רק לאחר נפילת חומת ברלין ואיחוד שתי הגרמניות בשנת 1991 קמה תנועה ציבורית שקראה להקמת פארק במקום. בשנת 1997 מונה אדריכל הגנים הנס לוידל (Hans Loidl) לתכנן את הגן תוך שחזור הסגנון של לנה. עבודות הקמת הפארק החלו בשנת 1998 והסתיימו לאחר שנה.
פייטרו מאבאנו
הברלינר דום
לוקאש סורמה
לוקאש סורמה (נולד ב-28 ביוני 1977 בקרקוב) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת הקשר אחורי. סורמה הוא שיאן ההופעות בליגת העל הפולנית עם 559 הופעות.
סורמה החל את הקריירה שלו בשנת 1996 בויסלה קרקוב שם שיחק עד שנת 1998 ואז הוא עבר לרוך חוז'וב. בשנת 2002 עבר סורמה ללגיה ורשה שם הוא היה הקפטן במשך ארבע שנים וזכה איתה באליפות פולין בשנת 2006.
ב-5 ביולי 2007 עבר סורמה למכבי חיפה ולאחר שלא הציג יכולת מרשימה באימונים ובמשחק הליגה בו שיחק, הושאל לבני סכנין לעונה אחת ולאחר מכן עזב את הארץ. סורמה שיחק תקופה קצרה באוסטריה, ולאחר מכן חזר לפולין ובשנת 2009 חתם בקבוצת לכיה גדנסק, במדיה שיחק ארבע וחצי עונות. בקיץ 2013 חזר לקבוצת רוך חוז'וב.
לזכותו של סורמה 5 הופעות בנבחרת פולין, בין השנים 2002–2003.
ויקיפדיה באנגלית פשוטה
ויקיפדיה באנגלית פשוטה (באנגלית: Simple English Wikipedia) היא גרסה מיוחדת בשפה האנגלית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. ייחודה של ויקיפדיה ב"אנגלית פשוטה", הוא הימנעות משימוש במילים אנגליות מורכבות, והתבססות על אוצר מילים בסיסי. היא מיועדת לאנשים שאינם שולטים היטב בשפה האנגלית ושאוצר המילים שלהם בשפה זו קטן.
בדומה ליתר הוויקיפדיות, ויקיפדיה באנגלית פשוטה היא אנציקלופדיה מקוונת, לשימוש חופשי (תחת רישיון CC-BY-SA), שכל גולש יכול לערוך. אנגלית פשוטה מוגדרת, לצורכי כתיבת האנציקלופדיה, כשפה שעושה שימוש רק במילים השכיחות ביותר באנגלית (מומלץ להשתמש רק ב-1000 המילים השכיחות ביותר) ובתחביר פשוט - למשל, משפטים קצרים. כאשר יש צורך להשתמש במילים שאינן שכיחות, יש להסבירן. שלא כבאנגלית בסיסית, אין הגדרה מחייבת של כללי התחביר המותרים ואין רשימה מוגדרת של מילים, נטיות וסיומות שרק בהן ניתן להשתמש. כל טקסט באנגלית בסיסית הוא בהכרח גם טקסט באנגלית פשוטה, כפי שהיא מתוארת בוויקיפדיה באנגלית פשוטה, אך לא להפך.
ויקיפדיה זו התחילה את דרכה ב-18 בדצמבר 2003, וכעבור פחות מחודש הגיעה ל-50 ערכים. ב-7 באפריל 2004 הגיעה הוויקיפדיה ל–1,000 ערכים, ב-27 בספטמבר 2005 היו בה 5,000 ערכים, וב-30 ביולי 2006 היו בה 10,000 ערכים. בסוף מאי 2013 נכתב בוויקיפדיה באנגלית פשוטה הערך ה-100 אלף. בתחילת 2022 נכתב הערך ה-200 אלף. רשומים בה למעלה ממיליון משתמשים, שמתוכם 17 הם מפעילי מערכת, 4 ביורוקרטים ו-6 בודקים.
ניתן לראות את התקדמותה ההדרגתית של ויקיפדיה באנגלית פשוטה ב.
הקתדרלה של ברלין
היחסים המיוחדים
היחסים המיוחדים (באנגלית: Special Relationship) הוא כינוי ליחסי ארצות הברית–הממלכה המאוחדת ההדוקים מאז סיום מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה של היחסים המשותפים.
ראשיתם של היחסים המיוחדים בעזרה האמריקאית האינטנסיבית לבריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה הן במסגרת חוק השאל-החכר, שעל פיו סייעה ארצות הברית לבריטניה באמצעי לחימה ואספקה, והן בהמשך המלחמה בסיוע צבאי אמריקאי פעיל להדברת גרמניה הנאצית.
