ווייס טוענת כי מדינת ישראל לא יכולה להתפשר על עקרונותיה הדמוקרטיים או על זכויות הנשים בה, כדי להקים מדינת שמתנהלת על ערכי היהדות. היא סבורה שהמדינה זנחה את זכויות היסוד של אזרחיותיה לטובת ערכי "רב תרבותיות" ומתוך כבוד ל"רגישויות דתיות". לדבריה, המדינה לא צריכה לקיים משפטים נגד נשים "נואפות", לנהל רישום של ילדים תמימים שאמהותיהן הפרו את כללי האישות המקראיים (ממזרים) – או לחקור מתגיירים על אמונתם הדתית ומנהגיהם. ווייס דוגלת ברעיון שבתי המשפט הרבניים במדינת ישראל יהיו פרטיים – ולא יהיו כפופים לרשויות המדינה. היא תומכת בחקיקת חוקים שיאפשרו לנשים להשתמש במשפט האזרחי כדי לקבל גט.
מאמרים ופרסומים שונים.
ווייס כתבה בהיקף נרחב על ההיבט הנזיקי של סרבנות גט; על חסרונותיהם של מרבית הסכמי קדם הנישואין, שהוצגו כפתרון לבעיית העגונות; על אזרחי ישראל המצויים ב"רשימה השחורה" של בתי הדין הרבניים ואינם יכולים להינשא בשל מגבלות דת; על חקירותיהם של מתגיירים על ידי המדינה בנוגע לקיום המצוות שלהם; על מיתוג ילדים כממזרים על ידי המדינה והדרכים שבהן המדינה מנציחה את מצבם במקום לפתור אותו; על ה"שיטות הגסות" של גירושין במדינת ישראל – ועל הפרות זכויות אדם הנובעות מהן. ווייס כתבה גם על החשיבות הסימבולית של כיסוי הראש הנשי – כמו גם על מה שקורה כשהשקפות המודרניות של בתי הדין הרבניים מתנגשות עם ערכיהם הדתיים הפונדמנטליסטים.
יחסי ארצות הברית–בלארוס
היחסים שבין ארצות הברית של אמריקה לבין בלארוס כוננו לאחר קריסת ברית המועצות, אולם היחסים נפגעו לאחר שארצות הברית האשימה את בלארוס בפגיעה בזכויות אדם, ואילו בלארוס האשימה את ארצות הברית בהתערבות בענייניה הפרטיים. על פי דו"ח המנהיגות העולמית של ארצות הברית לשנת 2012, 20% מהבלארוסים מרוצים מההנהגה האמריקנית, כאשר 30% אינם מסכימים ו-50% אינם בטוחים.
היסטוריה.
ארצות הברית עודדה את בלארוס להסיק לדבוק בהסכמים שנחתמו עם קרן המטבע הבינלאומית (IMF) כדי לייצב את המטבע הבלארוסי, כמו גם לבצע הפרטה מוגברת במשק, על מנת ליצור אקלים נוח עבור עסקים והשקעות. ביוני 1992 נחתם הסכם להשקעות פרטיות בבלארוס, אך הוא הושעה מאז 1995, מכיוון שבלארוס לא עמדה בהתחייבויותיה על פי ההסכם. בלארוס זכאית לביטוח מימון לטווח קצר של יבוא ויצוא עבור השקעות בארצות הברית, אולם בגלל המתיחות בין המדינות הוא לא הגיע לידי מימוש.
בתחילת ספטמבר 2001 ארצות הברית גינתה את בלארוס על אי הסדרים בבחירות האחרונות, שהובילו לבחירתו מחדש של אלכסנדר לוקשנקו. עם זאת, ביקורת זו הייתה קצרה, שכן ארצות הברית ספגה מתקפת טרור יומיים מאוחר יותר.
במהלך מבצע חופש לעיראק, מספר סוכנויות מודיעין אמריקניות האשימו את בלארוס בנתינת מקלט בטוח עבור המנהיג המודח, סדאם חוסיין, ובניו עודאי ווקוסאי, אולם לבסוף התברר שהם נותרו בעיראק. ואכן ביולי אותה שנה חוסלו עודאי וקוסאי בעיר מוסול, ואילו בדצמבר אותה שנה נתפס סדאם במחבואו בתיכרית.
היחסים בין בלארוס לארצות הברית נהיו מתוחים עוד יותר, לאחר שהקונגרס העביר פה אחד את חוק הדמוקרטיה של בלארוס משנת 2004, אשר הממשלה הבלארוסית מאמינה כי הוא מתערב בענייני הפנים של בלארוס.
