בתחילת אוקטובר 2020, רק בארגנטינה, מונטנגרו, מקסיקו ואקוודור מספר המתים היומי לנפש היה גבוה יותר. במקביל החלה ירידה במדדים האחרים. מקדם ההדבקה ב-13 באוקטובר היה 0.66. בנובמבר חזר לסביבות 1, כאשר החלה הממשלה להתיר חזרה הדרגתית לפעילות, והתקשתה להתמודד עם קבוצות לחץ שקראו להגביר את קצב הסרת המגבלות. הקנסות למפירים לא הוגדלו בלחץ הסיעות החרדיות. בהמשך היה מעל 1. עלו המדדים לשיא נוסף. בתחילת הסגר, מקדם ההדבקה ירד מ-כ-1.2 ל-0.9 אך בהמשך עלה ל-0.99. אחר כך ירד ל-0.79. שבועיים לאחר היציאה מהסגר, החל לעלות לקראת 1, אולם במהלך מרץ 2021 החל לרדת חזרה. למרות הפתיחה הרחבה של המשק, כתוצאה מהחיסון וההדרגתיות התחלואה המשיכה לרדת ומקדם ההדבקה נותר נמוך, לראשונה מאז פרוץ המגפה - חודשיים שלמים לאחר היציאה מהסגר ולא הייתה עלייה בתחלואה. ביוני החלה עליה ומקדם ההדבקה התייצב סביב 1.3. לאחר מתן מנת חיסון נוספת וצעדים אחרים מקדם ההדבקה החל לרדת ונבלמה העלייה בתחלואה הקשה. דווח על עומסים במערכת הבריאות. באותם ימים התריעה פרופ' גליה רהב שקיימת ירידה באיכות הטיפול הרפואי. לקראת סוף ספטמבר החלה ירידה בתחלואה הקשה. בסביבה 20 בנובמבר דווח על עליה בתחלואה לאחר תקופה של ירידה. פעולות לצורך עיכוב התפשטות זן האומיקרון אפשרו למשל ללמוד עליו, לחסן ואף לרכוש תרופות חדשות. באמצע ינואר 2022, נרשמו עומסים ברפואה בקהילה לאור עליה חדה בתחלואה. בהמשך גם בבתי חולים מסוימים. ב-24 בינואר 2022 ניצבה ישראל במקום הראשון בעולם במספר מאומתים ביחס לאוכלוסייה. העלייה החדה בהדבקה גרמה לשיבושים רבים במשק. ב-18 בינואר מקדם ההדבקה היה מתחת ל-1 לאחר שבשיא הוא היה מעל 2. ב-8 במרץ היה מעל 1. ב-23 במרץ היה מתחת ל-1.
בסוף 2020, שבו לישראל נדבקים מאיחוד האמירויות, טורקיה אוקראינה וארצות הברית. חדרו זנים כמו המוטציה הבריטית. חדירת זנים המשיכה להוות איום גם לאחר הירידה בתחלואה.
בתום גל התחלואה הראשון, המליצו צה"ל ומשרד הביטחון לערוך תחקיר ארגוני מדינתי וליישם לקחים לקראת התפרצות ארצית עתידית. לצד התוצאות הטובות שהשיגה ישראל בגל הראשון, הוצגו לקחים לשיפור, כשלים ופתרונות אבל הם נותרו ללא מענה והתחקיר לא התקיים. לאחר גל התחלואה השלישי, הוקמה במשרד הבריאות וועדה להפקת לקחים על החלטות שהתקבלו במשרד במהלך המגפה.
ביקורת.
על רקע המשבר הפוליטי בישראל, עד מאי 2020, כיהנה ממשלת מעבר והכנסת פעלה במשורה. הממשלה התקינה עשרות תקנות שעת חירום, שדי בהחלטת ממשלה כדי לאשרה. בהמשך החלה חקיקה. היו ועדות כנסת זמניות שפיקחו על התנהלות הממשלה והייתה תקופה שבה הוועדות לא פעלו. אחרי תקופה זו, הוקמו מחדש ועדות והוקמה ועדת הקורונה במטרה למדוד את התנהלות הממשלה בזמן המגפה. דוגמה לפיקוח על הממשלה הוא חוק העוסק באיכון טלפון סלולרי ומעקב של המשטרה אחרי מבודדי הקורונה. החוק הוקפא עקב ביקורת, שאלות והסתייגויות של חברי ועדת חוץ וביטחון. שומרי סף כמו היועמ"ש ובית המשפט הגבוה לצדק תיפקדו. בהמשך הוקמה ממשלת ישראל ה-35 שהפכה לממשלת מעבר בסוף 2020. ממשלה זו הוחלפה ביוני 2021 בממשלת ישראל ה-36.
