מחקר פרמינגהם (The Framingham Heart Study; בקיצור FHS) הוא מחקר עוקבה מהפכני שנערך בחסות ״המכון הלאומי ללב ריאות ודם״ (National Heart, Lung, and Blood Institute; בקיצור NHLBI) האמריקאי, הגדיר את גורמי הסיכון למחלות קרדיווסקולריות (CVD) ועיצב בצורה משמעותית את קווי המניעה הבריאותיים ממחלות אלו לציבור הרחב.
עיר זו נבחרה למחקר עקב קרבתה לעיר המרכזית בוסטון בה ישנם קרדיולוגים רבים בפקולטה לרפואה השייכת לאוניברסיטת הרווארד שהביעו התלהבות רבה לקחת חלק במחקר כזה. קבוצות העוקבה במחקרי ה-FHS נבדקו כל תקופה קבועה (בד״כ כל 2–4 שנים) מתחילת המחקר. בבדיקות תקופתיות אלו החוקרים אספו מידע רפואי, וערכו בדיקות קרדיווסקולריות מדוקדקות הכוללות אק״ג, בדיקות דימות, בדיקות דם ושתן ועוד. המחקר שהחל בשנת 1948 עם 5,209 משתתפים עדיין מתקיים בהווה (נכון לשנת 2015) כאשר מרבית המשתתפים הם דור שני ושלישי (ילדים ונכדים) של המשתתפים המקוריים. טרם עריכת מחקר זה, כמעט שלא היה קיים מידע אפידמיולוגי על מחלות לב ככלל או על הקשר בין יתר לחץ דם וטרשת עורקים למחלות קרדיווסקולריות בפרט. מחקר זה הוביל לאיסוף מידע כמותי ואיכותי במשך השנים כך שחלק ניכר מהמידע העכשווי הנוגע למחלות לב, כמו למשל השפעת תזונה, פעילות גופנית ונטילת תרופות (אספירין לדוגמה) מבוסס על מחקר זה.
תרומה למחקר.
המחקר הוביל לפרסום סולם פרמינגהם שמטרתו להעריך את דרגת הסיכון של אדם לפתח מחלה קרדיווסקולרית (תסמונת תעוקה, אוטם בשריר הלב או מחלה כלילית) בטווח של כ-10 שנים. סולם פרמינגהם הראשון שפורסם כלל הערכה ע״פ גיל, מין, רמת ה״כולסטרול הטוב״ וה״כוסטרול הרע״ (HDL ו-LDL, בהתאמה), לחץ דם והטיפול בו אם קיים, סוכרת ועישון. במהלך העוקבה, במיוחד בשנות ה-90 המאוחרות, התפתחות הרפואה ושיטות המחקר הובילו למציאת ממצאים פיזיולוגיים (כגון חדר שמאלי מוגדל בלב) וגנים חשובים העלולים לתרום להתפחות אירוע מוחי ולכשל לבבי. במהלך שנות ה-2000, כתוצאה מניתוח מעמיק מהנתונים שהצטברו, עודכנו הערכים המגדירים מהו לחץ דם גבוה וההורמון אלדוסטרון הוכר כגורם העלול לגרום להתפתחותו של לחץ דם גבוה. בשנים אלו הוכנסו מספר תיקונים לסולם פרמינגהם כך שכעת הסולם בגרסתו המעודכנת מכיל התייחסות גם לדיסליפידיה (רמה גבוהה של טריגליצרידים יחד עם רמה נמוכה של HDL), טווח גילאים, רמת כולסטרול כללית וכן הוצאה מחלת הסכרת מהמדד (קיבלה התייחסות נפרדת). סולם מעודכן זה מסוגל להעריך מהם סיכויו של אדם לפתח מחלה קרדיווסקולרית בטווח של כ-30 שנה (במקום טווח של 10 שנים בסולם המקורי).
המחקר הארצי להתפתחות ילדים.
