היו שתי שיטות עיקריות להימלטות וניתוק מגע מהאויב: במהירות גבוהה נוצלה יכולת הטיפוס של המטוס לטיפוס בזיג-זג. מטוס אויב שהיה מנסה לעקוב אחרי הסטארפייטר היה מאבד את כל מהירות האוויר ומזדקר. במהירות נמוכה האיץ הטייס באפס ג'י (כלומר תוך צניחה מטה), המטוס האיץ במצב זה מהר יותר מכל מתחריו, מה שאיפשר לו להימלט מכל מיירט בן זמנו.
רקורד בטיחותי.
המטוס נודע לשמצה בשל שיעור האבדות הגבוה בתאונות, אך הסיבה לרוב התאונות הייתה תנאי העבודה של חילות-האוויר השונים. לדוגמה: הלופטוואפה סבל ממספר אבדות גבוה של סטארפייטרים, ולעומתם בחיל האוויר הספרדי לא אבד ולו מטוס אחד.
שיעור התאונות בסיווג A (אובדן מטוס) היה 47 תאונות לכל 90,000 שעות טיסה ל-F-104, יותר מכל מטוסי סדרת המאה. ל-F-102 למשל 27 תאונות לכל 90,000 שעות טיסה, נכון ל-1989.
בעיות בדגמים מוקדמים.
ה-J79 היה מנוע חדש שפיתוחו נמשך תוך כדי טיסות מבחן של ה-YF-104A, ותחילת השרות עם ה-F-104. במנוע הותקנו להבי מדחס סטטיים בעלי זווית פסיעה משתנה, כדי לשלוט בזרימת האוויר למדחס. אלה נטו להסגר בפתאומיות ולחנוק את המנוע, בעיקר מיד לאחר ההמראה. במצב כזה, בגובה נמוך, כיסא המפלט המקורי (שהפליט מטה) לא יכול היה להציל את הטייס. מערכת זאת הוחלפה ביחידת בקרת דלק, וכיסא המפלט הוחלף בכיסא בעל הפלטה קלאסית.
בעיה נוספת הייתה תהודה של המטוס שנבעה מחלוקת משקל לא נכונה. באחד המקרים, תהודה בלתי נשלטת קרעה כנף מ-F104B. בעיה זאת נפתרה על ידי תכנון מערכת דלק הממלאת את תאיהם של מכלי הדלק הקדמיים בסדר מסוים.
בעיות בדגמים מאוחרים.
בגרסאות מאוחרות יותר הייתה בעיה של פתיחה לא רצונית של נחיר צינור הפליטה של המנוע (לרוב בגלל נזילת שמן), שגרמה לאיבוד דחף דרסטי. חומרתה של הבעיה צומצמה על ידי התקנה של מערכת בקרת נחיר ידנית בחירום.
המנוע היה גם ידוע בשל תופעת היכבות המבער, או לחלופין אי הצתתו, מה שהוביל לאיבוד דחף קריטי. מטוס ממריא שחווה תקלה זאת בעת ההמראה נאלץ להפסיק אותה.
צוותי אוויר רבים חוו "בעיטה" לא רצונית כלפי מטה של מערכת APC. בשל כך, צוותי אוויר לרוב העדיפו שלא להצמיד מערכת זאת בטיסה.
בעיה קטלנית נוספת היא הטיה אסימטרית של מדפי שפת התקפה, שגרמה למטוס להיכנס לסחרור ממנו לא ניתן היה להיחלץ.
המטוס סבל מרעידה של גלגל אף בעת האטה לאחר נחיתה, תופעה זו גרמה למספר מקרים של איבוד שליטה במטוס על הקרקע, והתהפכותו בשולי מסלול הנחיתה.
פרטים נוספים.
פרשיות השחיתות של לוקהיד.
ב-1976 ועדה ממשלתית קבעה שקונצרן לוקהיד שילם שוחד בסך של 22 מיליון דולר לפקידים ופוליטיקאים במדינות ידידותיות כגון גרמניה, הולנד, יפן ואיטליה. כל זאת כדי להבטיח את מכירתו של ה־F-104 במה שכונה "עסקת המאה". הפרשיות כמעט ומוטטו את החברה שהייתה בקשיים עקב כישלונו של ה-L-1011 TriStar.
CL-1200 Lancer.
ה-CL-1200 Lancer היה גרסה משופרת של ה-F104. מאחר שהמטוס הפסיד במכרז לF-5 התוכנית בוטלה. דגם של המטוס מעולם לא הושלם.
כינויים.
"טיל עם בן-אדם בפנים" היה כינוי שלוקהיד השתמשו בו כדי לקדם מכירות. טייסי הניסוי והקרב כינו את המטוס "Zipper" או "Zip-104" בשל המהירויות הגבוהות שהוא הגיע אליהם. היפנים כינו אותו "אייקו" (תהילה).
