נעמה ריבה פעילה בנושאים של עירוניות מתחדשת וחללים ציבוריים במרחב האורבני, והיא אחת ממנהלות קהילת "עירוניות מתחדשת בישראל" בפייסבוק. היא אחת מיוזמות פרויקט "tlvPOPS" הממפה את השטחים הפתוחים לרווחת הציבור ("זיקות הנאה") בתל אביב, ומדרג אותם על פי קריטריונים כמו: גודל, מיקום, צל, הימצאותם של מתקנים ועוד. במסגרת הפרויקט, יזמה ריבה את אירועי "הנאה בזיקה" במהלכם יצאו פעילים לשטחים אלו על מנת לקיים בהם פיקניקים משותפים לשם העלאת המודעות של התושבים ושל נבחרי הציבור לחשיבותו של המרחב הציבורי ההולך ונעלם לטענתם. על פעילותה זו זכתה בשנת 2016 ב"אות האיש ההולך" לאקטיביזם עירוני מטעם המגזין "Time Out תל אביב".
ריבה יזמה את אירוע "פארקינג דיי" בשכונת פלורנטין בתל אביב, במסגרת מאבקם של תושבי השכונה למניעת הריסת הגינה היחידה שהייתה בה על ידי עיריית תל אביב. במסגרת האירוע, חסמו התושבים מקומות חניה ברחבי השכונה וקיימו בהם פיקניקים לשם העלאת המודעות לחשיבותם של שטחים פתוחים במרחב העירוני.
ריבה השתתפה גם במאבק להסרת פסלו של דוד עזריאלי מרחבת הכניסה לקניון עזריאלי בתל אביב. הפסל הוצב על המדרכה ללא קבלת היתר מעיריית תל אביב, ומשזו לא נקטה פעולה להסרתו, יזמה ריבה, יחד עם האדריכלית ניצן קלוש, פעולות מחאה נגד הפסל. פעולות אלה היוו זרז להסרת הפסל ממיקומו והעברתו לרחבת קניון עזריאלי בחיפה.
בנוסף, פעילה ריבה במאבק למען הפעלת תחבורה ציבורית בשבתות ובחגים. היא אחת המפעילות של עמוד הפייסבוק "מקדמים את התחבורה הציבורית 24/7", שהוא העמוד הגדול והפעיל ביותר בישראל בנושא זה. במסגרת פעילותה, יזמה ריבה קמפיינים ציבוריים בנושא הפעלת התחבורה הציבורית בשבתות וארגנה מחאות כנגד אישי ציבור כמו שר התחבורה ישראל כ"ץ ושרת המשפטים איילת שקד.
חיים אישיים.
בשנת 2021 חלתה בסרטן השד, ולאחר החלמתה הצטלמה לתערוכה "גוף-עבודה" כחלק מתערוכת הצילום הבינלאומית התשיעית, PHOTO IS:RAEL, שעסקה במחלימות מהמחלה.
מתגוררת בגבעתיים, עם בן זוגה, האנימטור אריק ניניו.
מרכז המבקרים הבינלאומי - באר אברהם
צ'ט ווקר
צ'סטר "צ'ט" ווקר (באנגלית: Chester "Chet" Walker; נולד ב-22 בפברואר 1940) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1962–1975. בעונת זכה באליפות ה-NBA כשחקן פילדלפיה 76', ולאורך הקריירה השתתף 7 פעמים במשחק האולסטאר של ה-NBA. ממוצעי הקריירה שלו הם 18.2 נקודות, 7.1 ריבאונדים ו-2.1 אסיסטים למשחק. בשנת 2012 הוצג כחבר בהיכל התהילה של הכדורסל.
ביוגרפיה.
נעורים ומכללות.
ווקר נולד בבית לחם שבצפון מיסיסיפי, וגדל בעיר בנטון הארבור שבמישיגן. בין השנים 1959–1962 למד באוניברסיטת בראדלי אשר בפאוריה, אילינוי, ובשלוש עונותיו כשחקן קבוצת האוניברסיטה רשם ממוצעים של 24.4 נקודות ו-12.8 ריבאונדים למשחק. בעונת ה שלו נבחר לחמישייה השנייה של ליגת המכללות, ובשתי העונות העוקבות נבחר לחמישיית העונה הראשונה (First Team All-American).
סירקיוז/פילדלפיה 76'.
