וידאו קליפ לשיר יצא ב-16 במרץ 2017. נכון לנובמבר 2020, הקליפ צבר למעלה מ-13 מיליון צפיות ביוטיוב.
מלענן מנוצה
מַלְעָנָן מְנֻצֶּה (שם מדעי: Stipagrostis plumosa) הוא צמח עשבוני רב-שנתי המסועף מבסיסו, ממשפחת הדגניים תת-משפחת הסיסניים השייך לסוג מלענן. הצמח גדל באדמות שאינן מלוחות, ובבתי גידול טבעיים בלבד.
המלענן המנוצה הוא צמח הגדל בנגב בנגב הצפוני, הרי אילת, והערבה. הוא נזקק לחולות מדבר מיוצבים. פריחת המלענן המנוצה מתרחשת בחודשים אפריל-מאי. הפרח של המלענן חסר עלי כותרת, צורת העלה היא סרגלית והעלים מסורגים (עלה אחד בכל מפרק). השיבולית כוללת פרח אחד בלבד דו-מיני. מלענן מנוצה דומה בהופעתו הכללית למלענן החוף.
בעולם, המלענן המנוצה נפוץ בצפון אפריקה ובמדבריות של מערב אסיה, באזור האירנו-טורני ובאזור הסהרו-ערבי. הסוג מלענן כולל 50 מינים, מתוכם 6 בארץ ישראל, רובם עשבים רב-שנתיים של חולות-מדבר.
חיסון נגד COVID-19
חיסון נגד COVID-19 הוא חיסון שמטרתו להקנות כנגד מחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19). במהלך מגפת הקורונה העולמית נערכו יותר מ-200 ניסיונות מקבילים לפיתוח סוגי חיסון, תוך התבססות על טכנולוגיות חיסונים שונות. לקראת סוף שנת 2020 כ-60 חיסונים נמצאו בשלבים של ניסויים קליניים בבני אדם. בדצמבר 2020 ובינואר 2021 אושרו מספר חיסונים באישור חירום חריג לשימוש על ידי רשויות הבריאות העולמיות (כמו ה-FDA בארצות הברית). ברגע קבלת האישור מדינות רבות החלו במבצעי חיסון נרחבים, בהתאם למדיניות שפיתחו. באוגוסט 2021 ניתן לראשונה אישור קבוע לחיסונים.
פיתוח החיסון.
עבודות המחקר שבוצעו בשנים קודמות לפיתוח חיסון נגד נגיפי SARS-CoV ו-MERS-CoV – זנים אחרים של נגיף קורונה, אשר חוללו התפרצויות קטנות מוקדם יותר במאה ה-21 (סארס ו-MERS, בהתאמה) – סייעו לצבור ידע רב על אודות המבנה והאופן שבו מתפקדים נגיפי קורונה, ובכך תרמו משמעותית להאצת הפיתוח של החיסון במהלך 2020 באמצעות פלטפורמות טכנולוגיות מגוונות. נכון לאוקטובר 2020 היו 321 חיסונים שונים אשר הפכו למועמדים העיקריים להפוך לחיסון העיקרי שייבחר לשימוש - עלייה פי 2.5 בכמות המועמדים העיקריים מאז אפריל 2020. אף על פי שפיתוח החיסונים נעשה במהירות חסרת תקדים, כל החיסונים עברו את מלוא מבדקי הבטיחות והיעילות להם נדרשו, והניסויים עברו ביקורת מצד גופים חיצוניים אשר פיקחו על התהליך, כמו בכל חיסון אחר. למרות היקף הניסויים, אובדן המעקב היה נמוך משמעותית מהממוצע במחקר. מטא-אנליזות של אובדן מעקב מצאו שאובדן מעקב ממוצע במחקר קליני עומד על 6%, ואילו אובדן המעקב במחקר של פייזר בעת הפיתוח עמד על פחות מ-0.4% (סה״כ 166 מתוך 37,796), וזאת במחקר בינלאומי על עשרות אלפי אנשים שתוכנן ובוצע בלוח זמנים אינטנסיבי. מעל 99.6% מהנבדקים השלימו את הניסוי.
