בינלאומי, משפט והי-טק, משפט ציבורי וזכויות אדם, יישוב סכסוכים, משפט ותרבות וכן משפט, מגדר ודיני משפחה.
לבית הספר למשפטים ע"ש חיים שטריקס שיתוף פעולה עם אוניברסיטאות מהמובילות בעולם; בין היתר: אוניברסיטת אוקספורד באנגליה ואוניברסיטת פורדהם בניו יורק
בית הספר עורך את כתב העת המשפטי "הפרקליט" שהוא כתב העת המשפטי הוותיק בישראל (יצא לראשונה בשנת 1943 על ידי לשכת עורכי הדין).
מכוני מחקר:
בית הספר למינהל עסקים.
בית הספר למנהל עסקים הוקם בשנת 1978 והוא כיום הגדול בישראל בו לומדים מעל 4,000 סטודנטים מתוכם כ-1,500 סטודנטים לתואר שני.
תארים והתמחויות.
בין ההתמחויות לתואר שני במינהל עסקים:
מרכזי פעילות ומחקר בבית הספר למנהל עסקים.
מרכז היזמות: מפעיל מגוון פעילויות בתחום היזמות ובראשם חממה יזמית שנתית לסטודנטים וחממה בינלאומית לסטודנטים מחו"ל. שיטת החממה של המרכז מבוססת על מודל מנטורינג שפותח ב-HEC Montréal ובמכללה למנהל.
יחידת המחקר: תומכת בקידום המחקר המדעי בקרב סגל בית הספר באמצעות תקציבי מחקר, תמיכה לוגיסטית, קשרי מחקר בינלאומיים וגיוס פוסט־דוקטורנטים.
HUB–למידה: מתחם פיזי ומתוקשב לתמיכה בלמידה הכולל מרכז מידע, בלוג סטודנטים לסיכומי שיעור ופורטל צילומי הרצאות.
בית הספר למדעי ההתנהגות.
בבית הספר למדעי ההתנהגות לומדים מעל 1,000 סטודנטים בתוכניות לתואר ראשון ושני. תואר ראשון במדעי ההתנהגות מבוסס על חשיפה לשלושה עולמות תוכן: פסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. לצד קורסי הליבה ובחירה בתחומים אלה, במסגרת החטיבה בניהול ומשאבי אנוש נלמדים קורסים בעלי גוון פרקטי המעניקים לסטודנטים הכשרה החיונית להשתלבות במגוון מקצועות של ניהול משאבי אנוש. כמו כן, בית הספר מציע שלוש תוכניות לתואר שני בייעוץ ארגוני, לימודי משפחה ופסיכולוגיה של הספורט.
בתפקיד דיקאן בית הספר למדעי ההתנהגות כיהנו: פרופ' זאב קליין, ד"ר עמיחי זילברמן, ד"ר טובה בנסקי, פרופ' דליה מור (2009–2014), ד"ר רחל פסטרנק (2015–2017), פרופ' תמר אלמור (2017–2021) וד"ר קרן פרידמן–פלג (2021–היום).
בית הספר לתקשורת.
בית הספר לתקשורת פתח את שעריו באוקטובר 1992 והיה הראשון בישראל להעניק תואר ראשון בתקשורת. עד כה העמיד בית הספר כ-5600 בוגרים; לומדים בו כ-600 סטודנטים בשתי תוכניות לימוד לתואר ראשון: תוכנית לתואר ראשון בתקשורת וניהול בהתמחות פרסום ושיווק דיגיטלי ותוכנית לתואר ראשון בתקשורת בהתמחות תוכן, טלוויזיה ודיגיטל. משנת 2019 עומד בראש בית הספר ד"ר דן ערב.
הסטודנטים עוברים במהלך לימודיהם עשרות סדנאות, יוצאים לסיורים, מתנסים בהאקתונים ובאתגרים של העולם האמיתי ומחויבים לעבור התמחות בארגון תקשורת מוכר.
בתפקיד דיקאן בית הספר לתקשורת כיהנו פרופ' דב שנער (1992–1996), ד"ר יריב בן אליעזר (1996–2000), פרופ' ארנון צוקרמן (2000–2003), ד"ר אווה ברגר (2006–2012),פרופ' הלל נוסק ( 2012–2013), ד"ר יובל דרור (2014–2018), מר שלומי ברזל (2018–2019) וד"ר דן ערב (2019–היום).
בית הספר למדעי המחשב.
בית הספר למדעי המחשב פועל החל משנת 1998. בראשו עומד ד"ר איגור רוכלין. בבית הספר לומדים כ-800 סטודנטים לתואר ראשון בארבעה מסלולים שונים: לימודי בוקר, ערב, אב"צ (אקדמיה בזמן צבא. תוכנית המיועדת לחיילים במהלך השירות הצבאי) ואל"צ (אקדמיה לפני צבא. תוכנית המיועדת לתלמידי תיכון).
בין ההתמחויות המוצעות: הגנת סייבר, למידה עמוקה, לימודי מחשוב ענן, לימודי מדע הנתונים, לימודי לינוקס ותשתיות, לימודי עיבוד שפה טבעית ועוד.