ווקר נבחר בבחירה ה-12 של דראפט ה-NBA לשנת 1962, על ידי קבוצת סירקיוז נשיונלס. בעונת הרוקי שלו קלע 12.3 נקודות בממוצע למשחק ונבחר לחמישיית הרוקיז של העונה, ובעונתו השנייה, בה עברה הקבוצה לפילדלפיה, שיפר את תפוקתו הממוצעת ל-17.3 נקודות ו-10.3 ריבאונדים למשחק והשתתף לראשונה במשחק האולסטאר של ה-NBA. במהלך עונת הצטרף לקבוצה הסנטר הדומיננטי וילט צ'מברלין, אשר הוליך את פילדלפיה בעונת לקביעת מאזן הניצחונות הטוב בתולדות ה-NBA, 68–13 (84.0%). בסיום אותה עונה הובילו את הקבוצה ווקר, צ'מברלין, האל גריר ובילי קנינגהם לזכייה באליפות ה-NBA, לאחר שפילדלפיה גברה על סן פרנסיסקו ווריורס בסדרת הגמר. בגמר האזור המזרחי הדיחה פילדלפיה את בוסטון סלטיקס, ובכך קטעה את רצף 8 האליפויות הרצופות בהן זכתה. באותו פלייאוף העמיד ווקר ממוצעים של 21.7 נקודות ו-7.6 ריבאונדים למשחק, כולל 23.3 נקודות ו-8.8 ריבאונדים לאורך סדרת הגמר. לאחר הזכייה באליפות נשאר ווקר בפילדלפיה שתי עונות נוספות, בהן הודחה הקבוצה בחצי גמר ורבע המזרח, בהתאמה.
שיקגו בולס.
לקראת עונת נשלח ווקר בטרייד לשיקגו בולס, במדיה שיחק ב-6 העונות הבאות. בתקופה זו הוביל את הבולס, לצד בוב לאב, ג'רי סלואן ונורם ואן ליר, ל-6 הופעות רצופות בשלב הפלייאוף, כולל שתי העפלות לסדרת גמר המזרח בעונות ו-. במדי הבולס נבחר ווקר ארבע פעמים להשתתף במשחק האולסטאר, ורשם ממוצעים כוללים של 20.1 נקודות, 6.1 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים למשחק. בסיום עונת 1974/1975 פרש ווקר ממשחק, בגיל 35.
הישגים.
לאורך הקריירה קלע ווקר 18,831 נקודות בסך הכול, אשר הציבו אותו בעת פרישתו במקום התשיעי בתולדות ה-NBA. באף אחת מ-13 עונותיו בליגה לא החמיץ יותר משישה משחקים, ובמהלך הקריירה השתתף ב-1,032 מתוך 1,057 המשחקים של קבוצותיו (97.6%). ווקר הצטיין הן בסחיטת עבירות והן בקליעת זריקות עונשין; ב-7 עונות שונות הוא סיים כאחד מעשרת הקלעים המובילים מקו העונשין, וב-6 עונות היה אחד מעשרת קלעי העונשין המדויקים ביותר. בעונת הוביל ווקר את כל שחקני ה-NBA עם 85.9% קליעה מהקו, ולאורך הקריירה דייק ב-79.6% מזריקותיו.
ב-24 בפברואר 2012, יומיים לאחר יום הולדתו ה-72, הוכרז על בחירתו של ווקר להיכלל בהיכל התהילה של הכדורסל. ב-7 בספטמבר 2012 הוא הוצג באופן רשמי כחבר היכל התהילה.
נחום מאיר שייקעוויטש
קריסת החניון ברמת החייל
אמפיפוליס
אַמְפִיפּוֹלִיס (ביוונית עתיקה: Ἀμφίπολις) הייתה עיר חשובה בתראקיה במהלך העת העתיקה. העיר נוסדה במקור כמושבה אתונאית, אולם אבדה לאתונה בתקופת "המלחמה הפלופונסית". אתונה לא ויתרה עליה לאורך כל התקופה הקלאסית. העיר נכבשה בידי מוקדון, ומאוחר יותר בידי הרפובליקה הרומית. היא ננטשה סופית בשלהי העת העתיקה. כיום היא מהווה אתר ארכאולוגי חשוב, ופועל בה "המוזיאון הארכאולוגי של אמפיפוליס".
היסטוריה.
רקע וייסוד העיר.
במהלך המאה ה-5 לפנה"ס אתונה ביקשה לבסס את הקולוניאליזם שלה באזור תראקיה, שהייתה מעין "שטח הפקר". באזור חיו שני עמים עיקריים, התראקים והמוקדונים, שניהם "ברברים" בעיני היוונים. לתראקיה הייתה חשיבות רבה עבור אתונה בשל מרבצי הכסף והזהב שלה, וכן בשל היערות הגדולים שלה שיכלו לספק עצים לבניין הצי האתונאי. כמו כן תראקיה הייתה חשובה מבחינה אסטרטגית, לצורך הבטחת הקשר הסדיר עם סקיתיה.
