אלכס אייל (נולד ב-26 בספטמבר 1949) הוא קצין בדרגת תת-אלוף במילואים בחיל הים. החל את דרכו כקצין מבצעי ומדרגת אל"ם עסק בתחום פיתוח אמל"ח וניהול תקציבי חיל הים. לאחר השרות הצבאי עסק בתפקידי ניהול בכירים. כיום עוסק עצמאי ביצוא טכנולוגיות וייעוץ עסקי.
שורשים וילדות.
אייל נולד באורדיה בחבל טרנסילבניה שברומניה, בן בכור להורים ניצולי שואה. אביו ארנסט הירש היה פקיד ומנהל רכש בחברה ממשלתית בתקופת השלטון הקומוניסטי ברומניה. לאחר שלוש שנים נולד למשפחה בן נוסף מנחם אח לאלכסנדר. עם עליתם ארצה ב 1961 התגוררו במשך 4 שנים במעברת משמר הים מדרום לעכו. האב התחיל לעבוד כנהג משאית עצמאי והתמיד בכך עד גיל 85. האם אסתר לבית קליין, בת למשפחת תעשיינים, עבדה עם עליתם ארצה מספר שנים כמטפלת בילדים. אלכסנדר למד עברית והשתלב בבי"ס היסודי במעברה. בשנת 1963עבר ללמוד בבית הספר הימי "מבואות ים," במגמת מכונאות, וסיים את לימודיו בשנת 1966 בהצטיינות. האח הצעיר מנחם למד גם הוא במגמת מכונאות במבואות ים.
שרות בחיל הים.
אייל התגייס לצה"ל לאחר מלחמת ששת הימים והתנדב לקורס חובלים מגמת שייט. לקראת הגיוס שינו האחים את שם משפחתם מהירש לאייל. באוגוסט 1970 סיים אייל את קורס חובלים מחזור י"ח והוסמך כקצין ים. הצבתו הראשונה הייתה לשייטת ספינות הטילים בתפקיד סגן קצין בספינת סער 1 אח"י משגב ואחרי מספר חודשים מונה לקצין נשק באח"י מזנק.
ב-1971 יצא אייל לקורס קציני בבסיס ההדרכה של חיל הים. לאחר סיום הקורס בהצטיינות, בשנת 1972, הוצב כקצין בספינת באח"י מזנק (סער 2) בשייטת ספינות הטילים. בפברואר 1973 עבר אייל, לפלגת סער 4, שספינותיה נבנו באותו זמן במספנות ישראל. כקצין אג"מ בצוות ההקמה של הפלגה תחת פיקודו של סא"ל אלי רהב וקצין גנ"ק באח"י קשת.
במהלך הבניה השתתף כקצין מבצעים של כח ספינות סער במבצע משולב של כוחות צנחנים שייטת 13 ושייטת 3 פשטו ותקפו בסיסי מחבלים באזור טריפולי (לבנון) . במבצע מבצע ברדס 54–55. באפריל 1973 השתתף שוב כקצין מבצעים של אחד הכוחות במבצע בו חוסלו 3 מנהיגי מחבלים בכירים ביותר בביתם בביירות - מבצע אביב נעורים.
במלחמת יום הכיפורים נלחם אייל כקצין על אח"י קשת השתתף בקרבות הטילים ותקיפות מטרות בחוף בגזרות מצרים וסוריה. כן השתתף באבטחת השייט ולווי אניות סוחר בדרכם לארץ עם אספקה חיונית. בעקבות המלחמה קודם לדרגת סרן.
הפלגת מבצע מוניטין -לאחר המלחמה בתחילת 1974 יצא אייל כקצין על הספינה המובילה אח"י קשת ושימש כקצין הניווט למפקד ההפלגה סא"ל גדעון רז. הספינה יחד עם אח"י רשף מסביב לאפריקה ל שרם א-שייח' שבדרום סיני. הבסיס החדש של ספינות סער 4 בים סוף,
בשנת 1974 מונה אייל לקצין של שייטת ספינות הטילים. במאי 1976 התחיל את התמחותו לתפקיד מפקד ספינת טילים ובחודש יוני אותה שנה מונה כקצין ניווט ואיש הכספים בהפלגת מבצע פעמון החירות, שביצעו זוג ספינות סער 4 אח"י תרשיש (סער 4) ואח"י יפו (סער 4) בפיקוד אל"ם אלי רהב לארצות הברית. בעת ההפלגה ניווט אייל את הספינות ושמר אותן על נתיב ההפלגה באוקיינוס. הספינות הצטרפו למשט הצדעה לכבוד יום העצמאות ה 200 של ארצות הברית שהתקיים על נהר ההדסון בניו יורק ב 4 ביולי 1976
מפקד ספינת טילים.
