רוב התכנות לניהול מעבדה רפואית בנויות כך שהן מסוגלת לזהות תוצאות חריגות, במספר רמות, ולהתריע כשמדובר בערכים קריטיים, במקרים אלה חלה חובת דיווח מידית לגורמים המתאימים (מנהל המעבדה, הרופא המטפל וכו'). הצוות המקצועי של המעבדה רפואי נדרש לעיתים להסביר ולפרש את משמעות תוצאות המעבדה לצוות הרפואי.
טווחי נורמה וערכים חריגים.
טווחים ייחוס רגילים.
טווחי ייחוס של ערכים נורמליים נאספים בדרך כלל על אוכלוסייה (מספר גדול של אנשים) בריאה לכאורה. מה שנקרא ערכים נורמליים הם הגבול העליון והתחתון של הטווח שבו מצויים 95% מכלל הערכים הנמדדים. לכן, ערך המצוי מחוץ לטווח הנורמלי אינו אומר באופן אוטומטי שהנבדק הרלוונטי הוא חולה. הטווחים הרגילים תלויים במידה רבה במתודולוגיה שבה נעשה שימוש לחקר האוכלוסייה הנבדקת. הגבולות לערכי הנורמה בבדיקות דם ובבדיקות שתן, משמשים כערכי ייחוס בלבד, בשל גורמים רבים ומגוונים המשפיעים על תוצאות הבדיקה.
טווחי ערכים חריגים.
טווחי ייחוס של ערכים חריגים הם ערכים שעשויים להעיד על מצב לא רגיל, מחלה של המטופל, אם כי, כאמור לעיל, יש להתחשב בגורמים נוספים רבים ופעמים רבות קיים צורך לבצע בדיקות נוספות וכן להעריך את התוצאות לפי תוצאות בדיקה אחרות, או לפי בדיקות חוזרות. על מנת להעריך את ממצאי המעבדה כראוי, על הרופא להתחשב לא רק בערכים אלה, אלא עליו להתאימם לגורמים קליניים, וכן בגורמים כמו גיל, מין, ולעיתים אך מוצא אתני, לשימוש בתרופות מסוימות, לקשר למחלות אחרות וכדומה. ובנוסף לכל קיימת חשיבות בפרשנות רפואית המתאימה אישית לנבדק.
ערכים קריטיים וערכי פאניקה.
ערכים קריטיים / ערכי פאניקה מוגדרים כערכים המצויים מחוץ לטווח הרגיל עד לרמה העלולה להוות סיכון בריאותי מיידי לאדם או דורשים פעולה מיידית מצד הרופא מזמין הבדיקה. המדיניות של המעבדה הקלינית מתייחסת לערכים הקריטיים הרשומים בהתאם למדיניות בית החולים או המוסד הרפואי. במעבדות ממוחשבות קיים דיגול בתוכנת המעבדה שמסמן ואף מזעיק מיידית כאשר מתקבל ערך קריטי/ערך פאניקה על אנליט מסוים לגבי נבדק מסוים.
נוהל הדיווח לערכים קריטיים.
לאחר הקמת רשימת הערכים הקריטיים והפצתם לידיעת הנוגעים בדבר הן במעבדה הרפואית והן במחלקות האשפוז השונות בבית החולים, או למרפאות השונות בקופות החולים, במקביל יש להגדיר את הליך הדיווח על ערכים קריטיים. הליכים אלה, לא תמיד מוגדרים מספיק ואינם אחידים במוסדות רפואה שונים. יש להטמיע ערכים אלה במעבדה, בין העובדים ברמות השונות.
תשומת לב מיוחדת יש להקדיש להטמעה ממוחשבת בתוכנת המעבדה, כאשר יש לציין לתוכנה באילו ערכים לגבי כל בדיקה יש התראת דיגול על ערך חריג ועל ערך פאניקה.
ברגע שבמעבדה רפואית מתקבלים ערכים הקריטיים, על עובדי המעבדה להפנות מיידית את תשומת לבם של המנהל הרפואי והצוות הרפואי לערכים אלה. יש להגדיר היטב את נוהל העברת המסרים/תוצאות הבדיקה לצוות הרפואי במחלקות השונות. על מוסר התוצאה לוודא שהמסר, הובן והתקבל על ידי האדם הנכון, במקום הנכון ובזמן הנכון. דבר זה יכול להתבצע אוטומטית דרך מערכת ממוחשבת או באופן ידני באמצעות אמצעי תקשורת. אך תמיד חשוב לוודא קבלת אישור על כך שהתוצאה נתקבלה במקום ובזמן הנכונים, לאיש המקצוע המתאים המסוגל לפעול על פי המידע שהתקבל, ולתת מענה רפואי למטופל.