הכינויים הגרמנים היו הרבה פחות מחמיאים:
Fliegender Sarg (ארון קבורה מעופף), Witwenmacher (יוצר האלמנות) ו-Erdnagel (יתד - כמו יתד אוהל, בגלל נטייתו להינעץ באדמה) היו הנפוצים ביותר.
בתרבות הפופולרית.
המטוס הופיע בדרמה ההיסטורית "הצוות המובחר" משנת 1983, על פי ספרו של טום וולף, שעסקה בטייסי ניסוי שהתכוננו לתוכנית החלל.
המטוס הופיע בסרט "The Starfighters" משנת 1964. הסרט זוכה ללעג בעונה 6, פרק 12 של סדרת הטלוויזיה "Mystery Science Theater 3000" .
הרכב המוזיקה האלקטרונית הגרמני "Welle:Erdball" כתבו את השיר "Starfighter F-104G" בעקבות מות בנו של שר ההגנה הגרמני קאי-אווה וון האסל בהתרסקות סטארפייטר.
הזמר רוברט קאלוורט הקליט את האלבום הסאטירי "קפטן לוקהיד והסטארפייטרס" בהשראת פרשיית הקנייה של המטוס בידי הגרמנים, והאבדות הגבוהות.
שיאים.
כדי לרכוש את לבם של בכירים אמריקאים ואירופאים, הוטס הסטארפייטר לשבירת שיאי ביצועים, שיאים שנשברו רק שנים לאחר מכן על ידי ה-F-4 פנטום:
מפעילות.
מספר מטוסים הוסבו לדגמים אזרחיים, ונמכרו לאספנים פרטיים.
תיקון הטל
אלומה - צעירים לשם שינוי
אלומה, צעירים לשם שינוי היא עמותה למעורבות חברתית שהוקמה על ידי הקיבוץ הדתי ב-1983 המתמקדת בנושא שירות לאומי וצבאי. העמותה מצהירה שהיא מסייעת מדי שנה לכ-3000 צעירים וצעירות דתיים ושאינם, לשרת. ופועלת לעידוד בנות דתיות להתגייס לצה"ל.
אלומה מקיימת - בשותפות עם גופים וקרנות שונות - כ-15 תוכניות ומיזמים, אשר לטענתה לוקחים בהם חלק כ-40,000 משתתפים מדי שנה.
משרדי העמותה נמצאים בלוד. מנכ"לית העמותה היא ד"ר תמי חלמיש אייזנמן, יו"ר העמותה הוא יאיר ריינמן.
פעילות העמותה.
שירות בצה"ל והכנה לקראתו.
הפרויקט הוותיק והמרכזי של העמותה הוא "משרתות באמונה". במסגרת פרויקט זה מלווה העמותה חיילות דתיות ומעניקה להן ייעוץ והדרכה. ומעודדת בנות דתיות טרום-שירות המתלבטות בין שירות צבאי לשירות לאומי - לפנות לזה הצבאי.
בעמותה צוות חיילות וסטודנטיות דתיות, המעבירות הסברות בנושא צו ראשון (לבנות כיתה י"א) ותהליך הגיוס (לבנות י"ב) בבתי הספר ובחוגי בית. כן מארגנת העמותה ימי עיון, שבתות ומפגשים נוספים לחיילות הדתיות. במסגרת הפרויקט פועל מוקד אליו יכולות לפנות בנות לפני גיוס למענה על שאלות וקבלת עזרה בקשיים בהם הן נתקלות.
לדברי העמותה בתחילת דרכו הפרויקט הוקם מתוך ההכרה שישנן בנות בוגרות החמ"ד המתגייסות לצה"ל ללא הכוונה מוקדמת מסביבתן הקרובה, עובדה שלדברי העמותה מקשה עליהן להגיע לתפקידים משמעותיים. ובמענה לטענות של רבנים ואנשי ציבור כנגד עידוד בנות להתגייס - טענו בארגון שהם פועלים רק לסייע ולהכווין למי שממילא בחרה להתגייס. עובדה זו גרמה גם לרב שלמה אבינר הבולט בהתנגדותו לגיוס בנות, להשתתף בכנס של העמותה ולתמוך בפועלה. בהמשך נחשפו נתונים לפיהם הארגון אף מעודד בנות להתגייס בכוונה תחילה, ובשל כך חזר בו הרב אבינר מתמיכתו, והתבטא בחריפות כנגד הארגון באומרו שהוטעה על ידם.
