Bonbon (בעברית: סוכרייה) הוא שיר של הזמרת האלבנית מקוסובו ארה איסטרפי. השיר יצא כסינגל ב-30 בדצמבר 2015 ונכתב על ידי איסטרפי יחד עם ארגן ברישה (Ergen Berisha). השיר הופק על ידי קריקט (Cricket), ביגבאנג (BigBang) וטוטון (Toton). בינואר 2016 הפך הווידאו קליפ של השיר לוויראלי. השיר הגיע לראש מצעדי הפזמונים במדינות רבות ברחבי העולם, כגון צרפת, ישראל, קנדה ועוד.
השיר נכלל במשחק הריקודים הפופולרי Just Dance 2017.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ של השיר יצא ב-30 בדצמבר 2015 דרך ערוץ היוטיוב של חברת התקליטים NESËR. בקליפ שרה איסטרפי את השיר על כביש מושלג בקוסובו.
בינואר 2016 הפך הווידאו קליפ של השיר לוויראלי לאחר שפורסם ברשתות חברתיות כגון פייסבוק ואינסטגרם. ברשתות החברתיות הושוותה איסטרפי לאמנים כמו סיה וריהאנה. בעקבות הצלחת הקליפ, הוחתמה איסטרפי בחברות התקליטים האמריקאיות סוני מיוזיק אנטרטיינמנט ואולטרה מיוזיק. בתחילת מרץ 2016 הוסר הסרטון מן ערוץ היוטיוב של NESËR לאחר שזכה למעל 25 מיליון צפיות, והועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של אולטרה מיוזיק.
נכון ל-11 בנובמבר 2020, לווידאו קליפ למעלה מ-784 מיליון צפיות.
שמחה מדעסוי
הרב שמחה אשכנזי מדעסוי (לעיתים: ר' שמחה הלברשטאם מדעסוי; נפטר י"א בכסלו ה'תקמ"ו 13 בנובמבר 1785) היה מגדולי יהדות אשכנז במאה ה-18. הגהותיו על הש"ס נדפסו בש"ס וילנא.
ביוגרפיה.
נולד לרבי צבי הירש ביאלה מפוזנא אבד"ק הלברשטאדט ומחבר הספר עטרת צבי.
בראשית דרכו ברבנות כיהן כרבה של לנצ'נה (ה'תקט"ו, 1755), בהמשך החליף את אביו ברבנות העיר סקולה (ה'תקכ"א, 1761). בשנת ה'תקכ"ח (1768) החליף את רבי דוד ברלין ברבנות העיר דסאו.
נפטר ביום י"א בכסלו ה'תקמ"ו, 13 בנובמבר 1785.
מהירות הפרדוקס
ניבים בערבית בישראל
הניב הערבי בישראל הוא אחד הניבים הערבים, כאשר האוכלוסייה הערבית בישראל מדברת בניב הפלסטיני הדומה לסוריה ולבנון, למעט הבדואים, כשהדרומיים מהם מדברים בניב הבדואי הדומה לניב המדובר בסיני והבדואים הצפונים מדברים בניב בדואי הדומה לניב המדובר במזרח סוריה ועיראק. בנוסף לשוני זה קיימים הבדלים רבים בין הגיית המילים והאותיות בין אזור גאוגרפי לאזור אחר כמו, ערים לכפרים, כפרים לכפרים אחרים ועיר לעיר אחרת, כך שהמיעוט הערבי בישראל מדבר במספר ניבים ולא בניב אחיד, כאשר לכל אזור יש ניב שמייחד אותו ולעיתים בעיר או בכפר מסוים קיים יותר מניב אחד.
שוני במילים.
באזורים מסוימים נעשה שימוש שונה במילים, כמו מילת ( شيتي), תעתקי עברי שלה (שיתי) שמשמעותה "שלי" וכיום נעשה בה שימוש באזור המרכז בלבד ובמיוחד בתל אביב-יפו, לעומת אזורים אחרים כמו נצרת המילה נשכחת. כמו כן קיימות מילים בהן עושים שימוש כשמות באזור מסוים בעוד באזור אחר משתמשים במילה אחרת כשם המתאר מובן דומה. להלן טבלה המשווה בין שימוש במספר מילים לדוגמה.
הגיית אותיות.
אחד המאפיינים של השפה הערבית המדוברת הוא ביטויים שונים של האותיות, ובמיוחד האות ق (בעברית "ק"). כלומר, הגה אחד יכול להיאמר באופנים שונים. מאפיין זה קיים גם בקרב דוברי הערבית בישראל.
האות ق (ק).