עם החזרה ארצה מהמשט השלים אייל את מבחני ההסמכה ובאוקטובר 1976 קיבל פיקוד על אח"י חרב (סער 3). כמפקד ביצע עשרות מבצעים בעיקר בדרום לבנון. ב 1977 עם הכנסת אח"י חרב (סער 3) לשיפוץ, קיבל אייל את הפיקוד על אח"י געש (סער 3) איתה נלחם במבצע ליטני. הפעילות כללה סיוע באש לכוחות הקרקע ומבצעים משולבים עם לוחמי שייטת 13 שביצעו פשיטות ומארבים בחוף. ב 1978 קיבל אייל את הפיקוד על אח"י ניצחון במהלך בנייתה במספנות ישראל, השיקה למים והכניסה לכושר מבצעי.
לימודים אקדמאיים - חיל הים דורש מקציניו השכלה אקדמית כתנאי לקידום לדרגה בכירה. בקיץ 1979 יצא אייל ללימודי תואר ראשון במגמת כלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן אותם סיים בהצטיינות ביולי 1981.
תכנון מבצעי.
באוגוסט 1981 לאחר סיום לימודים מונה אייל לתפקיד ראש ענף תכנון מבצעים בח"י וקודם לדרגת סא"ל. בתפקיד זה היה אחראי לתכנון מאות מבצעים שביצע ח"י. הבולטים שבהם היו:
העלאת יהודי אתיופיה - תכנון וניהול משותף עם המוסד של סדרת מבצעי חילוץ יהדות אתיופיה והעלאתם לישראל דרך הים מחוף סודאן. החלק הימי של מבצע משה. על פעילות זו זכה אייל למכתב הערכה ממפקד היחידה המבצעת של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים אפרים הלוי 12 ביולי 1983.
הנחיתה בדרום לבנון - תכנון מבצע הנחיתה והאיגוף דרך הים הגדול ביותר שבוצע אי פעם בצה"ל, כחלק ממאמצי הלחימה במלחמת שלום הגליל. במלחמה זו הנחית חיל הים בחופי לבנון מאות כלי רכב קרביים: טנקים, תותחים מתנייעים ונגמ"שים, ומאות צנחנים, וכלי רכבם. יחידות החיל הגיש סיוע לוגיסטי מבצעי ואש לכוחות בחוף. הנחיתות בוצעו באזור נהר האוולי צפונית לצידון ובנמלי בירות וג'וניה. כמו כן ביצעו ספינות חיל הים יותר מ 130 תקיפות מטרות בחוף כסיוע באש לכוחות הקרקע המתקדמים לאורך ציר החוף הלבנוני וגם כתקיפות יזומות על מטרות ארגוני מחבלים בדרום לבנון עד בירות .
פיקוד בים.
ביולי 1983 קיבל אייל את הפיקוד על פלגת ספינות טילים מס 45 בבסיס חיפה בתקופה זו הגיעה הפלגה להישגים בכל המדדים המקצועיים והמבצעיים שנבחנים בהם והן בכמות המבצעים שביצעה. פלגה 45 צוינה מספר פעמים לשבח על ידי פיקוד ח"י. כמפקד כח בים פיקד אייל על יותר מ 30 מבצעים, רובם באזור לבנון ומיעוטם בזירות אחרות. בין המבצעים שהתפרסמו בתקשורת ניתן למנות : מצור ימי על נמל טריפולי (לבנון) לשם חזרו המחבלים הפלסטינים אחרי הגרוש מבירות. ביצע הפגזות על יעדי מחבלים באזור חופי לבנון.
ב-25 באוגוסט 1985 פיקד אייל על מבצע לכידת ספינת מחבלים היאכטה 'קסלרדי', 14 מיל ממערב לצידון. היאכטה נרשמה כאוסטרלית והושטה על ידי משיט אוסטרלי ואזרח אמריקאי ונשאה שמונה מחבלים בדרכם לפיגוע בישראל. הכח כלל את אח"י גאולה - בפיקוד רס"ן - ודבור 881 (בפיקוד סגן גדי דייסי ומפקד סיירת 'נשר' סגן אייל יונס). שמונת המחבלים שהיו בספינה נלכדו וכך נמנע הפיגוע שתוכנן באזור קריית שמונה.
מפקדי כלי השיט שהשתתפו בלכידת היאכטה קיבלו מכתב הערכה ממפקד חיל הים אלוף אברהם בן שושן.