הארגון פועל בשיתוף פעולה עם צה"ל לעידוד בנות דתיות להתגייס, על ידי פרסום מסרים וכנסים, כך לדוגמה מקיימת העמותה יחד עם צה"ל שבוע גדנ"ע מותאם במיוחד לבנות דתיות כדי לחשוף בפניהם את אורח החיים הצה"לי במטרה לעודדן להתגייס. לדברי היוהל"ן לשעבר תא"ל רחל טבת ויזל אלומה היא שותפה מרכזית בפעילות לעידוד הבנות להתגייס, בין השאר בשל פועלה בבתי הספר לבנות של החינוך ממלכתי דתי אליהם לא מורשים גורמים צבאיים להיכנס ואלומה היא זו שמכניסה את המסרים המבוקשים. ראש אכ"א תא"ל אורנה ברביבאי קבעה כי העשיה של אלומה מעוררת השראה בפועלה לגיוס נשים דתיות לצה"ל בהיקפים הולכים וגדלים.
ב 2020 פרסמה אלומה בשיתוף פעולה עם העיתון מקור ראשון את המדור רות. סוף במשך כ 20 שבועות שיתפו צעירות דתיות בתפקידהן וחוויותיהן מהשירות הצבאי, במטרה לעודד בנות בציבור הדתי לפנות לשירות צבאי.
העמותה מפעילה תוכנית הכנה לשירות (לאומי וצבאי) בקבוצות מגדריות לנוער בכיתות י"א ו-י"ב הנקראת "תוכניות לקראתך.ם", ואת תוכנית 'צהלה' הפועלת בקרב נוער בסיכון וזכתה ב 2019 באות המתנדב מהנשיא.
כמו כן מפעילה אלומה עבור משרד החינוך את מרכז ההכשרה ליחידת מורות חיילות.
השכלה ותעסוקה.
אלומה פועלת לעידוד צעירים להצטרף לאקדמיה, ומסייעת להם להתמיד ולשפר את השיגיהם. במסגרת זו היא מפעילה את התוכניות: הישגים, רואד, והשיגים להיטק במימון המל"ג ואת תוכנית אקדמיה + הפועלת למניעת נשירה במקצועות הSTEM.
אלומה פועלת על מנת לסייע לצעירים ברכישת מיומנויות הדרושות להשתלבות אופטימלית בשוק התעסוקה. המיזמים המשמעותי ביותר בתחום זה הם - תוכנית ההתמחויות בשותפות המל"ג וקרן רוטשילד קיסריה.
אלומה פועלת על מנת לסייע לצעירים ברכישת מיומנויות הדרושות להשתלבות אופטימלית בשוק התעסוקה. המיזמים המשמעותי ביותר בתחום זה הם - תוכנית ההתמחויות בשותפות המל"ג וקרן רוטשילד קיסריה.
תוכניות ההתמחות.
תוכניות ההתמחות של אלומה הן מיזם חברתי שמטרתו להוות גשר לעולם התעסוקה ושלב משמעותי בשיפור מוביליות חברתית עבור צעירים בישראל.
המיזם נותן מענה לקושי הגדול של צעירים בוגרי השכלה גבוהה למצוא תעסוקה ההולמת את המקצוע אותו למדו באמצעות שיבוצם עוד בזמן הלימודים באמצעות פרקטיקה של התמחות מעשית כחלק ממהלך הלימודים לתואר ראשון.
היסטוריה.
בשנת 2012 הוקמה תוכנית 'הדבר הבא' על ידי קרן אדמונד דה רוטשילד ועמותת אלומה, כתוכנית ארצית לקידום תעסוקה ראשונה לבוגרי אקדמיה. עמותת אלומה מנהלת את התכנית מיומה הראשון ובשנת 2019 נבחרה על ידי המועצה להשכלה גבוהה להוביל יחד איתה את
מערכי הלמידה לקורסים משלבי התנסות בכ- 20 מוסדות לימוד אקדמיים .
על התוכניות.
רכישת ניסיון מעשי כהכנה להשתלבות בעולם התעסוקה משמעותית לצעירים בכלל ולסטודנטים בפרט, סטודנטים הלוקחים חלק בתוכנית מאפשרים לעצמם: שורת ניסיון מעשי בקורות חיים, הכרות מעמיקה עם שוק התעסוקה ותחום הלימוד אותו בחרו, הגדלת רשת קשרים, פיתוח יכולות וביטחון עצמי.
התכנית מונגשת ומותאמת לסטודנטים עם מוגבלות.
מן המחקר.
התמחות מעשית היא כלי מוכח לשיפור מוביליות חברתית לצעירים בישראל.
במחקר שנערך על ידי המכון הישראלי לדמוקרטיה ותוצאותיו פורסמו בספטמבר 2020 נמצא כי:
ארגונים חונכים.