בשלב הלימינלי מתעלמים מהבדלים מקובלים בין המשתתפים, כמו מעמד חברתי. נוצר מבנה חברתי של קומוניטס: מבנה המבוסס על שוויון ואנושיות משותפת, ולא על ההיררכיה הרגילה. לדוגמה, בזמן עלייה לרגל, החברים במעמדות השונים עשויים להתערבב זה בזה, כאשר בחיים הרגילים הם לא היו מדברים כלל.
ישנו דיון כיום באנתרופולוגיה לגבי קיומו של מבנה בשלב הלימינלי, היעדרו, או מצב ביניים אחר. באנתרופולוגיה, לימינליות עשויה להיות גם החוויה של סביבה חדשה, שהיא יותר חדשה מאשר לא-ברורה.
כדורגלן השנה בליגה האנגלית
שנות ה־80
מודל ה־OSI
מודל TCP/IP
רשתית אנדופלסמית
ה-RER (בצרפתית: Réseau Express Régional - "רשת אקספרס אזורית", נהגה "אֶר-אֶ-אֵר") היא רשת רכבת פרוורית בפריז וסביבותיה.
ה-RER היא רשת רכבות משולבת, הכוללת רכבת תחתית עירונית ומסילה פרוורית. בתוך העיר, ה-RER מהווה אמצעי תחבורה מהיר שלו תחנות משותפות עם המטרו - הרכבת התחתית של פריז. החלק המרכזי של ה-RER הושלם בשנים 1962-1988, במבצע הנדסי עצום. נחפרו אז קווים ותחנות עמוקים ורחבים במיוחד. ה-RER מתפתחת גם כיום, וקו E שלה נחנך בשנת 1999 והרחבה נוספת שלו צפויה בשנת 2020. נכון לשנת 2014 יש ב-RER חמישה קווים: A, B, C, D ו-E, וקיים תכנון רב שנים להקמת קו F.
ל-RER יש 257 תחנות והיא מתפרשת על פני 587 ק"מ של מסילה, מהם 76.5 ק"מ העוברים מתחת לאדמה (בעיקר בחלק המרכזי של רשת הרכבות). 33 מהתחנות נמצאות בתוך פריז. בשל אופייה המשולב, מופעלים חלקים מה-RER על ידי חברת התחבורה העירונית של פריז (שמנהלת גם את המטרו) - RATP, וחלקים אחרים על ידי חברת הרכבות הלאומית - SNCF.
אנציקלופדיה לבית ישראל
אנציקלופדיה לבית ישראל היא אנציקלופדיה בעברית מאת רפאל הלפרין, המתאימה במיוחד לציבור החרדי, לצרכיו ולהשקפת עולמו.
ייחודה של האנציקלופדיה טמון בכך שהיא מתיימרת לשלב בין ערכים תורניים רבים לערכים מדעיים וכלליים. עם זאת, בכתיבת האנציקלופדיה הושם דגש על ערכים תורניים יותר מעל כאלה שאינם, ורוב הערכים הכלליים קצרים יחסית ולא ממצים את הנושא. מאידך, אנשים רבים בציבור החרדי רכשו את האנציקלופדיה, ואין לה אלטרנטיבה ראויה בציבור זה.
תהליך הפקת האנציקלופדיה ומאפייניה.
רעיון הפקת אנציקלופדיה שכזו, המותאמת במיוחד לציבור החרדי, עלה בראשו של רפאל הלפרין, והכרך הראשון במהדורה הראשונה של האנציקלופדיה יצא בשנת 1993. האנציקלופדיה בנויה מעשרים כרכים הכוללים בסך הכול כעשרים אלף ערכים. כמחצית עד שני שלישים מכלל הערכים עוסקים בנושאי יהדות, רבנים, תורה ותלמוד. באנציקלופדיה ניתן דגש במיוחד לסגנון ולניסוח הערכים כך שיתאימו גם לצעירים ולאנשים חסרי ידע מוקדם בנושא הערך.
אופייה התורני של האנציקלופדיה משתקף בשמה - "האנציקלופדיה לבית ישראל", והן בהקדמה של העורך לכרך הראשון:
באנציקלופדיה הוקדש מקום רב לתולדות עם ישראל, לאישים מן התנ"ך, לחכמי התלמוד והמדרש וליצירות תורניות רבות. כמו כן, באנציקלופדיה פורט בעיקר על שליטים, מלכים ולוחמים שהשפיעו על תולדות עם ישראל.
