על פי המסורת, הברכה היא נטילת רשות מבורא העולם בטרם נאכל מן המאכל, מאחר שכל העולם שייך לו. "כל הנהנה מן העולם הזה בלא ברכה - מעל". תבנית הברכה היא: "ברוך אתה אדני אלוהינו מלך העולם..." וכאן בא המשך הברכה הספציפית.
הברכות השונות.
על פי ההלכה, הברכה הראשונה על המאכל נקבעת על פי מוצאו של האוכל:
דין קדימה בברכות.
הסדר הבסיסי - מג"ע א"ש.
במקרה שאדם רוצה לאכול מספר מאכלים, אולם אינו נוטל ידיו בתחילת הסעודה, ההלכה קובעת על איזה מאכל יברך תחילה, ועל מה יברך אחר כך. סדר הקדימה הבסיסי הוא מזונות, גפן, עץ, אדמה, שהכל. כלומר, תחילה יש לברך על מוצר שברכתו "בורא מיני מזונות", אחר כך על מוצר שברכתו "בורא פרי הגפן", אחר כך על מוצר שברכתו "בורא פרי העץ", ואז "בורא פרי האדמה" ו"שהכל נהיה בדברו". סימנו של סדר זה מסומן בהלכה בראשי התיבות שלו - מג"ע א"ש.
ולעניין היין שקודם לפירות שבעה, אין זה אלא למנהג האשכנזים כפי שכתב הרמ"א (או"ח סי' ריא סעיף ד), אבל למנהג הספרדים, כתב הב"י שאין עניין להקדים היין לפירות שבעה, ובשו"ע (או"ח סי' ריא סעיף ד) השמיט דין זה. ומ"מ מהיות טוב יש להקדים היין לפירות שבעה.
ולעניין דין קידמה לברכת "בורא פרי העץ" על "בורא פרי האדמה", גם זה אינו מצד הדין לדעת הספרדים, שהרי בשו"ע (שם, סעיף א, ג) נאמר שאם אין ברכת הפירות שווה, רשאי להקדים איזה שירצה, ואפילו יש בהן ממין שבעה, כגון צנון וזית שרשאי להקדים הצנון לזית כיוון שברכת הצנון היא "בורא פרי האדמה" וברכת הזית "בורא פרי העץ". ושם בסעיף ג הביא דעת בה"ג (מובא בברכות פרק ו) בשם יש אומרים שברכת "העץ" קודמת לברכת "האדמה". ועל כן טוב לחוש לדעת בה"ג ולהקדים עץ לאדמה אף על פי שאין זה מעיקר הדין.
נמצא שדין מג"ע א"ש אינו מוכרח ומעיקר הדין אפשר לשנות סדר הברכות כנ"ל.
סדר הברכה על פירות.
אם מעוניינים לאכול כמה פירות - כולל פירות שברכתן בורא פרי האדמה, ישנו סדר הלכתי הקובע על איזה פרי יש לברך. הסדר הוא: שבעה, חביב, שלם, העץ. כלומר: פרי משבעת המינים עדיף על הפירות האחרים. אחר כך פרי שחביב עליו - קודם לשאר הפירות. לפי שיטות מסוימות פרי חביב קודם לשבעת המינים, ואפילו פרי חביב שברכתו "בורא פרי האדמה" קודם לפרי שברכתו "בורא פרי העץ" - על אף סדר מג"ע א"ש. לאחר מכן עדיף פרי שלם על פני פרי חצוי, ואחר כך עדיף פרי שברכתו "בורא פרי העץ" על פרי שברכתו "בורא פרי האדמה".
אם ישנו יותר מפרי אחד משבעת המינים, הסדר בין פירות אלו נקבע על פי הפסוק בו הם מוזכרים בתורה: "ארץ חיטה ושעורה גפן תאנה ורימון ארץ זית שמן ודבש" (). ככל שהפרי מוזכר קרוב יותר למילה ארץ, שמופיעה בפסוק פעמיים, כך הוא קודם. לדוגמה, אם מונחים לפנינו תמר (דבש) וענבים, התמר קודם משום שהוא יותר קרוב למילה "ארץ" השנייה המופיעה בפסוק. התאנה אף היא קודמת לרימון מאחר שהיא מופיעה לפניו בפסוק.
האב דיבואה
שאט אל ערב
מיראביליס
מיראביליס (באנגלית: Mirabilis) הייתה חברת תוכנה ישראלית שפיתחה את תוכנת ICQ - תוכנת מסרים מיידיים.
