ישנן שלוש שיטות לקבוע באילו תפילות (שחרית, מנחה וערבית) יש להוסיף את תפילת עננו.
לסיכום:
בתשעה באב.
ההבדל בין תשעה באב לשאר הצומות הוא שצום תשעה באב מתחיל כבר בערב. לכן גם לפי השיטה השנייה (שהיא מנהג האיטלקים ורוב הספרדים) שבדרך כלל לא אומרים "עננו" בתפילת ערבית כיוון שהצום מתחיל רק בבוקר, במקרה של תשעה באב אומרים "עננו" כבר בתפילת ערבית. לכן בתשעה באב ישנם רק שני מנהגים: מנהג רוב עדות ישראל לומר "עננו" בכל שלוש התפילות בתשעה באב, ומנהג האשכנזים כמו בשאר הצומות (כי עדיין יש חשש שהיחיד לא יצליח לסיים את הצום).
נוסח התפילה.
להלן מובאים נוסחי תפילה זו לפי המקובל בקהילות ישראל. כדי להקל על המעיין, שינויי הנוסח המרכזיים הודגשו.
נוסח הספרדים
עננו אבינו עננו, ביום צום התענית הזה, כי בצרה גדולה אנחנו. אל תפן לרשענו, ואל תתעלם מלכנו מבקשתנו. היה נא קרוב לשועתנו. טרם נקרא אליך אתה תענה, נדבר ואתה תשמע. כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה ה' פודה ומציל ועונה ומרחם בכל עת צרה וצוקה. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' העונה לעמו ישראל בעת צרה).
נוסח אשכנז ונוסח ספרד
עננו ה' עננו, ביום צום תעניתנו, כי בצרה גדולה אנחנו. אל תפן אל רשענו, ואל תסתר פניך ממנו ואל תתעלם מתחנתנו. היה נא קרוב לשועתנו, יהי נא חסדך לנחמנו. טרם נקרא אליך עננו, כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה ה' העונה בעת צרה, פודה ומציל בכל עת צרה וצוקה. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: לפי נוסח אשכנז: ברוך אתה ה' העונה בעת צרה/ לפי נוסח ספרד: ברוך אתה ה' העונה לעמו ישראל בעת צרה).
נוסח תימן
עֲנֵנוּ הֳ' אֱלֹהֵינוּ, בְּיוֹם צוֹם הַתַּעְנִית הַזֶּה, כִּי בְצָרָה גְדוֹלָה אֲנָחְנוּ. אַל תַּסְתֵּר פָּנֶיךָ מִמֶּנּוּ וְאַל תַּעְלֵם אָזְנְךָ מִשְּׁמוֹעַ תְּפִלָּתֵנוּ וֶהְיֵה קָרוֹב לְשַׁוְעֵנוּ. טֶרֶם נִקְרָא וְאַתָּה תַעֲנֶה, טֶרֶם נְדַבֵּר וְאַתָּה תִשְׁמָע. כְּדָבָר שֶׁנֶּאֱמָר: וְהָיָה טֶרֶם יִקְרָאוּ וַאֲנִי אֶעֱנֶה, עוֹד הֵם מְדַבְּרִים וַאֲנִי אֶשְׁמָע. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: כִּי אַתָּה עוֹנֶה בְּכָל עֵת צָרָה וְצוּקָה, פּוֹדֶה וּמַצִּיל מִכָּל צָרָה. בָּרוּךְ אַתָּה הֳ' הָעוֹנֶה בְּעֵת צָרָה).
נוסח איטליה
עננו ה' עננו, ביום צום תעניתנו, כי בצרה גדולה אנחנו, ואל תַּעְלֵם אזנך משמוע תפילתנו ואל תַּעְלֵם (נוסח אחר: תִּתעלם) מבקשתנו. היה נא קרוב לשועתנו (נוסח אחר: לשוענו). טרם נקרא אתה תענה, כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה פודה ומציל בכל עת צרה וצוקה. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' העונה בעת צרה ומושיע).
נוסח קטלוניה
עננו ה' עננו, ביום צום התענית הזה, כי בצרה גדולה אנחנו. אל תפן אל קשיינו ואל רשענו ואל חטאתינו, ואל תתעלם אזנך משמוע תפילתנו, יהי נא חסדך לנחמנו. טֶרֶם נִקְרָא וְאַתָּה תַעֲנֶה, כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה ה' העונה בעת צרה. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' העונה בעת צרה ומושיע).