הניסיון הרציני הראשון של אתונה לייסד מושבה באזור, נעשה בסביבות שנת 465 לפנה"ס. ניכר שזה היה מבצע בעל היקף עצום, 10,000 מתיישבים מאתונה ומבעלות בריתה נשלחו לאזור וייסדו עיר באזור שנודע בשם "אניאה הודוי" ("תשע דרכים") ליד הנהר סטרימון. עם זאת, חלקם הושמדו באזור דרבסקוס בידי התראקים המקומיים, והשאר חזרו לערים שלהם. כתובת שנמצאה באזור מעידה על כך שכעשרים שנה מאוחר יותר ייסדו האתונאים באזור מושבה בשם "בראה". יש המקשרים את הכתובת למידע הנזכר אצל פלוטרכוס על שליחת 1,000 אתונאים מתיישבים לתראקיה בידי פריקלס. כך או כך, גורל המושבה אינו ידוע, וההערכה היא שהמתיישבים נטשו את העיר ועקרו לערים יווניות אחרות באזור.
בשנת 437 לפנה"ס, או לכל המאוחר בשנת 436 לפנה"ס, שלחו האתונאים משלחת נוספת לעיר בהנהגת האגנון, בנו של ניקיאס. האגנון קרא לעיר שבנה "אמפיפוליס". על פי תוקידידס העיר נקראה כך משום שהיא הייתה מוקפת בנהר סטרימון משני צדדיה ("אַמְפִי" = "דו-", "משני צדדים", או "מסביב". "פּוֹליס" = עיר). בתוך כמה שנים הפכה העיר לעיר החשובה והעשירה ביותר באזור.
המלחמה הפלופונסית.
בשנת 424 לפנה"ס, במהלך "המלחמה הפלופונסית" בין אתונה לספרטה, נע המצביא הספרטני ברסידאס עם צבאו מקורינתוס, במטרה לכבוש את המושבות האתונאיות בתראקיה. הוא הגיע אל העיר בהפתעה, אולם בעלי בריתו שהיו אמורים לפתוח את השערים בפניו, לא עשו זאת. לפיכך הוא הסתפק בהטלת מצור ובבזיזת הכפרים הסמוכים. מנהיגי העיר שלחו מסר בהול למצביא (מאוחר יותר ההיסטוריון) תוקידידס ששהה באי תאסוס, לבוא לעזרתם עם שבע הספינות שתחת פיקודו. ברסידאס נבהל מבואו של תוקידידס, ועל כן הציע תנאים מתונים לתושבי העיר: כל תושב של העיר בין אם הוא אתונאי ובין אם לא, זכאי להישאר בעיר וליהנות מזכויות אזרח מלאות. כל אשר חפץ לעזוב, זכאי לעשות זאת תוך חמישה ימים עם כל רכושו. מכיוון שמרבית תושבי העיר לא היו אתונאים אלא בני העמים שבסביבה, קיבלו התושבים את ההצעה והכניסו העירה את צבאו של ברסידאס.
בקיץ 422 לפנה"ס, נשלח המצביא האתונאי קליאון אל תראקיה, וכבש חזרה את טוֹרוֹנֵה וגאלספוס, ונערך להתקפה על אמפיפוליס. ברסידאס ואנשיו חנו על הר קרדילאון, לא רחוק מאמפיפוליס, וכשעלה קליאון על העיר מבלי להמתין לבואה המתוכנן של תגבורת, הגה ברסידאס תוכנית שהייתה אופיינית לו – מהלומת פתע נועזת שתותיר את האויבים המומים ומבולבלים מבלי יכולת להתגונן כראוי. מאה וחמישים הופליטים ספרטנים, ובראשם ברסידאס עצמו, הגיחו במפתיע מן העיר ותקפו את האגף השמאלי של האתונאים, בעוד בעלי בריתם של הספרטנים מסתערים מן השער הצפון-מזרחי של העיר ומכריעים את האגף הימני. קלאון וצבא האתונאים נפנו למנוסה, כשהפרשים והפלטסטים האדונים והכלקידים דולקים אחריהם ומכים בהם. כשבע מאות איש מן האתונאים נפלו בקרב, וביניהם קלאון עצמו. מבין הספרטנים, נהרגו שבעה, ובהם ברסידאס, שנפצע תוך כדי הסתערותו על האגף הימני של האויב.