מורגן זכתה לשבחים ממבקרי קולנוע עבור משחקה בסרט הקולנוע "Eve Bayue". בנוסף זכתה בפרס איגוד מבקרי הקולנוע בשיקגו ובפרס פרס אינדפנדנט ספיריט והייתה מועמדת לפרס NAACP. בהמשך היא עזבה את אופרות הסבון והחלה את הקריירה הקולנועית שלה עם תפקידים בסרטים. בין היתר שיחקה בסרטים ההוריקן (1999), "אהבה וכדורסל" (2000), המאמן קרטר (2005), זרים יחסית (2006) ו"צבע הצלב" (2006). בטלוויזיה מילאה תפקידים ב"הפרקליטים", "בוסטון פבליק", "פרובידנס" ו-"סול פוד".
בין השנים 2002–2003 גילמה מורגן את הדמות הראשית לורה גיבסון, מול ליאה תומפסון, בסדרת הדרמה "עבור העם". היא שיחקה גם את תפקיד "הרואה" בעונה הרביעית והחמישית של מכושפות. מורגן חזרה לשחק באופרת הסבון "כל ילדי" בינואר 2008, 10 שנים לאחר שעזבה את המשחק בסדרות הטלוויזיה לשעות היום.
במאי 2009 ו-2011 היא הייתה מועמדת לפרס אמי בשעות היום לשחקנית הראשית המצטיינת בסדרת דרמה.
בשנת 2011 ביטלה ABC את "כל ילדי", ומורגן הצטרפה לצוות השחקנים של צעירים חסרי מנוח בתפקיד יולנדה "הרמוני" המילטון ב-7 באוקטובר 2011, שבועיים לאחר ש"כל ילדיי" הסתיימה ב-23 בספטמבר 2011. בשנת 2013, מורגן כיכבה בגרסת האינטרנט של "כל ילדיי", וחזרה לשחק מחדש את תפקידה הידוע אנג'י האברד. הסדרה הוקרנה בבכורה ב-29 באפריל 2013 ובוטלה לאחר עונה אחת.
בנובמבר 2013, לאחר ביטול "כל ילדי", לוהקה מורגן לסדרת הדרמה, "כוח" ברשת Starz. בשנת 2015 שיחקה יחד עם ריצ'רד לוסון וויויקה איי פוקס בשני סרטי טלוויזיה אחת: "חג ההודיה של משפחת המלוכה וחג" ו"המולד של משפחת המלוכה". מאוחר יותר גילמה מורגן את אמה של טוני ברקסטון בסרט הביוגרפיה "טוני ברקסטון: Unbreak My Heart".
בשנת 2021 גילמה את פטרישיה וויליאמס בסדרת הדרמה "Our Kind of People" מבית היוצר של לי דניאלס ("המשרת", אימפריה") לרשת פוקס.
חיים אישיים.
מורגן הייתה נשואה ארבע פעמים: לצ'ארלס וולדון (1980–1984), לשחקן צ'ארלס ס 'דאטון (1989–1994), לצלם דון תומפסון (1997–2000) ולג'פרי ווינסטון (מאז יוני 2009). אין לה ילדים.
רשימת הפסיכופתיה המעודכנת
רשימת הפסיכופתיה המעודכנת, הגרסה השנייה (באנגלית: Psychopathy Checklist-Revised 2nd, בראשי תיבות: PCL-R:2) היא הכלי המקצועי הנפוץ והתקף ביותר הקיים כיום בהערכת אישיות פסיכופתית. רשימת הפסיכופתיה פותחה בשנת 1970 על ידי הפסיכולוג הקנדי רוברט דאגלס הייר על סמך עבודתו עם עבריינים בבתי סוהר, והיא נשענת בחלקה על הפרופיל הקליני שכתב הפסיכיאטר הרווי מ' קלקלי בשנת 1941. רשימת הפסיכופתיה פותחה במקור עבור מטרות מחקר אך במרוצת השנים היא יצאה לאור ונעשה בה שימוש גם לצורך אבחון, לצורך הערכות מסוכנות לאלימות, ובמקרים מסוימים אפילו להחלטת מתן גזר דין בבתי משפט. נמצא שככל שהציונים גבוהים יותר בסולם זה כך גובר הסיכון לרצידיביזם אלים, לחוסר הסתגלות ואלימות בתוך בתי הסוהר, לשימוש בסמים ולסדרה ארוכה של תכונות כגון פזיזות ונטילת סיכונים. בארצות הברית מדינות רבות עושות שימוש בכלי זה כחלק מהערכת המסוכנות של עבריינים במהלך משפטם. בישראל נעשה שימוש תכוף בכלי בשב"ס, מב"ן, ושירות המבחן.
