השלטון הבריטי השתרע באירלנד כבר משנת 1169 בה נכבשה אירלנד על ידי הבריטים והנורמנים, ועד המאה ה-20. בדרך להשגת העצמאות באירלנד היו כמה שלבים. השלב הראשון הוא הצעת העצמאות בשנת 1921. לאחר פרעות ומרידות המכונות "פרעות חג הפסחא", החלה מלחמת עצמאות באירלנד שנמשכה שנתיים ובסופה הוצע לאירלנד להכריז על עצמאות. דרום אירלנד נהייתה עצמאית אך כאשר הוצע למושבות הצפון להכריז על עצמאות הם החליטו להישאר תחת שלטון בריטי על מנת לקבל תמיכה מהם ולהיות חלק מכתר המלוכה. בשנת 1947 השיגה אירלנד עצמאות סופית בצפון וניתוק מהכתר, אך התמיכה הבריטית וחלק מן צבאות בריטניה עדיין נכחו באירלנד והקרע בין הרפובליקנים השמרניים לדמוקרטים האימפריאליסטים, ששאבו השראה מבריטניה ומשלטונה, נשאר ואף התחזק.
לוחמת הגרילה של ה-IRA לאחר 1947 היה על מנת להשיג שלטון רפובליקני ואיחוד של צפון אירלנד עם דרום אירלנד. מכיוון שלוחמה זו הייתה לוחמת גרילה ומכאן גם לא חוקית, ה-IRA נחשבו ונשפטו כפורעי חוק. משום כך פרצו מהומות רבות וביניהם שביתת הרעב של שנת 1981 שעליה מדבר הסרט.
שביתת הרעב באה בעקבות שביתת רעב קודמת בשנת 1980 אשר נכשלה ולא השיגה את מטרותיה. שביתת הרעב של שנת 1981 הונהגה על ידי אחד ממנהיגי ה-IRA, בובי סנדס (ששוחק על ידי מייקל פסבנדר) נגד מרגרט ת׳אצר ראש ממשלת בריטניה באותן השנים. מטרת השביתה הייתה להשיג כמה תנאים:
כל הזכויות האלו הם זכויות שצריכות להינתן לאסיר פוליטי, מכאן של-IRA היה מוטיב של רצון להיחשב כלוחמים פוליטיים ולא כטרוריסטים ומפגעים. רצון שמבטא את השקפת העולם של המפלגה אשר ממבטם המלחמה שלהם היא למען המדינה ולמען החופש של האנשים.
השביתה נערכה 53 יום ובה מתו 10 אנשים וביניהם בובי סנדס מנהיג השביתה שלהלוויתו הגיעו כ-100,000 אנשים. השביתה גרמה לרדיקליזציה של לאומיות אירית וחיזקה מאוד את מפלגת ה-sinn fein. מפלגה זו היא מפלגת שמאל שדגלה בלאומיות ועצמאות אירית בצפון אירלנד. למרות שהשביתה לא גרמה למרגרט תאצ'ר לשנות את הממסד הקיים, בעקבות הקהל הגדול שהשביתה סחפה היא גרמה לשנאה רבה כלפיה באירלנד.
ביקורות.
'רעב' זכה להערכה מאוד גדולה בקרב מבקרי הסרטים, הצופים, ופסטיבלים שונים בכל העולם. לסרט יש 90% תגובות טובות ב'רוטן טומטוז' עם דירוג ממוצע של 7.8 מתוך 10.
בביקורת אחרת נכתב:
על ההפקה.
לאחר שבקשת סבסוד הסרט נדחתה על ידי הוועדה לסרטים אירים, Northern Ireland Screen, ערוץ 4, Film4 Productions, and the Wales Creative IP Fund מימנו ביחד את ההוצאות.
מיכאל פאסבנדר, ששיחק את בובי סאנדס, מספר שהוא עשה דיאטה מיוחדת שכללה פחות מ-900 קלוריות ליום לעשרה שבועות. לאחר פגישה עם דיאטנית, נקבע שהוא יאכל רק אוכמניות, אגוזים וסרדינים. מיכאל מוסיף שהוא גם עשה יוגה והלך 8 קילומטר כל יום. אורח חיים זה השפיע עליו רבות והוא אמר שהיה לו קשה לישון, הפסיק להתראות עם חבריו ושהחוויה גרמה לו להרגיש חזק ואסיר תודה. הסרט מוכר גם מסצנה בעלת 17 דקות רצופות שבה בובי מדבר עם הכומר על שביתת הרעב. בסצנה זו המצלמה נשארת על אותו הפריים לכל האורך. כחלק מההכנות לסצנה הכומר, ליאם קנינגהם, עבר לגור אצל מיכאל, בובי, לזמן מה כדי להתאמן על הסצנה בין 12 ל-15 פעמים ביום. לפי מיכאל, הם עשו רק חמישה טייקים של הסצנה.
