סמרנון כלל-ימי (שם מדעי: "Decapterus macarellus") הוא מין דג הנפוץ באוקיינוס הפתוח. דג זה מכונה מקרל אך אינו שייך למשפחת הקולייסיים אלא למשפחת הצניניתיים.
מאפיינים.
זהו דג קטן שאורכו עד 46 ס"מ. לדגים אלה סנפירי שת גדולים וסנפירים קטנים בשאר הגוף. הראש קטן ומוארך עם עיניים לבנות בולטות. הגוף בצבע כסוף-כחול עם בטן לבנה. סנפיר הזנב הוא אדמדם עד צהוב-ירוק. זהו דג שמצוי בלהקות גדולות הנודדות ברחבי האוקיינוסים הטרופיים.
הדגים מצויים בכל האוקיינוסים הטרופיים מעומק 40-200 מ' וחיים בלהקות של עד 40 פרטים. הם מצויים בעיקר בימים פתוחים וגם בימים כמו הים התיכון והים השחור, אך מעדיפים בעיקר סביבות של איים מרוחקים שונים. הם ניזונים מזואופלנקטון ונטרפים על ידי מגוון טורפים ימיים, כמו דולפינים, כרישים, דגי טונה, עופות ימיים, טורפים ימיים ועוד.
דגים אלה ניצודים לעיתים אך אכילתם עלולה לגרום לסיגואטרה. עם זאת הם נחשבים לדגי פתיון מושכים למינים שונים כמו הדקרים וצנינית ענק.
היחידה המיוחדת ללחימה נגד הטרור
היחידה המיוחדת ללחימה נגד הטרור (ברומנית: Unitatea Specială de Luptă Antiteroristă או בקיצור USLA) הייתה יחידה צבאית מקצועית כפופה למשרד הפנים של רומניה ומיועדת להילחם בטרור. היחידה הוקמה ב-15 בדצמבר 1977 ובסוף 1989 היו בה 795 חיילים וקצינים. ב-1990 שונה שם היחידה ל"הבריגדה האנטי-טרוריסטית" והוכפפה לשירות המודיעין הרומני.
היסטוריה.
במהלך המהפכה הרומנית (1989) היחידה קיבלה את מרות ראשי המהפכה ואף שלחה לוחמים להגביר שמירה על משרד ההגנה, אך לוחמים אלה זוהו בטעות כטרוריסטים ומגיני משרד ההגנה פתחו באש עליהם ואף מעכו בעזרת טנקים את המשוריינים. שמונה לוחמים נהרגו וגופותיהם הושלכו יחד ברחוב. על הגופות נכתבה המילה "טרוריסטים" ובראש הערימה הוצב ראש כרות ובפיו סיגריה. אזרחים, שעברו ברחוב, ירקו על הגופות ואף גרוע מזה.
לאחר שהתברר שהמתים לא היו טרוריסטים, הם טוהרו ואף הוענק להם תואר "גיבור-מרטיר של המהפכה הרומנית", אולם כעבור עשר שנים בוטל תוארם של שניים מהם בגלל ידיעות על כך שהיו מעורבים בתככים פוליטיים.
במקום בו נהרגו לוחמי היחידה במהלך המהפכה, הוקמה אנדרטה לזכרה בשנת 2012.
טרכון רב-מגנים
טרכון רב-מגנים (שם מדעי: "Trachurus picturatus") הוא מין דג הנפוץ סביב הים התיכון. דג זה מכונה מקרל אך אינו שייך למשפחת הקולייסיים אלא למשפחת הצניניתיים.
אורכם הממוצע של דגים אלה הוא 25 ס"מ אך נמצאו פרטים באורך של 60 ס"מ. דג זה בעל מבנה מוארך והוא בעל קשקשים בצבע כסוף עד זהוב. הוא בעל לסתות גדולות והוא ניזון מפלנקטון.
דג זה מצוי באזורי חופים, עד לעומק 370 מ' ממפרץ ביסקאיה ועד לחופי מרוקו ומערב הים התיכון. הוא נטרף על ידי דגי טונה, דולפינים, כרישים, עופות ימיים, אריות ים וטורפים נוספים. הוא שוחה בלהקות גדולות העוזרות לו להתגונן מטורפים אלו על ידי הסתחררות בכדור בה כל דג מסתתר בדג שלצידו ותנועתם של הדגים יחדיו מבלבלת את טורפיהם.
אליהו בסאן
דאוואס
אינגבורגה דפקונייטה
אינגבורגה אדמונדובנה דפקונייטה (בליטאית: Ingeborga Edmundovna Dapkūnaitė; ) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ליטאית.