התנהלות המדינה הייתה גם תחת סיקור וביקורת תקשורתית. הוגשה עתירה כדי להתיר עיון בפרוטוקולים ובתמלילים של ישיבות הממשלה בנושאי המגפה. כמו כן, הם עתרו בשביל פרסום של החומרים שעל בסיסם התקבלו ההחלטות. בהמשך הצטרפו שקוף, כלכליסט, כאן 11 וגלובס. המדינה הסכימה לפרסם את המצגות ופרוטוקולי הדיונים אך לא את התמלילים. מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן כתב דו"ח העוסק בניהול המדינה את משבר הקורונה. הדוח פורסם ב-31 באוגוסט 2021.
חיסון.
בפברואר 2020 החל המכון הביולוגי בפיתוח חיסון נגד קורונה, BriLife. לשם כך הובאו על ידי משרד הביטחון, משלוחים מסין של הנגיף. נרכשו חיסונים מכמה חברות.
המבצע לחיסון האוכלוסייה נפתח ב-20 בדצמבר 2020, לאחר אישור החירום לחיסון במינהל המזון והתרופות האמריקני. בסוף 2020 ישראל הייתה במקום הראשון בעולם, במספר המתחסנים ובשיעור המתחסנים ביחס לאוכלוסייה. תוך מספר שבועות החלו את תהליך החיסון עשרות אחוזים מאזרחי המדינה. החיסונים הובילו לירידה בתחלואה ובתמותה. ב-30 ביולי 2021 בעקבות התגברות התחלואה, החל מתן מנת החיסון השלישית (חיסון דחף). ב-3 בינואר 2022 החל מתן המנה הרביעית.
פעילות גופי הביטחון והמודיעין.
ההתמודדות במגפה עוררה את ראשי קהילת המודיעין והביטחון לרתום את המסגרות שתחת פיקודיהם על מנת לסייע ולחזק את הגופים הממלכתיים לטפל במגפה ובהשלכותיה זאת מעבר לתחומי אחריותם המקובלים, מעורבות זו עוררה דיון בנושא.
שירות הביטחון הכללי (השב"כ).
חלקו של השב"כ היה בתחום איכוני חולים בקורונה. פעילות זו הוטלה עליו בהתאם להחלטות הממשלה.
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
חלקו של המוסד היה בתחילת התפשטות המגפה בישראל, התבטא בפעולה להשגת אמצעים לטיפול בנפגעי המגפה ובמערך הבדיקות לזיהוי מהיר של חולים כגון בדיקה באמצעות מטושים, וטיפול בחולים קשים באמצעות מערכות הנשמה, ורכש ציוד מיוחד נוסף כפי שנדרש. הרכש נעשה ממקורות שמעבר למערך האספקה מחוץ לישראל שהיה למערכת הבריאות.
בתרבות.
זמרים ויוצרים רבים כתבו על מגפת הקורונה והבידודים שבאו בעקבותיה, ופרסמו גרסאות מיוחדות לשיריהם.
הזמר חנן בן ארי הוציא את השיר "געגועים לבני אדם", שכתב ביחד עם הרב ליאור אנגלמן. הזמר ישי ריבו הוציא את השיר "כתר מלוכה".
נינט טייב הוציאה את השיר ״שלא תיפול הרוח״ בעקבות מחלתה בקורונה.
עברי לידר הוציא קליפ לשיר המזרח התיכון שצולם בנתב"ג הסגור. יהושע לימוני הוציא את השיר "כתר מבוכה" (אבינו). גם אביתר בנאי, הוציא גרסת כיסוי לשירו של אסף אמדורסקי "כוכב", בעקבות מחלתו בקורונה. גם הזמר שלמה ארצי הוציא את הסינגל "דבק" העוסק בהשפעות המגפה על החברה והכלכלה בישראל.
האלבום "מנגינות לשעת חרום" שיזמו המוזיקאיות עדי שחם, נומקה, ומורכב כולו משירים שנכתבו במהלך הסגר הראשון בתקופת הקורונה. בפרויקט שותפות, בין היתר, אביגיל קובארי, פלורה, אלה רונן ואחרות יצא לאור ביוני 2020.
הסופר עמוס שביט פרסם רומן על חולה שהציל את בוריס ג'ונסון מקורונה, ניר ברעם כתב על פחדים שהתעוררו בסגרים; ומיה טבת דיין הוציאה ספר שירה על קשיי האימהות במגפה. הרומן אשת הרב, אשת הבישוף עוסק גם באתגרי מגפת הקורונה.