חשוב להגדיר מי יהיה אחראי על תוצאות הדיווח. רצוי שההודעה תינתן על ידי מנהל המעבדה או לפחות עובד המעבדה הבכיר בתחום.
הבטחת איכות.
כללי.
הבטחת איכות (quality assurance - QA)) היא כל תהליך שיטתי המשמש להגדיר האם מוצא או שירות כלשהו עונה לכל הדרישות הייחודיות לגביו. הבטחת איכות מגדירה מערכת שלמה של דרישות לפיתוח או ייצור מוצרים או שירותים אמינים.
מערכת להבטחת איכות נועדה לשמש ככלי להגברת ביטחון המעבדה והלקוח המשתמש במוצר או שירות כמו גם תחושת האמינות, תוך מעקב מתמשך והגברת יעילות התהליך ושיפורו אצל היצרן או נותן השירות.
הבטחת איכות במעבדות רפואיות.
יש לציין את הערכים הבאים כמרכיבים עיקריים, אך לא בלבדיים, במערכת הבטחת איכות של מעבדות רפואיות:
בקרת איכות.
בקרת איכות.
בקרת איכות במעבדה רפואית היא מכלול הפעולות האנליטיות הנדרשות על מנת להבטיח שהמעבדה תדווח תוצאות מעבדה איכותית, אמינות, מדייקות ומהימנות.
בקרת איכות פנימית.
בקרת איכות יומית המבוצעת במעבדה, מפוענחת ומנותחת על ידה באופן עצמאי, לשם קביעת הקבלה או הדחייה של התוצאה תוך יישום חוקים מוגדרים של בקרת איכות.
בקרת איכות מתבצעת בדרך כלל על ידי אנליזה של דגימות יציבות (או דגימות מאוכלוסיות בעלות אפיון יציב) וע"י ניתוח סטטיסטי של התוצאות לתיאור רמת הביצוע האנליטית. המעבדה מריצה דגימות בקרת איכות (בקרים) בכל הרצה (משך הזמן או אורך סדרת המדידות שבה מצפים לשמירת יציבות מדדי הדיוק והדירות התוצאות), ומשווה את תוצאות בדיקת האנליטים הספציפיים עם הבקרים המתאימים. כל האנליטים הנבדקים במעבדה חייבים בהשוואה כזו מול בקרים בכל הרצה.
בקרת איכות חיצונית.
בקרת איכות תקופתית המתבצעת במסגרת בין מעבדתית או במסגרת של חברה לאומית או בין לאומית, על ידי העברת דגימות של מדודות וידועות של מבחני מיומנות בין המעבדות. התוצאות מפוענחות ומנותחות באופן מרכזי על ידי הגוף החיצוני ולקחיה מיושמים באופן השוואתי תקופתי בדוח חוזר עם המלצות, הערות ובהשלכות על תפעול המעבדה.
בטיחות וגיהות במעבדה.
נושא חשוב של מעבדה רפואית חייבת בו היא בטיחות וגיהות. הבטיחות והגיהות במעבדה כוללת נושאים כמו נוהלי בטיחות וגיהות, גיהות אישית, בטיחות אש, בטיחות חשמל, בטיחות מכנית - פיזיקלית, בטיחות עם חומרים כימיים ובבטיחות עם חומרים ביולוגיים מזהמים. כמו כן פרק הבטיחות במעבדה עוסק בשיטות ואמצעי מיגון ואביזרי בטיחות.
פיקוח, הסמכה והתעדה של מעבדה רפואית.
אמינות המעבדות הרפואיות חשובה ביותר לבריאותם ולבטיחותם של החולים בהסתמך על שירותי הבדיקות הניתנים על ידי מעבדות אלו. התקן בין-לאומי בשימוש להסמכה של מעבדות רפואיות הוא ISO 15189 - מעבדות רפואיות, תקן זה מפרט דרישות להבטחת איכות וכישורים.
הגוף הרגולטורי במדינת ישראל המפקח על המעבדות הרפואיות הוא המחלקה למעבדות של משרד הבריאות. המחלקה למעבדות פועלת בשיתוף גורמים אחרים במשרד הבריאות לבקר ולפקח באמצעות תקנות ונהלים וכן באמצעות מבדקים תקופתיים ומבדקי פתע בכל מוסדות הרפואה בישראל, לרבות מעבדות בתי חולים, מעבדות קופות חולים ומעבדות פרטיות. פיקוח זה כולל:
הפיקוח נערך לפי תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), ועל פי נוהלי וחוזרי משרד הבריאות הספציפיים. כל אלה מחייבים את כל המעבדות הרפואיות ברישום, ובהטמעת דרישות התקנות, החוזרים והנהלים.
