הרב כלפון קרא לייסד בירושלים וועד מדינות ובית דין בינלאומי שיבחן את התנהלותן של המדינות בהתאם לטובתם של כלל בני האדם, ויכלול נציגים מכל המדינות שיחד יכריעו בסכסוכים בינלאומיים וימנעו שימוש בכוח ובאלימות. רעיון זה, שהתממש בהמשך עם הקמת האו"ם, כלל גם מספר רעיונות נוספים, בהם רעיון להקמת צבא בינלאומי שיהיה אמון על טיפול במדינות שיסרבו להישמע לוועד המדינות, רעיון לייסוד וועד שיפעל לחינוך לסובלנות באופן מוסרי, רעיון לייסוד בנק מרכזי עולמי, שחלק מהכנסותיו יופנה לסיוע עבור עניים במדינות העולם, ורעיון ליצירת מטבע בינלאומי שישמש למסחר כלל עולמי, שערכו יהיה שווה בכל המדינות. הרעיון האחרון מומש גם הוא, עם המצאת הביטקוין עשרות שנים לאחר מכן.
הרב כלפון סבר שהקמת מרכזו הגדול של וועד המדינות צריכה להיות בירושלים, "כי שם שאיפה גדולה לכל העמים – לנו היהודים ולנוצרים ולישמעאלים.
עם התרחבות תנועת שיבת ציון והצהרת בלפור, החייאת השפה העברית והטבת מצבם של היהודים במדינות המפותחות ראה הרב כלפון כראשיתו של עידן הגאולה.
הרב כלפון ראה בהתפתחות הטכנולוגית אמצעי שהופך את העולם לכפר גלובלי, המחייב את מדינית העולם לבוא לעזרת מדינית השרויות במצוקה כחלק מהערבות ההדדית והשלום העולמי. המושג האחרון גם היווה עבורו חובה דתית, וההתקדמות הטכנולוגית סימלה בעיניו בסיס לעליית מדרגה רוחנית.
ספריו.
מתוך ספריו יצאו לאור כיותר מ-50 חיבורים העוסקים בכל ענפי היהדות(לא כולל הסטים).
מספריו שיצאו לאור על פי סדר ה א-ב
קישורים חיצוניים.
אישיותו
ספריו
העלאת עצמותיו לישראל
מעכבי MAO
רוני מהצרי
רוני מהצרי (נולד ב-25 ביוני 1957) הוא אישר ציבור שכיהן כראש עיריית אשקלון מ-2003 ועד 2008.
ביוגרפיה.
מהצרי נולד באשקלון למשפחה דתית, יוצאת תימן. שירת בצה"ל בתחום משאבי אנוש. בין השאר היה מפקד בה"ד 11 (בית הספר למקצועות משאבי אנוש של חיל השלישות) וראש מחלקת פרישה בצבא. בעל תואר ראשון בסוציולוגיה וקרימינולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון.
מהצרי פרש מן הצבא לאחר 26 שנות שירות ב-2001 בדרגת אלוף-משנה ושימש כמנכ"ל חברת כוח אדם וחברה בינלאומית לשיווק מכשירי רפואה.
ב-2003, מתוך רצון להביא לידי סיום את שלטון רשימת "אשקלון בתנופה" אשר הייתה בשלטון 25 שנה בעיר, מהצרי החליט להתמודד על ראשות העיר כמועמד עצמאי של תנועת "אשקלון החדשה", ונבחר ברוב קולות בסיבוב השני לתפקיד.
ב-13 בפברואר 2008 הסתבך מהצרי בפרשת קלטת לוהטת, שהובילה להגשת מספר תלונות כנגדו בגין הטרדה מינית. התלונות נחקרו אך ב-12 באוקטובר סיימה המשטרה את חקירתה ולא הגישה המלצות כלשהן. מהצרי טען כי מדובר בתרגיל עוקץ פוליטי לקראת בחירות 2008. בבחירות המוניציפליות שנערכו בנובמבר 2008 הפסיד רוני מהצרי את ראשות העירייה לאחר כאשר סיים במקום השלישי.
ב-10 במאי 2009 החליטה פרקליטות המדינה לסגור את תיק החקירה כנגדו, בשל חוסר בראיות נגד מהצרי.
מהצרי נשוי לשולה, סייעת בחינוך המיוחד, אב לחמישה וסב.
ארץ ישראל בתקופה העות'מנית
אייר-פרנס
דוד עמנואל
דוד עמנואל (או דוד אמנואל, ברומנית: David Emmanuel; 31 בינואר 1854 - 4 בפברואר 1941 בבוקרשט) היה מתמטיקאי יהודי רומני, נחשב לאבי המתמטיקה המודרנית ברומניה, בשנת 1936 נבחר כחבר לשם כבוד של האקדמיה הרומנית.
