כלכלה.
מבחינה כלכלית, מקורות ההכנסה העיקריים הם תיירות וחקלאות. יצור חקלאי מרכזי הוא תמרים, כאשר בשטח המחוז יש מעל ל-7 מיליון עצי דקל. ייצורים חקלאיים נוספים הם דגנים, מנדרינות, לימונים, ענבים, רימונים, תפוזים וירקות.
חינוך.
במחוז יש 263,379 סטודנטים וסטודנטיות, 33,061 מורים בכ-2,533 בתי ספר.
מארטי גליקמן
מרטין אירווין "מארטי" גליקמן (באנגלית: Martin Irving "Marty" Glickman, 14 באוגוסט 1917 - 3 בינואר 2001) היה אצן אמריקאי-יהודי, חבר נבחרת ארצות הברית באולימפיאדת ברלין (1936), שברגע האחרון, נמנע ממנו ומחברו היהודי סמואל סטולר לרוץ בריצת השליחים 4x100 מטר ובכך לא היו שותפים לזכייה במדליית זהב האולימפית שבה זכו חבריהם לנבחרת. היה לאחד משדרני הספורט ברדיו המפורסמים ביותר באמריקה. בין היתר הוא שידר את משחקי הכדורסל של הניו יורק ניקס (21 שנים), את משחקי הפוטבול של הניו יורק ג'איינטס (23 שנים) והניו יורק ג'טס (11 שנים) ואת משחקי קבוצת ההוקי קרח ניו יורק ריינג'רס. נוסף לכך, הוא פירשן לפני ואחרי משחקי קבוצת הבייסבול של הניו יורק יאנקיז (12 שנים).
קורות חיים.
גליקמן נולד וגדל ברובע הברונקס, ניו יורק, למשפחת מהגרים יהודים מיאשי, רומניה. הוא למד באוניברסיטת סירקיוז.
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת ברלין (1936) סיים גליקמן במקום חמישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.7 שניות וניכלל בנבחרת האמריקאית להשתתף בריצת השליחים 4x100 מטר. ברגע האחרון, במשחקים עצמם הוחלפו שני האתלטים היהודים, סטולר וגליקמן, על אף שהתאמנו במשך שבועיים, בשני האצנים המהירים במשחקים, זוכי מדליות הזהב והכסף בריצת 100 מטר ג'סי אוונס וראלף מטקלף, שלא היו אמורים לרוץ בשליחים ואף לא התאמנו לכך. הרביעייה האמריקאית ניצחה בפער גדול בשיא עולם חדש של 39.8 שניות, לפני איטליה (41.1 שניות) וגרמניה (41.2 שניות).
באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הוא סיים במקום חמישי בריצת 100 מטר.
בתחרות שנערכה בווסט פוינט במאי 1938 קבע גליקמן בריצת 100 יארד שיא אישי חדש של 9.5 שניות.
טים ברגלינג
לאון אדרי
לאון אדרי (4 באפריל 1948 – 19 באפריל 2018) היה יזם, מפיק קולנוע ואיש עסקים ישראלי, ממקימי ומבעלי "יונייטד קינג" וה"סינמה סיטי" ומבכירי תעשיית הקולנוע הישראלית.
ביוגרפיה.
לאון אדרי נולד בטנג'יר, שבמרוקו, ובשנת 1961 עלה לישראל עם משפחתו, שהשתקעה בדימונה.
בשנת 1962, כשהיה בן 14, החל אדרי לעבוד בבית הקולנוע הראשון בדימונה כמסריט. בשנת 1964 נפתח קולנוע נוסף בדימונה, קולנוע גיל, אדרי עבר להיות המסריט של הקולנוע החדש והכשיר את אחיו, משה, להחליף אותו בקולנוע דימונה הוותיק.
מגיל 15 עד גיל 25 עבד כחשמלאי בעבודות קבלנות. את המקצוע למד בתיכון מקצועי בדימונה. במקביל הפך לבעלים של בתי קולנוע בדימונה וברחבי הדרום. אחר כך הקים יחד עם אחיו ושותפיו את חברת ההפצה (בעיקר של סרטים) "יונייטד קינג" ועבר לפעול באזור המרכז. הלהיט הראשון שהפיצה החברה היה סופרמן בשנת 1978. החברה רכשה בתי קולנוע ברחבי הארץ, ובהם "מקסים" ו"אופיר" בתל אביב. החברה נכנסה גם לענף סרטי הוידאו בשם "יונייטד קינג וידאו". עם השנים הרחיבה את עיסוקה להפקה ושיווק של קשת רחבה של תוכני בידור ושל העסקים הקשורים בהם, כשבין תוצריה סדרות טלוויזיה, סרטי די-וי-די וגם הפקות מוזיקליות ומופעי במה. בשנת 2002 פתחה החברה במתחם גלילות שברמת השרון את מתחם הקולנוע סינמה סיטי. החברה מחזיקה בספרייה הגדולה ביותר של סרטים ישראליים, ובהם הזכויות לסרטיו של אפרים קישון, והיא גם הבעלים של חברת המוזיקה NMC.