בג&quot;ץ חוק הגיוס
בג"ץ 1877/14 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' הכנסת ואחרים המוכר גם בשם בג"ץ חוק הגיוס, שנפסק ב-12 בספטמבר 2017 הוא פסק דין העוסק בחוקיותם של תיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון, המסדירים את סוגיית גיוס בני ישיבות לצה"ל. פסק הדין דן בין היתר בנושא שוויון בעניין השירות הצבאי בין הפלגים השונים במדינה. הוא הוכרע לאחר תקופה ארוכה של שינויים וויכוחים בנושא חוק זה.
פסיקה וחקיקה שהובילו לעתירה.
ב־21 בפברואר 2012 פסק בג"ץ ש"חוק טל" אינו חוקתי, ולכן הכנסת לא תוכל לשוב ולהאריכו מעבר למועד פקיעת תוקפו, 1 באוגוסט 2012. בעקבות זאת אישרה הכנסת ב-2014 את תיקון 19 לחוק שירות ביטחון, שקודם על ידי הקואליציה ובהובלתה של השותפה השנייה בגודלה בממשלה, מפלגת יש עתיד, שראתה בתיקון הגשמה של קריאתה ל'שוויון בנטל'. בתיקון נקבע כי זמני ההמתנה עד קבלת הפטור ישתנו, על כך התווסף לחוק פרק ג1 הקובע את שילובם בצה"ל של בוגרי הישיבות ומוסדות החינוך החרדיים. על פי ההסכמים הקואליציוניים עם המפלגות החרדיות, אושר בנובמבר 2015 תיקון 21 לחוק, שבין היתר האריך בכמה שנים את תקופת ההסתגלות, ודוחה את האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות עד 2023, אז יוכל להחליט זאת שר הביטחון אם לא יתמלאו יעדי הגיוס. התיקון עבר ברוב של 49 מול 36 מתנגדים.
פסק הדין.
בג"ץ חוק הגיוס, שניתן ב-12 בספטמבר 2017, פסל ברוב של שמונה מתוך תשעה שופטים את הסדר הגיוס על פי התיקונים הנ"ל. את העתירה נגד שני התיקונים לחוק הגישה התנועה למען איכות השלטון בישראל, ומפלגת "יש עתיד" עתרה נגד התיקון השני לחוק, אך השופטים פסלו את ההסדר כולו ללא הבחנה בין התיקונים.
בעתירה דן הרכב מורחב של 9 שופטים. הנשיאה מרים נאור, שייצגה את דעת שופטי הרוב, קבעה כי הסדר הגיוס פוגע בשוויון בצורה הפוגעת בזכות לכבוד האדם. לדעתם, על הכנסת לקבוע הסדר שיביא שוויון מלא בהקדם. על ההסדר לצמצם את הפערים בצורה מדורגת וכך ליצור שינוי חברתי. לדעתה של הנשיאה נאור החוק מאפשר פטור מגיוס לאוכלוסייה נרחבת מדי ובנוסף מעניק כוח רב מדי לשיקול דעתו של שר הביטחון. עוד בעיה בהסדר היא הזמניות שלו, מפני שהוא אמור להסתיים ב-2023 בלי שנקבע הסדר שיחול אחר כך. המסקנה של נאור הייתה שההסדר לא מצמצם את אי השוויון בחלוקה בנטל השירות הצבאי, ולא יוצר שינוי מהותי בנושא.
השופט נעם סולברג היה היחיד שהתנגד לביטול התיקון וסבר שיש לדחות את העתירות. הוא טען שלא ניתן לדעת בבירור אם החוק אינו חוקתי ולכן לא ניתן להחליט על ביטולו. סולברג ציין שהפגיעה בשוויון במקרה זה איננה קלאסית, כדוגמת קבוצה המופלית לרעה ביחס לאחרות, אלא של קבוצה המופלית לטובה בעוד האחרות אינן נפגעות או אף מושפעות. הוא מוסיף שהוויכוח הנוקב בנושא בחברה הישראלית אינו משפטי אלא נובע מתפיסות עולם שונות. אחת רואה את הגיוס כחובה מוסרית בעוד האחרת רואה בו כ"גזירת שמד".
