החלק השלישי (בתים 11–15): בבית ה-11 פונה המשורר לאחיו ונפרד ממנו לשלום, מבית זה ניתן ללמוד שאחיו המת הוא אחיו הבכור. בבית זה המשורר מגיע להשלמה מלאה עם מות אחיו ונפרד ממנו. בבית ה-12 מאחל לאחיו שרוח אלוהים תנוח על רוחו ונשמתו ושהוא יזכה למנוחה נכונה. בבית ה-13 ממשיך המשורר את הפרידה מאחיו וכותב שהוא חוזר לביתו ואחיו נשאר באדמה. בבית ה-14 מתאר המשורר שכאשר הוא ישן ויתעורר, אחיו ימשיך לישון לעד, וזהו ההבדל ביניהם. בבית ה-15 והאחרון בשיר מצהיר המשורר שעד יום מותו ישאיר בליבו את הזיכרון מאחיו וזיכרון זה מדומה מטאפורית לאש הבוערת בליבו.
החלק השלישי הוא השלמתו המוחלטת של המשורר עם מות אחיו ופרידתו ממנו.
אינטגרבילית באופן מוחלט
לודוויג פויירבך
לודוויג פוירבאך
אספיקסיה
מסילות פיקטיני
מסילות פיקטיני או מתאמי פיקטיני (השם הרשמי באנגלית הוא MIL-STD-1913) הם מערכת מסילות המולבשת על גבי נשק קל (לרוב רובי סער, רובי צלפים ומקלעים) ומאפשרות התקנה מהירה של מגוון רחב של עזרים טקטיים בהם כוונות, כוונות טלסקופיות לצלפים, אמצעי ראיית לילה, דורגל או חצובה, ידית הסתערות, ציין לייזר, פנס ועוד. הרעיון שמאחורי הפיתוח הוא יצירת סטנדרט אחיד לחיבור מגוון רב של אמצעים טקטיים לכלי הנשק, במקום המצב שכל אמצעי דורש אמצעי הברגה ייחודיים משלו. האחדת התקן לחיבור עזרים טקטיים למגוון כלי נשק שיפר באופן ניכר את המבצעיות, האחזקה וההתאמה של כלי הנשק ליורה ולמשימה. כיום רוב כלי הירייה המערביים המודרניים מצוידים במסילות פיקטיני על המעצה (מתפסים), לעיתים מ-4 כיוונים (למעלה, למטה ובצדדים). המתאמים נקראים "מסילות פיקטיני" על שם בסיס החימוש פיקטיני בארצות הברית בו פותחו לראשונה המסילות. למעשה, אפשר לחשוב על מסילות פיקטיני כמעין "מתאם אוניברסלי" בין עזרי הלחימה לכלי הירייה. הוא אומץ בכוחות המזוינים של ארצות הברית וכוחות נאט"ו, ולאחר מכן במדינות רבות בעולם. גם מדינות לא-מערביות פיתחו התקנים דומים לכלי הנשק שלהם.
קו המטרו C1 בגוש דן
קו המטרו C2 בגוש דן
קו המטרו C3 בגוש דן
מסילת פיקטיני
מתאמי פיקטיני
הקרנת מזון
הקרנת מזון היא תהליך שבו נחשף מזון לקרינת גאמא מייננת, ללא מגע ישיר עם מקור הקרינה. תהליך זה משמש לשימור מזון, להפחתת הסיכון למחלות שמקורן במזון, למניעת התפשטות מזיקים, ולעיכוב הנבטה או הבשלה. המזון שהוקרן לא הופך לרדיואקטיבי.
אף על פי שמרבית הצרכנים רואים בשלילה הקרנת מזון, במחקרים רבים נמצא כי היא בטוחה לשימוש.
הקרנת מזון מותרת בכ-60 מדינות, וכ-500,000 טון של מזון עובר הקרנה מדי שנה ברחבי העולם. התקנות להקרנת מזון משתנות ממדינה למדינה. ברוב מדינות האיחוד האירופי מותר להקרין רק עשבי תיבול ותבלינים, וקיימת מגבלה על עוצמת ההקרנה. לעומת זאת בברזיל מותרת הקרנה ללא כל מגבלות.
מטרות.
הקרנת מזון משמשת לשימור מזון, להפחתת הסיכון למחלות שמקורן במזון, למניעת התפשטות מזיקים, ולעיכוב הנבטה או הבשלה. ההקרנה מצמצמת את הכמות של אורגניזמים פתוגניים, מיקרואורגניזמים, חיידקים ווירוסים במזון, מבלי להשפיע על המרקם, הצבע, או הטעם. השפעת ההקרנה דומה לפסטור.
