בעת פתיחת הפארק היו בו מספר מועט של מתקנים לילדים קטנים (בניגוד לפארק דיסנילנד הסמוך). מרבית המתקנים המיועדים לילדים קטנים מצויים היום באזור ארץ החרקים (למעט שני מתקנים לילדים קטנים המצויים מחוץ לאזור זה- "מפלצות בע"מ! מייק וסאלי באים לעזרה" וכן "המדוזות הקופצות"). תכנון זה הביא הן לתשבחות (ההורים יכולים להישאר באזור אחד בשעה שילדיהם משחקים) והן לביקורות (מאותה סיבה בדיוק).
התשובה לביקורת זו היא שהפארק מיועד בעיקר למבקרים מבוגרים ולא לילדים.
שינויים שנעשו בפארק לאור הביקורות.
מאז פתיחת הפארק ובעקבות הביקורות בו נעשו בפארק שינויים רבים. חלקים גדולים מאזור אולפני ההסרטה של הוליווד נסגרו, ונפתחו במקום מספר מתקנים המאפיינים יותר את פארקי דיסני ופחות את קליפורניה - כגון ארץ החרקים המבוססת על הסרט קשה להיות חרק! (שנסגרה ב-2018).
מנחם פיש
מנחם פיש (נולד ב-30 ביולי 1948) הוא פרופסור אמריטוס ומופקד הקתדרה להיסטוריה ופילוסופיה של המדע ע"ש יוסף וסיל מייזר במכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן באוניברסיטת תל אביב, ועמית מחקר בכיר במכון ללימודים מתקדמים במדעי הרוח של אוניברסיטת גתה, פרנקפורט בבאד הומבורג.
קורות חייו.
פיש נולד בלידס שבאנגליה ב-1948, בן לג'ויס ופרופ' אהרן הראל-פיש. בגיל 9 עלתה המשפחה לישראל. בשנים 1966–1970 למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן, במסגרת העתודה האקדמית, וקיבל תואר ראשון. את שירותו הפעיל עשה בשנים 1972–1978 והגיע לדרגת סגן-אלוף במילואים.
לפיש תואר שני בפילוסופיה מטעם אוניברסיטת תל אביב. את עבודת המוסמך, על "פרדוקסי האישוש ופתרונותיהם", כתב בהנחיית פרופ' מרסלו דסקל. את התואר השלישי בהיסטוריה ופילוסופיה של המדע השלים גם כן באוניברסיטת תל אביב בתום שנת השתלמות באוניברסיטת אוקספורד. התואר הוענק לו בשנת 1986. את עבודת הדוקטור "Antithetical knowledge: Whewell’s theory of Science, its development and historiographical implications", כתב בהדרכת פרופ' יוסף אגסי ואיש אוקספורד L.J. Cohen.
בשנים 1987–1989 זכה במלגת אלון ונקלט כאיש סגל מן המניין באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1991 הצטרף למערכת כתב העת "אלפיים".
בשנת 1997 מונה לפרופסור חבר במכון להיסטוריה ולפילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן, ובשנת 2005 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין. בשנת 2006 הופקד על הקתדרה להיסטוריה ופילוסופיה של המדע ע"ש יוסף וסיל מייזר באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 1999–2005 כיהן כנשיא האגודה הישראלית להיסטוריה ופילוסופיה של המדע, ובין השנים 2004–2009 כיהן כראש בית הספר לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. הוא שב לכהן בתפקיד זה בין השנים 2014–2016.
מאז 2012 עומד פיש בראש המרכז ללימודים דתיים ובין-דתיים באוניברסיטת תל אביב.
בקיץ 2016 פרש לגמלאות והתמנה לפרופסור אמריטוס.
פיש שהה כעמית מחקר ב-Queen’s College, אוקספורד (1983-4), ב-Trinity College, קיימברידג' (1985, 1993), במכון ללימודים מתקדמים של ברלין (1991-2), במכון דיבנר להיסטוריה של המדע והטכנולוגיה, MIT (1996-7), במכון ללימודים מתקדמים, פרינסטון (2010-11), בקולגיום בודפשט (2011), והבמכון ללימודים מתקדמים של אוניברסיטת פרנקפורט (2013, 2016-17).