כל השופטים קבעו כי הסדר הגיוס החדש פוגע בשוויון. שמונה שופטים בהרכב קבעו כי הפגיעה בשוויון איננה מידתית ולכן ההסדר איננו חוקתי. הוחלט ברוב דעות על ביטולו של הסדר הגיוס החדש לגבי תלמידי הישיבות ש"תורתם אומנותם", ביטול שיכנס לתוקף שנה אחרי מועד מתן פסק הדין, זמן שנועד לאפשר לכנסת לחוקק חוק מתוקן. מלבד זאת, בוטלה הסמכות של שר הביטחון לפטור משירות את הדוחים.
בעקבות פסק הדין.
במשך השנים שעברו ממתן פסק הדין ביקשה המדינה שוב ושוב דחיות בביטול החוק, בטענה שהמצב הפוליטי, מערכות הבחירות הרצופות ומגפת הקורונה בישראל לא מאפשרים לממשלה לגבש חוק מוסכם בנושא.
בפברואר 2018 הקים שר הביטחון אביגדור ליברמן ועדה המורכבת מנציגי צה"ל ומשרד הביטחון, משפטנים ברובם, במטרה להציע נוסח חוק שיעמוד במבחן בג"ץ. ביוני פורסמו המלצות הוועדה, הכוללות יעדי גיוס המעוגנים בחוק וסנקציות כלכליות במקרה שהיעדים לא ימולאו. ב-3 ביולי 2018 אושרה בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק מתוקנת המבוססת על הצעת הוועדה. הסיעות החרדיות הצביעו נגד הצעת החוק, וסיעת "יש עתיד" הצביעה בעדה מהאופוזיציה. בג"ץ נעתר חלקית לבקשתו של שר הביטחון החדש, בנימין נתניהו, והאריך את תוקפו של החוק הקודם עד ל-15 בינואר 2019. בדצמבר הודיע יו"ר "יש עתיד", יאיר לפיד, שבקריאה שנייה ושלישית סיעתו לא תתמוך בחוק, ועל רקע הקושי בהעברתו החליטה הקואליציה להקדים את הבחירות לאפריל 2019. בעקבות כך בג"ץ אישר דחייה נוספת של ביטול החוק, ל-28 ביולי 2019. לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת הייתה הצעת החוק סלע מחלוקת שמנע הקמת קואליציה, והוביל להחלטה של הכנסת העשרים ואחת על פיזורה.
פסק הדין נכלל גם הוא בדיון הציבורי בחברה הישראלית לגבי סמכותו של בג"ץ ויכולתו לבטל חוקים אותם חוקקה הכנסת.
ב-13 במאי 2020 נחתמו ההסכמים הקואליציוניים להקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש. בין השאר נכללה בהסכם התחייבות לשמור על הסטטוס קוו בנושאי דת ומדינה, וכן תיקון חוק הגיוס "ברוח המדיניות שבמדינת ישראל לא יגבילו את מכסת לומדי התורה".
ב-3 בנובמבר 2020 דחה בג"ץ את בקשת המדינה להארכה נוספת במועד התיקון לחוק, הארכה השמינית במספר, ובעקבות זאת ביטול הסדר הגיוס אמור היה להיכנס לתוקף ב-1 בפברואר 2021. המדינה ביקשה דחייה על סמך ומערכת הבחירות באותה העת.
בג"ץ הודיע כי קיבל את עמדת היועץ המשפטי לממשלה לפיה מועד פקיעת חוק הגיוס ידחה לשלושה חודשים לאחר השבעת הכנסת העשרים וארבע, ופקיעת תוקף החוק נדחתה ל-6 ביולי 2021. לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, ביקשה המדינה דחייה נוספת בחצי שנה, ואושרה דחייה ל-6 בינואר 2022. קווי היסוד של הממשלה כללו תמיכה במתווה משרד הביטחון כפי שאושר בקריאה ראשונה בכנסת ה-20, כולל הוראת שעה לתקופת המעבר, כך שגיל הפטור יעמוד על 21.
סטרלינג קיי בראון
סטרלינג קלבי בראון (באנגלית: Sterling Kelby Brown, נולד ב-5 באפריל 1976) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות תפקידו ככריסטופר דארדן בסדרה "סיפור פשע אמריקאי", עבורו זכה בפרס אמי, ובזכות תפקידו כרנדל פירסון בסדרת הדרמה של NBC "החיים עצמם", תפקיד עליו זכה בפרס אמי, פרס גלובוס הזהב ופרס גילדת שחקני המסך.
שנים ראשונות.