עם סיומה של המלחמה ותחילת המלחמה הקרה, מצאו עצמן שתי המדינות בראש המחנה המערבי מול ברית המועצות. במסגרת זו פיתחה גם בריטניה נשק גרעיני בסוף שנות ה-40, בסיוע אמריקאי אינטנסיבי. בנוסף הייתה בריטניה הכוח האירופי המרכזי של נאט"ו ובעל הברית הנאמן ביותר לארצות הברית במסגרת ברית זו. במסגרת כך, הוקמו בסיסים אמריקאים רבים ברחבי בריטניה.
משבר ביחסים המיוחדים חל בזמן מבצע קדש, שבוצע על ידי ישראל בשיתוף פעולה אנגלי וצרפתי ללא תיאום עם האמריקאים. האמריקאים פעלו לנסיגה בריטית (וישראלית) מיידית מסיני. בעקבות כך נאלץ ראש ממשלת בריטניה, אנתוני אידן, להתפטר, ויחסי שתי המדינות נכנסו למשבר. היחסים פרחו מחדש כאשר הרולד מקמילן עלה לשלטון בבריטניה. מקמילן היה קרוב משפחתו של נשיא ארצות הברית ג'ון קנדי, והקרבה ביניהם סייעה להידוק היחסים בין המדינות, ובראשם שדרוג המערכת הגרעינית הבריטית בצורה משמעותית (מערכת ה"פולאריס") בתמורה לעגינתן של צוללות גרעיניות אמריקאיות בחופי סקוטלנד.
בתקופת ראשי הממשלה הבריטיים הרולד וילסון ואדוארד הית' התקררו שוב היחסים בשל סירובם לשלוח כוחות לסייע לארצות הברית במלחמת וייטנאם וכן בשל הידוק הקשרים של בריטניה עם אירופה וצירופה לאיחוד האירופי. עם עליית מרגרט תאצ'ר לשלטון בבריטניה, התחזקו הקשרים בין המדינות בשל תפיסת העולם השמרנית המשותפת לה ולנשיא האמריקאי רונלד רייגן. בתקופה זו הביעו שתי המדינות יחס נוקשה כלפי ברית המועצות ובהמשך עודדו את גורבצ'וב ומדיניות הפרסטרויקה שלו.
בתקופתם של הנשיא ביל קלינטון וראש הממשלה טוני בלייר התקדמו עוד היחסים ושתי המדינות שיתפו פעולה בראש הכוח שפעל בקוסובו. גם בתקופת הנשיא ג'ורג' בוש הבן המשיכו היחסים המיוחדים לפרוח, ובריטניה הייתה שותפתה המרכזית של ארצות הברית במלחמה בעיראק, למרות הביקורת שבלייר זכה לה מבית.
במסגרת היחסים המיוחדים רוחשות שתי המדינות זו לזו אמון מלא ומשתפות פעולה בצורה הדוקה בנושאי מודיעין, רכש צבאי ועוד.
סיבות ליחסים המיוחדים.
היחסים המיוחדים מתבססים על ערכי שפה ומוצא אשר משותפים הן לעם האמריקאי והן לזה הבריטי. למרות העוינות אשר הייתה מנת חלקם של שני העמים במאות הקודמות (ושהובילה בין היתר להכרזת העצמאות של ארצות הברית מבריטניה לקראת סוף המאה ה-18), הרי שהיותם שייכים לעמים האנגלו-סקסים לצד מפגש אינטרסים משותף, הופך את הקשר בין שתי המדינות לחזק ביותר הקיים בין שתי מדינות כלשהן (בדגש על מעצמות) ברחבי העולם של היום.
גראם סונס
היי ארנולד!
היי ארנולד! (באנגלית: !Hey Arnold) היא סדרת אנימציה אמריקאית ששודרה בניקלודיאון מה-7 באוקטובר 1996 עד ל-8 ביוני 2004. הסדרה שודרה בישראל בערוץ 2, ומאוחר יותר בערוץ ניקלודאון ובערוץ 10. הסדרה סובבת סביב ארנולד, תלמיד כיתה ד' שחי את חיו בעיר הגדולה ומתמודד עם המכשולים שהוא וחבריו פוגשים.
בשנת 2002 יצא ", סרט קולנוע באורך מלא המבוסס על הסדרה. ב-24 בנובמבר 2017 יצא סרט נוסף, בשם " בערוץ ניקולודיאן.
תקציר העלילה.