ארגון הבריאות העולמי, הקואליציה לחדשנות ולמוכנות למגיפות , וכמו גם קרן ביל ומלינדה גייטס ואחרים מממנים את המחקרים ומספקים גם את המשאבים הארגוניים הנחוצים לפיתוח מספר חיסונים שיסייעו למנוע את המשך ההתפשטות של מגפת הקורונה. ארגון הקואליציה לחדשנות ולמוכנות למגיפות, אשר עומד מאחורי קרן על סך 2 מיליארד דולרים המושקעים בפיתוח מהיר של המועמדים העיקריים לחיסונים הפוטנציאלים, ציין בספטמבר שהנתונים הקליניים שיסייעו לקבל החלטה בדבר אשרור החיסונים עשויים להיות זמינים עד סוף 2020. ב־4 במאי 2020, ארגן ארגון הבריאות העולמי אירוע התרמה טלוויזיוני , במהלכו נאספו 8.1 מיליארד דולרים מ-40 מדינות, במטרה לתמוך בפיתוח מהיר של חיסונים למניעת המשך ההתפשטות נגיף הקורונה.
סוגי החיסונים הנמצאים בשלבי פיתוח אחרונים.
ישנם מספר סוגים של חיסונים, בשלבי פיתוח שונים ברחבי העולם. טכנולוגית החיסונים קיימת זמן רב בעולם, ויש מספר טכניקות שמשתמשים בהן בפיתוח:
החיסונים שכבר אושרו לשימוש לפחות במדינה אחת.
בסוף דצמבר 2020 החלו מספר ניסויים קליניים בילדים ומתבגרים, וכן פורסמו כוונות לחסן ילדים. מתן החיסונים מתנהל על פי מתווה שנקבע מראש ולוקח בחשבון גם את העובדה כי החיסון לא נוסה בכל קבוצות האוכלוסייה. בהמשך הותר לחסן שכבות גיל נוספות.
עם השינויים בנגיף הקורונה והתפחות זנים חדשים, פותחו חיסונים מותאמי זן. ב-31 באוגוסט 2022, העניק ה-FDA אישור חירום המתיר לראשונה חיסון מסוג זה. פותחו גם שילובי חיסונים. כך למשל חברות שאפו לבקש אישור לחיסון משולב בזריקה אחת נגד נגיפי קורונה, שפעת ו-RSV.
הפצת החיסון.
בדצמבר 2020 חברת "פייזר" קיבלה אישור להפצת החיסון בבריטניה והתחילה לחסן כאשר בשלב הראשון ניתנו חיסונים לקשישים מעל גיל 80 ולעובדי מערכת הבריאות. בהמשך, מנהל המזון והתרופות האמריקאי ומספר מדינות בהן סינגפור וקנדה אישרו את החיסון של חברת "פייזר". בהמשך אושר חיסון של חברת "מודרנה". ב-9 בדצמבר 2020 נחת משלוח החיסונים הראשון בישראל. בהמשך הצטרפו צ'ילה קוסטה ריקה ואחרות. ב-1 בינואר 2021 ארגון הבריאות העולמי אישר את החיסון.
בישראל התנהל מבצע חיסונים חסר תקדים בגודלו על ידי משרד הבריאות, וקופות החולים. נכון ל-22 במרץ 2021 חוסנו כבר 5,187,471 אנשים במנה ראשונה ו4,592,626 אנשים בשתי מנות חיסון בישראל. בתחילת מבצע החיסונים הוא היה פתוח לקבוצות הסיכון, ולאנשי צוות רפואי בלבד, לאחר מכן בסוף ינואר 2021 החיסון נפתח למבוטחי קופות החולים החל מגיל 35 ומעלה, נשים בהריון, אנשי צוות רפואי, ועוד. החל מ-3 בפברואר 2021 החיסון ניתן לכל דורש שגילו מעל 16 שנים ובהמשך הורחב לגילים נוספים.
בארצות הברית, בממשל הפדרלי טענו כי שלחו 14 מיליון חיסונים למדינות ארצות הברית עד סוף 2020. בשטח מִבצע החיסונים עצמו נוהל על ידי המדינות עצמן. המחלקות המחוזיות ובתי החולים נקטו בגישות שונות ביחס לחלוקה. חיילים סייעו במבצע החיסונים, וגם בתי מרקחת. לאחר כניסתו של ג'ו ביידן לתפקיד נשיא ארצות הברית הואץ קצב החיסונים, והגיע ל-100 מיליון מחוסנים באמצע חודש מרץ 2021. היעד הוא 200 מיליון מחוסנים עד אפריל 2021. ביוני 2021, הנשיא הודיע כי ארצו תעביר חיסונים רבים למדינות העולם מתוך המאגר שלה. אליו הצטרף האיחוד האירופי.
