אולפני מארוול (באנגלית: Marvel Studios, LLC; במקור Marvel Films - "סרטי מארוול") הם אולפני הפקות וקולנוע אמריקאי של מארוול קומיקס, הממוקמים באולפני חברת וולט דיסני בברבנק, קליפורניה. המפיק קווין פייגי משמש כנשיא החברה. לפני שדיסני ארגנה מחדש את החברות שברשותה באוגוסט 2015, אולפני מארוול היו חברת בת של מארוול אנטרטיימנט.
אולפני מארוול מתמקדים בהפקתם של סרטי קולנוע המבוססים על דמויות של חברת מארוול קומיקס, ואחראים על שלושה זיכיונות עיקריים בתעשיית הסרטים - היקום הקולנועי של מארוול, סרטי אקס-מן וסרטי ספיידרמן. מאז 2012, סרטיהם של אולפני מארוול מופצים בתיאטראות בידי אולפני דיסני, וזאת לאחר שהופצו בידי סרטי פרמאונט בין השנים 2008–2011, למעט "הענק הירוק" (2008), שהופץ בידי סרטי יוניברסל. יוניברסל מחזיקים בזכות קניין להפצת סרטים עתידיים אפשריים על הענק הירוק שיופקו בידי אולפני מארוול. זיכיון סרטי ספיידרמן נמצא נכון להיום תחת רישיון הפצה של סרטי סוני, בעוד זיכיון סרטי האקס-מן מופץ בידי פוקס המאה ה-20.
מאז 2008, אולפני מארוול הפיקו 28 סרטי קולנוע במסגרת היקום הקולנועי של מארוול, החל מ"איירון מן" (2008) ועד "" (2021). לכל הסרטים ישנה המשכיות קבועה ומוטיבים חוזרים, המשותפים יחד עם סרטים קצרים וסדרות טלוויזיה בהפקת חטיבת הטלוויזיה של מארוול. נכון ליולי 2018, סרטי היקום הקולנועי של מארוול הניבו הכנסות של מעל ל-17 מיליארד דולרים, מה שהפך את הזיכיון לשובר הקופות הגדול ביותר בכל הזמנים.
היסטוריה.
חטיבת Marvel Films הוקמה בשנת 1993 כשהמפיק הישראלי-אמריקאי אבי ארד התמנה כנשיא חברת הבת מטעם תאגיד מארוול אנטרטיינמנט, שהמנכ"ל שלה מאז ועד היום הוא הישראלי-אמריקאי יצחק (אייק) פרלמוטר. החטיבה הוכרזה כחטיבת הקולנוע של מארוול קומיקס והייתה אחראית להפקת סרטי האנימציה של החברה וסדרות הטלוויזיה השונות. העסקה המשמעותית ביותר של החברה אז הייתה הפקת סרטי לייב אקשן המבוססים על דמויות האקס-מן, שנחתמה עם פוקס המאה ה-20 והביאה ליצירת זיכיון סרטי אקס-מן.
באוגוסט 1996 החברה אורגנה מחדש בשם אולפני מארוול (Marvel Studios) והחל משנת 1997 היו האולפנים מעורבים בהפקת סרטי קולנוע המבוססים על דמויות של מארוול קומיקס, לרבות אקס-מן (2000), דרדוויל (2003), אלקטרה (2005) וארבעת המופלאים (2005).
הסרט הראשון שמארוול הייתה אחראית להפקתו באופן ישיר היה הסרט בלייד המבוסס על דמות באותו השם מבית מארוול קומיקס שבוים על ידי סטיבן נורינגטון בכיכובו של וסלי סנייפס.
בשנת 1999 מארוול מכרה את זכויות העיבוד על דמותו של ספיידרמן לידי סרטי סוני ואולפני קולומביה שהפיקו את כל סרטי הקולנוע המבוססים על הדמות, עד שנת 2017. ברם מארוול הייתה רשומה כמפיקה שותפה לסרט ספיידרמן ולסרטי ההמשך שלו שבאו אחריו. בשנת 2003 הייתה שותפה להפקת הסרט "הענק" אך הסרט נכשל בקופות וניסיונות נוספים לעבד את הדמות לקולנוע נגנזו עד שנת 2007 עם הפקת סרט "הענק הירוק".