האות "ק" נהגית על ידי חלק מתושבי נצרת וחלק מהכפרים שמסביב לה כ-"ק". כמו כן אות זו נהגית בצורה מודגשת על ידי הדרוזים ותושבי כפר טורעאן.
האות "ק" נהגית בקרב תושבי הערים וחלק מהכפרים הצפוניים כ-א.
לדוגמה:
האות "ק" נהגית בקרב חלק מכפרי הצפון, הבדואים בצפון ובנגב כ-ג.
לדוגמה:
האות "ק" נהגית בקרב תושבי אזור המשולש כ-כּ.
לדוגמה:
האות ك (כ).
נהגית בקרב חלק מאזור המשולש, בדואים צפוניים וחלק מהכפרים שבגליל התחתון כ-צ' (ch).
לדוגמה:
קינגס אוף לאון
מושבת נטאל
מושבת נטאל (באנגלית: Colony of Natal) הייתה מושבה בריטית בדרומה של יבשת אפריקה בתחומי פרובינציית קוואזולו-נטאל של ימינו. היא הקומה על חורבותיהן של רפובליקת נטאליה וממלכת הזולו אשר קדמו לו. בראשית המאה ה-20 אוחדה המושבה יחד עם שאר שטחי דרום אפריקה של ימינו במסגרת איחוד דרום אפריקה, ובכך חדלה מלהתקיים. לימים תהפוך איחוד דרום אפריקה לדרום אפריקה של ימינו.
S/2015 (136472) 1, שכונה גם MK 2 על ידי צוות הגילוי, הוא הירח הידוע היחיד של כוכב הלכת הננסי מאקה-מאקה. ההערכה היא שקוטרו כ-175 ק"מ ורדיוס המסלול שלו לפחות 21,000 ק"מ. התצפיות שהובילו לגילוי של הירח התרחשו באפריל 2015, באמצעות מצלמת של טלסקופ החלל האבל על ידי צוות חוקרים ממכון המחקר הדרום-מערבי שבטקסס, ארצות הברית. גילויו התפרסם ב-26 באפריל 2016.
מבדיקה ראשונית עולה כי MK 2 הוא בעל רפלקטיביות (החזרת אור) דומה לזו של פחם, כלומר שהוא כהה מאוד. עובדה זו מפתיעה יחסית מפני שמאקה-מאקה הוא העצם השני בבהירותו בחגורת קויפר. אחת ההשערות שהועלו כדי להסביר עניין זה היא הטענה כי כוח המשיכה שלו אינו חזק מספיק כדי למנוע את התנדפות הקרחים הבהירים אל החלל כאשר הם מתחממים על ידי השמש המרוחקת.
קישורים חיצוניים.
מאקה-מאקה לא לבד: טלסקופ החלל האבל גילה ירח שחג סביב כוכב הלכת הננסי באתר הידען.
ברכת השחיטה
ברכת השחיטה היא אחת מברכות המצוות שתיקנו חז"ל על השוחט לברך קודם שמקיים מצוות השחיטה. אך יש הסוברים שברכה זו היא בכלל ברכות השבח.
מקור המצווה לשחוט.
הציווי על השחיטה נלמד מן הפסוק בתורה: .
אין חובה על אדם לאכול בשר, ועל כן אין ציווי כללי על שחיטה, אלא מי שחשקה נפשו לאכול בשר, מתחייב בשחיטה. מסיבה זאת נוסח הברכה הוא ולא כמו במצוות שחייבים בהם ללא תנאי, כגון תפילין () או מי שמל את בנו בעצמו ().
כיון שאין חיוב לשחוט, לכן ניתן לברך על השחיטה בישיבה, ולא כשאר ברכות המצוות שחובה לברך אותן בעמידה
השוחט בלא ברכה.
להלכה, ברכת השחיטה אינה מעכבת את השחיטה, ולכן השוחט בלא ברכה עלתה לו שחיטה ובשר הבהמה או העוף כשר לאכילה. דין זה מוסכם בקרב הראשונים ובהתאם לכך שכל ברכות המצוות אינן מעכבות את קיום המצווה. אולם בתשובת הגאונים נמצאה דעה הסוברת כי השוחט במזיד בלא ברכה, לוקה והבשר נאסר על השוחט באכילה. דין זה הוא סנקציה מיוחדת שהוטלה על השוחט בלבד, הבשר עצמו מותר לאכילה לכל. ויש מן האחרונים שנקט כדעה זו להלכה ולמעשה. דעת יחיד חריגה נמצאת בספר "הלכות ארץ ישראל" של אלדד הדני, ולפיה הבשר שנשחט בלא ברכה נאסר באכילה.
הפסקה בין הברכה לשחיטה.