הנציבות האירופית רכשה חיסונים במרוכז עבור תושבי האיחוד האירופי. הוזמנו מראש כמעט שני מיליארד מנות חיסון משישה ספקים. התוכנית של האיחוד האירופי נשענה באופן נרחב על חיסון המפותח בידי חברת "אסטרהזניקה" ואוניברסיטת אוקספורד (שאושר בבריטניה שמחוץ לאיחוד) שאישורו נדחה לחודשים יחד עם חיסונים של ספקים אחרים. ב-29 בינואר 2021 אושר החיסון. החיסונים חולקו במדינות על פי גודל האוכלוסייה שלהן. ב-21 בדצמבר, הסוכנות האירופית לתרופות אישרה את החיסון של "פייזר". לאחר אישורו, החלה הפצתו. הראשונה שחיסנה הייתה הונגריה. ההפצה החלה בתקופת החגים הנוצריים ביבשת. היו עיכובים בהפצה מצד פייזר ואסטרהזניקה. בשל אותם עיכובים, האיחוד הקים מערכת המאפשרת עצירה של משלוחים היוצאים משטחו. הראשונה לעשות זאת הייתה איטליה. האיחוד אף תבע את אסטרזניקה בשל כך. פייזר סיכמה עם סאנופי שהיא תסייע ביצור ובהפצה במטרה להאיץ את מאמצי החיסון. בפברואר נרכשו חיסונים נוספים. חלק מהמדינות באיחוד החלו לרכוש בנפרד סוגי חיסונים אחרים. באוגוסט נרכשו חיסוני נובומקס. עד אז, שיעור המחוסנים באיחוד עקף את ארצות הברית.
במקביל לחיסונים מתוצרת פייזר ומודרנה הופצו בעולם חיסונים שיוצרו לצורך טיפול במגפת הקורונה ברוסיה ובמגפת הקורונה ברפובליקה העממית של סין ולא קיבלו אישור במדינות המערב. למשל, ארגנטינה ואינדונזיה. חלקם הופצו עוד לפניו. בנוסף לחיסונים שנוצרו במערב, הרשויות בהודו שאפו לחסן את האוכלוסייה גם בחיסונים מתוצרת מקומית, בהנחה שהחברות ההודיות המפתחות חיסונים יצליחו במשימתן. ב-1 בינואר 2021, אושר החיסון של "אסטרהזניקה" ובהמשך אושר חיסון מקומי ראשון. הודו תשתמש בטכנולוגיה שבה היא משתמשת בזמן הבחירות, כדי לאתר ולשלוח מנות חיסון גם לתושבים המתגוררים בנקודות הרחוקות ביותר במדינה. הם גם הועברו למדינות אחרות. במהלך מגפת הקורונה במקסיקו, על צבא מקסיקו הוטל לנהל את מלאכת הפצת החיסונים ונרכשו חיסונים שנוצרו במערב יחד עם חיסון מסין שנוסה על ידי מתנדבים מהמדינה.מרכזי אפריקה לבקרת מחלות ומניעתן הוביל את המאמץ באפריקה לחסן את 1.3 מיליארד האנשים שחיו בה. הסוכנות תיאמה את המאמצים להשגת מנות חיסונים וביקשה סיוע מהבנק העולמי. בדצמבר 2020 מצרים קבלת מנות חיסון ראשונות מאיחוד האמירויות הערביות. בינואר 2021 קיבלה מרוקו משלוח גדול. בדרום אפריקה התמודדו עם מוטציות של הנגיף אשר השפיעו על מדיניות החיסון במדינה, שהפכה לראשונה אשר קיבלה חיסונים של חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון. עד ינואר 2022, פחות מ-15% מאוכלוסיית אפריקה נטלו את המנה הראשונה.
החיסון מתוצרת ג'ונסון אנד ג'ונסון אושר על ידי מנהל התרופות והמזון האמריקאי בסוף פברואר 2021. בהמשך אושר באירופה למקומות אחרים. האיחוד האירופאי, איחוד מדינות אפריקה, קנדה וארצות הברית היו בין מי שהזמינו את החיסון.
יוניצ"ף, שניהל קמפיין חיסונים ברחבי העולם, נערך לרכישה ולמתן החיסונים. יוניצ"ף אגר כחצי מיליארד מזרקים ותכנן לספק 70 אלף מקפיאים, רובם מופעלים באנרגיה סולארית. מנכ"לית הקרן, הנרייטה פורה, אמרה כי הסוכנות תכננה להעביר 850 טונות של חיסונים בחודש בשנת 2021 - כפול מהשיעור החודשי השנתי של לחיסונים אחרים.