נוסח הרומניוטים
עננו ה' עננו, ביום צום תעניתנו בעת ובעונה הזאת כי בצרה גדולה אנחנו. אל תסתר פניך ממנו, אל תתעלם מתחנתנו. הט אזנך לרוחתנו ולשועתנו. כי אתה ה' העונה בעת צרה, פודה ומציל בכל עת צרה וצוקה, כאמור: ויצעקו אל ה' בצר להם וממצוקותיהם יוציאם. וכתוב: טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. טרם נקרא אתה תענה, טרם נדבר אתה תשמע. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' העונה בעת צרה ומושיע).
נוסח פרובאנס
עננו אבינו עננו, ביום צום התענית הזה, כי בצרה גדולה אנחנו. אל תפן לרשענו, ואל תעלם אזנך משמוע תפלתנו ואת תתעלם מבקשתנו. יהי נא חסדך לנחמנו, היה נא קרוב לשוענו. טרם נקרא אליך עננו. כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה ה' פודה ומציל ועונה ומרחם בכל עת צרה וצוקה. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' העונה בעת צרה).
נוסח פרס (כיום יהודי פרס מתפללים בנוסח הספרדים)
עננו ה' אלוהינו ביום צום התענית הזה, כי בצרה גדולה אנחנו. (יש מוסיפים: אל תעלם אזנך משמוע תפילתנו) ואל תתעלם מלכנו בקשתנו, היה נא קרוב לשועתנו. טרם נקרא ואתה תעננו כדבר שנאמר: והיה טרם יקראו ואני אענה, עוד הם מדברים ואני אשמע. כי אתה האל העונה בכל עת צרה וצוקה, פודה ומציל. (בחזרת הש"ץ מוסיפים: ברוך אתה ה' האל העונה לעמו ישראל בעת צרתם).
נוסח ארץ ישראל
עננו ה' עננו בעת ובעונה הזאת כי בצרה גדולה אנחנו ואל תסתר פניך ממנו ואל תתעלם מתחינתינו כי אתה ה' אל חנון ורחום עונה בעת צרה פודה ומציל בכל עת צוקה (תהילים קז) ויצעקו אל ה' בצר להם ממצוקותיהם יוציאם בא"י העונה בעת צרה.
נוסח תפילת עננו מיוחד לתענית בכורות.
בכמה מחזורים לחג הפסח נדפסה תפילת עננו לבכור המתענה תענית בכורות בערב פסח בנוסח מיוחד (מקור התפילה בספר חמדת ימים):
אורתוקלז
אורתוקלז – (מיוונית "שבירה ישרה" בשל הזווית בין מישורי הפצילות) הוא מינרל השייך למשפחה של מינרלים בקבוצת הפלדספטים (פצלות השדה) המכילים אשלגן. האורתוקלז נמנה בין המינרלים החשובים ביותר שמהם בנויים סלעי היסוד.
פצלת שדה אשלגנית.
קבוצת פצלות השדה שהאורתוקלז הוא חלק ממנה מכילה מינרלים טקטוסיליקטים - סיליקטים במבנה מרחבי. כמו הקוורץ, בנויים מינרלים אלה מארבעה ארבעונים, אלא שבעוד שבקוורץ כל הארבעונים בנויים מ- SiO4, בפצלת השדה מחליף אטום אלומיניום את אטום הצורן באחד הארבעונים. משום שהצורן הוא ארבע־ערכי בעוד שהאלומיניום הוא שלוש־ערכי נדרש פיצוי חשמלי. באורתוקלז הפיצוי החשמלי בא בצורת קטיון אשלגן.
קיימים בטבע שלושה פולימורפים (סוגים בעלי הרכב כימי זהה, אך בעלי מבנה שונה) של פצלות השדה המכילים אשלגן: אורתוקלז, סנידין ומיקרוקלין. לכולם אותה נוסחת מבנה כימי: KAlSi3O8, והם מכונים באנגלית בשם הכללי K-Spar (הסימון הכימי לאשלגן וקיצור המילה האנגלית לפצלת השדה Feldspar). האבחנה בין הפולימורפים בלי מכשור מעבדה, כדוגמת סריקה באמצעות קרני רנטגן, אינה פשוטה. המיקרוקלין יכול להופיע לעיתים בגוון ירוק (מינרל המכונה אמאזוניט) ולעיתים מופיעה בו תופעה של גבישים תאומים בצורת לוחיות מקבילות, אבל האמצעי המזהה הכמעט יחיד הוא המסלע בו מוצאים את המינרל. מכיוון שכל אחד מהסוגים מתגבש בטמפרטורה אחרת הסלע שייווצר יהיה שונה. הסנידין מתגבש בחום גבוה של מעל ל-900°C, ולכן מופיע בסלעים שנוצרו תוך כדי התקררות מהירה, בעיקר בסלעים וולקניים פלסיים כדוגמת אובסידיאן, ריוליט וטרכיט. האורתוקלז מתגבש בחום שבין 900°C ל-500°C, ומופיע בסלעים שהתקררו לאט יותר כדוגמת גרניט וסיאניט. המיקרוקלין מתגבש בטמפרטורות של כ-400°C ומטה ומופיע בסלעים שהתקררו לאט כמו גרניט סיאניט ובפגמטיטים.