אין להפסיק, בשום מעשה, בין הברכה לשחיטה. אך אם עליו לעשות מעשה הקשור לשחיטה, כגון שצריך לבדוק את הסכין, או צריך אפילו לתקנו, יכול לעשותו, ובלבד שלא יסיח את דעתו מן השחיטה.
מסיבה זאת, אין לדבר בין הברכה לשחיטה, אלא אם כן מדבר בצורכי השחיטה עצמה.
מי שמתכוון לשחוט יותר מבעל חיים אחד, לא ידבר או יפסיק, עד לאחר שחיטת האחרון. ואם הפסיק, במידה ומדובר בשחיטת חיה או עוף, צריך לכסות את הדם בברכה, לברך שנית "על השחיטה" ולהמשיך בשחיטה, אך על כיסוי הדם השני כבר לא יברך.
הפסקה לדבר מצווה שאינו מצורכי השחיטה.
אם מיד לאחר ברכת השחיטה, נקלע לידיו של השוחט דבר מצווה, כגון: עניית אמן, עניית "בָּרוּךְ ה' הַמְּבֹרָךְ לָעוֹלָם וָעֵד", עניית "קָדוֹשׁ, קָדוֹשׁ, קָדוֹשׁ", או שראה ברק, או שמע קול רעם, מבאר בעל השמלה חדשה, כי אם שומע מישהוא אחר עונה, יוצא ידי חובתו, על פי הכלל של שומע כעונה. אך אם לא שמע, לא יפסיק, ואם הפסיק, צריך לחזור ולברך ברכת השחיטה.
כאשר דבר המצווה, נקלע לידיו של השוחט, בין שחיטה לשחיטה, ולא מיד לאחר הברכה. אם הפסיק כדי לענות אמן וכו', אינו צריך לחזור ולברך את ברכת השחיטה, אלא חוזר ושוחט הלאה.
גדר הברכה.
גדר ברכת השחיטה לפי פשוטו הוא בכלל ברכת המצוות, אך הט"ז בפירושו ליורה דעה, סובר שברכת השחיטה היא בכלל ברכות השבח על שאסר לנו ה' לאכול קודם שחיטה.
כוונה.
כאשר השוחט מברך עליו לכוון למצוות שחיטתם של בעלי החיים המונחים לפניו. לכן, שוחט שסיים לשחוט, כיסה את הדם, ולאחר מכן הביאו לפניו בעל חיים נוסף, חוזר ומברך את ברכת השחיטה.
My Encounter with the Rebbe
זושא וולף
זושא וולף (נולד בט"ז באב ה'תשל"ג, 14 באוגוסט 1973) הוא מחבר ספרים והוגה דעות חב"די, מרצה לחסידות במכללת בית רבקה בכפר חב"ד ב' ובסמינר שושנת ירושלים לבנות ברמת שלמה שבירושלים, וראש אגף המחקר של חברת המדיה החב"דית JEM בישראל.
ביוגרפיה.
נולד בנחלת הר חב"ד לפייגה ומנחם מענדל המנהל את סניף קה"ת וסניף מרכז לענייני חינוך בארץ ישראל. למד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בישראל ובישיבת אחי תמימים בראשון לציון, לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים במוריסטאון שבארצות הברית ולאחריה בישיבה שבמרכז חב"ד העולמי.
בשנת ה'תשנ"ד (1994) פעל כשליח חב"ד בברלין ובפוטסדם מטעם המרכז לענייני חינוך. בחודש תמוז ה'תשנ"ו (1996) התחתן עם אהובה, בתו של הרב יוסף יצחק הבלין, רב קהילת חב"ד ברמת שלמה בירושלים, ויו"ר מכון היכל מנחם בירושלים.
החל משנת ה'תשנ"ז (1997) החל לכתוב מפעם לפעם מאמרי הגות ותובנות במשנת חב"ד בשבועון כפר חב"ד. בין השנים ה'תשנ"ז (1997)-ה'תשנ"ט (1999), שהו הוא ואשתו אהובה רבות בגרמניה, כשלוחים בערים פוטסדם, דורטמונד, דיסבורג ועוד.
משנת תשנ"ח (1998) משמש כראש אגף המחקר והתיעוד בפרויקט תיעוד זיכרונות מהמפגשים עם הרבי ובפרויקטים נוספים של חברת JEM בארץ ישראל.
משנת הלימודים תשע"ה (2015) משמש וולף כמרצה לחסידות במכללת בית רבקה שבכפר חב"ד. כן משמש כמרצה לחסידות בסמינר שושנת ירושלים לבנות ברמת שלמה שבירושלים. וולף מתגורר בכפר חב"ד.
משפחתו.