ילדותו ולימודיו.
דוד עמנואל נולד בשנת 1854 בבוקרשט, אז בירת נסיכות ולאכיה, במשפחה יהודית ענייה ומרובת ילדים, בעלת שורשים ספרדיים. אביו מנולה עמנואל היה נגר. התגורר זמן מה בפלוישט ולמד בבית ספר יסודי בעיר. אחר כך עבר לגור בבוקרשט ולמד בגימנסיית " גאורגה שינקאי" ובתיכון "גאורגה לזר". עוד מילדותו גילה כישרון למתמטיקה ובשלב מסוים לימד שיעורים פרטיים כדי להתפרנס. לא הצליח לזכות במלגה אבל מימן בעזרת שיעורים פרטיים נסיעה לפריז כדי ללמוד שם בשנים 1873–1879 בקורסים למתמטיקה מודרנית ולפיזיקה שבפקולטה למדעים בסורבון ובאקול פראטיק דה אוטז אטיד. בשנת 1879 השלים את לימודי הדוקטורט שלו במתמטיקה באוניברסיטת סורבון והיה, אחרי ספירו חארט, הרומני השני שסיים שם דוקטורט במתמטיקה. הוא היה הרומני החמישי שבכלל סיים תואר דוקטור במתמטיקה. נושא עבודתו, אותה הציג בפני ועדה מורכבת מהפרופסורים פויזה (Puiseux), בריו ובוקה, היה "מחקר על אינטגרלים אבלים מסוג שלישי".
פעילותו האקדמית ברומניה.
בשובו בשנת 1879 לרומניה היה בהתחלה מורה למתמטיקה בתיכון "גאורגה לזר", אחר כך בשנת 1880 התמנה פרופסור ממלא מקום בקתדרה לאלגברה ולגאומטריה אנליטית בפקולטה למדעים של אוניברסיטת בוקרשט, אחר כך בשנים 1881–1890 פרופסור לאלגברה וחשבון אינפיניטזימילי ב"בית הספר המיוחד לארטילריה ולהנדסה קרבית" שבקאליה גריביציי בבוקרשט.
ב-28 בספטמבר 1882 מונה לפרופסור לאלגברה גבוהה ולתורת הפונקציות, בקתדרה שהוקמה לא מכבר בפקולטה למדעים של אוניברסיטת בוקרשט. בשנת 1882 התמנה גם למרצה בבית הספר הנורמלי (הפדגוגי) הגבוה שבניהולו של אלכסנדרו אודובסקו. במסגרת זו לימד בשנת 1888 קורסים ראשונים ברומניה בתורת החבורות בתורת גלואה. בשנים 1881–1927 כיהן גם ב"בית הספר לגשרים וכבישים", שהפך אחרי 1920 למכון הפוליטכני של בוקרשט. לימד שם כפרופסור למתמטיקה יסודית. במסגרת עבודתו באוניברסיטה הוא היה מורם של מספר מתמטיקאים רומנים ידועים, כגון גאורגה ציצייקה, טראיאן ללסקו, סימיון סטוילוב, מירון ניקולסקו ואוקטב אוניצ'סקו.
עמנואל היה נשיא הכבוד של הקונגרס הראשון למתמטיקה שנערך ברומניה, בקלוז' ב-9 במאי 1929.
בשנת 1930 פרש דוד עמנואל לגמלאות ובמקומו מונה כפרופסור לתורת הפונקציות דימיטריה פומפיו.
בעבודתו המחקרית הסתמך הרבה על רעיונותיהם של ויירשטראס וקושי. בין היתר עסק עמנואל בחקר תורת הפונקציות האליפטיות. הקורס שלו לתורת הפונקציות האליפטיות שימש להוראה במשך מאה שנה. נודע כמרצה מוכשר, ששיעוריו היו ברורים ומוקפדים, שנהג לעדכן בהתמדה את חומר הקורסים.
בשנים 1924–1927 פרסם ספר לימוד מקיף לתורת הפונקציות, בשני כרכים.
דוד עמנואל נפטר בבוקרשט בגיל 87 בפברואר 1941.
לפי בקשתו גופתו נשרפה במשרפה בבוקרשט.
קישורים חיצוניים.
2016 și povești din Bucureștiul sefard Editura Aglaia București]
צימוקים
פרנציסקוס הקדוש
אבלק
אָבְּלַק הוא סגנון בנייה המשלב אבנים לבנות ולבנים אדומות המעניקות לו יציבות מחד וגמישות מאידך. בארץ מאפיין האבלק את סגנון הבנייה הממלוכי, למרות שאלה השתמשו באבנים אדומות ולבנות ללא לבנים, למטרות יופי בלבד.