בשנת 2004 מארוול רכשה בחזרה את הזכויות על האלמנה השחורה ורבים הניחו שיופק סרט קולנוע על הדמות, אך לא כך היה. במאי 2006 אבי ארד עזב את תפקידו כנשיא החברה ובמרץ 2007 מונה במקומו קווין פייגי כנשיא חברת ההפקות ובערך באותו הזמן החלו הצילומים לסרט איירון מן. שנה לאחר מכן אולפני מארוול הוציאו לאקרנים את הסרט איירון מן שהיה לסרט הראשון בסדרת סרטי היקום הקולנועי של מארוול ומאז האולפנים אחראים להפקת כל הסרטים בסדרה.
ב-14 בדצמבר 2017, חברת וולט דיסני רכשה את זכויות ההפצה מפוקס המאה ה-20 תמורת 52 מיליארד דולרים. לפי ההכרזה הרשמית לעיתונות, חברת דיסני מתכוונת לשלב את זיכיונות האקס-מן, דדפול וארבעת המופלאים לתוך זיכיונות משלהם דרך חברת מארוול כדי "ליצור עולמות עשירים ומורכבים יותר של דמויות המקושרות ביניהן ושל סיפורים אותם קהל הצופים למד לאהוב".
סיגל סדצקי
סִיגָל סַדֵצְקִי יעקבסון (נולדה ב־23 באפריל 1960) היא פרופסור מן המניין לרפואה בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר, רופאה מומחית בבריאות הציבור ואפידמיולוגיה. במהלך השנים עסקה ביישום מדיניות בריאות במספר תחומים וביניהם: ניהול מצבי חירום, קידום בריאות ומניעת תחלואה, קביעת מדיניות חיסונים, מעבדות בריאות הציבור, בריאות הסביבה, תזונה ומזון. כחוקרת התמקדה בעיקר במחקרים שבחנו את ההשלכות הבריאותיות של חשיפה לקרינה מייננת ובלתי-מייננת, באטיולוגיה של סרטן ובאפידמיולוגיה גנטית.
בין השנים 2018–2019 הייתה מושאלת למטה ארגון הבריאות העולמי באירופה (World Health Emergency), שם עסקה בקביעת אסטרטגיות לניהול מצבי חירום ביולוגיים, כימיים וגרעיניים (BCRN) ובהכנת מדינות אירופה למשברים בריאותיים.
מפברואר 2019 עד יולי 2020 כיהנה כראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, במסגרת תפקידה זה נמנתה בשנת 2020 עם מובילי ההתמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
ביוגרפיה.
סיגל סדצקי נולדה בתל אביב ב־1960. שירתה בצה"ל כמאבחנת פסיכוטכנית, ובסיום קורס קצינות שובצה לתפקיד קצינת חיל נשים.
בשנת 1989 קיבלה תואר ד"ר ברפואה (M.D) מהטכניון, ובשנת 1994 קיבלה תואר מוסמך בבריאות הציבור (MPH) מהאוניברסיטה העברית. במסגרת עיסוקה ברפואה, סדצקי היא מומחית בבריאות הציבור ואפידמיולוגיה.
בשנת 2000 מונתה למנהלת היחידה לאפידמיולוגיה של סרטן ושל קרינה במכון גרטנר, במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא, וכיהנה בתפקיד זה עד פברואר 2018.
בשנת 2001 מונתה לחוקרת אחראית לאומית במכון הלאומי לחקר השלכות הטיפול בגזזת ע"ש ברוך מודן (במינוי משרד הבריאות), ובמסגרתו היא בוחנת את ההשפעות ארוכות הטווח של הקרינה שניתנה כטיפול נגד גזזת על בריאות המטופלים.
סדצקי היא פרופסור מן המניין בחוג לאפידמיולוגיה ורפואה מונעת, בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר של אוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2013–2019 שימשה כראש מרכז ידע תנודע — מרכז ידע לאומי להשפעת קרינה בלתי מייננת על הבריאות. מרכז תנודע הוקם בעקבות החלטת ממשלה, במטרה לשמש מקור ידע מקצועי ומוביל בתחום הקרינה הבלתי-מייננת. המרכז מנגיש מידע זה לקהלי היעד, ממליץ בפני מקבלי ההחלטות על אמצעים לצמצום סיכונים בריאותיים אפשריים, ומיידע את הציבור מהו שימוש מושכל בטכנולוגיה המערבת חשיפה לקרינה בלתי-מייננת.