מזון מדף, הנארז במיכל אטום וניתן לאחסנו בטמפרטורת החדר מבלי שיתקלקל, עובר לעיתים קרובות הקרנה לפני האריזה.
צמצום מזיקים במזון מוקרן חשוב במקרים של סחר בין מדינות, למניעת התפשטות מזיקים בעת העברת סחורה חקלאית. ההקרנה יכולה לחסל קמחיתיים, דרוזופילה, עשים ואקריות בפירות וירקות.
תהליך ההקרנה.
בתהליך ההקרנה נחשפים משטחי מזון למקור קרינה מייננת לפרק זמן של מספר דקות עד מספר שעות, תלוי בסוג המזון ובסוג הטיפול הנדרש. ננקטים אמצעי זהירות מיוחדים כדי להבטיח שמוצרי המזון לא יבואו במגע עם חומרים רדיואקטיביים, וכן כדי להגן על צוות העובדים ועל הסביבה מפני קרינה.
עלויות ההקרנה נעות בין סנט אחד ל-20 סנט לכל קילוגרם מזון.
השפעת ההקרנה על המזון.
ההקרנה מפחיתה את הסיכון לזיהומים או מזון מקולקל, ולא הופכת אותו לרדיואקטיבי. עם זאת, ההקרנה גורמת לתגובות כימיות המשנות מעט את ערכו התזונתי ומרקמו של המזון.
מחקר שבדק רמות קרינה שונות בהקרנת גרגיר הנחלים גילה השפעה מזערית על כמויות הסוכר וחומצות השומן.
הקרנת מזון בעיני הצרכנים.
הקרנת מזון מותרת בכ-60 מדינות, וכ-500,000 טון של מזון עובר הקרנה מדי שנה ברחבי העולם. מנהל המזון והתרופות האמריקאי אישר הקרנת מזון כבר בשנות השישים.
עם זאת, סקרים גילו שצרכנים רואים בשלילה הקרנת מזון לעומת שיטות שימור אחרות. זוהי הסיבה העיקרית לכך שכמויות המזון המוקרן יורדות מדי שנה.
השפעות לטווח ארוך.
משנת 1950 בוצעו מאות מחקרים בנושא הקרנת מזון, שכללו ניסויים בבעלי חיים, ובחלקם נבדקו כמה דורות של בעלי חיים ונבדקה השפעה גנטית. המחקרים בדקו שינויים במטבוליזם, היסטופתולוגיה, תפקוד המערכות, רבייה, צמיחה, טרטולוגיה ומוטגניות. רוב המחקרים ומחקרי-העל הצביעו על בטיחותו של מזון מוקרן.
מתנגדי הקרנת מזון מצטטים מחקר בודד שפורסם על ידי המכון הלאומי לתזונה בהודו. במחקר זה נטען שצריכת חיטה מוקרנת משבשת את הפלואידיות בתא האנושי. טענה זו הופרכה בניסויים מדעיים מאוחרים יותר.
תקנים ותקנות.
על פי תקנים בינלאומיים לסימון מזון, יש לסמן מזון מוקרן וכן מוצרים הכוללים אותו בסמל מיוחד. בארצות הברית נעשה שימוש בסמל "Radura", אך במדינות אחרות נעשה שימוש בסמלים אחרים, חלקם דומים לסמל זה.
בשנת 2003 קבע ארגון התקנים למזון "Codex Alimentarius" שכל רמות ההקרנה בטוחות לשימוש. לאחר קביעה זו התרחב השימוש בהקרנת מזון, בעיקר למניעת מזיקים.
במספר מדינות, בהן ברזיל ופקיסטן, אין כל מגבלה על הקרנת מזון. בארצות הברית ובמדינות האיחוד האירופי קיימות מגבלות על רמת ההקרנה.
באוסטרליה נאסרה מכירת מזון לחתולים שעבר הקרנה, לאחר מספר מקרים בהם חתולים לקו בשיתוק לאחר שאכלו מזון מוקרן. חקירה גילתה שבמזון המוקרן היו כמויות מופחתות של ויטמין A, ואלו גרמו לשיתוק.
הקרנת מזון בישראל.
מזון מוקרן מותר לשיווק בישראל.
תקנות של משרד הבריאות משנת 1985 מגדירות אילו סוגי מזון מותרים, ומה מידת הקרינה המותרת לכל סוג מזון. כמו כן התקנות מחייבות את סימון המזון בסמל "Radura" התואם לתקנים הבינלאומיים.
