היא התפרסמה לראשונה בשנת 1961, בגיל 17, כשהייתה עוד תלמידת בית ספר תיכון - השיר "כאשר אני ואת", שכתבה והלחינה, בביצועם של נחמה הנדל ושל שמעון בר (בביצועים נפרדים) זכה במקום השלישי בפסטיבל הזמר והפזמון השני. שיר נוסף שהלחינה לאותו הפסטיבל, "טובים דודיך" (מילים מתוך שיר השירים), הגיע לבין עשרת המקומות הראשונים. טוראל הלחינה למבצעים שונים, ובראשם חוה אלברשטיין ("בשביל אל הבריכות", "אדבר איתך", "מה נותר" ועוד).
את שירותה הצבאי עשתה טוראל כמדריכה מוזיקלית בלהקת פיקוד המרכז, להקת הנח"ל ולהקות נוספות. היא הייתה המדריכה המוזיקלית של להקת הנח"ל בתוכניתה "שמש במדבר" (תוכנית מס' 17).
לאחר שחרורה מצה"ל ב-1964 נסעה לניו יורק שם שהתה חמש שנים, במהלכן למדה מוזיקה בבית ספר מאנס למוזיקה. בניו יורק עבדה בין היתר עם שמוליק קראוס. באותה תקופה התוודעה למוזיקת הג'אז והופיעה עם זמרת הנשמה השחורה נובלה נלסון . במשך תקופה זו ולאחריה המשיכה לתרום משיריה ללהקות הצבאיות. בין השירים שהלחינה ללהקות הצבאיות: "גשם בוא" ו"אחד חולמני" (מילים: תרצה אתר) ללהקת הנח"ל, "קום לך אל נינווה", שהושפע ממוזיקת הגוספל והג'אז שנחשפה אליהם (מילים: יורם טהרלב) ללהקת פיקוד המרכז ו"שלושה חיילים" (מילים: חיים חפר) ללהקת פיקוד הצפון. שירים נוספים שהלחינה: "שיר שלכת אדומה", "שבוע האחווה" ו"מכתבי אהבה".
עם שובה לישראל ב-1969, השתלבה כנגנית ומעבדת בהרכבים רבים של ג'אז ורוקנרול. כתבה את הלחן בשיר "תחנת רכבת" שביצעה תיקי דיין ב-1971 למילים של רותי נוי. בלחן ניכרות ההשפעות האמריקאיות שהביאה טוראל מארצות הברית למוזיקה המקומית. יחד עם אהרלה קמינסקי בתופים ושמוליק ארוך בבס היא הייתה חלק מההרכב "זיעה קרה" אשר ליוה את אושיק לוי בחציו השני של תקליט הסולו הראשון שלו, "קצת שקט", שיצא ב-1971. בהמשך הצטרפה אל "הפלטינה", אחד מהרכבי הג'אז הראשונים והמצליחים בישראל.
ב-1976, הייתה חלק מלהקת "שמיים", בה נגנו חברי הפלטינה יחד עם הזמר דני ליטני.
במקביל, במהלך שנות ה-70, הייתה טוראל חלק מצוות הנגנים אשר ליווה את השירים בתוכנית הטלוויזיה לילדים "ראש כרוב".
באמצע שנות ה-70 הייתה במערכת יחסים עם המפיק לואי להב. ב-1979 עיבדה את השיר "עוברים דירה" שביצע דורי בן זאב במסגרת פסקול הסרט "דיזנגוף 99".
בהמשך, במהלך שנות ה-80 וה-90, היה עיקר פעילותה המוזיקלית כפסנתרנית, והיא שיתפה פעולה, בין השאר, עם אריק איינשטיין, שלום חנוך, נורית גלרון וחוה אלברשטיין. בנוסף, הפיקה מוזיקלית מופעים ואלבומים רבים.
ב-1984 עיבדה יחד עם יצחק קלפטר את אלבומו השני "לבד", וכן ניגנה בהקלטות בקלידים, פסנתר וסינטיסייזר.
ב-1986 שימשה כיועצת מוזיקלית ועיבדה ארבעה שירים באלבומה של נורית גלרון "משהו בלבבה". כמו כן השתתפה בהקלטות בנגינת סינטיסייזרים, פסנתר אקוסטי ופנדר רודס.
ב-1987 עיבדה והפיקה מוזיקלית את אלבומו של מאיר אריאל "ירוקות". עוד ב-1987 עיבדה גרסה מחודשת ל"העץ הוא גבוה" שביצעו אלי מגן (המבצע המקורי של השיר) ונורית גלרון. בסוף שנות ה–90 פגשה טוראל את יובל בנאי, ועבדה עמו על אלבום הסולו הראשון שלו. ב־2005 חזרה להלחין עבור המשוררת אגי משעול והשניים העלו את המופע המשותף "כשאלונה פגשה את אגי". בשנת 2009, התקיים במרכז ענב בתל אביב, ערב מחווה למוזיקה ולשירים היפים בהם הייתה מעורבת טוראל. בערב, בו הוענק לה אות הוקרה מטעם אקו"ם על תרומתה לקידום המוזיקה הישראלית, השתתפו, בין השאר, שלום חנוך, רבקה זוהר, ערן צור, אריאל הורוביץ, איה כורם, אלון אולארצ'יק ואחרים.
בשנת 2018, זכתה טוראל בפרס לאמנים ותיקים על שם אריק איינשטיין, בתחום המוזיקה האמנותית.
