בסוף שנת הלימודים פרסמה המועצה להשכלה גבוהה נתונים לפיהם אחוז החרדים שנרשמו ללימודים אקדמיים צמח משמעותית ושיעורם באוכלוסיית הסטודנטים הכללית יותר מהוכפל.
שנת התשפ"ב.
ביולי 2021, הוגשה המלצת קבינט המומחים המייעץ לממשלה, לקראת שנת הלימודים.
ב-9 באוגוסט נפתחה שנת הלימודים במגזר החרדי. יום קודם אושר מתווה פתיחת שנת הלימודים כשפיילוט תוכנן להתבצע בבתי ספר חרדיים. לאחר שבועיים, היה זינוק במספר הנדבקים. במקביל, נקבע שבערים אדומות למידה פרונטלית תתאפשר לפי כמות המחוסנים והמחלימים בכיתות ח'-י"ב. באותה העת, רק בני 12 ומעלה יכלו להתחסן. הלימודים החלו ב-1 בספטמבר. התפרצויות במגזר הערבי במהלך חגי תשרי גרמו להחלטה עצמאית של ראשי רשויות לסגור בתי ספר. לאחר החגים, הייתה ירידה בתחלואה. בערים ירוקות וצהובות, בידוד בשעות הלימודים הומר בנטילת בדיקות קורונה.
בינואר 2022, בעקבות העלייה בתחלואה, אוניברסיטאות החליטו על חזרה ללמידה מרחוק. בבתי ספר הוחלט לקיים מתווה לפיו תלמידים מחוסנים שנחשפו לחולה מאומת יוכלו להימנע מבידוד בהצגת בדיקת אנטיגן שלילית. המערכת התמודדה עם עליה חדה במספר הנדבקים. בסוף החודש, הבידודים הומרו בבדיקות תקופתיות. היה עיכוב במתן הבדיקות להורים. מהנתונים עלה כי מחצית מהתחלואה מקורה במערכת החינוך, בגילאי 5 עד 15. לפי גורמים מקצועיים, ככל שיותר הורים יקפידו על מתווה הבדיקות, יש סיכוי טוב יותר שהתחלואה תרד מהר יותר.
הוחלט שגם בשנה זו יינתנו הקלות לנבחני הבגרויות.
למידה מרחוק.
הלמידה מרחוק כללה בין היתר שימוש בלמידה מקוונת. משרד החינוך מפעיל מאז 2015 תוכנית למידה מרחוק המכונה "צו 8 חינוכי" כחלק ממערך החרום של משרד החינוך, ופעם בשנה נערך תרגיל חרום בו מערכת החינוך מתרגלת למידה מרחוק. כמו כן, קיים מאגר של 20 אלף יחידות לימוד אינטראקטיביות מחולק לפי נושאים וכיתות.
שבוע לפני סגירת בתי הספר, משרד החינוך הוציא מכתב למנהלי בתי הספר בו נכתב כי המצב יחמיר ויש להיערך ללמידה מרחוק.
ב-15 במרץ הכריז משרד החינוך על היום הראשון ללמידה מרחוק ועל פי נתוני המשרד השתתפו בשיעורים 200,000 תלמידים. בימים הראשונים נערכו השתלמויות למורים ללימוד מרחוק. לאחר פרק זמן קצר של הפעלת למידה מרחוק, הוא הופסק ונתגלתה מחלוקת על העסקת המורים בתקופה זו. לאחר מספר ימים לאחר הגעה להסכם עם נציגות המורים הוחלט להמשיך בלמידה מרחוק.
ב-30 במרץ פורסם דוח של מרכז המחקר של הכנסת לבקשת יו"ר ועדת החינוך ניצן הורביץ בנושא למידה מרחוק. על פי הדוח למידה מרחוק עלולה להחמיר את אי-השוויון בין תלמידים, להאיץ נשירה של תלמידים בסיכון ואינה מותאמת לקבוצות אוכלוסייה שונות. על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסמו בשנת 2019, ל-24% ממשקי הבית עם ילדים אין אינטרנט ול-16% אין מחשב ביתי. 78% ממשקי הבית היהודים מחוברים לאינטרנט, אבל 51% ממשקי הבית הערבים לא. על מנת להתמודד עם העדר התשתיות, בחלק מבית הספר משתמשים בישום וואטסאפ להעברת חומרי לימוד ושיחות. למשרד החינוך לא הייתה תוכנית פעולה כיצד ילמדו תלמידים ללא מחשבים וחיבור לאינטרנט. בחינוך החרדי, על פי אתר כיכר השבת, הלימודים במערכת החינוך החרדית נערכים באמצעות דפי לימוד וקווי מידע.