היסטוריה.
מיראביליס נוסדה בשנת 1996 על ידי ארבעה ישראלים: יאיר גולדפינגר, ספי ויגיסר, אמנון עמיר (בנו של פרופ' דן עמיר) ואריק ורדי. המשקיע העיקרי בחברה היה איש העסקים יוסי ורדי, אביו של אריק ורדי, עם בעלי המניות הנוספים במיראביליס נמנו שורה של משקיעים פרטיים, דן פרופר, האחים מיכאל ובנימין יסלזון, משפחת סטימצקי, וחברת אריסון השקעות. החמישה הבינו שישנם אנשים רבים המחוברים לרשת האינטרנט וגולשים באמצעות מערכת הפעלה שאינה UNIX, וכי לא קיימת תוכנה שתאפשר חיבור מיידי ביניהם. מה שהיה חסר זו הטכנולוגיה לאיתור ולקישור בין אנשים במערכת ההפעלה "חלונות" של מיקרוסופט. כך עלה הרעיון שהוביל לפיתוח תוכנת ICQ.
ב-8 ביוני 1998, פחות משנתיים מיום הקמתה, נקנתה מיראביליס על ידי AOL, ענקית אינטרנט אמריקאית, וזאת אף על פי שלא היה רווח ממשי בקנייה. במסגרת העסקה שילמה AOL סכום של 407 מיליון דולר. באותה עת מספר האנשים אשר התקינו את תוכנת ה-ICQ הגיעה ל-11.5 מיליון, וקצב ההצטרפות הגיע ל-57,000 איש מדי יום. ככל הידוע כמות הכסף שגייסה החברה מאז הקמתה ועד מכירתה היה כ-3 מיליון דולר.
לאחר שנמכרה לחברת AOL המשיך השימוש בתוכנת ICQ לגדול בקצב מהיר, בסוף שנת 2000 היו לה כ-300 מיליון משתמשים, שמתוכם כ-9 מיליון גולשים השתמשו ב-ICQ מדי יום. שני הפטנטים של מיראביליס נרשמו על שמות ארבעת המייסדים. הבקשה לאישור הפטנט להעברת מסרים מיידיים באינטרנט הוגשה בינואר 1997 ואושרה באוקטובר 2002. ביוני 1998 הגישה החברה בקשה נוספת העוסקת בהעברת מסרים מיידיים באמצעות הרשת הסלולרית, ובקשה זו אושרה במאי 2002.
מיראביליס מוצגת פעמים רבות כמי שהתחילה את מהפכת הסטארט-אפ בישראל בתקופת בועת הדוט-קום. בגורמה לגל עצום של השקעות (רובן השקעות חסרות כל סיכוי) בסטארטאפיסטים ישראלים.
באפריל 2010 נמכרה מיראביליס לחברת DST (Digital Sky Technologies), חלק מקבוצת Mail.Ru Group הרוסית, תמורת 187.5 מיליון דולר. ב-12 ביוני 2012 החליטה הנהלת Mail.Ru הרוסית לסגור את מרכז הפיתוח של ICQ בישראל.
מייסדי מיראביליס לאחר מכירתה.
לאחר מכירת מיראביליס, ניסו חלק ממייסדי החברה לשחזר את הצלחתה. יאיר גולדפינגר פתח בקריירה מוצלחת של הקמת סטארט אפים והשקעה בהם. גם יוסי ורדי, ובנו אריק ורדי הפכו ליזמים סדרתיים. בשנת 2006 ספי ויגיסר היה מעורב בהקמת חברה בשם "נוקה TV" שפיתחה מוצר בתחום הווידאו על פי דרישה. החברה הצליחה לגייס עם הקמתה 3.6 מיליון דולר, אך נמכרה בשנת 2009 תמורת 500,000 דולר בלבד.
שודדי הקריביים - סוף העולם
שודדי הקאריביים - סוף העולם
אי. טי.
איטי
אי.טי
ארמון ווסטמינסטר
אלקטרום
אלקטרום (ידוע יותר בשם "זהב לבן") הוא שמה היווני של סגסוגת טבעית של כסף וזהב המוכרת באנגלית בשם "זהב ירוק", לעיתים עם שרידי נחושת ומתכות אחרות. האלקטרום נוצר גם באופן מלאכותי. היוונים הקדמונים כינו את האלקטרום "זהב" או "זהב לבן", זאת בניגוד ל"זהב טהור". גוון האלקטרום נע בין כסוף חיוור לזהוב בוהק - זאת בהתאם ליחס בין כמות הזהב לכמות הכסף אשר מרכיבים אותו.
