תנאי וחוקי הגביע הרוסי נקבעים על ידי משרד הספורט של הפדרציה הרוסית ופדרציית הכדוריד הרוסית. כל קבוצה יכולה לכלול מקסימום 34 איש, כולל עשרים ושמונה ספורטאים (מתוכם רק חמישה יכולים להיות זרים, בעוד שרק שלושה יכולים להיות במגרש במהלך המשחק), שני מאמנים, רופא, מטפל בעיסוי, ראש הקבוצה ומנהלה.
תנאי מוקדם להשתתפות בגביע הוא החזקת קבוצת ספורט נוער שמשתתפת באליפות הנוער בכדוריד. הטורניר נערך בשני שלבים: שלב מוקדם על פי מערכת הפלייאוף עם טורניר פיינל-פור ומשחק גמר במהלכו משתתפות ארבע קבוצות. המקומות בטורניר נקבעים על פי המספר הגבוה ביותר של הנקודות שנרשמו בכל משחק: שתי נקודות מוענקות על ניצחון, אחת על תיקו. במקרה של נקודות שוות למספר קבוצות, המקומות נקבעים על פי המספר הגבוה ביותר של הנקודות והפרש השערים הטוב ביותר.
אורי קורב
אורי קוׄרְבּ (נולד ב-6 בדצמבר 1967, ד' בכסלו תשכ"ח) הוא עורך דין ישראלי. שימש בשורת תפקידים בכירים בפרקליטות המדינה. בין השאר היה התובע במשפטו של ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט ובתיק רצח מוחמד אבו ח'דיר.
ביוגרפיה.
אורי קורב נולד בירושלים בשנת 1967 כבן בכור לנעמי ומוריס, רואה חשבון. גדל במשפחה דתית-לאומית שעלתה ארצה מאנגליה לשכונת בית וגן. היה חניך בתנועת בני עקיבא ולמד בישיבת נתיב מאיר. הוא חבר ילדות של הבמאי יוסף סידר, העיתונאי אבישי בן-חיים ומנכ"ל משרד התקשורת לשעבר נתי כהן. התייתם מאמו כנער. שירת כלוחם בגדוד 890 של חטיבת הצנחנים. לאחר שירותו הצבאי עבד כמאבטח ברשות השידור ובמקביל למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים תואר שני בהצטיינות.
בפרקליטות המדינה.
בשנת 1996 החל לעבוד בפרקליטות המדינה, עבד בה כ-22 שנה, שימש כמנהל המחלקה הפלילית במחוז ירושלים, וטיפל בתיקים פלילים ואזרחיים מרכזיים ובעלי פרופיל גבוה. בין היתר, שימש כתובע בתיקי מרכז ההשקעות, טלנסקי וראשונטורס של ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, וכן במשפטי שרים וחברי הכנסת דוגמת עופר חוגי. ליווה את תיק הרבנים בשלבי החקירה והגיש במסגרתו את כתב האישום, עמד בראש צוות הבדיקה שגיבש את ההמלצות בפרשת ביביטורס, ובהמשך ליווה את חקירת ראש הממשלה בנימין נתניהו בתיק 1000 וב-תיק 2000 בראשית דרכם. ייצג את המדינה בערעור בתיקו של מנהיג הפלג הצפוני של התנועה האיסלאמית, השייח ראאד סלאח אשר נשלח לאחר מכן למאסר, וייצג את המדינה בכתב האישום כנגד "מוסדות חזון ישעיה" בו העיד הרב יאשיהו פינטו אשר היה חשוד בפרשה. שימש כפרקליט מלווה בחקירות השרים רוחמה אברהם ואלי אפללו. היה התובע בתיקו של יו"ר קבוצת הפועל ירושלים דני קליין אשר הורשע בעבירת קבלת דבר בתחבולה בפסק דין המהווה תקדים משפטי בעבירה זו. היה אחראי על הגשת כלל התיקים הביטחוניים במחוז ירושלים בתקופת אינתיפאדת הסכינים. הוא נחשב למקורבם של פרקליט המדינה לשעבר משה לדור ופרקליט מחוז ירושלים אלי אברבנאל.