בין השנים 2010-2017 כיהן כאחד מעורכי HOPOS, כתב העת של האגודה הבינלאומית לתולדות הפילוסופיה של המדע.
בין השנים 1994–2016 כיהן פיש כעמית מחקר בכיר במרכז קוגוד לחקר המחשבה היהודית בת זמננו, במכון שלום הרטמן, ירושלים.
במרץ 2018 מונה לעמית מחקר בכיר במכון ללימודים מתקדמים במדעי הרוח של אוניברסיטת פרנקפורט בבאד הומבורג.
בין השנים 2003–2009 כיהן כחבר הנהלת "בצלם" - מרכז המידע הישראלי לזכויות האדם בשטחים, ונמנה עם יוזמי עצומה של אנשי אקדמיה ישראלים הקוראת לממשלה לאפשר לסטודנטים פלסטינים גישה חופשית ללימודים גבוהים.
פיש הוא יו"ר הוועד המנהל של תיאטרון "הנפש", וחבר הוועד המנהל של תזמורת הקאמרטה הישראלית ירושלים.
משפחתו.
בשנת 1979 נישא לחנה, ולזוג שני ילדים. בתו ד"ר יעל פיש היא חוקרת ספרות חז"ל.
אחיו הצעיר ממנו בשנתיים הוא פרופ' דוד הראל, ולהם עוד שני אחים ואחות.
עבודתו המחקרית.
מחקריו של מנחם פיש עוסקים בפילוסופיה של המדע, הרוח, הלשון והעצמי, בתולדות המדע הוויקטוריוני המוקדם, בחקר הספרות התלמודית, ובפילוסופיה פוליטית ובחקר הרציונליות. העניין הפילוסופי המרכזי העומד בבסיס מפעלו המחקרי היא שאלת הביקורת הנורמטיבית העצמית וגבולותיה, שלבירורה הפילוסופי מוקדש ספרו: "The View from Within: Normativity and the Limits of Self-Criticism" (שנכתב בשיתוף עם פרופ' יצחק בנבג'י מהפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב). לבד מהיותו מושא לבירור פילוסופי עקרוני, משמש הזיהוי בין רציונליות לביקורת עצמית, בידי פיש, כבסיס לארבעה פרויקטי המשך רחבי היקף.
הראשון הוא ספר שראה אור ב-2017 בהוצאת אוניברסיטת שיקגו המתווה תאוריה חדשה של מהפכות מדעיות והגותיות המודגמת באמצעות מחקריו בתולדות המדע, המתמטיקה, ופילוסופיית המדע האנגלית במאה ה-י"ט.
הפרויקט השני הוא ספר שראה אור ב-2019 בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן הדן במחלוקת היסוד על אודות עצם המושג של נאמנות ומחויבות הדתית המצויה בספרות חז"ל. בספר זה שב פיש לעסוק בתרבות המחלוקת של ספרות חז"ל ובדיאלוג ההלכתי התלמודי כמופת לרציונליות.
הפרויקט השלישי הוא ניסיון חדש להתמודד עם הקמים על ערכי הציונות הפוליטית מבין תומכיה מבית. בספר זה, שראה אור ב-2021 בהוצאת אוניברסיטת תל אביב, בוחן פיש את המתח הפנים-מקראי בין התפיסה הפוליטית של הריבונות הישראלית המגולמת בראייה האומתית של מגילת רות, ובראיה המדינתית של ממלכת שלמה, לבין התפיסה האנטי-פוליטית, החיה בחסדי האל (ובחסות מלך פרס) של ירושלים הקסנופובית והמתבדלת של עזרא ונחמיה. למתח הזה, טוען פיש, השלכות חשובות לימינו לנוכח אימוץ והנצחת התפיסה האנטי-פוליטית של שיבת ציון כמושאן הבלעדי של תפילות הייחול והכמיהה לציון של סידור התפילה היהודי.
עניין הפרויקט הרביעי הוא בחקר הרגשות הרפלקסיביים וחשיבותם לזירה הפוליטית.
הרצאות Dagmar Westberg אותן נשא פיש באוניברסיטת פרנקפורט בינואר 2020, מציגות את ארבעת הפרויקטים הללו כמארג שלוב. ארבע ההרצאות יראו אור במרוצת 2022 בהוצאת Echter הגרמנית,מלוות בשמונה מאמרי ביקורת ערים של מיטב החוקרים.