משום שהסנידין מתגבש בטמפרטורות גבוהות, קיימת רמת אי סדר גבוהה בצורת הסידור של אטומי הצורן והאלומיניום, והתוצאה - התגבשות במערכת גבישית המונוקלינית. רמת הסדר עולה באורתוקלז, המתגבש אף הוא במערכת הגבישית המונו קלינית. ברמת הטמפרטורות הנמוכות מתגבש סוג מיוחד של אורתוקלז הקרוי אדולריה שהמבנה שלו מסודר יותר. המיקרוקלין, המתגבש בטמפרטורות הנמוכות אף יותר, ולכן רמת הסדר בו היא הגבוהה ביותר, מתגבש במבנה הטריקליני שהוא בעל הסימטריה הנמוכה יותר.
תפוצה ושימוש.
בישראל ניתן למצוא אורתוקלז בסלעי הגרניט של אזור אילת.
באורתוקלז נעשה שימוש בתעשיית החרסינה וכרכיב באבקת ליטוש.
אדולריה, סוג מיוחד של אורתוקלז, מפגין תופעה אופטית מיוחדת של ברק בגוונים שונים בשל תכלילים של פצלות שדה שונות. אבן מסוג זה (בייחוד בגוון כחלחל) מכונה אבן ירח, מבוקשת כאבן חן, ונעשה בה שימוש בתעשיית התכשיטים. בארצות הברית, באוסטרליה ובתאילנד אבן ירח היא אבן ההולדת התחליפית של חודש יוני.
בליזרד
שימוש חורג (תכנון ובנייה)
במסגרת הסדרתם של תכנון ובנייה בישראל, שימוש חורג הוא שימוש שחורג מהשימוש בקרקע או בבניין והשימוש בו הוא לא למטרה שהוגדרה לו בתוכנית בניין עיר. מי שרשאי לאשר את השימוש החורג היא הוועדה מקומית לתכנון ובנייה.
שימוש חורג מתוכנית בניין עיר.
לדוגמה אזור המוגדר בתוכנית בניין עיר כאזור חקלאי ובעל הקרקע מעוניין להקים שם אזור מסחר.
שימוש חורג מהיתר.
מבנה שהוא השימוש החורג תואם את הוראות תוכנית בניין עיר לדוגמה דירת מגורים באזור שמוגדר למגורים ובעל הדירה מעוניין לשנות את יעודה של הדירה למשרד.
קונאן אובריין
גיבוי
גיבוי בטכנולוגיית המידע מתייחס ליצירת עותקים ("גיבויים") של נתונים כך שאלו יכולים לשמש לשחזור המידע המקורי לאחר אירוע (פיזי או לוגי) הגורם לאובדן הנתונים המקוריים מאמצעי לאחסון נתונים בו הם הוחזקו. גיבויים אלו משמשים בעיקר לשתי מטרות: הראשונה היא שחזור מידע בעקבות אסון ("התאוששות מאסון") והשנייה היא שחזור מידע שנמחק או הושחת. לרוב יהיו הגיבויים קו ההגנה האחרון כנגד איבוד נתונים וזאת מכיוון שהם השיטה הכי פחות נוחה והכי פחות ממוקדת להתגברות על אובדן כזה.
מערכת גיבוי מכילה לפחות עותק אחד של כל הנתונים, דבר המביא לניסיונות לחסוך בשטח האחסנה הדרוש. ארגון שטח האחסון וניהול הגיבוי עצמו הם לרוב החלק המורכב יותר במשימת הגיבוי כאשר ישנן אפשרויות רבות למערכת האחסון הדרושה. ישנן דרכים שונות רבות בהן התקנים אלו יכולים לספק יתירות גאוגרפית, אבטחת נתונים, ניידות וביצועים. היות שגיבוי אמין ועדכני של המידע דורש משאבי זיכרון וזמן, תדירות הגיבויים תלויה בחשיבות השינויים שהמידע עבר, ובתדירות התרחשותם.