בעקבות הבחירות לנשיאות בבלארוס בשנת 2006, ארצות הברית העבירה סנקציות נגד יחידים וחברות מבלארוס, על "הפעולות והמדיניות ... כדי לערער את התהליכים או המוסדות הדמוקרטיים של בלארוס, המתבטאת באחרונה בבחירות הבלתי-דמוקרטיות שנערכו במרץ 2006, ועל ביצוע הפרות זכויות אדם ודיכוי פוליטי, כולל מעצרים והיעלמויות, ועל השחיתות הציבורית, לרבות על ידי הסטה או שימוש לרעה בנכסים הציבוריים של בלארוס או באמצעות שימוש לרעה בסמכות ציבורית", נכסי אותם אנשים וחברות בארצות הברית מוקפאים והעסקאות עימם אסורות.
בין השנים 2006 ו-2019, אחד האירועים הדו-צדדיים הבודדים ביחסים היה הביקור במינסק של כוחות חיל האוויר של ארצות הברית באירופה במאי 2015, שם הופיעו במבצר ברסט ובמצעד יום הניצחון של מינסק 2015 לכבוד יום השנה ה-70 לתבוסת הנאציזם.
ב-29 באוגוסט 2019, נפגש היועץ לביטחון לאומי ג'ון בולטון עם נשיא בלארוס לוקשנקו במינסק כדי לדון בשיפור היחסים בין שתי המדינות. ב-1 בפברואר 2020, מזכיר המדינה האמריקני, מייק פומפאו, ביקר בבלארוס בפעם הראשונה מזה 26 שנים, כדי להציע סיוע אמריקאי לאחר ההחלטה הרוסית לנתק את אספקת האנרגיה למדינה.  ביולי 2020, סגן שר החוץ אולג קרבצ'נקו מונה לשגריר בלארוס בארצות הברית.
באוגוסט 2020 אמר נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו שכוחות הביטחון עצרו "מספר" אזרחים אמריקאים, ימים ספורים לפני הבחירות לנשיאות במדינה. לאחר הבחירות לנשיאות בלארוס, הביע המזכיר פומפאו דאגה לגבי האופן שבו הבחירות היו "לא חופשיות והוגנות". בנוסף, הוא קרא לכוחות הביטחון הבלארוסים לכבד את זכותם של אזרחים להתאסף בדרכי שלום, להימנע משימוש בכוח ולשחרר אנשים שנעצרו שלא כדין.
במאי 2021 גינו ארצות הברית ומדינות אחרות את רשויות בלארוס שאילצו את טיסה 4978 של ריאנאייר לנחות בשטחה של בלארוס.
במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, הודיעה ארצות הברית כי משהה את פעילות השגרירות במינסק, בשל חלקה בפלישה. הוטלו עיצומים על בלארוס.
יחסים דיפלומטיים.
ארצות הברית מחזיקה בבלארוס שגרירות במינסק. מאידך, בלארוס מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי. וקונסוליה כללית בניו יורק.
אברהם טל (עיתונאי)
אברהם טל (נולד ב-17 באוגוסט 1933) הוא עיתונאי כלכלי ישראלי, חבר הנהלת מערכת הארץ ובעל טור בעיתון עד ל-2006. הגיש וערך את תוכנית הרדיו "שעה קלה על כלכלה" ששודרה בגלי צה"ל בשנים 1977–2001 וערך את כתב העת "ניהול" של המרכז הישראלי לניהול.
ביוגרפיה.
טל נולד ב-1933 בגרמניה כחצי שנה לאחר עליית הנאצים לשלטון, ובשנת 1936 עלה לארץ ישראל. את לימודיו היסודיים עשה בבית הספר כצנלסון בגבעתיים ובבית הספר יהל"ם שברמת גן (1939–1947), ולאחר מכן למד בבית הספר אהל שם שברמת גן (1947–1951). בצה"ל שירת בחיל מודיעין בין השנים 1951–1953.
בשנים 1953–1956 למד לתואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנים 1961–1962 למד לימודי תעודה במינהל ציבורי במחלקה למדע המדינה באותה האוניברסיטה. בשנים 1968–1969 למד מדיניות ציבורית במסגרת קורס חד-שנתי ב"בית הספר למדיניות ציבורית על-שם וודרו וילסון" באוניברסיטת פרינסטון שבניו ג'רזי, ארצות הברית.
