אחת ההפתעות של ההתנגשות הייתה כמות המים הקטנה שהתגלתה בהשוואה לתחזיות קודמות. לפני הפגיעה, מודלים של אטמוספירת צדק הצביעו על כך שהתפרקות השביט לשברים הגדולים ביותר התרחש בלחצים אטמוספיריים של בין 30 קילו-פסקל לכמה עשרות מגה-פסקל, עם מספר תחזיות כי השביט יחדור לשכבת מים ויצור מעטה כחלחל מעל אזור הפגיעה בצדק.
אסטרונומים לא צפו בכמויות גדולות של מים בעקבות ההתנגשויות, ומחקרים מאוחרים יותר של ההתנגשות מצאו כי שברי השביט התפרקו ונהרסו בפיצוץ אווירי שהתרחש, ככל הנראה, בגבהים גבוהים בהרבה ממה שציפו קודם לכן. אפילו השברים הגדולים ביותר הושמדו כאשר הלחץ הגיע ל-250 קילו-פסקל, הרבה מעל העומק הצפוי של שכבת המים. השברים הקטנים יותר הושמדו כנראה עוד לפני שהגיעו לשכבת הענן.
השפעות ארוכות טווח.
בעקבות הפגיעה, ניתן היה להבחין בכתמים על צדק במשך חודשים רבים. הם היו בולטים מאוד, ותצפיות תיארו אותם כמי שנראים בקלות גם בהשוואה לכתם האדום הגדול. חיפוש בתצפיות היסטוריות גילה כי הכתמים היו, ככל הנראה, הסימנים החולפים הבולטים ביותר שנראו אי פעם מפני כדור הארץ, וכי למרות שהכתם האדום הגדול בולט בצבעו המדהים, אין כתמים בגודל ובגוון של אלה הנגרמו על ידי פגיעות שומייקר-לוי 9 ושתועדו אי פעם לפני או מאז.
תצפיות ספקטרוסקופיות מצאו כי אמוניה ופחמן דו-גופרי נשארו באטמוספירה לפחות ארבעה עשר חודשים לאחר ההתנגשויות, כאשר כמות ניכרת של אמוניה נמצאה בסטרטוספירה בניגוד למיקומה הרגיל בטרופוספירה.
בניגוד לשכל הישר, הטמפרטורה האטמוספירית ירדה לרמות נורמליות מהר יותר באתרי ההתנגשות הגדולים יותר מאשר באתרי ההתנגשות הקטנים יותר: באתרי ההתנגשות הגדולים יותר, הטמפרטורות עלו על פני אזור ברוחב של 15,000 עד 20,000 קילומטרים, אך ירדו בחזרה לרמות נורמליות תוך שבוע מאירוע ההתנגשות. באתרים קטנים יותר, טמפרטורות גבוהות ב-18 מעלות צלזיוס מהסביבה נמשכו במשך כמעט שבועיים. טמפרטורות הסטרטוספירה הכלליות עלו מיד לאחר ההתנגשויות, ואז ירדו מתחת לטמפרטורות טרום ההתנגשות 2-3 שבועות לאחר מכן, לפני שהחלו לעלות אט-אט לטמפרטורות רגילות.
תדירות התנגשויות.
שומייקר-לוי 9 אינו ייחודי בהקיפו את צדק במשך זמן מה; ידועים חמישה שביטים, (כולל 82P/Gehrels, 147P/Kushida–Muramatsu ו-111P/Helin–Roman–Crockett) שנלכדו זמנית על ידי כוח הכבידה של כוכב הלכת. מסלולי שביטים סביב צדק אינם יציבים, מכיוון והם אליפטיים מאוד וסביר שיופרעו במידה רבה מכוח המשיכה של השמש באפסיד (הנקודה הרחוקה ביותר במסלול מכוכב הלכת).
צדק, ללא ספק כוכב הלכת המסיבי ביותר במערכת השמש, יכול ללכוד עצמים בתדירות גבוהה יחסית, אך גודלו של שומייקר-לוי 9 הופך אותו לדבר נדיר: מחקר אחד לאחר ההתנגשות העריך ששביט בקוטר 0.3 ק"מ פוגע בכוכב הלכת פעם ב-500 שנים ושביט בקוטר של 1.6 קילומטרים מתנגש בו פעם ב-6,000 שנים.
