המלון ממוקם במרכז מוסקבה מול הבית הלבן של רוסיה והוא כולל 34 קומות ומגיע לגובה של 206 מטר.
ישראל מאיר וייס
הרב ישראל מאיר וייס (נולד בכ' בטבת ה'תש"ג, 28 בינואר 1942) הוא מייסד וראש ישיבת נחלת הלויים בנווה שאנן שבחיפה.
ביוגרפיה.
נולד ללאה ולרב שמשון רפאל וייס בארצות הברית, למד בישיבת מיר ונישא לגיטל בתו של ראש הישיבה הרב חיים שמואלביץ. לאחר נישואיו למד בכולל של ישיבת מיר. ב-1977 הצטרף כר"מ לצוות ישיבת עטרת ישראל שהוקמה אז בשכונת בית וגן.
ב-1986 יסד את ישיבת נחלת הלויים בשכונת נווה שאנן בחיפה בסיועם של תושבי השכונה, משפחת טופורוביץ. הישיבה נקראה על שם בני הזוג טופורוביץ שהיו לויים "נחלת הלויים". מאז הוא מעביר בקביעות שיעורים בישיבה, ומשמש מנהיג רוחני לקהילת בוגרי הישיבה.
מתגורר בשיכון חב"ד בירושלים. במשך שנים נסע בקביעות מדי יום מביתו לישיבה בחיפה, אך בעשור השני של המאה ה-21 עבר להתגורר עם אשתו בקרבת הישיבה בכל ימות השבוע, והוא שב לביתו בירושלים רק לחגים ובימי בין הזמנים.
הרב וייס חבר נשיאות ועד הישיבות.
משפחתו.
הרב וייס, נשוי לגיטל לבית שמואלביץ.
ישראל מאיר ווייס
אפל ישראל
אפל ישראל בע"מ (באנגלית: Apple Israel limited) היא חברה פרטית ישראלית שנוסדה בנובמבר 2011 ועוסקת בפיתוח וייצור שבבים לאייפונים, אייפדים ומחשבי אפל.
לחברה משרדים בהרצליה פיתוח ובפארק מתם שבחיפה. מלוא מניותיה מוחזקות על ידי חברת אפל האמריקאית שממוקמת בקליפורניה.
היסטוריה.
בדצמבר 2011 רכשה אפל את חברת "אנוביט" הישראלית, שעסקה בפיתוח שבבים, תמורת כ-390 מיליון דולר. עם הרכישה סגרה אנוביט את מחלקת פיתוח כונני הSSD שלה במהלך שגרר אחריו פיטורי עובדים.
בשנת 2012 הכריזה חברת אפל העולמית בהובלתו של ג'וני סרוג'י על הקמתו של מרכז הפיתוח הראשון שלה שמחוץ לגבולות ארצות הברית, בישראל. ומינויו של אהרון אהרון למנכ"ל מרכז זה שכונה בתחילה "Herzliya Development Center".
בנובמבר 2013 רכשה אפל את חברת הסטרטאפ הישראלית "פריימסנס" שעסקה בפיתוח חיישן לזיהוי תלת־ממדי של גוף האדם, תמורת 360 מיליון דולר.
באוגוסט 2014 דווח על כוונה לפתוח מרכז מכירות רשמי בישראל, בניהולו של ניר אילון ובאוקטובר דווח על כוונה לפתוח חנות רשמית ראשונה, בדיוטי פרי בנמל התעופה בן-גוריון.
בפברואר 2015 נפתח מרכז הפיתוח והשיווק הראשי של החברה בהרצליה פיתוח, ובחניכתו ביקר מנכ"ל אפל, טים קוק. באפריל 2015 אפל רכשה את הסטארט-אפ הישראלי LinX, שעוסק בתכנון מצלמות זעירות לטאבלטים וסמארטפונים, תמורת כ-20 מיליון דולר. בפברואר 2017 אפל רכשה את חברת RealFace הישראלית שפיתחה טכנולוגיה להזדהות מאובטחת באמצעות תווי הפנים.
במאי 2017 מונה רוני פרידמן למנכ"ל חברת אפל ישראל.
ביולי 2022 הודיעה החברה על פתיחת מרכז פיתוח בירושלים.
ההבחנה אנליטי-סינתטי
ההבחנה אנליטי-סינתטי (באנגלית: Analytic–synthetic distinction), נקראת גם "הדיכוטומיה האנליטית-סינתטית", היא הבחנה סמנטית הנמצאת בשימוש בעיקר בפילוסופיה. הבחנה זו מבדילה בין שני סוגים של טענות: טענות אנליטיות (מנתחות) וטענות סינתטיות (מרכיבות). טענה אנליטית היא טענה הנכונה מכוח משמעותה, בעוד שטענה סינתטית נכונה מכוח יחסיה עם העולם. עם זאת, פילוסופים שונים השתמשו בהגדרות אלו בדרכים שונות, ויותר מכך, ישנם פילוסופים המפקפקים בעצם הרלוונטיות של הבחנה זו.