המחקר הארצי להתפתחות ילדים (National Child Development Study; בקיצור NCDS) הוא מחקר עוקבה מתמשך העוקב אחר 17,416 אנשים שנולדו בשבוע ספציפי בחודש מרץ של שנת 1958 בבריטניה. המחקר, שהיה אמור להיות במקור ממוקד בהריון והשלכותיו, הפך עד מהרה למחקר רב-תחומי הנוגע בנושאים כגון חינוך, בריאות והתפתחות חברתית של המשתתפים מילדות עד לבגרות. המעקב אחר קבוצת המשתתפים בניסוי מתנהל בצורה של ״סבבים״, כאשר בכל סבב ישנו איסוף נתונים ובדיקות מקיפות (הן בריאותיות והן חברתיות). עד כה, המחקר מכיל 10 סבבים - משאל ראשוני בשנת 1958 ולאחריו עוד 9 סבבים בין השנים 1965–2013. מתוכנן סבב נוסף כאשר המשתתפים יגיעו לגיל 60 בשנת 2018. בזכות מחקר מקיף זה חלה התקדמות רבה בהבנת נושאים אלו ומעל ל-2,000 מאמרים שהתפרסמו בכתבי עת מדעיים נחשבים (בעיקר בתחומי הבריאות ומדעי החברה) מבוססים על מחקר זה.
אהרן גורשטיין
ברונו קריסקי
זהות (מפלגה)
זהות – תנועה ישראלית יהודית, המוכרת בשם המקוצר מפלגת זהות, הייתה מפלגה ישראלית ימנית ליברלית-ליברטריאנית, שהוקמה בשנת 2015 על ידי משה פייגלין.
מצעה של המפלגה עוסק בתחומים רבים, בהם ביטחון, כלכלה, חינוך ויחסי דת ומדינה. שני העקרונות המנחים של המפלגה הם חיזוק זהותה היהודית של המדינה תוך כדי שמירה קפדנית על חירויות הפרט וצמצום המנגנונים הממשלתיים. מבחינה מדינית וביטחונית, תומכת המפלגה בסיפוח כל יהודה ושומרון ורצועת עזה והחלת ריבונות ישראלית מלאה עליהם, תוך עידוד האוכלוסייה הלא-יהודית לעזוב.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת זכתה המפלגה להתעניינות תקשורתית בעקבות הצהרותיה כי תקדם לגליזציה של צריכת קנאביס, בנוסף לקמפיין האינטרנטי בה זהות מזוהה, וברוב הסקרים הסמוכים לבחירות קיבלה 4–7 מנדטים, אולם בבחירות עצמן הצביעו לה כמאה ועשרים אלף איש והיו חסרים לה כ-20 אלף קולות כדי לעבור את אחוז החסימה.
המפלגה נרשמה גם בבחירות לכנסת ה-22, אולם עוד קודם להן חתמה הסכם עם הליכוד במסגרתו הוסכם כי תפרוש ותתמוך בו, בתמורה לתפקיד שר כלכלי לפייגלין, הקלות בתחום הלגליזציה של קנאביס רפואי ועוד. לאחר בחירות אלה לא הוקמה ממשלה חדשה והמפלגה לא שבה להתמודד.
רקע.
שורשיה של המפלגה בתנועה "זו ארצנו", שהוקמה ביולי 1994 על ידי משה פייגלין ושמואל סקט, על מנת ליצור גל מחאה ציבורי נגד יישום הסכמי אוסלו, ובקבוצת מנהיגות יהודית, שהוקמה בשנת 1995 על ידי פייגלין ואחרים, ונרשמה כמפלגת "מנהיגות יהודית לישראל" לצורך התמודדות בבחירות לכנסת החמש עשרה, אך ביטלה את התמודדותה שלושה ימים לפני הבחירות. משנת 2000 הייתה הקבוצה בתוך הליכוד ופקדה אלפי מתפקדים לתנועה.
פייגלין התמודד מספר פעמים על ראשות הליכוד ועל מקום ברשימתה לכנסת. בבחירות לכנסת התשע עשרה בשנת 2013 נבחר פייגלין לכנסת מטעם הליכוד. בפריימריז לרשימת המועמדים לקראת הבחירות לכנסת העשרים נדחק פייגלין למקום לא ריאלי והודיע ב-5 בינואר 2015 על פרישתו מהליכוד והקמת מפלגה חדשה. זו נרשמה רשמית בשם "זהות" אצל רשם המפלגות מאוחר יותר באותה שנה.
ב-22 בספטמבר 2016 קיימה המפלגה יום התרמה שבו גויסו 463,056 דולר מ-1,336 תורמים.
היסטוריה.
הבחירות לכנסת העשרים ואחת.
הוועידה הראשונה של המפלגה התקיימה ב-28 בפברואר 2017 בהאנגר 11 בנמל תל אביב ובה השתתפו כאלפיים איש. בוועידה, נבחר פייגלין ליו"ר המפלגה ואושר מצע המפלגה, שנכתב על ידי כ-60 מחבריה ואורכו 312 עמודים.
