פליישר החל את פעילותו במועדון הכדורסל של בני הרצליה. בכיתה ט' עבר לשחק במחלקת הנוער של הפועל תל אביב ובכיתה י' עבר לשחק באקדמיה של וינגייט. בכיתה י"א עבר לאקדמיה של מכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 תחת המאמן אורן אהרוני זכה עם קבוצתו בדאבל של גביע ואליפות ישראל לנוער.
בתום לימודי התיכון נסע לארצות הברית לשחק באוניברסיטת הוואי במנואה , שם שיחק בין השנים 2016–2018. עם חזרתו לארץ בקיץ 2018, חתם בקבוצת מכבי אשדוד באר טוביה. בתום העונה בקיץ 2019 חתם לשנתיים בקבוצת הפועל גלבוע גליל. לקראת עונת 2020/21 עבר פליישר לשחק בקבוצת מכבי ראשון לציון. במהלך העונה לא הרבה לשחק ושותף ב-17 משחקים כ-4.4 דק' בממוצע למשחק והעמיד 1.5 נק'.
לקראת עונת 2021/22 חתם באליצור עירוני נתניה מליגה הלאומית בכדורסל, בעונה זו שותף ב-32 משחקים והעמיד ממוצעים של 8.5 נק' ו-6.8 ריבאונדים ב-21.7 דק'.
לקראת עונת 2022/23 חתם באליצור שומרון
בנבחרות הלאומיות.
פליישר, היה חלק מהסגל של כל נבחרות ישראל הצעירות.
בקיץ 2014 שיחק בטורניר אליפות אירופה עד גיל 16 שנערך במקדוניה. הנבחרת הפסידה בגמר למונטנגרו אולם הבטיחה את עליתה לדרג א'. בטורניר קלע 8.4 נקודות וקלט 7.5 ריבואנדים בממוצע למשחק.
בשנת 2016 תחת המאמן דן שמיר השתתף בטורניר אליפות אירופה עד גיל 20 שנערך בהלסינקי. בהמשך אותה שנה לא השתתף בטורניר אליפות אירופה עד גיל 18 שנערך בטורקיה, משום שלא קיבל שחרור מהמכללה בה החל לשחק.
ביולי 2018 זכה עם נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל תחת מאמן הנבחרת אריאל בית הלחמי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 שנערכה בגרמניה.
ציד איומי סייבר
ציד איומי סייבר (באנגלית: Cyber Threat Hunting) היא פעולת חיפוש יזומה של התקפות סייבר ברשתות מחשבים. מדובר בטכניקה אקטיבית ומחזורית המשמשת להגנה על רשת מחשבים ארגונית, הננקטת על ידי ארגונים שונים במטרה לצמצם את הנזק הפוטנציאלי מחדירה לרשת על ידי גורם עוין. שיטה זו מתבצעת בנוסף לפתרונות אבטחה הקיימים ברשת, דוגמת אנטי-וירוס, חומת אש ו-IDS, במטרה לאתר התקפות שלא נתפסות על ידי אמצעים אלו.
סקירת התהליך.
במסגרת ציד איומי סייבר, מתבצע מעבר יזום על מקורות מידע שונים ברשת המחשבים אשר עשויים להעיד על פעילות חריגה, דוגמת תיעוד התחברות משתמשים לרכיבי רשת ולמאגרי מידע, או שימוש בפרוטוקולי תקשורת שונים וכמויות תעבורת רשת חריגות. השלב הראשון בשיטה הוא איסוף המידע מנקודות הרשת השונות למקום אחד, דוגמת SIEM. ברשתות תקשורת גדולות מדובר בהרבה מידע מרכיבי תקשורת שונים, ועל כן מתבצע לרוב שימוש בשיטות ופלטפורמות Big data שונות לטובת ניתוחו ביעילות, דוגמת Kibana או Splunk.
פעולה מחקרית זו מתבצעת לרוב על ידי איש מקצוע שמכיר היטב את מבנה הרשת עליה הוא מנסה להגן, במטרה לאתר פעילות חריגה בכמה מרכיבי הרשת ו/או תנועת תוקף רשת בין רכיבי הרשת. מדובר בתהליך מחזורי, במסגרתו מנסה המגונן לאתר שיטות תקיפת רשת שונות במידע שנמצא לרשותו ו/או ישויות המנסות לחדור לרשת. שדרוג לשיטת איתור האיומים המדוברת מתבצע באופן אוטומטי - במקום שאדם יעבור בעצמו על החומרים, ניתן לכתוב תוכנה אשר תבצע לוגיקות לחיפוש פעילות חריגה והתרעתה בפני מרכז אבטחת מידע . בתחום עיסוק זה ישנו לרוב שימוש בבינה מלאכותית.