הספינה צורפה לחיל הים בשם אח"י תמנון ושימשה לאיתור וגילוי תת-מימי.
תפקידים בכירים.
מפקד מתקן אימון טקטי - בשנים 1985–1987 שימש סא"ל אייל כמפקד ה בבסיס ההדרכה של ח"י. התקופה זו קיבל המת"ט תנופה גדולה ובפעם הראשונה התחילו לתרגל באמצעותה גם את גורמי הפיקוד במפקדת ח"י בתרגילים חיילים. במקביל פותח חדש שכלל מערכות מחשוב חדישות והרחבת המתקן ב 50% מעבר לתפוסה הקודמת. על ידי תוספת קומה לבניין המקורי גדלה כמות התאים המייצגים יחידות בקרב משולב.
סגן מפקד בסיס חיפה - באוגוסט 1987 מונה אייל לתפקיד סגן מפקד בסיס חיפה והועלה לדרגת אל"ם.
תקציבים וכלכלה.
ביולי 1988 מונה אייל לתפקיד רמ"ח תקציבים וכלכלה במפקדת ח"י. בתקופה זו בוצעו שינויים תקציביים משמעותיים בתקציבי החיל. בעקבות ביטול פרויקט הלביא שאפשרו בפעם הראשונה לתקצב פיתוח בו זמנית: מערכות טילים חדשים כולל טיל נגד טילים ברק (טיל) מערכות לוחמה אלקטרונית מדור חדש. כמו כן אושרה תוכנית ההתעצמות של חיל הים הכוללת פיתוח והצטיידות בקורבטות טילים דגם סער 5 בארצות הברית וצוללות מסדרת דולפין בגרמניה.
גודל התקציבים והתהליכים הקשורים לחוזי פיתוח והצטיידות אלה דרשו הערכות חדשה ופיתוח שיטות ניהול תקציבים מתקדמות בהתנהלות מול משרד הביטחון, התעשיות הביטחוניות בישראל ומחוצה לה וגם פנימה מול גורמי החייל. התארגנות זו ושיטות הניהול זכו לתשבחות רבות הן מאגף התקציבים והן מגורמי משרד הביטחון. היועץ הכלכלי של משרד הביטחון אמרי טוב הנחה את כל הגופים הכלכליים בצבא וגם חלק מגורמי משרד הביטחון לבקר במחלקת תקציבים וכלכלה של חיל הים, ללמוד את המודלים ושיטות הבקרה שפותחו וליישמם בגופים האחרים במערכת הביטחון.
פיתוח אמצעי לחימה.
ביולי 1991 מונה אייל לראש מחלקת במפקדת חיל הים. בתקופה זו כבר החלו פיתוחי אמל"ח רבים שדרשו מעקב פיתוח, ניסויים והערכות לקליטת המערכות בחייל. כמו כן עדכון דרישות כפועל יוצא של שינויים מבצעיים וטכנולוגיים. בנוסף לנושאים השוטפים שלושה נושאים מרכזיים חדשים היו במרכז העשייה :
הפרויקט מומש בזמן שיא – קצת יותר משנה מאישור עד מימוש. המערכות הראשונות הוגדרו כמבצעיות באמצע שנת 1993. המערכות האלה הותקנו בכל כלי השיט של חיל הים ובמוצבי מערך השליטה בחוף. הן מהוות את מערכת ה של ח"י עם שיפורים שהוספו לאורך השנים.
על פיתוח תפיסות וטכנולוגיות חדשות ל קיבל אל"ם אייל והצוות שעבד עמו את פרס ראש מפא"ת לחשיבה יוצרת לשנת 1992. [כמה שנים מאוחר יותר לאחר הכנסת ה החדש לשירות מבצעי, היו תא"ל (מיל) אייל וצוותו מועמדים לפרס ביטחון ישראל לשנת 1998 על היוזמה והחידושים בפיתוח התפיסה המבצעית לפרויקט החדש ומימושו המוצלח.]
מנהלת פרויקטים עיקריים.
בדצמבר 1992 מונה לראש 'מנהלת פרויקטים להב דולפין' שמשימותיה כללו: פיתוח ובניית ספינות סער 5 - פרויקט " להב" - וצוללות מסדרת דולפין ואת רכישת מערכות הלחימה שלהן וקודם לדרגת תת-אלוף. כ ניהל אייל פרויקטים בהיקף כספי של 1.5 מיליארד דולר $ שהתבצעו בו זמנית בחמש מדינות על ידי שבעה עשר חברות תעשייה שונות. כולן בפיקוח ותיאום על ידי צוותי פרויקטים בישראל ומחוצה לה.