בתקופת כהונתו גדל מספר התושבים בבאר יעקב פי ארבעה, הוא מונה למעלה מ-20,000 תושבים, הוגדר כיישוב בעל ההגירה החיובית הגדולה בארץ וברבע הראשון של שנת 2015 כיישוב עם התחלות הבניה הגבוה בארץ. עוד הוקמו בתקופת כהונתו 3 שכונות חדשות: חתני פרס ישראל, פארק המושבה וצמרות המושבה. הדרוג חברתי-כלכלי זינק מאשכול 5 לאשכול 7.
כדי שוועדות התכנון יאפשרו הקמת שכונות חדשות בבאר יעקב, נדרשה רשת תשתיות של תעלות ביוב. לצורך כך חיבר גוזלן בשנת 2004 את באר יעקב למט"ש איילון, תוכנית שמומנה כולה מכספי המועצה המקומית בעלות של כ־60 מיליון שקלים, כספים אותם דרש בהמשך בהסכם הגג.
עקב משבר הנובע מניהול כספי וארגוני בעייתי במאי 2013 מונה למועצה חשב מלווה, זאב רקנאטי, רו"ח. עם תחילת פעולות ההבראה בדצמבר 2013 הוצת רכבו של גוזלן. לבקשת גוזלן, אישר משרד הפנים בשנת 2011 תב"ר להקמת מרכז קהילתי לקהילה האתיופית בסכום כפול מזה שאושר במליאה שישמש גם כאולם אירועים לקהילה. בדיעבד הסתבר כי מספר ימים קודם לכן הוציא המשרד צו הריסה למבנה שכבר נבנה, ואף נקט בהליכים משפטיים כנגד המועצה ומנהליה בגין בניה בניגוד להוראותיו של חוק התכנון והבניה. הבנייה טרם שינוי יעוד הקרקע מדרך למבנה ציבור הביא את בית המשפט להרשיע את גוזלן באחריות שילוחית, את המועצה המקומית ומהנדס המועצה בעבירה על חוק התכנון והבניה בטענה שיש לשנות טרם הבניה. לבסוף הוצא היתר בניה כחוק וצו ההריסה בוטל. גם על כך הוער בדו"ח מבקר המדינה בשנת 2015.
בשנת 2017 פרסם מבקר המדינה דו"ח על הביקורת ברשויות המקומיות ובין היתר על מועצת באר-יעקב. בסיכום נכתב
בשנת 2017 פתח את שערי התיכון הראשון בבאר יעקב, תיכון עתיד נווה נחום מרשת עתיד.
בשנת 2016 לאחר מאבק של 12 שנים מול עיריית ראשון לציון, משרד הפנים ורמ"י הביא גוזלן להסכם גבולות בו קיבלה באר יעקב 76% משטחי מחנה צריפין. הסכם הגבולות הוביל לחתימה על הסכם גג ביום 13 ביוני 2017, לבניית 12 אלף יחידות דיור חדשות בעיר לצד 1.5 מיליון מ"ר אזורי היי טק, תעסוקה ומלאכה, הסכם המוערך בכ־4 מיליארד שקלים שמתוכם ניכס גוזלן למעלה מ-500 מיליון שקלים עבור תשתיות על והשקעות עבר (כמו חיבור למט"ש איילון) לתוך השכונות הקיימות להקמת פארקים, מוסדות חינוך ומבני ציבור, תרבות וספורט.
כמו כן, ניצל גוזלן את קשריו בצמרת השלטונית לבצע נגישות תעבורתית בתוך היישוב ובכבישים הסובבים אותו כדי שינגישו את היישוב למרכז הארץ מחד וימתנו את גודש התנועה ביישוב המתפתח מאידך. בשנת 2006 יחד עם שר התחבורה, שאול מופז, השתתף בוועדת ההיגוי של כביש 431 אשר הביאה לחיבורה של באר יעקב לכביש רוחב זה על ידי שתי נקודות מחברות על כביש 4313 מצפון וממערב ונקודה נוספת, דרומית בדרך מרגולין. בנוסף, בשנת 2009 הושקע בפיתוח תשתיות פיזיות בתחום התחבורה והוקמו שתי הפרדות מפלסיות שהובילו למיתון התנועה ברחבי היישוב. עוד לקח חלק בוועדת היגוי של כביש 200 המחבר בין כביש 44 לכביש 431. בנוסף פועל לקידום פרויקט הרכבת הקלה, הקו החום המתוכנן לשרת את החלק הדרומי של מטרופולין תל אביב הכולל את היישובים לוד, רמלה, באר יעקב וראשון לציון בעלות של 5 מיליארד שקלים. גוזלן מקדם בימים אלו תוכנית מתאר 2030 בוועדה המחוזית הכוללת עיר חכמה חדשנית עם למעלה מ-100,000 תושבים. בשנת 2021 הפכה באר יעקב לעיר.