בתחילת מאי, פרסם משרד החינוך תוכנית ייעודית לחינוך החרדי כדי להקל על עומסים בקווי השיחות. לפי התכנית, ילמדו ילדי הגנים ותלמידי היסודי בשעות הבוקר. תלמידי העל יסודי והסמינרים ילמדו בשעות הצהריים והערב.
לקראת בחינות הבגרות, חלק מהתלמידים ומהמורים הביעו חשש שלא יצליחו להתכונן כנדרש באמצעות למידה מרחוק בלבד. הם הסבירו שקיים קושי לשמור על ריכוז ורציפות למידה בתנאים אלו. משרד החינוך נערך לאפשר קיום מרתונים להכנה לבגרויות בבתי הספר.
משרד החינוך נערך לקנות מחשבים ניידים, כולל מודם וחבילת תקשורת לתלמידים שידם אינה משגת בבתי הספר. במגזר החרדי נערכו לרכוש אמצעי קצה מותאמים לתלמידי המגזר וכוללים טלפונים מותאמים.
במוסדות להשכלה גבוהה, הוגדלו כמות השיעורים המקוונים. לדוגמה באוניברסיטת בן-גוריון, ב-7 במרץ היו חמישה קורסים מקוונים, ושבוע לאחר מכן למעלה מ-2,000. חלקן נעזרו בהרצאות שצולמו מראש. הסטודנטים סיעו למרצים שהתקשו טכנולוגית ונתנו להם שיעורים איך להשתמש בזום או בתוכנות ללמידה מרחוק אחרות. הלמידה מרחוק איפשרה המשך של קיום לימודים. לפי אחד המרצים, המרחק סייע במקרים מסוימים לשיפור האינטראקציה עם חלק מהסטודנטים. נכון למאי 2020, בחלק מהאוניברסיטאות, ומהמכללות המגפה יצרה הסטה בביקוש לתחומי הלימוד השונים, כמו כימיה, תחום המחקר הרפואי, פסיכולוגיה וכו', ואילו באחרים, לא היה שינוי משמעותי. במהלך המגפה אושר לראשונה מסלול ספציפי לתואר אקדמי מלא בלימודים מקוונים — המבוססים על קורסים מוקלטים, ולא על שיעורי זום, וללא חובת הגעה לבחינות.
ביקורת על הלמידה מרחוק.
ביקורת שעלתה מצד הורים התייחסה לכך שבבתים רבים אין מחשב לכל ילד ואין אפשרות שכל הילדים ילמדו במקביל. כמו כן, הלמידה המקוונת לא מבוצעת באמצעות כלים ייעודיים שמתאימים במיוחד לכך, אלא לרוב באמצעות אלתור השימוש באפליקציות לועידת וידאו כגון זום והיא דורשת מעורבות רבה של ההורים, בייחוד אצל ילדים בגלאי בית ספר יסודי, ומיומנויות אוריינות דיגיטלית שלא תמיד קיימת אצל המורים והורים. ב-19 באפריל הבהיר שר החינוך, רפי פרץ, כי מערך הלמידה מרחוק שפורסם על ידי משרדו אינו חובה. נאמר:
בהשכלה הגבוהה, ההתארגנות לקורסים המקוונים הבהירה שלמידה מקוונת טובה לחלק מהקורסים, אך לא לכולם. כמו כן, היו סטודנטים שהלמידה המקוונת פחות התאימה להם.
פטר מונמי
פטר מונמי (באנגלית: Peter Monamy; 1681-1749) היה צייר ימי אנגלי.
ילדות ומשפחה.
פטר מונמי הוטבל בכנסייה בלונדון, אנגליה, ב־12 בינואר 1681. הוא היה האחרון מבין חמשת הילדים, של פייר, או פיטר, מונמי, יליד 1650 מגרנזי, ואשתו האנגליה, דורותי גילברט. ונכדו של אנדרה מונמי, (1612–1680), שהיה אחד ממושלי גרנזי, בשנות ה -50 של המאה ה -17. דורותי גילברט, ילידת 1660 הייתה בתו של ג'יימס גילברט, שהיה מאסטר בחברה שיצרה נשק בשנת 1670 ו-1672.