לאחרונה חבר פיש אל הציירת והקליגראפית דברה באנד כדי להציע קריאה פילוסופית מקפת ופרטנית לספר קהלת, ברוח עבודותיו על הגבולות הנורמטיבים תלויי ההקשר של הרציונליות האנושית. הספר עתיד לראות אור בהוצאת אוניברסיטת ביילור.
פארק ההרפתקאה הקליפורנית של דיסני
בני מסס
אשכול מחשבים
אשכול מחשבים הוא קבוצה של מחשבים המחוברים ביניהם ופועלים יחד בצורה מתואמת, כך שבמובנים רבים הם יכולים להחשב כמחשב אחד.
המחשבים באשכול מחוברים ביניהם בדרך כלל באמצעות רשת תקשורת מקומית. אשכולות מחשבים משמשים בדרך כלל לצורך שיפור מהירות או אמינות של מחשב בודד, באמצעות הענקת יחס עלות תועלת טוב יותר מאשר מחשב בודד במונחי ביצועים או אמינות.
סוגי אשכולות מחשבים.
אשכולות זמינות גבוהה - High Availability Clusters או Failover Cluster.
אשכולות זמינות גבוהה מיושמים בעיקר לצורך שיפור זמינות השירותים אשר הם מספקים. האשכולות פועלים באמצעות יתירות של נקודות קצה (nodes), אשר משמשות לאספקת שירות כאשר רכיב מערכת אינו מתפקד. בדרך כלל אשכולות מסוג זה מכילים שתי נקודות קצה, אשר מהוות את המינימום ליצירת יתירות. יישום של אשכולות זמינות גבוהה נועד לניצול היתירות הקיימת במערכות אלה על מנת לבטל נקודות כשל בודדות במערכת. ישנם יישומים מסחריים רבים של אשכולות זמינות גבוהה המיועדים למספר רב של מערכות הפעלה.
אשכולות חלוקת עומס - Load Balancing Clusters.
עקרון העבודה באשכולות חלוקת עומס הוא שהמשימות המיועדות לאשכול מופנות לשרתים המיועדים לקבל את המשימות ואלה מפנים אותן למערך שרתים הנמצא מאחורי הקלעים ומטרתו לבצע את המשימות.
אף על פי שתפקידם העיקרי של אשכולות חלוקת עומס הוא שיפור ביצועים, לעיתים קרובות הם מכילים גם מרכיבים המיועדים לשפר את זמינות האשכול. אשכול מעין זה מכונה לעיתים "חוות שרתים". קיימים מספר רב של פתרונות מסחריים המהווים אשכול חלוקת עומסים. ביניהם ניתן למנות את Platform LSF HPC, Moab Cluster Suite, Maui Cluster Schedueler ועוד.
פרויקט ה- Linux Virtual Server מספק פתרון קוד פתוח לסביבת לינוקס.
אשכולות תפוקה גבוהה - High Performance Cluster - HPC.
תפקידם של אשכולות תפוקה גבוהה הוא בעיקר לספק ביצועים חזקים למשתמשים. עקרון הפעולה הוא חלוקת המשימות החישוביות למספר רב של נקודות קצה (nodes) המחוברות לאשכול. עיקר השימושים של HPC הוא לצרכים מדעיים ומחקריים. אחד היישומים הפופולריים ביותר לאשכול מסוג HPC הוא כאשר לינוקס משמשת כמערכת הפעלה, ותוכנה חופשית מתפעלת את האשכול לצורך עיבוד מקבילי. תצורה זו נקראת בדרך כלל Beowulf Cluster. אשכולות כאלה מריצים בדרך כלל תוכנות שנכתבו במיוחד לסביבה מקבילית הקיימת ב-HPC. תוכנות רבות כאלה משתמשות בספריות תכנות (libraries) כגון MPI אשר יעודן העיקרי הוא יישומים מדעיים לסביבה מקבילית.
אשכולות HPC ממוטבים עבור סביבת עבודה עמוסה במשימות או תהליכים אשר מתבצעים במקביל בנקודות הקצה (nodes) של האשכול. משימות אלה מתקשרות ביניהן במהלך ביצוע החישוב. חלק מהמשימות מייצרות תוצאות ביניים אשר משמשים קלט למשימות אחרות ולכן ישפיעו על התוצאה של המשימות העתידיות.