ביוגרפיה.
דפקונייטה נולדה בווילנה, אמה הייתה מטאורולוגית ואביה היה דיפלומט, הוריה עבדו שנים רבות במוסקבה והיא התראתה איתם רק בחופשות, היא הופיעה על הבמה לראשונה בגיל ארבע בבית האופרה של וילנה, ב-1988 שיחקה בסרט המצליח אינטרדבוצ'קה, היא הופיעה במספר סרטים הוליוודים ובין היתר ב"משימה בלתי אפשרית" וב"שבע שנים בטיבט" לצד בראד פיט.
היא ידועה מתפקידה בסרט "שמש בוגדנית" שזכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. על תפקידה בסרט זכתה בפרס ניקה בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר. ב-2001 הייתה לחברה בצוות השיפוט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה וב-2003 היא גילמה את אלכסנדרה, נסיכת הסן במיני-סדרה של ה-BBC, "הנסיך האבוד".
ב-2005 הנחתה את הגרסה הרוסית של "האח הגדול". באירוויזיון 2009 הציגה את תוצאות הניקוד הרוסי מאותו אולם במוסקבה בו נערכה התחרות.
היא הופיעה בסדרות טלוויזיה והפקות קולנוע רוסיות ואירופאיות שונות וגילמה את תפקיד שגרירת רוסיה בנורווגיה בסדרת הטלוויזיה "Okkupert".
ב-2018 כיכבה בעיבוד הרוסי לסדרת הטלוויזיה "הגשר".
נחש-מים משובץ
דיפלומטיה דיגיטלית
דיפלומטיה דיגיטלית היא דיפלומטיה ציבורית המתקיימת במימד הדיגיטלי. מטרתה לפנות אל מעגלים רחבים בדעת הקהל, להשפיע על תפיסות הציבור ביחס לנושא מסוים באמצעות קיום דיאלוג פתוח וחופשי ואף לקרוא לציבור הרחב לפעול ביחס לנושאים ולמטרות ציבוריות שעל הפרק.
הרקע להיווצרותה של הדיפלומטיה הדיגיטלית.
מהפכת עידן המידע יצרה כמות חסרת תקדים של הזדמנויות לקיום שיח מדיני וציבורי עם קהלים נרחבים בישראל ובעולם הרחב. נכון ל-2015 נספרו כ-7 מיליארד מנויים לטלפונים סלולריים וכ-3.2 מיליארד (כ-44% מאוכלוסיית העולם) משתמשי אינטרנט. סטטיסטיקות מהשנים האחרונות מלמדות על תפוצתן הרחבה של הרשתות החברתיות: לפייסבוק – יש למעלה מ-1.5 מיליארד משתמשים; באינסטגרם - למעלה מ-400 מיליון; בטוויטר – למעלה מ-320 מיליון; בגוגל + למעלה מ-300 מיליון ובלינקדין למעלה מ-100 מיליון. בעשור האחרון, התווספו מדי יום למעלה ממיליון חשבונות חדשים ברשתות חברתיות אלו וברשתות אחרות נוספות. מספרים אלו, מקנים נגישות רבה וישירה, ללא סינון ועריכה של גורמים מתווכים לקהלים בהיקפים חסרי תקדים.
במקביל, לאורך השנים הלכה והתחדדה התובנה, כי פיתוח ושכלול יכולותיהם של משרדי החוץ השונים באמצעות נציגויות דיפלומטיות ברחבי העולם, לפנות לקהלים רחבים ככל האפשר – באופן המותאם לשפות, לתרבויות ולמאפיינים הייחודיים לכל מקום, לפתח עם קהלים אלו שיח ולציידם במידע נרחב ומגוון על מדינות הלאום בשמן פועלים, מדיניותן, כלכלתן, חיי החברה שבהן ועוד - מהווה כלי ממשי לחיזוק מעמדן, דמותן ותדמיתן של מדינות אלו בעולם, ובכך אף משמש מרכיב מרכזי בביצור ביטחונן הלאומי.
על רקע נתונים אלו, בעשורים האחרונים התפתח רובד נוסף בדיפלומטיה. דיפלומטיה שמוכוונת לציבור הרחב ("דיפלומטיה ציבורית"), אך מתבצעת באמצעות האינטרנט, בדגש על כלים מתחום המדיה החברתית - ה"דיפלומטיה דיגיטלית". פנייה לקהלים באמצעות רשתות חברתיות דוגמת פייסבוק, טוויטר ואינסטגרם, לצד אתרי אינטרנט ייעודיים, ורמת התקשורת הבין אישית הגבוהה המתאפשרת באמצעים אלו – מקנה פלטפורמה לקידום אינטרסים רבים במגוון רחב של נושאים, מאפשרת לטפח קשרים קיימים, לבנות קשרים חדשים, לספק אינפורמציה לאזרחים ולהניעם לפעולה ולעודד מעורבות ציבורית של אזרחים על ידי השתתפות בדיאלוג הדדי.