בסוף תהליך המחקר והחיפוש, במידה ונמצאו איומי סייבר מתבצעים צעדי מנע במטרה לעצור איומים אלה הנמצאים ברשת, באופן נקודתי וכן במטרה שלא יחזרו בעתיד. בנוסף מתבצעים מאמצים למצוא ולחשוף את האדם/גוף האחראי על התקיפה וכן את הנכסים בהם השתמש במהלך עבודתו.
כלל התהליך, במידה והצליח, מתועד ע״י ציידי הסייבר במסמכים ודוחות, ולעיתים מפורסמים בפלטפורמות שיתוף מידע בקהילת הסייבר העולמית.
שיטות ציד.
קיימות מספר שיטות בהן משתמש צייד איומי הסייבר במהלך עבודתו.
צורת הדף
צורת הדף הוא כינוי לתבנית המסורתית של דפי התלמוד בבלי, כאשר לצד גוף הגמרא, משולבים פירושי רש"י והתוספות. התבנית מקובלת כפי שנדפסה לראשונה בדפוס וונציה בשנים ה'ר"פ–ה'רפ"ג (1520–1523), והיא התקבלה כפורמט קבוע לאחר שבדפוס וילנא הדפיסו את התלמוד באותה מתכונת, שאף נקראת על שמו. צורת דף זו כמעט שלא שונתה מאז הדפסתה ועד היום.
הביטוי "צורת הדף" שימושי לעיתים גם לגבי ספרים נוספים בהם התקבעה תבנית אחידה שהתקבלה החל מהדפוס הראשון ולכל הדפוסים והמהדורות הבאים. פורמטים כאלו קיימים בין היתר בספרי תלמוד ירושלמי, שולחן ערוך, פירוש הרי"ף, ספר התניא ועוד. הוצאות הספרים מקפידות, בהדפסת ספרים אלו, שלא לשנות את צורת הדף המקורית.
היסטוריה.
התלמוד נדפס במהדורות שונות לאורך ההיסטוריה, אך כאמור, עם השנים נוצרה בלעדיות כמעט מוחלטת שקיימת עד היום למהדורת ש"ס וילנא. צורתו היסודית של התלמוד המודפס, הבנויה מטקסט התלמוד במרכז ופירושי רש"י ותוספות משני צדדיו נקבעה כבר בדפוס השלם הראשון של התלמוד שנדפס בוונציה בשנים ר"פ–רפ"ג (1520–1523). כמעט כל הדפוסים שאחריו שמרו על מסגרת זו, כשהם מוסיפים פירושים וביאורים בשולי הדפים ובסוף כל מסכת, אך גם סובלים מטעויות חדשות והשמטות הצנזורה.
אחד משיאי הדפסת התלמוד היה דפוס וילנא שבהוצאת האלמנה והאחים ראם בסוף המאה ה-19, מהדורה שנחשבה מפוארת ומדויקת במיוחד. מהדורה זו המשיכה באותה מתכונת של דפוס וונציה, והיא מהווה יסוד לכל המהדורות שבאו אחריה, כשרובן הן למעשה דפוס צילום, לעיתים עם שיפורים, של מהדורה זו. במהדורה זו כמו שאר המהדורות המסורתיות אין ניקוד או פיסוק בנוסח התלמוד, ורק במהדורות שיצאו בשלהי המאה ה-20 הוחל לנקד את התלמוד.
מבנה דף התלמוד.
במהדורת וילנא דפי התלמוד ממסופרים באותיות, כשהאות הראשונה בכל מסכת מתחילה באות ב'. כאשר האות א' כפי הנראה שימשה לדף השער. על מנת להפנות למקורות בתלמוד נהוג לכתוב את שם המסכת, הדף והעמוד (א' או ב'). העמוד מצוין בכמה שיטות מקובלות: יש שכותבים לאחר ציון הדף נקודה אחת לציון עמוד א' (.) ושתי נקודות לציון עמוד ב' (:). אפשרות אחרת היא לסמן את העמוד בראשי תיבות: ע"א (=עמוד א) או ע"ב (=עמוד ב). אפשרות נוספת היא לכתוב א' או ב'.
לדוגמה: על מנת לציין את העמוד הראשון בתלמוד יש לכתוב: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ב' .\ע"א\א'.
הגהות.
מלבד הגהות שונות שנדפסו בסוף המסכת, ישנם מעט הגהות שנדפסו בשולי הגיליון:
סוף המסכת.