בהיותה אנציקלופדיה השואפת להביא אל הקורא גם ערכים כלליים וגם ערכים תורניים, תוך כדי הקפדה לשמור על השקפת היהדות וכן השקפת העולם החרדית, נתקלה האנציקלופדיה במספר בעיות והתנגשויות בין ההשקפה החרדית המקובלת לבין ההשקפה המדעית המודרנית, ומסיבה זו באנציקלופדיה לא נכתב במפורט על תאוריות מדעיות כאלה. מדיניות זו משתקפת בהקדמה לאנציקלופדיה: "ערכים בעלי דעות הכופרות ביהדות והתורה לא הובאו, או שהובאו בקצרה כדי להבהיר לקורא שמדובר בכפירה". כך, למשל, הערך אבולוציה כולל את המידע:
ואילו בערכים על אישים תורניים כגון רבנים מוכרים יש פירוט רב יותר, ובדרך כלל הם ארוכים ומקיפים מערכים אחרים. ככלל, ערכים על נושאים כלליים מפורטים כמעט תמיד פחות מאשר ערכים תורניים-יהודיים. השפעתה של תפיסת העולם החרדית ניכרת גם בערכים נוספים. בערך לוי אשכול, למשל, נאמר "בהיותו ראש ממשלה נלחמה ישראל נגד מדינות ערב במלחמת "ששת הימים" (ה'תשכ"ז / 1967) ותוך נסים גלויים נחלה ניצחון מהיר ומוחץ".
קהל היעד של האנציקלופדיה ואופי המידע הנגיש לכל שהיא מנסה להציג מתבטא בעיקר בכתיבה פשוטה וברורה של הערכים (בעיקר הערכים הכלליים) ובתמונות רבות המלוות את הערכים - כמחצית שטחה של האנציקלופדיה מוקדש לתמונות ולתרשימים, אך אין בהן תמונת אישה. עובדות אלה מקנות לאנציקלופדיה הן יתרון והן חיסרון; יתרון, כמקור מידע המתאים לטווח גילאים גדול, אך גם חיסרון, עם ערכים לא מקיפים דיים בנושאים כלליים הכתובים בשפה פשוטה יחסית, וכן בדרך כלל קצרים ולא ממצים.
באנציקלופדיה אין ערך על מדינת ישראל, בניגוד לערכים שכן קיימים על מדינות אחרות, בשל מעמדה הטעון של מדינת ישראל בחוגים החרדיים השונים. לעומת זאת, באנציקלופדיה קיים ערך על ארץ ישראל, והוא אחד מהערכים הארוכים והמפורטים בה, וכולל שמונה עשר עמודים. בנוסף, בתת-הערך "היסטוריה של ארץ ישראל", לצד תקופות עבר כשלטון הרומאים והמנדט, מובאת גם ההיסטוריה של מדינת ישראל. גם בבחירת ערכי בעלי החיים, הצמחים ואתרים גאוגרפיים הודגש במיוחד הקשר לארץ ישראל וליהדות, ובכלל, ברבים מערכי האנציקלופדיה הכלליים מודגש בעיקר הפן היהודי של העניין, הן ממידע ממקורות יהודיים כגון מדרשים או סוגיות בתלמוד והן מעמדותיהם של אישים יהודיים ביחס לרעיונות מדעיים והשקפות עולם שונות, אך מופיעים ערכים על אישי שלטון וצבא במדינת ישראל. כמו כן אין ערך על נביא האסלאם מוחמד, אבל היסטוריית האסלאם מובאת בכמה ערכים העוסקים במדינות או בחלוקה לקבוצות של האסלאם.
באנציקלופדיה כתובים התאריכים בתאריך העברי בעיקר, ולידם בסוגריים מובא התאריך הלועזי, כך למשל שנת 1991 כתובה כ"התשנ"א (1991)".
באנציקלופדיה לא נכללים ערכים אודות אנשים חיים.
בכתיבת האנציקלופדיה השתתפו מדענים רבים, בין השאר פרופסור נתן אביעזר מהמחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן' ד"ר משה רוטשילד, הבלשן יונתן שונרי וכן רבנים ואנשי דת. לאנציקלופדיה הייתה "ועדת ביקורת" בראשות הרב עובדיה יוסף, שקבעה אילו ערכים יוכלו להיכנס לאנציקלופדיה ואילו לא, והשתתפה בניסוח הערכים כך שיתאימו לרוח היהדות החרדית והתורה. בעת כתיבת האנציקלופדיה קובצו כ-150,000 ערכים שונים, ומהם בחרו העורכים את 20,000 החשובים ביותר לדעתם, ואותם פרסמו.