יזמות בחינוך
יזמות בחינוך (באנגלית: Entrepreneurship in education) הוא תהליך מתמשך של פיתוח יזמים, תרבות יזמית ויצירת יוזמות לשיפור מתמיד וקידום מערכת החינוך. תהליך היזמות בחינוך מתמקד ביצירת הזדמנויות לשינוי מהותי עבור יחידים וקהילות במערכת החינוך תוך הקפדה על פתרונות ברי קיימא. פתרונות אלו אינם בהכרח חדשים לחלוטין, אלא יכולים להיות גם חיבור יצירתי של משתנים קיימים כך שיחדיו יהוו אסטרטגיה חדשה להתמודדות עם אתגרים קיימים.
רקע.
היזמות במערכת החינוך התפתחה במסגרת המגמה העולמית של יזמות חברתית. בעשור האחרון עולה הדרישה ליזמות חינוכית בעולם המערבי. כך למשל, במסמך שפרסם ה - OECD בשנת 2010, נכתב כי יזמות וחדשנות הן אסטרטגיות הכרחיות לגידול כלכלי ולהתמודדות עם אתגרים חברתיים גלובליים. הדו"ח קובע הארגון כי מדינות צריכות לעודד את נטיית אזרחיהן לחדשנות וכי מערכות החינוך וההכשרה המקצועית צריכות לצייד את הלומדים בהן בכישורים הנדרשים לפיתוח חשיבה יצירתית וחדשנית ולפעול לחיזוק התרבות היזמית. ההון המושקע בחינוך יוכל למצות את הפוטנציאל הטמון בו, רק באמצעות עידוד יזמות וחדשנות במערכת החינוך.
ניתן לסמן מספר מגמות המהוות זרז לתהליך זה.
היזמים.
התנהגות יזמית נובעת מהצורך של פרטים וארגונים להתמודד (וליהנות) מרמה גבוהה של חוסר ודאות ומציאות מורכבת כאמצעי לסיפוק עצמי. שלושה רכיבים מרכזיים מאפיינים את היזם החינוכי.
בסקר היזמות, נמצאה הבחנה בין המימד האישי של היזם לבין מימד המורים ביזם אשר מתייחס ליכולות בפיתוח ויישום רעיון ובמוטיבציה של מורים.
התרבות היזמית.
תרבות יזמית היא מצע של תנאים המאפשרים למוטיבציה ארגונית לגדול, להזדמנויות להיחשף ולמיומנויות מקצועיות להתפתח באופן שמוביל את השותפים לעשייה החינוכית ליזום במציאות הקיימת והמשתנה. תרבות המבטיחה חשיפה למודלים יזמיים לחיקוי לפרטים בה, המספקת הזדמנויות רבות להתנסות בהתנהגות יזמית, מעצימה, ומפגינה 'אמון' שמאפשר הפחתת רגולציות למינימום ועידוד יוזמות בכל הרמות.
הספרות המחקרית מזהה שלושה רכיבים מרכזיים, שקיומם בעצימות גבוהה מעודדת תרבות יזמית, לאורם ארגונים מובילים בארץ ובעולם מפתחים יישומיים לפיתוח תרבות יזמית בבתי הספר:
יוזמות.
על פי מדד בית ספרי ליזמות בחינוך יוזמה חינוכית היא תהליך של איתור הזדמנויות וניצולן באופן חדשני, המוביל ליצירת ערך מוסף לבית הספר. רכיבי היוזמה מתחלקים לשניים:
תהליך פיתוח היוזמה מבוסס על חשיבה יצירתית וחדשנית המזהה בעיות, צרכים ואפשרויות וממפה דרכים לשינוי. כך, יזמות חינוכית היא אינה מעשה בודד, אלא תהליך מעגלי שמבוסס על איסוף מידע, ארגונו, בניית רעיון, הערכתו ואיסוף מידע מחודש בהתאם להערכה. במעגל זה כל שלב יכול להוביל לשלב אחר ולפתיחת התהליך מחדש.
חוקרי חינוך מזהים שלושה חסמים מרכזיים ליזמות חינוכית
• חסמים הקשורים במדיניות: מחסור בתגמולים על שיפור ביצועים, מערכות הבחינות והערכה, מנגנוני מימון נוקשים והפרדה בין התלמידים לאנשי הניהול והלוגיסטיקה בבתי הספר.