בפברואר 2018 נשלחה מטעם משרד הבריאות לשנת השאלה בארגון הבריאות העולמי (WHO), שם שימשה כמדענית בכירה בתחום ניהול מצבי חירום באזור אירופה בייחוד בתחום ה- BCRN חשיפה לחומרים ביולוגיים, כימיים ולקרינה. בתפקידה זה עסקה בתמיכה במדינות אירופה למוכנות לחירום ובהקמת יחידה שתתמקד בממשק בין גורמי הבריאות והביטחון בניהול מצבי משבר מקומיים, לאומיים ובין לאומיים.
בתחילת 2019 מונתה לראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות. במסגרת תפקידה הייתה אחראית על לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות המפוזרות ברחבי ישראל.
התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה.
בפברואר 2019 מונתה לראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות. במסגרת תפקידה זה נמנתה בשנת 2020 עם מובילי ההתמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
בסוף דצמבר 2019 ותחילת ינואר 2020 סברה סדצקי כי פוטנציאל התפשטות התחלואה החריגה שדווחה בסין לשאר מדינות העולם גבוהה, והנהיגה מדיניות מחמירה להשתלטות על התחלואה שכללה בין היתר, אזהרות מסע מוקדמות לאזורי ההתפשטות, מניעת כניסת זרים לישראל ובידוד קפדני של ישראלים השבים ארצה מארצות עם תחלואה גבוהה. זאת לצד בניית להתמודדות עם המגפה שכלל בין היתר הכנת המעבדה המרכזית לנגיפים (ובהמשך מעבדות נוספות) לאבחון וירוס ה-COVID19 ופרסום נהלים והנחיות להתמודדות עם הנגיף.
ב-18 במרץ 2020 אמרה סדצקי שהמחלה אינה נפוצה ואין צורך במספר בדיקות גבוה: "בתוך כמה ימים נגיע ל-5,000 בדיקות ביום, שזו כמות מעל ומעבר לצרכים". דובר על חשיבות של מניעת התקהלויות וחקירות אפידמיולוגיות בהמשך שינתה את עמדתה והוציאה הנחיות להסגר על עשרות אלפי ישראלים לשם מניעת התפשטות המחלה.
בדיון בבג"ץ ב-16 באפריל אמרה סדצקי כי לדעתה יש להרחיב משמעותית את השימוש באמצעי המעקב של השב"כ. אמירה זו, ששיקפה את עמדת הממשלה, עוררה דיון ציבורי מפני החשש שמא הפעלת אמצעים לשעת חירום תהפוך לשגרה.
במסגרת השיח על הגבלות והנחיות, התייחסה סדצקי לשילוב בין הדרג הפוליטי לעמדות המקצועיות, "אני מקבלת לחלוטין ובאופן מלא את תפקידו של הדרג הפוליטי, שמקבל בסופו של דבר את ההחלטה הסופית. זו המשמרת שלהם ועל כך הם אמונים. הם מחליטים על האיזון בין ההחלטות המקצועיות של משרד הבריאות, שבעיניי נשמעות בצורה יפה מאוד למרות הוויכוח, לבין ההחלטה הנכונה שמביאה בחשבון שיקולים נוספים, זה לגיטימי ומוצדק בעיניי"./
ביוני 2020 הועלתה ביקורת על התנהלותה של פרופ' סדצקי בניהול משבר הקורונה. .
ב-7 ביולי 2020 הודיעה פרופ' סדצקי על עזיבת תפקידה בעקבות מחלוקות מקצועיות. סדצקי טענה כי הפתיחה המהירה של המשק לאחר סיום גל התחלואה הראשון ואי שמירה על ההתוויות כפי שהומלצו על ידי משרד הבריאות יביאו לעליית תחלואה ולעלייה במספר החולים הקשים והנפטרים. "מזה כמה שבועות מצפן הטיפול במגפה איבד כיוון... בתנאים החדשים שנוצרו ובהם דעתי המקצועית לא מתקבלת - אין ביכולתי עוד לסייע להתמודדות אפקטיבית לבלימת התפשטות הנגיף". מנכ"ל משרד הבריאות חזי לוי ניסה לגרום לה לחזור בה מההתפטרות.
ועדות מקצועיות.