ה-DSM מכליל את האישיות הפסיכופתית תחת ההגדרה של הפרעת אישיות אנטיסוציאלית. הסיבה המרכזית לאי-הכללה של פסיכופתיה כהפרעת אישיות ב-DSM היא משום שמחבריו טענו שהתכונות המתוארות ברשימה נתונות לפרשנות סובייקטיבית רבה מצד אנשי מקצוע, לכן הוחלט לבסס את האבחנה על התנהגות נצפית, כלומר התנהגויות סוטות מבחינה חברתית. מרשימה זאת התפתח עניין מרכזי בחקר הפסיכופתיה ובמרוצת השנים גוף מחקר גדול מצא כי פסיכופתיה היא אכן הפרעת אישיות נבדלת בין אם בתכונות אישיותיות, התנהגות, אטיולוגיה, ואנטומיה מוחית.
אבחנה והערכת מסוכנות.
באמצעות הכלי, הכולל ראיון עומק חצי מובנה ומידע אנמסטי על הנבדק, נערכת הערכה של מבנה האישיות של הנבדק באמצעות 20 פריטים, המסווגים לארבעה ממדים ולשני גורמים אלכסוניים ומתואמים: גורם 1 - "שימוש אכזרי ואנוכי בזולת", הכולל מאפיינים רגשיים ובינאישיים של פסיכופתיה; וגורם 2 - "סגנון חיים בלתי-יציב ואנטי-חברתי כרוני", הכולל התנהגויות ואורח חיים שסוטים מהמוסכמות החברתיות. ארבעת הממדים יחד מרכיבים את הפרעת האישיות שמוכרת כפסיכופתיה. אף על פי שהראיון עשוי להיערך על פני מספר מפגשים, הזמן הממוצע הוא 90–120 דקות, ועוד שעה לקידוד המבחן. מכיוון שאפשר להטיל ספק באמינותם של פסיכופתים, יש לאמת מידע שהתקבל במהלך הראיון במידע מתיקים אישיים. האבחנה נעשית על בסיס כלל חייו של הפסיכופת, ולא רק על על-פי מצבו בנקודת זמן מסוימת.
הפריטים מדורגים על סולם של 3 נקודות. ניקוד של 0 מעיד על כך שהפריט אינו מתאים לנבדק, ניקוד של 1 מעיד שהפריט מתאים במידה מסוימת לנבדק, וניקוד של 2 מעיד על כך שהפריט מאוד מתאים לנבדק. במקרים מסוימים אין מספיק מידע כדי לנקד פריט מסוים. במקרים אלו בלבד, ניתן להשמיט את הפריט, אך לא כאשר המדרג אינו בטוח בניקוד הפריט. פריט מושמט יסומן באות X. עוצמתו ככלי מדידה היא בכך שהוא בנוי על הערכת המאבחן (ועדיף ששני מאבחנים יעריכו את הנבדק בנפרד וישוו את המדידות) ולא על שאלונים מילוי עצמי הנטויים להטיות. המאבחן גם עשוי להסתמך על התרשמויותיהם של אנשים נוספים המכירים את הנבדק. לרשימת הפסיכופתיה של הייר אין קריטריונים של אי-הכללה. כלומר, באמצעות הרשימה ניתן לאבחן ולהעריך את המסוכנות של מגוון רחב של מטופלים עם אבחנות שונות ותחלואה נלווית שונה.
על פי כללי ההעברה המפורטים בכלי (ומהווים גם מגבלה חוקית לרכישה של הכלי ולשימוש קליני בו) המשתמשים בו צריכים להיות בעלי תואר קליני מתקדם במדעי ההתנהגות, בעלי היכרות עם אוכלוסייה אנטי חברתית, וצריכים להיות בעלי הכשרה מסודרת בביצוע שאלון זה.
20 הפריטים ב-PCL-R הם:
ניקודים גבוהים בשאלון זה מתואמים באופן משמעותי עם אימפולסיביות ואלימות, מקיאווליזם, קריירה פלילית מתמשכת, ומתואמים באופן שלילי עם מדדים של חיברות, אמפתיה ושיתוף פעולה.