דיפלומטיה ציבורית בשירות החוץ הישראלי.
משרד החוץ הישראלי היה בין הראשונים להצטרף לטרנד זה, ודיפלומטים יוצאי תעשיית ההייטק והמדיה החברתית לוקחים חלק מרכזי בהתוויית פעילותו של המשרד בתחום. בשנים האחרונות מרבית נציגויות ישראל פתחו עמודי פייסבוק, דיפלומטים רבים מצייצים בטוויטר, ובלוגים חדשים של נציגויות נפתחו. משרד החוץ הישראלי מעלה ומפיץ סרטים ביו-טיוב, תמונות באינסטגרם ועוד. בכך, מנסה משרד החוץ ליצור ערוצי הידברות רבים ככל האפשר, עם הציבור הרחב במדינות השונות, לרבות במדינות המזרח התיכון. כך למשל, משרד החוץ מנהל שיח וירטואלי עם כמיליון עוקבים במדינות ערב. רובם ככולם, ממדינות שאין לישראל יחסים עמן.
דפוס זה, לא רק מקנה חשיפה לקהלים חדשים אשר צורכים באופן פעיל מידע מהרשת ויוצרים בה קשרים חברתיים ענפים, אלא גם מקנה לכל פעילות מדינית שמבצע דיפלומט "בשטח" תהודה וחשיפה על ידי פעולות מלוות המתבצעות במישור הדיגיטלי. בעזרת שימוש מושכל באמצעים אלו, יכולתו של דיפלומט להכיר את ארץ השירות שלו, עוד טרם הגעתו לשליחות גדלה משמעותית, דבר המאפשר התאקלמות קצרה ופעילות ממוקדת בתחום הדיפלומטיה הציבורית מצד הדיפלומט מיד עם הגעתו לארץ השליחות.
משרד החוץ הבריטי טבע כבר בראשית הדרך את הכללים הבסיסיים לקיום דיפלומטיה ציבורית מוצלחת:
כך למשל, משרדי החוץ של גרמניה וישראל, ואזרחים משתי המדינות, לקחו חלק בהבעת סולידריות עם ישראל, לאחר הפיגוע בירושלים ביום 8.1.17, בו נרצחו סג"ם ארז אורבך, סגן יעל יקותיאל, סגן שיר חג'אג' וסג"ם שירה צורף כאשר לאות הזדהות עם העם בישראל הואר שער ברנדנבורג בברלין בצבעי דגל ישראל.
דוגמה ל"דיפלומטיה דיגיטלית" מעט שונה באופייה, סוקרה בהרחבה, ביחס לכרזת "הברווז הצולע" שהפיצה שגרירות רוסיה בלונדון, אשר התייחסה להחלטת הממשל היוצא בארצות הברית להכריז על 35 דיפלומטים רוסיים כאישיות בלתי רצויה ולגרשם.
האם דיפלומטיה דיגיטלית צפויה להחליף כליל את הדיפלומטיה המסורתית.
נכון להיום, משרדי החוץ השונים מפעילים חשבונות טוויטר, פייסבוק ולינקדאין ייעודיים, מעלים פוסטים ברשתות החברתיות וזוכים לתגובות, צוברים "עוקבים" רבים ברשתות החברתיות ואף מנהלים שיח עם קהלים שונים ברחבי העולם וכן עם נציגים דיפלומטים ממדינות שונות. עם זאת, לעת עתה נראה, כי יכולתם הייחודית של אנשי משרדי החוץ השונים לשהות "בשטח" בערי הבירה השונות, להבין לעומק תהליכים המתרחשים במדינות, לפתח קשרים קרובים ובלתי אמצעיים עם בעלי תפקידים רשמיים, מעצבי דעת קהל ומובילים חברתיים במדינות השונות – לשוחח, לשכנע, להתרשם מנימת הדברים של השותפים לשיח ולרקום עמם שיח אישי נותרה ללא תחליף ממשי, והיא שמאפשרת הקמה ושימור של ערוצי קשר פתוחים וישירים בין מדינות העולם בדרגי עבודה ובדרגים מדיניים בעתות שגרה ובזמן משבר.
משרד החוץ הפדרלי