נכון ל-2022, הקרנת מזון בישראל מתבצעת באופן בלעדי על ידי חברת שור ואן הקרנות מזון בע"מ, ב. בפרסומי החברה נכתב כי "מרבית הצרכנים המוסדיים (צה"ל, תעשייה, קיבוצים, מפעלי מזון, בתי מלון, וכו') נמנעים משימוש בתבלינים שלא עברו עיקור בקרינת גמא ודורשים מהספקים רק תבלינים שעוקרו וסומנו. ניתן לזהות את המוצרים שעברו טיפול על פי מדבקה מיוחדת."
רות פולצ'ק
רות פולצ'ק (נולדה ב-1 בינואר 1983) היא יזמת היי-טק סדרתית, מנהלת ופעילה חברתית ישראלית. מייסדת ויושבת ראש הדירקטוריון של she codes; מאז 2018 היא משמשת כמנכ"לית הארגון. מייסדת ומנכ"לית של פינצ'ק (Fincheck), מיזם בתחום הטכנולוגיה הפיננסית (פינטק).
ביוגרפיה.
רות פולצ'ק למדה באולפנית בני עקיבא תל אביב (סיימה בשנת 2000) והיא בוגרת תואר ראשון בכלכלה ופילוסופיה (בהצטיינות יתרה) מהאוניברסיטה העברית ומוסמכת בפילוסופיה מהאוניברסיטה העברית. למדה לימודי יזמות באוניברסיטת בראון, שברוד איילנד, שבארצות הברית.
בשנת 1998, בגיל 15, ניהלה את מחוז תל אביב בארגון נח"ת ובשנים 2000–2001 כיהנה כמזכ"לית הארגון. בשנת 2008 הקימה את eclub, מועדון היזמים של האוניברסיטה העברית, וניהלה אותו עד שנת 2014.
בין השנים 2001–2003 עבדה כסוחרת במניות בבורסה של ניו יורק בחברת Worldco. בין השנים 2006–2007 עבדה כבנקאית השקעות בליהמן ברדרס.
בנובמבר 2013 הקימה פולצ'ק את she codes;, קהילה ישראלית המונה, נכון ל-2018, מעל 20,000 מתכנתות, מהנדסות, יזמיות, נשות היי-טק ותוכנה.
הקהילה שמה לעצמה כמטרה לשלב כמה שיותר נשים בתעשיית ההיי-טק, ומבחינה מספרית: להגיע ל-50% שילוב של נשים בהיי-טק בתוך עשור. פולצ'ק משמשת כיו"ר הדירקטוריון של הארגון ומאז 2018 היא מחזיקה גם בתפקיד המנכ"לית.
בין השנים 2014–2016 הייתה ראש האקסלרטור של מעבדת החדשנות בסיטיגרופ. כן, ייסדה ושימשה כמנכ"לית בחברות בתחום הדיגיטל, הטכנולוגיה הפיננסית והנתונים. הייתה יזמית בקרן ההשקעות SW ventures שם הקימה וניהלה שתי חברות בתחום הנתונים והבינה המלאכותית.
במרץ 2017 ייסדה את פינצ'ק, חברה בתחום הטכנולוגיה הפיננסית שפיתחה כלי לניהול הוצאות, שמבוסס על אלגוריתם לומד ובינה מלאכותית. פולצ'ק משמשת כמנכ"לית החברה.
פולצ'ק מרצה בתחומי יזמות, פיתוח תוכנה, יזמות פיננסית, בינה מלאכותית וטכנולוגיה פיננסית. פולצ'ק נשואה.
זואי דוץ'
מורגן אירו 8
מורגן אירו 8 (אנגלית: Morgan Aero 8) היא מכונית ספורט המוגדרת מכונית רטרו, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב "Morgan Motor Company" הבריטית בין השנים 2001–2010, ובשנים 2015–2017. המנוע נלקח (ברישיון) מחברת ב.מ.וו הגרמנית.
תאוצה 0-100 קמ"ש 4.3 שניות לדגם הידני.
מקדם הגרר של דגם ה- מורגן אירו 8 הוא 0.39
יצרנית הרכב "מורגן מוטור".
"חברת מורגן מוטור" היא חברה בריטית בבעלות משפחתי, אשר נוסדה בשנת 1910 על ידי הנרי פרדריק סטנלי מורגן. מקום מושבה של החברה ב- Malvern, אשר במחוז ווסטרשייר באזור מערב המידלנדס אחת מתשעה אזורי אנגליה.
החברה מעסיקה 177 עובדים. כל המכוניות מיוצרות בעבודת יד.
איי מרשל במשחקים האולימפיים לנוער