הסמכת מעבדה רפואית בישראל אינה חובה בשלב זה. במדינות מפותחות אחדות הסמכת מעבדה רפואית היא חובה. הסמכת מעבדה רפואית נערכת על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות (ISRAC), לפי מסמך בין לאומי ISO 15189. רוב בתי החולים במדינת ישראל עוברים הסמכה הכוללת את כל המחלקות בבית החולים לרבות המעבדות הרפואיות על ידי גוף בין לאומי אחר בשם JCI. במקרים מיוחדים כמו מעבדות בנקי דם או מעבדות לזיהוי גנטי קיימת דרישה להסמכה של גופים בין לאומיים חיצוניים (כמו AABB ) המחייבים קיום תקנים חמורים, שנבדקים על ידי גופים אלה.
במדינת ישראל קיימת חובת התעדה לפי מסמך ISO 9001:2000 בכל המעבדות הרפואיות.
מעבדות רפואיות בישראל.
ב-2016 דו"ח המדינה מתח ביקורת על מערך המעבדות הרפואיות בארץ. כיום קיימת מצוקת כוח אדם בתחום זה, כאשר כמחצית מן העובדים במעבדות הם מעל גיל 55, מה שצפוי ליצור מחסור בעובדים בעתיד הקרוב עקב יציאתם לגמלאות. התקיימו שביתות של עובדי המעבדות, בין היתר בנוגע לתנאי שכרם.
אילמ"ר – האיגוד הישראלי למדעי המעבדה הרפואית.
אילמ"ר - האיגוד הישראלי למדעי המעבדה הרפואית,היא עמותה מדעית מקצועית המאגדת בתוכה אקדמאים העוסקים במדעי המעבדה הרפואית.
אילמ"ר הוא חבר מן המניין בארגון הבין-לאומי לביוכימיה קלינית ורפואה מעבדתית IFCC ובארגון האירופאי EFLM. האיגוד הוא הרחבה של החברה הישראלית לביוכימיה קלינית (חיב"ק), שנכללו בה מקצועות המעבדה המטולוגיה, ומיקרוביולוגיה. האיגוד פועל בתחום המקצועי-מדעי בלבד, ולא בענייני עובדים ושכר.
באילמ"ר כ-1,500 עמיתים ממעבדות רפואיות בכל הארץ.
אילמ"ר פועל למען חבריו באמצעות ועד, הנבחר אחת לשלוש שנים. כנשיאי אילמ"ר כיהנו: פרופ' אריה שינברג, ד'ר יעקב זיידמן, פרופ' אורן זינדר, פרופ' מיכאל מאיר, ד'ר דניאלה הראל, ד'ר רחל גולן, ד'ר עדינה בר חיים, נורית אלגור, ד"ר מריאל קפלן, ד"ר אבי פרץ.
פעילות הוועד.
פעילות הוועד כוללת פעילות מקצועית ומדעית שוטפת לאורך השנה
הוועד פועל גם בתחום התקינה והמדיניות הארצית והבין-לאומית
סחלין (כדורגל)
סחלין (ברוסית: Футбольный клуб Сахалин) הוא מועדון כדורגל מקצועני מהעיר יוז'נו-סחלינסק שבמזרח הרחוק המתמודד בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה.
מאז 2015, מהווה חלק ממועדון הספורט המקצועני של סחלין (ברוסית: Профессиональный спортивный клуб Сахалин), הכולל גם מועדון הוקי קרח ומועדון כדורעף. בספטמבר 2021 גזפרומבנק הפך לספונסר הראשי של הקבוצה.
היסטוריה.
מועדון הכדורגל סחלין הוקם במאי 2004. בשנים הראשונות לקיומו המועדון התמודד באליפות מחוז סחלין ובאליפות המזרח הרחוק הרוסי במסגרת ליגת הכדורגל החובבנית של רוסיה.
בשנת 2007 הקבוצה העפילה לליגה הרוסית השנייה והפכה לקבוצה מקצוענית. בעונת 2010/2011 ובעונת 2015/2016 הקבוצה העפילה עד לשלב 16 האחרונות בגביע הרוסי בכדורגל.