ספיידרז
ספיידרז היא סדרת דרמה ישראלית לנוער, המשלבת יסודות של ריגול ואקשן. הסדרה החלה את שידוריה ב-18 במרץ 2020 לצופי HOT בערוץ TeenNick, ובשיתוף עם ערוץ ניקלודיאון הבינלאומי, כך שהיא משודרת בכל רחבי העולם. הסדרה נכתבה על ידי מיכל קופר קרן. הפרק האחרון של העונה הראשונה שודר ב-20 ביוני 2020. בפברואר 2021 פורסם כי הסדרה (אשר זכתה להצלחה רבה בישראל ומחוצה לה) תחזור לעונה השנייה בהפקה משותפת של "ענני סטודיוס", HOT וניקלודיאון העולמית, והחלה בשידוריה בדצמבר של אותה השנה. העונה השלישית שודרה במהלך שנת 2022.
עלילת הסדרה.
עונה 1.
הסדרה עוקבת אחר שלושה אחים בני משפחת פישר - דניאל, ניקי וטומי, כאשר הם מגלים במהלך חגיגות יום ההולדת של טומי כי הוריהם פועלים בשירות סוכנות ריגול חשאית בשם "אקו" (Ecco). הפועלת לשימור איכות הסביבה. לאחר שהוריהם נשלחים להגן על מקור המים המרכזי במדינה שהתייבש (אגם שלמה), האחים מקימים תא ריגול עצמאי בשם "ספיידרז" ובהמשך מצרפים גם את שון, אלה וסופי ויוצאים להציל את ההורים שלהם ואולי אף את המדינה כולה.
עונה 2.
העונה נפתחת במרדף של הספיידרז יחד עם הוריהם אחרי ארנסטו ספיבק ולאחר שלא הצליחו לתפוס אותו אנה ונוח פוטרו מאקו ובעקבות כך גם ילדיהם דניאל, ניקי וטומי, הילדים נפגשים עם אריק רוסו שנמצא בכלא ומספרים לו על המפה המוצפינת שמצאו ובתמורה לכך אריק רוצה שיחה עם אדל שנמצאת גם כן היא בכלא ובלית ברירה ניקי מתחזה לאדל בעזרת תוכנה שמשנה פנים ואת קולה, אריק מספר להם אודות המפה וכך הילדים משכנעים את הוריהם לצאת לחופשה. במהלך החופשה הם מנסים לתפוס את ארנסטו. ולבסוף מצליחים.
עונה 3.
העונה נפתחת שמרקו (אורי יניב) מגלה אבן שזאת האבן שחיסלה את הדינוזאורים. אנה ונוח פישר בקוטב הצפוני (נשלחו למשימה).בינתיים מרקו מגלה אבן עם זרעי אמבה בתוך אסטרואיד שהגיע מהחלל לפני הרבה שנים. בהמשך מישהו גונב את זרעי האמבה ומפזר אותם על פני השמורה, בהמשך התגלה שהגנב הוא דייוויד (שלומי קוריאט), עוזרה של השרה לאיכות הסביבה, שנשלח מטעם אריק על מנת לשחרר את אריק מהכלא.
אסטרונומי אוסטרליה
אסטרונומי אוסטרליה (באנגלית: Astronomy Australia Limited, או .Astronomy Australia Ltd, בראשי תיבות: AAL) היא חברה פרטית בערבון מוגבל ללא כוונת רווח, שנוסדה בשנת 2007 באוסטרליה וחבריה כוללים אוניברסיטאות אוסטרליות וארגוני מחקר עם יכולת מחקר משמעותית באסטרונומיה.
החזון של AAL הוא שהאסטרונומיה האוסטרלית תהיה מובילה עולמית והמשימה של AAL היא להקל על הגישה של אסטרונומים באוסטרליה לתשתית המחקר הטובה ביותר, לעודד שיתוף של יכולות טכניות אסטרונומיות כדי למקסם את הערך שלהם לאומה ולעורר השראה לאוסטרלים מהישגים אסטרונומיים אלה. AAL מבקשת לקדם את סדרי העדיפויות בתשתיות המחקר שהוגדרו על ידי הוועדה הלאומית לאסטרונומיה (The National Committee for Astronomy) באקדמיה האוסטרלית למדע באמצעות "אוסטרליה בעידן של אסטרונומיה עולמית" - תוכנית עשור לאסטרונומיה אוסטרלית 2016–2025.