האחים אדרי הפיקו והפיצו מעל 300 סרטים ישראלים ואלפי סרטים בינלאומיים.
היה נשוי לסולנג' ואב לארבעה. בשנותיו האחרונות התגורר בקיסריה.
אדרי נפטר בגיל 70, לאחר מחלת סרטן. נקבר בבית העלמין בקיסריה. בהלווייתו ספד לו, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, שהיה ידידו הקרוב.
Ice Lake
Coffee Lake
סחיפת סטוקס
בהקשר של תנועה גלית טהורה במכניקת הזורמים, מהירות סחיפת סטוקס (באנגלית: Stokes drift) היא המהירות הממוצעת של אלמנט זורם כאשר הוא נע עם שדה הזרימה של הגל. לדוגמה, מצוף שצף על פני השטח של גלי מים, יחווה סחיפה נטו בכיוון התקדמות הגל. התופעה הלא-ליניארית הזאת נקראת על שם ג'ורג' גבריאל סטוקס, שגזר ביטויים מתמטיים שמתארים את הסחיפה במחקרו המעמיק מ-1847 על גלי מים.
סחיפת סטוקס היא ההבדל במיקום נקודות הקצה של העקום שמתווה אלמנט זורם אחרי כמות קצובה של זמן (בדרך כלל מחזור גל אחד), כפי שנגזר מהתיאור הלגראנז'י והאוילרי של הזרימה. נקודת הקצה בתיאור הלגראנז'י מושגת על ידי עקיבה אחר אלמנט זורם בודד במהלך אינטרוול הזמן. נקודת הקצה המתאימה בתיאור האוילרי מושגת על ידי אינטגרציה של מהירות הזורם במיקום קבוע - השווה למיקום ההתחלתי בתיאור הלגראנז'י - במהלך אותו אינטרוול זמן. מהירות סחיפת סטוקס מוגדרת כיחס בין סחיפת סטוקס למשך הזמן בו היא מתרחשת.
המנגנון של סחיפת סטוקס הוא חשוב ביותר לצורך הובלה של חומרים ואורגינזמים שונים על ידי תנועת הגלים. יותר מכך, סחיפת סטוקס מהווה מרכיב חשוב במנגנון ההיווצרות של סירקולציית לאנגמיור.
הסבר אינטואיטיבי.
סחיפת סטוקס היא תופעה בה המהירות האופקית הממוצעת של אלמנט מים שונה מאפס, כך שמתקבלים מסלולים פתוחים ונוצרת "סחיפה" של אלמנטי הזורם בזמן - מעבר מים נטו בכיוון התקדמות הגל. חלקיקים הנמצאים בגל מים בעל מהירות מופע formula_1 ותלילות סופית יפגינו תנועה שאריתית קלה בגלל שהם שוהים מעט יותר זמן בתנועה קדימה מאשר בתנועה אחורנית, אודות להתקדמות הגל עצמו. תופעה זו אינה ייחודית רק לגלי מים, אף כי במקור סטוקס גילה אותה ב-1847 במחקרו המתמטי המעמיק על גלי ים לא ליניארים. בגלי קול קיימת תופעה דומה של סחיפה כאשר מניחים שאמפליטודת הלחץ של הקול אינה זניחה ביחס ללחץ האטמוספירי - או לחלופין שמהירות אלמנטי האוויר אינה זניחה ביחס למהירות הקול; גם אם המהירות הממוצעת של שדה המהירות בנקודה כלשהי היא אפס, המסלול של חלקיק הנע בכל נקודה במהירות הזרימה המקומית לא יהיה בהכרח חסום.