משפחת מונמי הייתה מהסוחרים הבולטים בגרנזי מאז שנות ה -60 של המאה ה-16, ובאיי התעלה מאז לפחות 1530. אביו של הצייר, פייר, נפטר כנראה בשנת 1685, ואחיו אנדרו היה פעיל בלונדון כסוחר במלח וצמר, בסוף המאה ה -17 ותחילת המאה ה-18. בדצמבר 1696 מתואר אנדרו מונמי, כ"שומר "על ילדיו של פטר (פייר) מונמי, שנפטר. אנדרו מונמי מופיע גם ברשומות הארכיון של אדמירליות כמי ששירת בשנת 1710 בספינת תותחים בשם "לה צ'אסה", שהייתה בבעלות סינדיקט של סוחרי גרנזי.
ב־3 בספטמבר 1696, פטר מונמי, בן 15, הפך לחניך במשך שבע שנים אצל ויליאם קלארק. לקלארק היה עסק משגשג של עיצוב ועיטור בתים, כולל ויטראז'ים, ציפויי קיר, ציורי קיר ועוד. ויליאם קלארק נפטר לפני ינואר 1704.
מונמי סיים את חניכותו ב -1 במרץ 1704, וכנראה המשיך לעבוד בעסק של קלארק גם אחרי מות בעליו. ב־17 באפריל 1706 הוטבלה בתם של פטר מונמי, הצייר ומרגרט אשתו. כנראה הבת והאם נפטרו שנה לאחר מכן ב 1707. פטר מונמי נישא שנית לחנה כריסטופר.
ילד בשם רוברט, תועד שנולד לפטר וחנה ב־12 במאי 1720 ונרשם בסאות'ווארק, סורי.
מקום הימצאו של מונמי במהלך השנים שבין 1714 ל־1720 לא ברור. עם זאת, לא מן הנמנע שהוא היה זמן מסוים בקורק, אירלנד. ישנם שני ציורים בולטים של מונמי המתארים סירות של מועדון היאכטות רויאל בקורק. צ'ארלס ברוקינג, אביו של הצייר הימי הנודע, ששמו גם צ'ארלס ברוקינג (1723–1759), השאיר תיעוד על נוכחותו באירלנד. אפשרות נוספת היא שמונמי חי תקופת מסוימת בפלימות', בה השתתף צ'ארלס ברוקינג (האב) בבניית מגדלור חדש. קיים ציור מדהים של המגדלור הקודם של מאת פטר מונמי, במוזיאון פלימות'. במהלך שנים אלה כנראה נולדה בת נוספת, מרי, לפטר וחנה. אין תיעוד להולדתה בלונדון, אך תועד שהיא התחתנה ב־26 ביוני 1749 בלונדון.
מניחים כי פטר מונמי הקים עסק עצמאי בתחום העיצוב והציור. שמו נזכר שוב ושוב במקורות שונים כבעל חנות בגשר לונדון. הצייר ויליאם הנרי פיין, (1769–1843) מזכיר כי "מונמי, הצייר הימי...הציג את עבודותיו בחלון הראווה של חנותו, לשמחת יורדי הים, שנראו בהמוניהם מביטים באמנותו המופלאה."
חיים מאוחרים.
הוא היה צייר סטודיו בוסטמינסטר בראשית שנות ה -20 של המאה ה-18, והעסקים שלו שגשגו. הוא צייר כמה ציורים גדולים. אחד מהם עבור ג'ורג' ביינג (1663–1733) לורד האדמירליות הראשון משנת 1727, לזכר ניצחונותיו הימיים. בעודו מבסס את עצמו כצייר הימים הבולט של לונדון, מונמי המשיך לקחת על עצמו משימות כמעצב בתים.
במהלך העשור שבין 1730 ל־1740 מונמי גילה כי נעשה קשה יותר למכור ציורים, מכיוון שהיה יבוא גדול של ציורים מאיטליה וצרפת, תוך שינוי הטעמים של הפטרונים והסוחרים לאלה הנהוגים ביבשת. שינוי הביקוש פגע באומנים האנגליים, מה שהניע את ויליאם הוגארת, בן זמנו של מונמי, לבטא בזעם את כעסו.
לכן הוגארת השתמש בפתיחה מחודשת בשנת 1736 של גני ווקסהול ( ) אתר נופש עבור הלונדונים מדרום לתמזה, כמקום להציג לראווה ציורים מקוריים אנגליים. מונמי סיפק לפחות ארבע סצנות ימיות שהוצגו בצורה בולטת בתערוכה זו. אלה אבודים כעת, אך ידועים מתוך תחריטים.