קורב נודע כתובע במשפט אולמרט, ועמד בראש צוות התביעה. במהלך המשפט לימד קורב במכללת שערי משפט קורס "טיעון וחקירת עדים", והתבטא בפני סטודנטים בלשון חופשית על בתי המשפט. לפי הקלטות שפורסמו בעיתונות בהבלטה, כינה חלק מהשופטים "חמורים". מלבד זאת, במשך חודשים אחדים לימד קורב בלי שקיבל היתר לעבודה פרטית. קורב התנצל על התבטאויותיו. סיקור עניינה של הפרשה הבליט את המאבק בין ידיעות אחרונות לישראל היום בסיקור תיק אולמרט. במסגרת הסדר טיעון הורשע בדין משמעתי, נידון לנזיפה, הורדה בדרגת שכר לשנה והפקעת משכורת, אך המשיך לשמש כתובע במשפט כנגד אולמרט.
היה התובע במשפט רצח מוחמד אבו ח'דיר, אשר כהגדרת בית המשפט העליון היווה "פיגוע אסטרטגי שהצית תבערה בשטחים בכלל ובירושלים המזרחית בפרט", במסגרתו הורשעו שלושת הנאשמים ברצח. הוא קיים קשר אישי קרוב עם בני משפחת אבו ח'דיר במהלך המשפט ושמר עמה על קשר גם בשנים שלאחר מכן. היחס מצדו של קורב למשפחת אבו ח'דיר סייע, כך לטענת המשפחה, לאמון שנתנו בהליך המשפטי עצמו ובמערכת המשפט הישראלית.
בדצמבר 2016, בהיותו סגן פרקליט מחוז ירושלים בתחום הפלילי, קיבל היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט דיווח על הטרדה מינית שבוצעה לכאורה על ידי קורב כלפי פרקליטה, אשר סירבה להעיד בפרשה. עם פרסום התלונה יצא קורב לחופשה ללא תשלום. לאחר בדיקה משמעתית המליצה המשטרה לגנוז את תיק החקירה. ביולי 2017 סגר היועץ המשפטי את התיק המשמעתי ומיד לאחר מכן שב קורב לתפקידו בפרקליטות.
עורך דין במגזר הפרטי.
בתחילת שנת 2018 פרש קורב לפנסיה מוקדמת מהפרקליטות. לאחר שותפות קצרה עם עורך הדין הפלילי הירושלמי גדי טל, הצטרף במאי 2018 למשרד טולצ'ינסקי שטרן מרציאנו כהן לויצקי ושות', כשותף במחלקת הליטיגציה, וייסד את מחלקת עבירות צווארון לבן. מאז פתיחת המחלקה מייצג עו״ד קורב בשורת תיקים גדולים בעלי פרופיל ציבורי ותקשורתי גבוה. במסגרת המשרד ייצג את דאוד גודובסקי ודניאל אלינסון, יו"ר עזרא העולמית, בפרשת ישראל ביתנו.במהלך ייצוגו של גודובסקי הגיש עו״ד קורב בקשה לעיכוב ביצוע עונש של שבע שנות מאסר שהוטל על גודובסקי לאחר שהודה בבית המשפט המחוזי. בהחלטה המהווה תקדים, עיכב בית המשפט העליון את ריצוי עונש המאסר עד להחלטה בערעור, שבו הופחת עונשו של גודובסקי לשש שנות מאסר. כמו כן, ייצג את עמוס דב סילבר מייסד רשת טלגראס. מייצג כיום את יובל כאהן, מנהל מכינת בני ציון לשעבר הנאשם באסון נחל צפית, את המיליארדר בני שטיינמץ, את סגן ראש עיריית תל אביב ארנון גלעדי, וכן חבר בצוות ההגנה של מיקי גנור, החשוד בתיק 3000. בתחילת 2021 הצטרף כשותף למשרדו של עורך הדין בעז בן צור.
קורב מרבה להופיע כפרשן משפטי בתוכניות טלוויזיה ורדיו וכן בפנלים משפטיים כמומחה למשפט פלילי וליטיגציה ואף הביע ביקורת בנוגע למספר פעולות שנקטה הפרקליטות בתיקי ראש הממשלה בנימין נתניהו. משמש כמרצה בקורס לטיעון וחקירת עדים במכללת שערי משפט.
חיים אישיים.
נשוי לד"ר עליזה קורב בונפיל, פסיכולוגית קלינית וחוקרת ספרות, בתו של ההיסטוריון פרופ' ראובן בונפיל, ולהם שלושה ילדים. מתגורר בירושלים ומקיים אורח חיים מסורתי.