באזור שנמצא כיום במערב טורקיה, בשנת 687 לפני הספירה, בני לידיה השתמשו בו לשם יצור המטבעות הגסים הראשונים.
בעיות השימוש באלקטרום.
בימי הביניים נהוג היה לנשוך מטבעות בצבע זהב, כדי לבדוק אם זהו זהב או שהמתכת היא מטבע בצבע הזהב. לכן, בשימוש באלקטרום היו כמה בעיות:
בשל כך, האלקטרום יצא משימוש בהכנת המטבעות והחליף אותו הזהב.
אלקטרום בתרגום התנ"ך.
המונח אלקטרום - Electrum, שמשמעותו היא גם ענבר, שימש ביוונית לתיאור תופעות שונות בהן חשמל סטטי, קרינת (או צבע) השמש וייתכן אף מטאורים, נבחרה על ידי מתרגמי ספר יחזקאל לתרגום המילה חשמל, תרגום זה, "אלאקטרי" נבחר גם על ידי הירונימוס בוולגטה. מכיוון שהמילה "חשמל" מופיעה אך ורק בספר יחזקאל, שלש פעמים בתחילת פרק א', לא ידוע אם התרגום אכן משקף את משמעות המילה כפי שהובנה בעברית המקראית.
זהב לבן
ריצ'ארד בקמינסטר פולר
איזולירבנד (חומר בידוד)
ז'ק מרסל דיבואה
ז'אק מרסל דיבואה
מברישן ירוק
מברישנית או מברישן ירוק (שם מדעי: "Micrommata virescens") הוא מין של עכביש ממשפחת המברישניים. עכביש זה אינו טווה קורים אלא צד חרקים על העלים והגבעולים של הצמחים בהם יש לו הסוואה מלאה. למברישן ארס חלש המשמש כנגד חרקים קטנים ובצד התחתון של רגליו נמצאות מברשות שיער קצרות וכהות. בעזרת מברשות אלו העכביש אורג שק שינה המשמש את הנקבות גם להטלת ביצים. בקיץ מטילה הנקבה כ-60 ביצים ירקרקות בשקים אלו, ושומרת עליהם במחבוא קבוע בין עלים. הוא חי באירופה.
מבנה גוף.
גודלה של הנקבה הוא בין 12–15 מילימטר ושל הזכר 8–10 מילימטר.
צבע הראשחזה של הנקבה הוא ירוק בהיר ובטנה ירקרק-צהבהב ומסביב לעיניה יש לה שיער לבן.
צבע הראשחזה של הזכר הוא ירוק כהה ובטנו חום עם שני פסי אורך צהובים.
מקום חיותו.
עכביש זה, נמצא בצמחייה נמוכה, במקומות לחים ואף על צמרות העצים.
קישורים חיצוניים.
אתר עם תמונות מברישן ירוק בגרמנית
ריצ'רד באקמינסטר פולר
איירסופט
איירסופט (אנגלית: Airsoft - "רך כאוויר") או "סטרייקבול" הוא ענף ספורט מודרני הדומה במקצת לפיינטבול, בו יורים המתחרים בכלי ירייה המחקים כלי נשק אמתיים, כלי האיירסופט יורים כדורי פלסטיק במשחק המדמה מלחמה. ישנם סוגים שונים של משחקי איירסופט כגון "סימולציה צבאית" (Military Simulation), 'תפוס את הדגל' (Capture The Flag) או משחקים 'רגילים' של קבוצה נגד קבוצה. ציוד איירסופט המשמש בטורנירים ותחרויות דומה מאוד לציוד צבאי, ובצבאות מסוימים, בהם כוחות הביטחון בישראל, אף משמש לאימון חיילים.
יש סיכונים בהפצת רובי איירסופט. משום שהם נראים זהים לכלי נשק שיורים קליעים, ארגוני הפשיעה עשויים לעשות בהם שימוש לשוד, פרוטקשן ואיומים. ניתן להשתמש בחלקים מהם לצורך הסבה לנשק אמיתי וקטלני. כך רובי האיירסופט הוגדרו ככלי נשק בישראל ואף הוחלט על עצירת יבוא האיירסופט לישראל עד להידוק ופיקוח הרגולציה בנושא.
היסטוריה.