עמנואל קאנט.
הכלה מושגית.
הפילוסוף עמנואל קאנט משתמש במונחים "אנליטי" ו"סינתטי" כדי להבחין בין שני סוגים של טענות. קאנט מציג את ההבחנה בהקדמה לספרו ביקורת התבונה הטהורה. שם, הוא מתמקד במשפטי חיוב בעלי מבנה פשוט של נושא ונשוא, ומגדיר "טענה אנליטית" ו"טענה סינתטית" באופן הבא:
טענה אנליטית היא טענה בה הנשוא מוסר על הנושא דבר הכלול בו מעצם הגדרתו, כלומר מסביר אותו.
לדוגמה – "כל הרווקים אינם נשואים", "לכל המשולשים שלוש צלעות". קאנט עצמו נותן את הדוגמה הבאה: "כל הגופים מתפשטים" (כלומר, תופסים מקום בחלל).
בכל אחד ממשפטי חיוב אלו, הנשוא אינו מוסיף מידע חדש לגבי הנושא אלא מנתח אותו, מציין תכונה המשויכת לו בהגדרה. עצם ההגדרה "רווק" מכילה את התכונה "לא נשוי", עצם ההגדרה "משולש" מכילה את התכונה "בעל שלוש צלעות".
טענה סינתטית היא טענה בה הנשוא מוסר על הנושא דבר שאינו כלול בו מעצם הגדרתו, כלומר מרחיב עליו.
לדוגמה – "כל הרווקים בודדים", "כל חיה בעלת לב היא גם בעלת כליות". קאנט נותן את הדוגמה "כל הגופים כבדים".
במשפטים הללו, הנשוא מוסיף דבר שאינו כלול בנושא מעצם הגדרתו. המושג "רווק" אינו אומר בהכרח "בודד", "בודד" אינו חלק מההגדרה של המושג. הדבר נכון גם לגבי המשפט "כל חיה בעלת לב היא גם בעלת כליות". גם אם כל חיה בעלת לב היא גם בעלת כליות, הימצאותן של כליות אינה כלולה בהגדרה "חיה בעלת לב".
ההבחנה אפריורי ואפוסטריורי.
בהקדמה לספרו ביקורת התבונה הטהורה מעמיד קאנט את ההבחנה אנליטי-סינתטי אל מול ההבחנה אפריורי ואפוסטריורי. הוא מגדיר את התנאים הבאים:
טענה אפריורית היא טענה שהצדקתה אינה נסמכת על החושים. החושים יכולים לאשר אותה, אך היא אינה מבוססת עליהם. לדוגמה – "כל הרווקים אינם נשואים"
"12 = 5 + 7"
הצדקתן של טענות אלו אינה כרוכה בהתנסות. אין צורך בחוויה כדי לקבוע את נכונותן. הניסיון דרוש כדי להבין את עצם הקונספט של רווק, או של המספר "7" וכו', אך ההבחנה אינה מתייחסת להבנת המושגים עצמם אלא לאופן הצדקת הטענה. מבחינה זו ברגע שהמושגים הובנו, הניסיון אינו נחוץ עוד.
טענה אפוסטריורית היא טענה שהצדקתה נסמכת על החושים. החושים מאשרים אותה והיא מבוססת על נתוניהם. לדוגמה –
"כל הרווקים אינם מאושרים"
"יש שולחנות"
הצדקתן של שתי הטענות תלויה בניסיון ונסמכת על החושים.
כשמצרפים את ההבחנה סינתטי/אנליטי יחד עם ההבחנה אפריורי/אפוסטריורי מקבלים ארבעה סוגי משפטים:
1. אנליטי אפריורי
2. סינתטי אפריורי
3. אנליטי אפוסטריורי
4. סינתטי אפוסטריורי.
קאנט מסמן את הסוג השלישי כסתירה עצמית חמורה, ולפיכך מוציא אותו מהדיון. שלושת סוגי המשפטים האחרים מהווים רכיבים במסגרת האפיסטימולוגית שהוא מתווה, ושלושתם יחדיו מכסים את כל המשפטים האפשריים.
היתכנות המטאפיזיקה.