ארנולד הוא ילד צעיר הידוע בצורת ראש "הפוטבול" שלו. ארנולד גר בשכונה בארצות הברית בבית ההארחה של סבו וסבתו יחד עם חברו הטוב ג'רלד וחברתו הלגה. במהלך הסדרה ניתן לראות את הרפתקאותיו בשכונה.
יחיאל קמחי
יחיאל קמחי (27 במאי 1935 – 10 במרץ 2017) היה עורך לשוני ומתרגם ישראלי.
ביוגרפיה.
קמחי גדל באתונה. במלחמת העולם השנייה ברחה משפחתו להרים והתגוררה אצל איכרים, ולאחר מכן הצטרפה אל המחתרת הקומוניסטית, שהגנה עליה עד סוף המלחמה.
קמחי סיים לימודי תואר ראשון בכלכלה ובמדע המדינה ב-1963 בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה. ב-1992 סיים לימודי תעודה בעריכה באוניברסיטת בר-אילן (בהצטיינות).
תרגם ספרים רבים מיוונית (בעיקר לעברית), בהם "פאפא יאנארוס", "הטעות", "המורה זהובת העיניים", "החיים בקבר", "נשיקת הבוגד", "ג'וקונדה" ו"החתול השחור האחרון".
קמחי זכה בפרס האגודה היוונית למתרגמי ספרות יפה על תרגום "המורה זהובת העיניים" מאת סטראטיס מיריביליס בשנת 1997, וכן בפרס שר המדע, התרבות והספורט, מתן וילנאי על תרגום "החיים בקבר" (גם הוא מאת מיריביליס), תשנ"א.
קמחי נפטר ב-2017. הותיר את אשתו, עדה, בנות ונכדים.
מנהיגות צבאית
למנהיגות הצבאית פנים רבות והגדרות רבות, אך באופן עקרוני ניתן להגדירה כיכולת המפקד להניע את פקודיו לביצוע משימות. הגדרה זו רחבה באופן מכוון כיוון שמנהיגות צבאית אינה עוסקת אך ורק בעיתות מלחמה אלא גם בעיתות שלום ורגיעה.
ייחודה של המנהיגות הצבאית בעת מלחמה (להבדיל ממנהיגות עסקית, לדוגמה) הוא בכך שסכנת מוות מרחפת על המונהגים. על האדם הלוחם שורה פחד מפני מוות, נכות או שבי, פחד המניע אותו לא לבצע משימות שעלולות לסכן את חייו.
יצר החיים הטמון באדם עשוי פעמים רבות לגבור על רצונו לבצע משימה שהוטלה עליו. מתוקף אחריותו של מפקד ניתנת לו סמכות ויכולת לנקוט באמצעי משמעת, אך זו לבדה לרוב אינה מספיקה, ואף פוגמת ביחסי המפקד והפקוד. ההיסטוריה מלאה בדוגמאות למרידות בסמכותם של מפקדים.
קושי נוסף במנהיגות צבאית הוא הקושי לקיימה גם בעיתות שגרה מעבר לשעות החירום.
מפקדים רבים בהיסטוריה הצבאית גורסים כי חלק משמעותי במנהיגות צבאית הוא אמון וביטחון במפקד. לפי טענה זו, כאשר לחייל יש ביטחון בכך שמפקדו מחויב לו ודרכו ברורה, ביצוע משימות מסכנות חיים הופך עבור החייל קל יותר מבחינה מנטלית.
סוגיה חשובה במנהיגות הצבאית היא העדר זהות מוחלטת בין מפקד למנהיג. ישנם מפקדים רבים, בכל דרגי הפיקוד שיכולת המנהיגות שלהם נמוכה. מאידך גם לחייל הפשוט ביותר עשויה להיות יכולת להוביל את חיילי מחלקתו לביצוע משימות.
מנהיגות בצה"ל.
המנהיגות בצה"ל מוגדרת כ"היכולת להניע פקודים לאורך זמן לביצוע משימות".
המנהיגות הצבאית בצה"ל נסמכת על דוגמה אישית. הקריאה "אחרי" ודמות המפקד בראש, והאתוס שנוצר בעקבות זאת, היא שנוסכת ביטחון בחייל.
בשנים האחרונות גובשה בצה"ל תפיסת מנהיגות כתובה, לאחר שהורגש בה צורך במשך שנים רבות. מספר מודלים שאולים כדוגמת פירמידת הצרכים של מאסלו שימשו לפיתוח מנהיגות.
מבנה התפיסה מנסח הגדרה כללית, מציג מספר מתחים בהם נתקל המפקד ומספר עקרונות מנחים: