בנוסף לאיכות הסחורה, הביטוי מתאר גם את מדיניות ההחזרה. תחת מרבית מערכות החוקים, אין חובה חוקית על המוכר לאפשר החזרת המוצר תמורת החזר כספי, זיכוי כספי או החלפה. בתחום מוצרי התוכנה והבידור, מקובל כי ניתן להחליף מוצר רק תמורת עותק אחר של אותו מוצר. מרבית החנויות ורשתות המסחר דורשות מהקונה הבא להחזיר מוצר לספק הוכחה (כגון חשבונית) כי רכש את המוצר באותה חנות או רשת, וכן מחילות מגבלת זמן על אפשרות ההחלפה.
על בסיס ביטוי זה נוצרו ביטויים דומים אחרים, כגון "ייזהר הקורא" (Caveat lector).
אי תחולת הכלל במשפט הישראלי.
דיני החיובים במשפט הישראלי הושפעו בתחילתם מן המשפט המקובל, עקב ההתפתחות ההיסטורית והחקיקתית שהביאה להשפעה של המשפט האנגלי על המשפט הישראלי. עם זאת, החל המשפט הישראלי בפיתוח דיני חיובים ודיני חוזים עצמאיים, שהתנתקו מן המשפט האנגלי והדוקטרינות המלאכותיות שנוצרו במסגרתו, ושאפו לפתח משפט ישראלי עצמאי. בדיני החוזים הישראלים שולט עקרון תום הלב הנוגד את עקרון "ייזהר הקונה" ולפי סעיפים 39 ו-61 לחוק החוזים (חלק כללי) הוא מקיף את מלוא דיני החיובים במשפט הישראלי. גם הסעיפים העוסקים בטעות ובהטעיה בדיני החוזים פורשו בפסיקת בית המשפט כמטילים חובות גילוי מיוחדות במקרים מסוימים, בניגוד לכלל זה.
היחסים בין המוכר והקונה, חובות הגילוי המוטלות על המוכר, והדרך שבה יכול הקונה לקבל פיצוי על אי התאמה, מוסדרים בסעיפי חוק המכר, המאפשרים לקונה, בנסיבות מסוימות, להסתמך על אי התאמה של המכר גם לאחר רכישת הממכר וקבלתו לחזקתו, באופן המנוגד לכלל "ייזהר הקונה".
סעיף 16 לחוק המכר, תשכ"ח-1968 קובע כי אם אי ההתאמה בממכר נבעה מעובדות שהמוכר ידע או היה עליו לדעת עליהן בעת גמירת החוזה, ולא גילה אותן לקונה, זכאי הקונה להסתמך עליהן (גם אם לא הודיע עליהן מיד לאחר הבדיקה, או שאי ההתאמה לא הייתה נסתרת, או על אף כל הסכמה נוגדת). סעיף דומה הוא סעיף 4 לחוק המכר (דירות), תשל"ג-1973. בית המשפט העליון ראה בסעיפים אלו משום ביטול של כלל "ייזהר הקונה" בדיני המכר במשפט הישראלי.
שתי מערכות חוקים הקובעות חובות אקטיביות על המוכר לגלות כל פרט רלוונטי לקונה, הן דיני ניירות הערך ודיני הגנת הצרכן.
נשיא בית המשפט העליון, מאיר שמגר, קבע כי העקרון הבסיסי של דיני ניירות הערך הוא עקרון הגילוי הנאות, העומד בסתירה לעקרון "ייזהר הקונה":
דיני הגנת הצרכן כוללים חובות גילוי רבות במקרים שונים, וכן חובות אקטיביות החלות על המוכר לשאת באחריות לממכר:
השפעת סעיפים אלו היא לא רק זניחתו של כלל "ייזהר הקונה" אלא החלפתו בכלל הפוך לפיו המוכר חייב לגלות פרטים רבים ככל האפשר לקונה, ובמקרים רבים לאפשר לו לבטל את החוזה ולהחזיר את הממכר בתוך זמן מה מהרגע בו קיבל את הממכר לידיו.
במובן זה אימץ למעשה המשפט הישראלי את עקרונות החוק הרומי, לפי הנוסחה הידועה: "כל דבר הניתן לאדם, יש לעשות זאת בתום לב (Bona Fide)". על פי שנים-עשר הלוחות (החוקים הכתובים הראשונים ברומא), חייב היה המוכר להצהיר בפני הרוכש על כל הפגמים הקיימים בנכס והוא אף אינו פטור בשתיקתו. אנשי המשפט ברומא קבעו כי על כל פגם שעלול להתגלות בנכס (עליו ידע המוכר מבלי לחשפו בעת המכירה), הרי שחייב הוא בנזקו.
עמדת היהדות.
גישה שכזו ודין זה מנוגד לדיני אונאה ומקח טעות במשפט העברי, שלפיו, במקרה של פעולת קניין שבוצעה במחיר החורג בשישית מערכו של החפץ, יש להשיב את הפער, ובחריגה גדולה יותר, או במקרה שבסחורה יש פגמים שלא היו ידועים לקונה, המכר בטל.
שאיפת היהדות היא לייצר "עולם בטוח" בו אדם אינו צריך להיזהר מאדם אחר, אלא מתקיימים יחסי אמון הדדיים בין הבריות. כל פעולה של רמייה, אונאה, שקר, ומניפולציות כנגד הזולת נתפסות כלא רצויות. ובאופן דומה, התורה מקדמת עמדות הפוכות ותמיכה בהתנהגויות שמגבירות את יחסי האמון של האדם עם הזולת- כמו חיזוק דיבור האמת והיושרה, כמו מצוות השבת אבדה (שבה הסביבה מייצרת תחושת אמון אצל האדם שהחברה מגויסת עבורו ומחויבת לשמור על רכושו ולהשיב לו), או כמו שאר מצוות אחרות נוספות שמנסות לקדם מערכות יחסים חיוביות בין אדם לחבירו- כאלה שלכל הצדדים המעורבים יש תום לב בעסקאות השונות ובכלל בכל אינטראקציה אנושית.
גישה שבו האדם צריך להיזהר ולבדוק את המכר היא אכן נכונה על פי ההלכה היהדות, אך זאת מטעמי "חשד בריא" ועירנות.
היהדות עוסקת בהסברה על טבע האדם, ואומרת שאכן יצרו הרע של האדם עלול לנסות לפתות אותו לרמייה וחוסר תום לב, כמו למשל מה שכתוב במשנה באבות "אלמלא מוראה, איש את רעהו חיים בלעו". עם זאת, עבודת הרוחניות כרוכה בתיקון יצרו הרע של האדם וזיכוך נפשו למען הגברת הנטיות האנושיות החיוביות.
סוס
פוקהונטס (סרט)
פוקהונטס (באנגלית: Pocahontas) הוא סרט האנימציה ה-33 של חברת וולט דיסני, שיצא לאקרנים ב-16 ביוני 1995.
הסרט הוא סרט האנימציה הראשון של דיסני המבוסס על דמות היסטורית אמיתית, אינדיאנית בשם פוקהונטס.
בישראל, הסרט יצא שבוע לפני צאתו בארצות הברית, ארץ המקור, בהקרנת בכורה בקולנוע רב-חן תל אביב. היה זה המקרה הראשון שבו סרט יוצא בישראל לפני צאתו בארץ המקור. לאחר הסרט הזה, מרבית סרטי דיסני יצאו בישראל יום לפני צאתם בארצות הברית, למעט הרקולס, שגם הוא יצא שבוע לפני בישראל.
בשנת 1998 הופק סרט ההמשך, "", שהופץ בווידאו בלבד. סרט ההמשך בווידאו וב-DVD כלל גרסת דיבוב עברית.
עלילה.
בשנת 1607, אונייה של מתיישבים אנגלים של חברת וירג'יניה מפליגה ל"עולם החדש". על האונייה נמצאים קפטן ג'ון סמית והמנהיג של המסע, המושל רטקליף, שמאמין כי האינדיאנים המקומיים מסתירים אוסף עצום של זהב ורוצה לקבל אותם לעצמו. האונייה נתפסת בסערה, וסמית מציל צעיר חסר ניסיון בשם תומאס מטביעה, ומאוחר יותר מודה סמית שאין לו עניין ב"עולם החדש". בשבט מקומי בעולם החדש, פוקהונטס, בתו של הצ'יף פוואהטאן, מפחדת להתחתן עם קוקואם, לוחם אמיץ שאותו היא רואה כ"רציני" לעומת אישיותה הנמרצת שלה. צ'יף פוואהטאן נותן לפוקהונטס את השרשרת של אמה במתנה. פוקהונטס, יחד עם חבריה, דביבון זללן בשם מיקו ויונק דבש בשם פליט, מבקרת את סבתא ערבה, רוחה של סבתה רבתה הנתונה בעץ ערבה, שמודיעה לה על הנוכחות של האנגלים.
רטקליף מקים מצודה בקרחת היער, קורא לה ג'יימסטאון וממהר את אנשי הצוות לחפור בשביל למצוא זהב. סמית יוצא לחקור את היערות, ובסופו של דבר נתקל באינדיאני במפלים. בתחילה הוא חושב להרוג אותו, אך נעצר כשהוא רואה מולו אשה מסתורית - את פוקהונטס. הם במהרה נקשרים, ומוקסמים מעולמו של האחר. השניים מתאהבים ופוקהונטס מפרה את הוראותיו של אביה להתרחק מהאנגלים לאחר שקוקואם ולוחמים אחרים נלחמים איתם ושבט קטן חובר להם למלחמה נגד האנגלים. פוקהונטס מציגה את סמית לסבתא ערבה ומתחמקים משני אנשי צוות אחרים; עם זאת, חברתה של פוקהונטס, נאקומה, מגלה את יחסיה עם סמית ומזהירה את קוקואם. תומאס עוקב גם אחרי סמית, וגם הוא וקוקואם עדים לנשיקה של השניים. בפרץ של קנאה, תוקף קוקואם ומנסה להרוג את סמית אבל הוא עצמו נהרג על ידי תומאס שבורח משם. סמית נתפס בידי שבט האינדיאנים והצ'יף הזועם מחליט להוציא את סמית להורג בזריחה ולהתחיל מלחמה עם המתיישבים האנגלים.
תומאס מזהיר את אנשי הצוות על תפיסתו של סמית, ורטקליף מכנס את הגברים לקרב כתירוץ כדי להסיר את השבט ולמצוא את הזהב הלא קיים שלהם. פוקהונטס הולכת לסבתא ערבה ומיקו מוסר לה מצפן שמצביע אותה לכיוון של סמית, המוביל לגורלה. היא עוצרת את ההוצאה להורג של סמית על ידי עמידת מחאה לצידו והצ'יף מוותר על ההוצאה. אבל רטקליף מנסה לירות בצ'יף פוואהטאן וסמית מתפרץ וחוטף את הכדור במקומו. המושל נתפס ונעצר על ידי אנשי הצוות, לאחר שהוא יורה בחברם והם קושרים אותו בחבלים עבים. בסופו של דבר, סמית נאלץ לחזור הביתה כדי לקבל טיפול, עם ברכתם של פוקהונטס וצ'יף פוואהטאן שיחזור בעתיד.
יעקב יער
יעקב יער (נולד ב-1929) הוא אדריכל ישראלי, חתן פרס ישראל לאדריכלות לשנת תשס"ז וחתן פרס א.מ.ת לשנת 2014.
ביוגרפיה.
יער נולד במזרח גרמניה בשנת 1929, ובשנת 1935 עלה לארץ ישראל. לאחר לימודיו בתיכון גימנסיה הרצליה התגייס למשטרת היישובים העבריים ולאחר קום המדינה המשיך לשרת בצה"ל. למד אדריכלות בטכניון שבחיפה בין השנים 1949–1953. במהלך לימודיו הכיר את אשתו אורה לבית גרסטנפלד, אותה נשא בשנת 1954. אורה הייתה אדריכלית בעצמה בת לאדריכל אברהם גרסטנפלד ואחות לאדריכל שמואל גירון. לזוג שני בנים ובת. באפריל 1999 התאלמן מאשתו, והוא מתגורר בתל אביב עם בת-זוגו רות ברמן, פרופסור אמריטה לבלשנות באוניברסיטת תל אביב, כלת פרס ישראל ופרס א.מ.ת לבלשנות וחברת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
קריירה.
בראשית דרכו המקצועית השתתף בצוותי תכנון אשר תכננו בין השאר את רובע האמנים ביפו העתיקה, לצד אדריכלים כדוגמת סעדיה מנדל, אליעזר פרנקל ויונה פיטלסון (שפרש בשלב מוקדם). על פרויקט זה אף זכה בפרס רוקח.
בהמשך, בשנת 1960 פתח משרד אדריכלים פרטי יחד עם אשתו אורה. משרד זה תכנן פרויקטים רבים ומרכזיים אשר זכו לא אחת בפרסים. המשרד פועל ביפו, ושותפים בו בנו ובתו של יער.
יער זכה בפרס רוקח ב-1967 על שימור מרכז יפו העתיקה וב-1980 זכה שוב בפרס זה על תכנון שכונת כפיר במזרח תל אביב, יחד עם אדריכל הנוף הלל עומר. בשנת 2014 זכה יער בפרס א.מ.ת בתחום האדריכלות (ביחד עם שלמה אהרונסון).
פועלו של יער מייצג במידה רבה את פניה המשתנים של האדריכלות הישראלית.
פעילות ציבורית.