אסתר חכם
אסתר חכם-גולדברג (נולדה ב-15 באוגוסט 1923) היא אתלטית עבר ארצישראלית, אלופת ארץ ישראל (1942) בריצת 100 מטר, אלופת ארץ ישראל (1942) ושיאנית ארץ ישראל בקפיצה לרוחק ושיאנית ארץ ישראל קפיצה לגובה.
ביוגרפיה.
חכם נולדה ברומניה ב-1923. הוריה, מלכה ודוב, היו ילידי אודסה שברוסיה (כיום באוקראינה), שברחו עקב הפוגרומים במדינה. בהיותה בת שנתיים עלתה לארץ ישראל עם הוריה אחותה הבכורה ציפורה ואחיה הגדול אברהם. בישראל השתקעה המשפחה במושבה רחובות, באזור המחנה של הצבא הבריטי, שכונת ה״קמפ״. המשפחה התפרנסה מעבודת הנגרות של אביה ובהמשך של אחיה הגדול, שהצטרף לנגרייה.
מגיל צעיר גילתה חכם עניין בספורט. המורה להתעמלות בבית ספרה זיהה את הכשרון האתלטי שבו ניחנה, טיפח אותה ודאג לצרפה לקבוצת מכבי רחובות שמרבית הספורטאים בה היו גברים. אימוניה באתלטיקה קלה לא נערכו באופן מסודר וללא מאמן אישי. בהיעדר הכוונה מקצועית היא נהגה לקפוץ לגובה מהאמצע ולא מהצד כמקובל. לעיתים אף קפצה יחפה. על אף זאת גברה על מתחרותיה ושברה שיאים בענף זה שהיה החביב עליה מכל יתר הענפים בהם התחרתה. מרבית המתחרות שלה היו מבוגרות ממנה והיא הייתה הספורטאית הצעירה ביותר בקבוצה.
תחרויות האתלטיקה נערכו בשבתות וכאשר הן נערכו בתל אביב, נהגו הספורטאים מרחובות להתארח וללון בשישי שלפני התחרות בבתי מארחים תל אביבים ששודכו להם.
שיאנית ארץ ישראל בקפיצה לרוחק.
בתחרות שנערכה בתל אביב ב-3 בדצמבר 1938 קבעה חכם שיא ארץ ישראל בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.84 מטר.
שיאנית ארץ ישראל בקפיצה לגובה.
בתחרות שנערכה בשנת 1939 קבעה חכם שיא ארץ ישראל בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.41 מטר, שיפור לשיא של בן 3 השנים של מרגלית ספיר (1.36 מטר). שיא זה החזיק מעמד עד אפריל 1939 ונשבר על ידי נינה שרירא ממכבי חיפה (1.43 מטר).
באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1940 זכתה חכם בשתי מדליות כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.57 מטר, אחרי אמירה זמיר ממכבי חיפה (4.97 מטר) ולפני שובה ממכבי תל אביב (4.28 מטר) ובקפיצה גובה בתוצאה של 1.32 מטר, אחרי נינה שרירא (1.37 מטר) ולפני רות מנדלה מכבי חיפה (1.22 מטר).
במרץ 1942 השוותה חכם בקפיצה לגובה את השיא הארצישראלי של נינה שרירא בתוצאה של 1.43 מטר.
אלופת ארץ ישראל.
באליפות ארץ ישראל שנערכה במאי אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.8 שניות, לפני רות מנדלה (14.0 שניות) ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.86 מטר, לפני אמירה זמיר (4.48 מטר) ורות מנדלה (4.40 מטר). מדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.33 מטר, אחרי נינה שרירא ואמירה זמירה שקפצו שתיהן לגובה של 1.33 מטר, אך הדרוג הוכרע לפי מספר פסילות כמקובל.
חיים אישיים.
חכם פרשה מענף האתלטיקה כשמלאו לה 20 ופנתה לעסוק באהבתה הגדולה לילדים בגיל הרך. במשך שנים רבות ניהלה גן ברחובות והייתה גננת מוערכת ואהובה מאוד. ב-1944 נישאה לניצב משנה בדימוס עזרא גולדברג. לזוג נולדו שלושה ילדים. כיום היא מתגוררת ברחובות.
הנצחה.
חברת דובק שיצאה בסדרת קלפי אספנות לספורטאים ארצישראליים הנפיקה קלף על שמה. בקלף זה שמספרו 32, תמונתה של אסתר חכם ותקציר אודות זכייתה בתחרות המשולשת באתלטיקה בתל אביב ושיאה הישראלי בקפיצה לגובה מ-1939.
מיכל טברסקי
ימן בלוז