האנציקלופדיה זכתה להמלצות ושבחים רבים מאישים תורניים, בין השאר הרב עובדיה יוסף, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, הרב הראשי לשעבר, הרב נסים קרליץ, ראש כולל "חזון איש" בבני ברק, ועוד. ואכן, היא מצויה בבתים רבים בציבור החרדי ונפוצה בו מאוד, למרות חוסר הפתיחות שלו בדרך כלל לחיבורים לא תורניים הכוללים נושאים כלליים.
למרות זאת, האנציקלופדיה לא חמקה מביקורת מצד חוגים חרדיים קיצוניים, אשר מצאו בה דברים שלדעתם הם כפירה, ומצד רבנים, דוגמת הרב שמשון דוד פינקוס, שראה בעצם העיון באנציקלופדיה "טריפה", שכן הוא הסחה מעבודת ה'.
האות W (דאבליו) היא האות העשרים ושלוש באלפבית הלטיני.
היסטוריה.
מקורה של האות במאה השביעית בשימוש כפול באות V שנעשה בטקסטים בגרמנית גבוהה עתיקה ובאנגלית עתיקה לציון הצליל [w] . באנגלית עתיקה הייתה העדפה לסימון צליל זה ברונה וין (‹Ƿ›). לאחר הכיבוש הנורמני של אנגליה הפך הסימון &lt;vv&gt; לפופולרי יותר שם.
בשפה הגרמנית צליל האות השתנה לצליל [v] .
רק השפות אנגלית, גרמנית, פולנית והולנדית משתמשות באות זו במילים מקוריות.
בשוודית ופינית האות W שקולה לאות V ומשמשת לאותם צלילים.
ייצוגים חלופיים.
באלפבית פונטי מיוצגת האות על ידי המילה "ויסקי" (Whiskey).
בקוד מורס מיוצגת האות על ידי נקודה ושני קווים:
בקוד ASCII מיוצגת האות על ידי 87 (W) ו-119 (w).
בכתב ברייל:
שכבת התוכנה של מודל הOSI
מיכל שלו
מיכל שלו (נולדה ב-14 בנובמבר 1962 בארצות הברית) היא עורכת-דין וסופרת ישראלית ילידת ארצות הברית.
ביוגרפיה.
נולדה בארצות הברית ובגיל צעיר עלתה עם הוריה לישראל, וגדלה בקריית אונו. לאחר שסיימה את לימודי המשפטים באוניברסיטת תל אביב החלה לעסוק בעריכת דין. בשנת 1995 זנחה את עריכת הדין, והחלה להוציא ספריה לאור. הוציאה את ספרה הראשון בשנת 1996. תחילה פרסמה שני ספרים בשם בדוי ("אליזבת סאנדס"), בהוצאת זמורה ביתן.
חיים אישיים.
שלו היא בת לאם אמריקאית ואב ישראלי, יש לה שתי אחיות ואח. נישאה לגונן אוסישקין ובשנת 2011 נפרדו, לאחר 18 שנות נישואים. והיא אם לשניים. גרה בתל אביב.
בני ישיבות
נכנס אחרון יוצא ראשון
נכנס אחרון יוצא ראשון (בקיצור נאי"ר; באנגלית LIFO) הוא מונח המשמש בתחום מדעי המחשב, בתחום החשבונאות ובתחום יחסי העבודה.
מדעי המחשב.
בתחום מדעי המחשב ותורת התורים, נאי"ר מתייחס לצורה שבה פריטי מידע מאוחסנים בבסיס נתונים ולצורת הטיפול בפריטי מידע אלו. פריט מידע אשר הוכנס אחרון למסד נתונים הוא הראשון שיצא ממנו. דוגמה למנגנון הפועל בצורה זו היא מחסנית (stack) של כלי נשק, בה הכדור האחרון שהוכנס למחסנית, הוא גם הכדור הראשון שנורה מכלי הנשק. מחסנית היא גם שמו של המונח המתאר מנגנון זה.
דוגמה נוספת להמחשת דרך הפעולה של נאי"ר היא מעלית צפופה. לאחר שהמעלית מגיעה ליעדה, הראשונים לצאת ממנה הם האחרונים שנכנסו אליה קודם לכן.
חשבונאות.
בתחום החשבונאות, נאי"ר היא שיטה חשבונאית לספירת המלאי ולקביעת ערכו. על פי שיטה זו, החברה רושמת בספריה את היחידות האחרונות שנרכשו כיחידות הראשונות שנמכרו.