ישנן עדויות חזקות מאוד שבעבר הגיעו שברי שביטים והתנגשו בצדק ובירחיו. במהלך משימות וויאג'ר לכוכב הלכת, מדענים ואסטרונומים זיהו 13 שרשראות מכתשים על קליסטו ושלושה על גנימד, שמקורן הוגדר בתחילה כתעלומה. שרשראות מכתשים הנראות על הירח קורנות לעיתים קרובות ממכתשים גדולים, ונחשבות כמי שנגרמו מהתגשויות משניות של הפליטה המקורית, אך השרשראות על הירחים של כוכבי הלכת הענקיים לא הובילו למכתש גדול יותר בפגיעה החוזרת. מההתנגשות של שומייקר-לוי 9 משתמע שהשרשרות נבעו משיירה של שברי שביט מפורקים שהתנגשו בירחים.
ההתנגשות ב-19 ביולי 2009.
ב-19 ביולי 2009, בדיוק 15 שנים לאחר פגיעת שומייקר-לוי 9, הופיע כתם שחור חדש, בגודל האוקיינוס ​​השקט, בחצי הכדור הדרומי של צדק. מדידות תת-אדום תרמיות הראו שמקום הפגיעה היה חם וניתוח ספקטרוסקופי זיהה ייצור של עודף אמוניה חמה ואבק עשיר בסיליקה באזורים העליונים של האטמוספירה של צדק. מדענים הגיעו למסקנה שאירוע פגיעה נוסף התרחש, אבל הפעם עצם קומפקטי וחזק יותר, כנראה אסטרואיד קטן שלא התגלה, היה הגורם לכך.
צדק כ"שואב אבק קוסמי".
ההתנגשות של שומייקר-לוי 9 הדגישה את תפקידו של צדק כ"שואב אבק קוסמי" עבור מערכת השמש הפנימית (מחסום צדק). השפעת הכבידה החזקה של כוכב הלכת מובילה לאירועי התנגשות שביטים קטנים ואסטרואידים רבים בכוכב הלכת. שיעור הפגיעות של שביטים בצדק נחשב גבוה, בין פי 2,000 ל-8,000 מקצב ההתנגשויות בכדור הארץ.
הכחדת הדינוזאורים בסוף תקופת הקרטיקון, מיוחסת בדרך כלל, לאירוע התנגשות של מטאוריט בכדור הארץ, שהתרחש לפני כ-60 מיליון שנה, יצר את מכתש צ'יקשולוב והוביל להכחדת קרטיקון-פלאוגן. מה שמוביל לסברה כי פגיעות מהוות איום רציני על החיים המתקיימים על פני כדור הארץ. אסטרונומים משערים שללא צדק, המנקה איומים פוטנציאליים, ייתכן שאירועי הכחדה על כדור הארץ היו מתרחשים באופן תכוף יותר, וחיים מורכבים אולי לא היו מסוגלים להתפתח. זהו חלק מהטיעון המשמש בהשערת כדור הארץ הנדיר.
בשנת 2009, הוכח שנוכחות של כוכב לכת קטן יותר במיקומו של צדק במערכת השמש עשויה להגביר את קצב הפגיעה של שביטים בכדור הארץ באופן משמעותי. נראה שכוכב לכת במסה של צדק עדיין מספק הגנה מוגברת מפני אסטרואידים, אך ההשפעה הכוללת על כל גופי המסלול במערכת השמש הפנימית אינה ברורה. זה ומודלים עדכניים אחרים מעמידים בספק את אופי השפעתו של צדק על התנגשויות בכדור הארץ.
מכבי חיפה (כדורסל)
מכבי חיפה היא קבוצת כדורסל ישראלית השייכת לאגודת מכבי חיפה, המתמודדת בליגה הלאומית בכדורסל ובליגה הבלקנית. הקבוצה נמנית עם שמונה מייסדות ליגת המבחן הראשונה בשנת 1954. הקבוצה הגיעה ארבע פעמים לגמר הפיינל פור, בעונות 2008/09, 2013/14 ו-2016/17 הוכתרה כסגנית האלופה ובשנת 2012/13 זכתה באליפות ראשונה והיסטורית.
היסטוריה.
הקבוצה היא אחת מוותיקות קבוצות הכדורסל בארץ והיא נמנית עם שמונה מייסדות ליגת המבחן הראשונה בשנת 1954. בעונות 1970/1971 ו-1984/1985 העפילה הקבוצה לגמר גביע המדינה והפסידה למכבי תל אביב. בשנות השמונים הייתה הקבוצה חברה של קבע בצמרת הכדורסל בישראל כשבשורותיה מככבים עדי גורדון, דורון שפע, ארי רוזנברג, קורן אמישה, אסף ברנע, ואחרי כן הקבוצה ירדה ליגה מספר פעמים, האחרונה בשנת 2021.