השלב הראשון של הבחירות המקדימות לרשימת המפלגה לבחירות לכנסת ה-21 התקיים ב-12 בספטמבר 2017 ובו נבחרו 15 המועמדים שעברו לשלב הבא. ב-29 בינואר 2019 נערכו פריימריז פתוחים שבהם הגיע הכלכלן גלעד אלפר למקום הראשון כשאחריו ד"ר רונית דרור ועו"ד ליבי מולד. בינואר 2019 הודיע חיים אמסלם על הצטרפותו למפלגה והוא הוצב במקום השני ברשימה לכנסת. ב-30 בינואר השיקה המפלגה את קמפיין הבחירות שלה.
בבחירות עצמן המפלגה קיבלה 2.74% מהקולות ולא עברה את אחוז החסימה.
הבחירות לכנסת העשרים ושתיים ולאחריהן.
לאחר ההפסד בבחירות הקודמות נפרדה זהות ממפלגת עם שלם של חיים אמסלם. לאחר שניסיונה לחבור למפלגות אחרות כשל, נרשמה המפלגה בוועדת הבחירות ללא שותפים.
ב-12 ביולי 2019 התפטר פייגלין מתפקיד יו"ר המפלגה בעקבות סכסוך מול הוועד המנהל שלה, לאחר שזה לא אישר את בקשתו לשריין את מנכ"ל המפלגה, שי מלכה, במקום השלישי ברשימת המפלגה לכנסת, המיועד לשריון היו"ר. הוא חזר בו לאחר שעות אחדות. בעקבות כך עזבו את המפלגה חלק מחברי הוועד המנהל וכן המועמדת ליבי מולד. ב-21 ביולי הוחלט כי פייגלין ימשיך לכהן כיו"ר המפלגה, לאחר ששאר המתמודדים פרשו.
המפלגה נרשמה גם בבחירות לכנסת ה-22 שהתקיימו בספטמבר 2019, אולם עוד קודם להן חתמה הסכם עם הליכוד שלפיו תפרוש המפלגה ותתמוך בליכוד. בתמורה הבטיח נתניהו תפקיד שר כלכלי לפייגלין, לגליזציה של קנאביס רפואי לחולים ופתיחת שוק הקנאביס הרפואי לייבוא, וכן קיזוז הוצאות ממיסים לעסקים קטנים שנתיים מפתיחתם עד היקף של 2 מיליון ש"ח. ההסכם אושר על ידי מתפקדי זהות ברוב של 77%. לאחר ההסכם, שלושה מחברי הרשימה, גלעד אלפר, ליבי מולד ורפאל מינס, הודיעו שיתמכו בבחירות במפלגת ימינה בראשות איילת שקד. ההסכם לא מומש כיוון שלא עלה בידי נתניהו להקים ממשלה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש שנערכו במרץ 2020 הודיע פייגלין כי המפלגה לא תתמודד, בנימוק שהציבור אינו מוכן לבשורה שלה. עם זאת פורשי המפלגה התמודדו במפלגת "עוצמה ליברלית – כלכלית" בראשות אלפר שקיבלה בבחירות 3,781 קולות. לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע הודיע פייגלין על חזרתו לליכוד ובבחירות לכנסת הבאה החליט להתמודד על מקום ברשימה.
מצע.
מצע המפלגה יצא בפברואר 2019 כספר בן 344 עמודים בשם "להיות יהודי חופשי".
מבנה הממשל וצמצומו: המצע תומך בצמצום משרדי הממשלה מ-29 משרדים ל-11 בלבד. המפלגה מתנגדת לחקיקת יתר, תומכת בביזור סמכויות לקהילות המקומיות ובניסיון להשיב את האיזון בין הרשויות לבין בית המשפט, לאחר שלדעתה לקח זה לעצמו סמכויות יתר לאחר המהפכה החוקתית. המפלגה תומכת בביטול המימון הממשלתי לתחבורה ציבורית.
תוכנית חברתית: מוצע מעבר מערכת החינוך לשיטת השוברים, ביטול חזקת הגיל הרך והחלת רפורמה שוויונית יותר בתחום דמי המזונות, צמצום הביטוח הלאומי והפרטתו, הפרטה של מערכת הבריאות והסרת ההגבלות על גופי תקשורת פרטיים.