במסגרת בית הספר פועלים שני מכוני מחקר: המכון לפיתוח מערכות וידאו נבונות והמכון לפיתוח מערכות רובוטיות נבונות.
בית הספר לחינוך.
בית ספר לחינוך פועל במסלול האקדמי המכללה למינהל החל משנת 2019.
בבית הספר לחינוך פועליות התוכניות ללימודי תואר ראשון בחינוך ותואר שני בייעוץ חינוכי.
אגודת הסטודנטים.
"אגודת הסטודנטים של המכללה למנהל, המסלול האקדמי" היא עמותה רשומה ומלכ"ר, המאגדת את הסטודנטים הלומדים במכללה, מייצגת אותם ופועלת למען רווחתם. האגודה, שנוסדה בשנת 1990, היא חברה מלאה בהתאחדות הסטודנטים.
בשנת 2019 דיווחה האגודה כי מועסקים בה 18 עובדים, כי יש לה 70 מתנדבים, וכי חברים בה 7500 סטודנטים. מחזורה השנתי היה 2,669,119 ש"ח.
יושב ראש אגודת הסטודנטים נבחר בבחירות אישיות וישירות. בתפקיד היו"ר כיהנו במאה ה-21:
דיו סת&quot;ם
דיו סת"ם (ספרי-תורה, תפילין, מזוזות) הוא דיו המשמש סופרי סת"ם לכתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות.
רקע היסטורי.
מאז תקופת השופטים (המאה ה-12 לפנה"ס), היו הסופרים משתמשים לפחות בשני מיני דיו - דיו שצבעה חום, שנראה שהייתה עשויה מתרכובת ברזלנית, ודיו שחורה עשויה מחומר פחמני. דיו אדומה הייתה נעשית מסקרה אוכרה אדומה. גם הדיו הידועה בארץ ישראל בתקופת המקרא לא הייתה נוזלית, משום שהנביא יחזקאל מוסר על נשיאת קסת הסופר במותניו, ודבר זה לא היה אפשרי אלא אם כן הייתה הדיו גוש מלוכד. דיו כזו ידועה בארצות המזרח גם בימינו. בדיקות הדיו שעל גבי חרסי לכיש העלו שהיא תערובת של תרכובת פחמנית וחומר ברזלני.
בסוף ימי תקופת בית שני כתבו סופרי סת"ם בדיו עשן, דיו העשוי מפיח מעורב בשרף עצים. הדיו הזה נשאר שחור על הקלף במשך 2,000 שנה, כפי שמעידות תפילין ששרדו מימי בית שני.
רבי מאיר, כ-100 שנה אחרי חורבן בית שני, ראה צורך לשפר את שחוֹרוּת הדיו ועמידותו והוסיף לו קנקנתום (גופרת הברזל FeSO4), חומר שנחצב מן האדמה ומורכב מתרכובות של ברזל, גופרית, חמצן, וחומרים נוספים בכמויות קטנות. רבי מאיר היה הראשון שהוסיף את הקנקנתום לדיו סת"ם, כמו שאמר . רבי מאיר לא עשה דיו מקנקנתום אלא עשה קודם דיו שחור בלי קנקנתום, ואחר כך הוסיף קנקנתום לדיו הקיים כדי לשפרו.
ביוון כתבו היוונים בתחילה בדיו עשן. מכיוון שהדיו שלהם לא נדבק היטב לקלף, המציאו היוונים בתקופה שאחרי חורבן בית שני דיו שחור בלי עשן שהיה מורכב רק מקנקנתום ומי עפצים. הצבע השחור של הדיו הזה התקבל באופן מלאכותי מתרכובת כימית בין הקנקנתום לבין החומצה הטאנית והחומצה הגאלית במי העפצים. רבי מאיר שנסע תכופות לאירופה, למד שם את השימוש בקנקנתום והביא עמו את הקנקנתום לארץ ישראל.
הרמב"ם מתאר כיצד להכין דיו עשן מסורתי בלי קנקנתום. לפי הרמב"ם, דיו עשן עשוי מפיח עשן מעורב בשרף עצים ודבש. לשמירת התערובת מייבשים אותה כדי שלא תעלה עובש. לפני הכתיבה שורים את הדיו המיובש במי עפצים שמכילים דבק (או בנוזל אחר עם תכונות דומות) ועוזרים לשפר את הדבקת הדיו לקלף כדי שהכתב לא יתקלקל עם הזמן.
כדי לשפר את הדבקת הדיו לקלף הוסיפו לדיו היווני גם גומא. כשהדיו מתייבש, הדיו נעשה שביר ונסדק בקלות. רוב הפגמים והפסולים שנמצאים כיום בסת"ם נגרמים על ידי סדקים ושברים בדיו היווני עם גומא.
הדיו היווני מאבד את צבעו השחור עם הזמן ונעשה אדום. הסיבה היא שהקנקנתום מכיל תרכובת ברזל. הברזל מתחבר עם החמצן באוויר והופך לחלודה בצבע אדום/חום. לעומת זאת, בסת"ם כתובים בדיו עשן, הדיו נשאר שחור לפרק זמן ארוך יותר.