בשנים 1958–1961 היה מנהל לשכת מבקר המדינה והמשיך לעבוד בלשכה עד 1972. בשנים 1958–1972 כתב עבור עיתון "הארץ" בשם העט "אלי רביב". ב-1972 החל לעבוד כעורך כלכלי בעיתון "הארץ", בעל טור וחבר הנהלת המערכת עד ל-2006.
בשנים 1977–2001 היה עורך ומגיש התוכנית "שעה קלה על כלכלה" בתחנת הרדיו גלי צה"ל. בשנים 1977–2003 היה עורך "ניהול - כתב העת של מנהלי ישראל" שיצא לאור על ידי המרכז הישראלי לניהול.
פרופיילינג
יום העצמאות (קזחסטן)
יום העצמאות של קזחסטן (בקזחית: Қазақстан Республикасының Тәуелсіздік күні) הוא חג לאומי קזחי, אשר מתקיים מדי שנה בתאריך ה-16 בדצמבר. במידה וה-16 בדצמבר נופל על סוף השבוע, החג יתקיים ביום שני שלאחר מכן.
היסטוריה.
ביום ה-16 בדצמבר 1991, 10 ימים לפני התפרקותה הרשמית של ברית המועצות, הסובייט העליון קיבל את "חוק העצמאות" של הרפובליקה של קזחסטן. משכך, קזחסטן הייתה האחרונה מקרב מדינות ברית המועצות לשעבר להכריז על עצמאותה.
ציון החג.
החג נחגג במשך 2 ימים, ה-16 וה-17 בדצמבר. באופן מסורתי, מתקיים בערב החג אירוע רשמי בארמון הנשיאות, וכמו כן, קזחים רבים נוהגים להתלבש בבגדים מסורתיים. ואף להקים ולשבת ביורטות (אוהלים מסורתיים), היכן שמוגשים מעדנים מקומיים לרגל החג.
חגיגות יום העצמאות החמישי.
בשנת 1996, לרגל שנת העצמאות ה-5 של קזחסטן, התקיים המצעד הצבאי הראשון של צבא קזחסטן. המצעד נערך בכיכר הרפובליקה באלמטי.
כלבים משחקים פוקר
כלבים משחקים פוקר (באנגלית: Dogs Playing Poker) היא סדרה של שמונה עשר ציורים מאת קסיוס מרסלוס קולידג' (Cassius Marcellus Coolidge): הראשון מ-1894, שישה עשר ציורי שמן נוספים שהוזמנו על ידי החברה המסחרית בראון וביגלו (Brown &amp; Bigelow) לקידום מכירת סיגריות החל משנת 1903, וציור נוסף משנת 1910. כל הציורים בסדרה כוללים דמויות כלבים בעלי מראה אנושי, אך תשעת הציורים שבהם הכלבים ישובים סביב שולחן קלפים התפרסמו במיוחד בארצות הברית, ונודעו כדוגמה מובהקת לאמנות קיטש עממית.
המבקרת אנט פררה תיארה את ציורי "כלבים משחקים פוקר" כ"צרובים היטב... בתודעה האמריקאית כמייצגי תרבות ההמונים הזולה... בשל הפצה אינסופית על כל הסוגים של מוצרי השיווק."
הציור הראשון, "משחק הפוקר" משנת 1894, נמכר ב-18 בנובמבר 2015 בבית המכירות סותבי'ס בניו יורק, בעבור 658,000$.
הציורים.
הציור משנת 1894 נקרא "משחק הפוקר" ("Poker Game").
כותרות הציורים מסדרת בראון וביגלו ונושאיהם הם:
הציור האחרון בסדרה הוא משנת 1910, "Looks Like Four of a Kind" ("נראה כמו רביעייה").
חלק מהקומפוזיציות בסדרת הציורים התבססו על ציורים אחרים של משחקי קלפים, שצוירו על ידי אמנים כמו קאראווג'ו, ז'ורז' דה לה טור ופול סזאן.
ב-15 בפברואר 2005, העותקים המקוריים של "A Bold Bluff" ו-"A Waterloo" הוצגו למכירה פומבית כזוג, ונמכרו עבור 590,400$. התשלום הגבוה ביותר שניתן לפני כן על ציור של קולידג' היה 74,000$. המכירה של "Poker Game" בשנת 2015 בעבור 658,000$ היא כיום התשלום הגבוה ביותר על ציור מאת קולידג'.
בתרבות הפופולרית.