קל יותר להבין זאת כאשר מסתכלים על שני מקרי קיצון - הראשון כאשר אמפליטודת המהירות בנקודה "(x,t)" אפסית והשני כאשר אמפליטודת המהירות שווה למהירות הקול. במקרה הראשון נקבל שהאלמנט מתנודד הרמונית מסביב לנקודת שיווי המשקל שלו, ואילו במקרה השני נקבל שהחלקיק מתקדם במהירות הגל הנושא של שדה הזרימה - כך שמבחינתו הגל נייח - ולכן מהירותו לא צריכה להשתנות כלל, אלא שהיא עומדת על ערך קבוע ששווה למהירות הסחיפה. סחיפת סטוקס מתייחסת לנקודת ביניים בין שני מקרי הקיצון הללו; היחס בין המהירות של האלמנט למהירות התקדמות הגל עצמו אינו זניח, ומנגד עדיין קטן מספיק כדי שאפשר יהיה להזניח אפקטים מסדרים גבוהים יותר.
במילים אחרות, כאשר החלקיק נע בכיוון התקדמות הגל מהירותו משתנה לאט יותר מאשר כאשר הוא נע בניגוד לתנועת הגל, והיא יורדת בקצב שתלוי במהירות היחסית בינו לבין הגל. כיוון שכך, החלקיק שוהה זמן רב יותר בתנועה עם הגל מאשר בתנועה בניגוד לגל. הדבר מאפשר לו לגמוע מרחק רב יותר בהתקדמות עם הגל לעומת המרחק שהוא חוזר אחורנית כאשר הוא נע בניגוד אליו. התוצאה של האסימטריה הזאת היא התקדמות נטו של החלקיק בכיוון האופקי בכל מחזור גלי.
ניתוח מתמטי.
ננסה לכמת את "האסימטריה" של תנועת האלמנט. ישנם שני אפקטים שתורמים לאסימטריה זאת. ראשית, העובדה שהחלקיק שוהה יותר זמן בתנועה עם הגל מאשר בתנועה נגדו גורמת לו לתנועה נטו בכיוון התקדמות הגל. שנית, כפי שסטוקס הדגיש במאמרו, אודות לפחת באמפליטודת המהירות האופקית של פרודות הזורם עם הגידול בעומק, אלמנטי הזורם - שנמצאים בתנועה מסלולית - נעים במהירות גבוהה במקצת כאשר הם נמצאים בנקודה גבוהה יותר במסלולם (למשל, בפסגת המעגל שהם מתווים) מאשר כאשר הם נעים בנקודה נמוכה יותר במסלולם (בתחתית המעגל). בפיתוח הבא נבצע תחילה אנליזה חד-ממדית של סחיפת סטוקס - שלוקחת בחשבון רק את האפקט הראשון, ולאחר מכן נבצע גם אנליזה דו-ממדית של סחיפה בגלי מים, תוך התחשבות באפקט השני שהוזכר.
סחיפת סטוקס חד-ממדית.
במקרה החד ממדי, הגורם המכריע במידת הסחיפה שחווה אלמנט זורם הוא כמה זמן הוא שוהה בתנועה במגמה נתונה. הגודל הפיזיקלי שמכתיב כמה זמן האלמנט יהיה בעל מופע נתון הוא המהירות היחסית בינו לגל: formula_2 (כאן "V" היא מהירות הגל), שממנו נגזרת התדירות הזוויתית "האפקטיבית" של תנועת האלמנט: formula_3. סחיפת סטוקס שווה לאינטגרל: formula_4.
את הדיפרנציאל "dt" נוח יותר להביע במונחי הפאזה formula_5 כך: formula_6. מתקיים מכאן:
formula_7. כיוון שאנו חותרים לקבלת הביטוי לסחיפת סטוקס מהסדר הנמוך ביותר, אפשר להניח שמהירות האלמנט formula_8 נמוכה מאוד בהשוואה למהירות הגל "V", ולכן מותר לקרב את הביטוי על ידי קירוב מסדר ראשון (קירוב ליניארי): formula_9. על כן נקבל איפה:
formula_10.
במעבר האחרון נעזרנו בעובדה ש-: formula_11. כדי לקבל את מהירות הסחיפה יש לחלק בזמן המחזור: formula_12, וכך נקבל: formula_13, כאשר במעבר האחרון נעזרנו בקשרי הגל הבסיסיים: formula_14.
קיבלנו איפה שסחיפת סטוקס יחסית לאמפליטודה של הגל בריבוע.
סחיפת סטוקס בגלי מים (דו-ממדית).
במסגרת פיתוח הסדר הנמוך ביותר של סחיפת סטוקס, יש לחשב מה המרחק שגומא אלמנט נתון עקב גרדיאנט המהירות האופקית של הזרימה יחסית למשתנה העומק:
formula_15. כמו בחישוב החד-ממדי, נעריך את האינטגרל formula_4 הפעם תוך התחשבות בשינוי הגודל של