מהו אבלק.
פירוש השם "אבלק" בערבית הוא "מנומר", שכן מדובר בטכניקת בנייה המשלבת לרוב בין שניים או שלושה צבעי אבנים. לרוב יתבטא הדבר בקיר בו הנדבכים בנויים לסירוגין: נדבך אחד עשוי אבן בצבע אחד, ונדבך אחד עשוי לבנים בצבע אחר. לעיתים ייעשה התשליב בין אבנים שחורות (כמו בזלת או גרניט) או לבנות (אבן גיר לסוגיה), ובין לבנים אדומות. לעיתים השילוב לא יתבטא במבנה כולו, כי אם רק במזוזות הדלתות ובמשקופי החלונות.
תולדות האבלק.
מוצאו של האבלק הוא באזור אסיה הקטנה ולאורך הרי הטאורוס והזגרוס. בשל תזוזות טקטוניות עזות ידוע אזור זה עד היום כרגיש מאוד לרעידות אדמה, ובשל כך חיפשו תושביו במשך הדורות דרכים להתמודד עם נזקיהן. מחד נדרשה יציבות גדולה, ומאידך נצרכה אלסטיות מסוימת, שתאפשר לבית "לנוע" מעט, מבלי להתמוטט בכל רעש אדמה. כך נולד רעיון האבלק - שימוש באבנים שיקנו חוזק ויציבות, בד בבד עם לבנים מלאכותיות, הנחשבות לחומר גמיש יותר ו"בולם זעזועים" טבעי. השיטה הייתה שיבוץ של שני סוגי החומרים במבנים גדולים, לרוב על פי נדבכים. לעיתים שולבו אבני האבלק רק במסגרות החלונות והדלתות, הנחשבות לנקודות החולשה במבנה.
הד רחוק לרעיון הטמון באבלק ניתן למצוא בתיאור בניית בית המקדש השני בספר עזרא: . בתרגום לעברית: נדבכים של אבן שיש - שלושה, ונדבך של עץ אחד. כלומר - המקדש נבנה משילובים של שלושה נדבכי אבן ונדבך אחד עץ, וחוזר חלילה.
האבלק בארץ ישראל.
הממלוכים ששלטו במרחב ארץ ישראל בין השנים 1260-1517, הביאו עמם מערבות אסיה מכורתם את טכניקת האבלק. מאחר שרעידות האדמה האופייניות לטורקיה אינן נפוצות כל כך בארץ ישראל, והלבנים לא היו חומר זמין ונפוץ במיוחד באותה עת, עבר האבלק מהפך מעניין עם הגיעו לארץ, ולמעשה רוב מבני האבלק בארץ הם "אבלק מזויף": אין מדובר כאן בתשליבי אבן ולבנים כי אם בתשליב של אבנים בצבעים שונים. מובן שאלמנט האלסטיות נעלם מאבלק שכזה, וכל שנותר בו הוא הסגנון והצבעוניות. אבלק מסוג זה התפשט גם לאירופה בעיקר כעיטור לחלונות, ובהונגריה משתמשים עד היום במושג אבלק כדי לתאר חלון.
הממלוכים העלו את השימוש באבלק לדרגת אמנות, ורוב המבנים שבנו בארץ, ובעיקר בירושלים, עשויים מתשליבי אבלק בגווני אדום ולבן. מקור אבני הנדבכים הלבנים באבלק הממלוכי בירושלים הוא באבן הגיר המקומית, בעוד שאבני הנדבכים האדומים הובאו ממחצבות בחברון.
מבני אבלק בירושלים.
המבנים המפוארים ביותר שהותירו אחריהם הממלוכים בארץ מרוכזים סביב הר הבית בירושלים, וברחובות המובילים אליו. ישנם מאפיינים דומים רבים לבניית פאר זו, אך הבולט מכולם הוא השימוש באבני אבלק אדומות ולבנות. דוגמאות לאדריכלות ממלוכית ירושלמית:
גם על הר הבית עצמו ישנו עושר של מבני אבלק ממלוכיים, דוגמת מדרסת אשרפיה, מדרסת עות'מאניה, שער מוכרי הכותנה ועוד. הממלוכים אף שיפצו את הסטווים המקיפים את רחבת הר הבית הגדולה, ולאורך הכותל המערבי נשתמרה מערכת קמרונות יפהפייה, עשויה כולה בתשליבי אבלק.
ראובן סרוסי