מלבד התוספות החשובות הנ"ל, נדפסו בש"ס וילנא פירוש הרי"ף על הש"ס, וסביבו פירוש הר"ן או הנימוקי יוסף, או פירוש תלמידי רבינו יונה. אף בזה יש שמקפידים על צורת הדף כפי שנדפסה בדפוס וילנא. מלבד הפירושים הנ"ל נדפסו בש"ס זה עוד עשרות פירושים על הרי"ף.
שינוי צורת הדף.
במשך עשרות שנים הודפסו כל מהדורות התלמוד באותה מתכונת שהודפסה במהדורת וילנא. מהדורת התלמוד הראשונה ששינתה את צורת הדף המסורתית היא מהדורת "תלמוד שטיינזלץ" בעריכת הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ). התלמוד במהדורה זו דומה אמנם לצורה המקורית, אך הוא מנוקד, מפוסק, מחולק לפסקאות ובתוספת תרגום מארמית וביאורים, אשר תופסים את מיקומו של ביאור התוספות בעמוד. כמו כן, כתוצאה משינויים אלו, הדפים אינם מתואמים עם צורת הדף המקורית בחלוקה לשורות ועמודים.
שורה ארוכה של רבנים, בעיקר מהזרם הליטאי, בהם הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב שמואל הלוי וואזנר, הרב יוסף שלום אלישיב, הרב חיים קניבסקי, הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן, הרב ניסים קרליץ, הרב שמעון בעדני, הרב חיים פינחס שיינברג, הרב חיים קרייזווירטה אב בית דין אנטוורפן בבלגיה, הרב אליעזר יהודה ולדנברג וכן הבד"ץ של העדה החרדית, הביעו התנגדות למהדורת שטיינזלץ, מטעמים שונים. הרב שך התנגד בחריפות להוספת ביאורים חדשים לתלמוד ולתרגום התלמוד לעברית מודרנית, ואף יצא נגד ניסיונות אחרים לביאורים כאלה. לדבריו, על ידי הלימוד בתלמוד שטיינזלץ "סר כל זיק של קדושה ואמונה", והדבר יביא לשכחת התלמוד.
במהדורות ביאורי התלמוד הבאות שיצאו, בראשם מהדורת שוטנשטיין; הועלה פתרון שמנע את שינוי צורת הדף, על מנת למנוע התנגדות דומה. על פי שיטה זו, הודפס הדף בצורתו המקורית, כאשר לצידו דף נוסף ובו ביאורים על הכתוב בדף הגמרא הסמוך. שיטה זו מקובלת כיום בציבור החרדי, כמו במהדורות פירוש מתיבתא ואחרות, ואומצה לבסוף גם בידי הרב שטיינזלץ, במהדורה השנייה שהוציא.
הפרבר
הפרבר (באנגלית: Redfern Now) היא סדרת טלוויזיה אוסטרלית מסוגת הדרמה. הסדרה עוקבת אחר חייהם של התושבים קשיי היום ממוצא אבוריג'יני הגרים בפרוור רדפרן סמוך לסידני. הסדרה עלתה לראשונה בשנת 2012 וסך הכל צולמו שתי עונות.
הסדרה שודרה בערוץ הטלוויזיה האוסטרלי ABC, ובנטפליקס.
הסדרה זכתה בארבעה פרסי האקדמיה האוסטרלית לטלוויזיה וקולנוע (AACTA).
ספר המלכות
אבי אדרי (פעיל בהסתדרות)
אבי אדרי (נולד ב-13 באוקטובר 1968) משמש מאז 2007 כיושב ראש איגוד עובדי התחבורה בהסתדרות, ומשנת 2019 הוא גם יו"ר האגף להתאגדות עובדים.
ביוגרפיה.
אדרי נולד לשלום (איש עסקים) ומסודי אדרי. הוא התחנך בפנימיית בן שמן במגמה חקלאית ובשנת 1986 התגייס לצה"ל ושירת כלוחם נ"מ ובשלב מאוחר יותר כמפקד צוות בגדוד תותחי נ"מ 947. בשנת 1988 מונה על חמ"ל אגד נ"מ 168 צפון וזאת עד לשחרורו בשנת 1989. בין השנים 2006–2009, למד אדרי לתואר ראשון במשפטים ב ומדצמבר 2010 הוא חבר בלשכת עורכי הדין.
בין השנים 1990–2007 עבד באגף המכס ומע"מ תחילה כעובד מכס באולם הנוסעים בנתב"ג בתקן בודק בכיר ולאחר מכן כמעריך טובין בכיר.