• חסמים של ידע: מחסור בידע לגבי צורכי וההעדפות התלמידים ומידע מוגבל ביחס לנגישות, שימוש, עלויות ואיכות של מוצרים ושירותים חינוכיים קיימים.
• חסמים תרבותיים: חוסר אמון בפתרונות שמגיעים מחוץ למערכת, חוסר רצון למדוד החזרים על השקעה או להחליף עבודה אנושית בטכנולוגיה.
כדי להתמודד עם חסמים אלו, על קובעי המדיניות לעודד פעולות יזמיות דרך חינוך ואימון ובמתן פומביות גבוהה ליזמות כדרך חיים בעלת ערך, המעשירה את החברה כולה לצד הפחתת מחסומי הכניסה לעולם היזמי והסרת המכשולים. בתוך כך, על מערכת החינוך לאמץ אסטרטגיה כפולה של השקעה ביזמים לצד הכנת הסביבה החינוכית לקליטת היוזמות. בתוך כך:
• קידום תהליך נרחב של שינוי התפיסה ביחס ליזמות חינוכית במערכת החינוך כולה.
מחקרים בעולם מראים כי חינוך ליזמות משפר את כישורי היזמות והחדשנות, מעלה את הסיכוי להיווצרותן של יוזמות חדשות ואת הסבירות לעצמאות תעסוקתית.
• הרחבת מידת חופש הפעולה של מנהלי בתי הספר, מתוך ההבנה כי למנהלי בתי ספר תפקיד מרכזי בקידום יזמות במערכת החינוך. מחקרים בעולם מראים מראים כי ככל שגדלה מידת החופש של המנהל בבית ספרו, ככל שהוא מקבל בעלות סימבולית רבה יותר על בית הספר וסמכות מלאה לפעול בו, כך גדלה נטייתו ליזמות.
• טיפוח חממות ליזמות חינוכית בשילוב אסטרטגית תגמול ליזמים. מעדויות מחקריות שנאספו עד כה ניתן ללמוד כי, בדומה ליזמות טכנולוגית, "חממות" מהוות כלי מצוין לקידום יזמות גם במערכת החינוך. "חממות חינוכיות" מקדמות בנייתן של רשתות וקהילות יזמים כבסיס ללמידה בלתי פוסקת, להתעדכנות ויצירת הזדמנויות חדשות. החממות מהוות מסגרת תומכת ליזמים, במסגרתה הם יכולים לפתח רעיונות ולהביא להבשלתם, מקבלים סיוע באפשרויות השתלבות בשדה, ובגיוס ההון (כספי, אינטלקטואלי ואנושי) לפיתוח היזמות.
חוק לישראל (סדרת ספרים)
יהודים ניאולוגים
ליילנד פנתר
ליילנד פנתר (באנגלית: Leyland Panther) הוא אוטובוס, אשר יוצר על ידי חברת "ליילנד" (שם מלא: "BritishLeylandMotor Corporation") הבריטית בין השנים 1964–1972.
בדגם ה"ליילנד פנתר" הורכבו 39 מושבים. סך הכל הדגם יועד ל-83 נוסעים.
דגם ה-"ליילנד פנתר" יוצא לאוסטרליה.
טוני דוריגו
אנתוני רוברט "טוני" דוריגו (; נולד ב-31 בדצמבר 1965 באדלייד) הוא כדורגלן עבר אנגלי ממוצא אוסטרלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
דוריגו שיחק לאורך כל הקריירה במולדתו (למעט עונה אחת באיטליה), ולזכותו זכייה אחת באליפות אנגליה במדי לידס יונייטד. הוא ערך 15 הופעות במדי נבחרת אנגליה, ונכלל בסגלה בשני טורנירי אליפות אירופה ובמונדיאל 1990.
לאחר פרישתו החל לשמש כפרשן כדורגל.
קריירת משחק.
דוריגו, יליד אוסטרליה, החל את דרכו בקבוצת הנוער של אדלייד סיטי מעיר הולדתו. כשהיה נער כתב ל-14 מועדוני כדורגל אנגלים בבקשה להיבחן בשורותיהם. הקבוצה הראשונה להגיב הייתה אסטון וילה, שהציעה לדוריגו מבחנים באורך ארבעה ימים. דוריגו עבר את המבחנים וחתם בקבוצה בעונת . באותה העונה ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה האנגלית מול איפסוויץ' טאון, שהייתה להופעת הליגה היחידה שלו באותה העונה.