הציון המקסימלי שניתן לקבל בשאלון הוא 40 נקודות. קיימת מחלוקת היכן לקבוע את הרף להימצאות פסיכופתיה. למשל החתך בבריטניה וסקנדינביה הוא 25 נקודות ומעלה, מדינות רבות ברחבי העולם משתמשות בחתך של 30 נקודות ומעלה. עבריינים רבים שאינם פסיכופתים מקבלים ציון של בין 18–22. אדם ללא עבר פלילי בדרך כלל מקבל ציון של עד 6.1 נקודות. במסגרות מחקר לעיתים נעשה שימוש בחתכים גבוהים יותר של 34 נקודות במטרה לבחון את פעילותם המוחית של פסיכופתים, מתוך הנחה שככל שהציונים גבוהים יותר, כך גובר הסיכוי לחריגות במבנה ותפקוד המוח.
חסרונו המשמעותי של כלי אבחון זה הוא הזמן הנדרש למלא אותו, לערוך ראיונות עומק, לעיין בתיקים אישיים, והדטרמיניזם המובנה בכלי; מרגע שאדם מוגדר עבריין קשה או "פסיכופת", קשה מאוד לשנות את הסיווג שכן רוב האבחון מבוסס על ההיסטוריה של הנבדק. דבר אשר לעיתים קרובות מוביל לסטיגמה מצד אנשי מקצוע ואפילו להוביל לתמיכה בעונש מוות במדינות שונות.
פריטים.
הגורמים השונים מתואמים עם מצבים והפרעות שונות. למשל, גורם 1 ברשימת הפסיכופתיה מתואם באופן משמעותי עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית, רמות חרדה נמוכות, היעדר אמפתיה, רמות דחק נמוכות, וסיכון נמוך להתאבדות. לעיתים קרובות אנשים עם ניקוד גבוה בגורם זה נתפסים כאנשים בעלי קסם אישי, בעלי כוחות נפשיים ובעלי תובנה אך הפרוגנוזה לגביהם היא לרוב שלילית וחמורה ביותר. הפריטים בגורם זה נחשבים על ידי חוקרים רבים כתכונות הליבה של פסיכופתיה, אך יש החולקים על כך. לעומת זאת, הפריטים בגורם 2 מתואמים באופן משמעותי עם הפרעת אישיות אנטי-חברתית, הפרעת אישיות גבולית, סטייה חברתית, חיפוש אחר ריגושים, מעמד חברתי-כלכלי נמוך, וסיכון מוגבר להתאבדות. אנשים עם ניקוד גבוה בגורם זה הם בעלי עמדות אנטי-חברתיות מובהקות, בעלי דימוי עצמי לא יציב, תגובתיים, וחשדניים. אף-על-פי-כן, הגורמים מתואמים באופן משמעותי אחד עם השני וישנם ראיות אמפיריות שהם נובעים מהפרעה בסיסית אחת.
על פי רוב, עבריינים פסיכופתים שמקבלים ניקוד גבוה בפריטים של גורם 1 מורשעים במספר רב יותר של פשעים אלימים ויש להם היסטוריה ארוכה יותר של מאסר. לעומת זאת נבדקים שמקבלים ניקוד גבוה בפריטים של גורם 2 ברשימה זאת מורשעים במספר רב יותר של פשעים לא אלימים.
תוקף.
רשימת הפסיכופתיה של הייר תוקפה במדינות רבות, מסגרות שונות, אוכלוסיות, כמו גם על הקהילה ומסגרות עבודה. על אף ההבדליים התרבותיים הקיימים בין מדינות שונות, נמצא כי יש לכלי רמה גבוהה של מהימנות בין שופטים: 0.81. בשל מהימנותה הרבה של הרשימה היא נהפכה בשנים האחרונות לסרגל מולו בודקים כלי אבחון אחרים.
הכלי תורגם לעברית, אולם לא תוּקף בישראל ולא נקבע סף ציון אופטימלי לפסיכופתיה, אך למרות זאת הוא משמש ככלי אבחון, להערכת מסוכנות ולניבוי הצלחת הטיפול במסגרות שונות כגון שב"ס, מב"ן ושירות המבחן. הסיבה המרכזית לכך היא היעדר מחקר בישראל.
נגזרות.
PCL-YV רשימת פסיכופתיה, מהדורת נוער.