האיחוד.
לאחר שנים רבות שונה שם המועדון למ.כ. חיפה בשנת 1999, במסגרת ניסיון איחוד של שתי הקבוצות העירוניות, מכבי והפועל. האיחוד נכשל- מכבי הפכה ל-מ.כ (מועדון כדורסל) חיפה ואילו הפועל, שסירבה לאיחוד, עברה לשחק בנשר תחת השם הפועל חיפה/נשר.
הדירוג הגבוה ביותר שאליו הגיעה הקבוצה בתקופה זו בליגת העל, הוא המקום הרביעי והקבוצה העפילה פעמיים לחצי גמר הפלייאוף של ליגת העל והפסידה למכבי תל אביב בשלושה משחקים בשתי הפעמים, כאשר יוחנן וולך היה יו"ר הקבוצה והמאמן היה אפי בירנבוים בשנים אלו כיכבו בה הרכז קורי גיינס, מרקו בוליץ', יריב יצקן, איוון קארסיץ', אמיר מוכתרי, ריאן לקסר וסטנלי ברנדי.
בשנת 2003, בעקבות קשיים כלכלים וסכסוכים עם עיריית חיפה, עברה גם מ.כ. חיפה לנשר, והפכה למ.כ. חיפה/נשר.
בסוף עונת פורקה מ.כ. חיפה/נשר עקב קשיים כלכליים.
הקמה מחדש.
בתגובה לפירוק החליטה אגודת מכבי חיפה לשנות את שם הקבוצה השנייה שתחת חזקתה, "מכבי בת גלים", ל"מכבי חיפה". הקבוצה עלתה לאחר עונה לליגה הארצית, מחוז צפון, ובשנת 2007 עלתה לליגה הלאומית בראשותו של המאמן טובי סלילת. לאחר העלייה מונה אבי אשכנזי, שכבר אימן את הקבוצה בשנת 1995, למאמן הקבוצה.
לקראת עונת הצטרף למועדון משקיע מארצות הברית, ג'ף רוזן, והכניס סכומי כסף גדולים שהפכו את מכבי חיפה לקבוצה המתמודדת על עלייה לליגת העל והתבססות בה. לקבוצה אף הובא דיון תומאס, שחקן מכבי תל אביב בעבר, מהלך שהוכיח את רצינותו של הבעלים להשקיע במועדון. כמו כן, שם הקבוצה שונה, והיא נקראה "מכבי חיפה היט", עקב חיבתו של רוזן לקבוצת ה-NBA, מיאמי היט.
את עונת 2007/2008 סיימה הקבוצה במקום הרביעי בליגה הלאומית, והעפילה לליגת העל, לאחר שניצחה 1–3 את ברק נתניה שסיימה את העונה הסדירה במקום הראשון, בסדרה של הטוב מ-5 משחקים.
את העונה הסדירה של עונת 2008/2009 סיימה במקום השלישי, וברבע גמר הפלייאוף היא הדיחה את בני השרון, ובחצי הגמר ניצחה את הפועל ירושלים. בכך עלתה לגמר הפיינל פור הישראלי לראשונה בתולדותיה. בגמר הפיינל פור על תואר האליפות, הפסידה מכבי חיפה למכבי תל אביב. בעונה זו העפילה הקבוצה גם לגמר גביע המדינה בכדורסל, אולם הפסידה במשחק להפועל חולון.
לאחר עונה זו החליט רוזן להחזיר את שם הקבוצה ל"מכבי חיפה" באופן רשמי.
את עונת 2009/10 סיימה הקבוצה במקום הרביעי אולם כשלה להגיע למשחקי הפיינל פור כשהפסידה 3:1 לברק נתניה בפלייאוף.
את עונת 10/11 בליגה הישראלית סיימה הקבוצה במקום התשיעי ונשארה בליגה לאחר שגברה על אליצור אשקלון 3:1 בסדרת ההישרדות של הפלייאוף. החל מעונת 09/10 ולמשך שתי עונות החזיקה הקבוצה את קבוצת הכדורסל של "מרנין" טבעון כקבוצת בת שמומנה אף היא על ידי ג'ף רוזן.