לאחר שפסל את אפשרות קיומן של טענות אנליטיות אפוסטריוריות, והסביר כיצד אנו יכולים להשיג ידיעה של טענות אנליטיות אפריוריות, קאנט מסביר גם כיצד אנו יכולים להשיג ידיעה של טענות סינתטיות אפוסטריוריות. השאלה היחידה שנותרת אפוא פתוחה היא כיצד אפשרית ידיעה של טענות סינתטיות אפריוריות. עבור קאנט מדובר בשאלה קריטית, שכן לטענתו כל הידע המטאפיזי הוא ידע מסוג זה. אם אין ביכולתנו לקבוע אילו טענות סינתטיות אפריוריות הן אמת, אזי המטאפיזיקה פסולה כדיסיפלינה. חלק נכבד מספרו, ביקורת התבונה הטהורה, מוקדש לבחינת סוגיה זו: האם וכיצד ידיעה של טענות סינתטיות אפריוריות היא אפשרית.
פוזיטיביזם לוגי.
הפוזיטיביסטים הלוגיים מסכימים עם קאנט בקביעתו כי יש לנו ידע אודות אמיתות מתמטיות וכי המשפטים המתמטיים הם אפריוריים. עם זאת, הם לא מאמינים שיש צורך כלשהו במטאפיזיקה כדי להסביר את הידע הזה. הפוזיטיביזם הלוגי יטען כי הבנתנו את המשפט "כל הרווקים אינם נשואים" והבנתנו את המשפטים המתמטיים מתאפשרות הודות לעיקרון אחד: מוסכמות השפה. מתוך מבנה השפה, נגזרים כל סוגי הידע האנושיים.
רודולף קרנפ מתייחס לנושא באוטוביוגרפיה שלו:
מושגי הפוזיטיביזם הלוגי.
הפוזיטיביסטים הלוגיים ירשו מקאנט את ההבחנה בין אנליטי לסינתטי, אולם הציעו המשגה מעודכנת למונחים אלו לאור תפיסת העולם החדשה שהציעו.
הם סיפקו הגדרות רבות ושונות לטענה אנליטית, וביניהן:
(הפוזיטיביסטים הלוגיים אומנם האמינו שהטענות היחידות שהן אמיתיות בהכרח הן טענות אנליטיות, אבל הם לא ניסחו את הדברים בצורה כזו. הם לא הגדירו טענה אנליטית כ"טענה אמיתית בהכרח" או כ"טענה אמיתית בכל עולם אפשרי").
לאחר מכן, הם הגדירו טענה סינתטית על דרך השלילה, כך:
הגדרות אלו חלות על כל סוגי המשפטים, ולא רק על משפטים בעלי מבנה פשוט של נושא ונשוא. עם זאת, ההבחנה של הפוזיטיביסטים הלוגיים שונה משל קאנט. אם תחת הגדרותיו של קאנט היה המשפט "12 = 5 + 7" סינתטי, הרי תחת הגדרותיהם של הפוזיטיביסטים הלוגיים הוא אנליטי.
זי&quot;ע
מרחב מנה (אלגברה לינארית)
אינדקס ליפוף
במתמטיקה, אינדקס הליפוף של עקומה סגורה במישור מסביב לנקודה נתונה היא המספר השלם המייצג את מספר הפעמים שהעקומה מסתובבת נגד כיוון השעון סביב הנקודה. מספר הליפוף תלוי באוריינטציה של העקומה, והיא שלילית אם העקומה מסתובבת מסביב לנקודה בכיוון השעון.
אינדקסי ליפוף הם אובייקטים בסיסיים בתחום הטופולוגיה האלגברית, והם משחקים תפקיד חשוב באנליזה וקטורית, אנליזה מרוכבת, טופולוגיה גאומטרית, גאומטריה דיפרנציאלית, ובפיזיקה, לרבות תורת המיתרים.
תיאור אינטואיטיבי.
נניח שנתונה לנו עקומה סגורה במישור, עם אוריינטציה. אנחנו יכולים לדמיין את העקומה כמסלול תנועה של אובייקט, כאשר האוריינטציה מראה לנו את הכיוון שבו האובייקט נע. במקרה כזה, אינדקס הליפוף של העקומה שווה לכמות הסיבובים הכוללת שהאובייקט עושה סביב לראשית נגד כיוון השעון.
כאשר סופרים את כמות הסיבובים הכוללת, תנועה כנגד כיוון השעות נחשבת לחיובית, לעומת תנועה בכיוון השעון, שנחשבת כשלילית. לדוגמה, אם האובייקט קודם כל מסתובב סביב הראשית ארבע פעמים כנגד כיוון השעון, ולאחר מכן מסתובב בכיוון השעון פעם אחת, אז אינדקס הסיבוב הכולל של העקומה הוא שלוש.