בשנים האחרונות לפעילותה הופיעה טוראל יחד עם הזמרת רונית אופיר במופע משותף בשם "אדבר איתך".
טוראל נפטרה מדום לב ב-8 במאי 2019, ערב יום העצמאות ה-71 למדינת ישראל, בדרכה להופעה משותפת עם רונית אופיר ברמת פולג. היא נטמנה בבית העלמין "בשביל מנוחה נכונה" בראשון לציון, ב-13 במאי 2019. הותירה אחריה את בן זוגה, גיורא רוזן.
הנצחה.
ב-6 במרץ 2021 הוסר הלוט מעל שלט הנצחה לאלונה טוראל בגינה קטנה "גינת אלונה טוראל" ליד ביתה ברחוב הצנחנים 33 בגבעתיים.
דיסקוגרפיה.
אלבומים בהם השתתפה (רשימה חלקית):
תאום
אריה לבנון
אריה לבנון (וייסמן) (נולד ב-29 באוגוסט 1932) הוא מנצח, מלחין, מעבד ומנהל מוזיקלי ישראלי.
קורות חיים.
אריה לבנון נולד בשנת 1932 בעיר פוקשאן ברומניה בשם לאון וייסמן, במשפחה בת שני ילדים. אביו היה סוחר ואמו עקרת בית. למד בבית הספר היסודי היהודי, שם למד עברית.
בגיל 7 לערך למד בעצמו לנגן במפוחית פה. מגיל 11 החל ללמוד נגינה בכינור. לאחר כשנת לימודי בכינור החל להלחין יצירות.
למד בבית ספר תיכון לבנים של הקהילה היהודית ובגיל 15 הקים בבית ספרו מקהלה.
כחצי שנה לאחר שהחל לנצח על המקהלה, בשנת 1947, הוקמה בעירו תזמורת חובבים, שאליה הצטרף. היה פעיל בתנועת הנוער "גורדוניה". מאוחר יותר נסגר התיכון היהודי והוא סיים את התיכון בקולגיום ממלכתי (Colegiul Unirea).
ב-1951 עלה לישראל עם משפחתו, תחילה לשער העלייה, משם עברו לאוהל במחנה העולים בפרדס חנה, לצריף במחנה ישראל ולבסוף השתקעו ביפו.
בגלל הוריו המבוגרים קיבל דחיית גיוס והחל בלימודי הלחנה וניצוח באקדמיה למוזיקה. ראש המחלקה שלו היה המלחין אלכסנדר אוריה בוסקוביץ'. בבקרים שימש כמורה לזמרה. ועזר בכלכלת המשפחה. בתום לימודיו שאף לשרת כמנצח בתזמורת צה"ל ולשם כך לקח שיעורי נגינה בחצוצרה אצל יצחק גרציאני.
הוא סיים את לימודיו ב-1956 והתגייס לצה"ל. בהמלצת בוסקוביץ' (ששירת במילואים בלהקת פיקוד המרכז) נשלח לשרת כמדריך בלהקת פיקוד המרכז. עמו בלהקה שירתו בין השאר עודד תאומי, עודד קוטלר, אלכס פלג, שייקה לוי, אילי גורליצקי ומרטין מוסקוביץ'.
בשנת 1957 הלחין את השיר הראשון שלו שהוקלט בישראל, "לא תסדרו את שכמותי" (למילים של דן אלמגור). את השיר ביצעה הזמרת התימנייה רחל כחלני בתוכניתה של להקת פיקוד המרכז "שמע חבר". השתחרר מצה"ל ב-1958.
בשנת 1960 יצא לאיטליה לאחר שקיבל מלגת לימודים מממשלת איטליה. הוא למד במשך שנה אצל המנצח סרג'יו צ'ליבידאקה ושב לישראל.
רעייתו, עדה לבנון, עמדה שנים רבות בראש הרשות לצרכנות של ההסתדרות. נולדו להם שלוש בנות. אחת מהן היא הוויולנית לילך לבנון, אשר מלמדת בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.
לחנים.
היה המדריך המוזיקלי בתוכניתה הראשונה של להקת בצל ירוק ואף הלחין חלק משירי התוכנית בראשם "ליפא העגלון" למילים של יחיאל מוהר.
אריה לבנון התפרסם באופן מיוחד כאשר זכה כמלחין וכמעבד במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון הראשון בשנת 1960 עם השיר "ערב בא" למילים של עודד אבישר.
כמו כן הלחין למופעים שונים בראשם "צץ וצצה", מופע שירי נתן אלתרמן שעלה בשנת 1969 בבימויו של שמואל בונים.
לאותו המופע הלחין לבנון את השיר זמר שלוש התשובות שהפך בביצועה של רבקה זוהר לקלאסיקה בזמר העברי.
עוד הלחין למופע את השיר "אוף איזה רוח" בביצועה של זוהר.
לבנון היה המנהל המוזיקלי הראשון של שלישיית הגשש החיוור בשתי התוכניות הראשונות שלה בבימויו של שייקה אופיר – "" ו"תוכנית ד'". הוא גם הלחין לאותן התוכניות שירים כמו "הדייג" שכתב יהודה אופן ו"עונות השנה" ו"שלכת" שכתב אהרון שבתאי, וכן את השיר שהעניק לשלישייה את שמה - "בלדה לגשש החיוור" (למילותיו של דוד אבידן).
לצמד העופרים הוא הלחין את השיר "איש אילם גבוה ודק" ו"האיש שבשדרה" למילים של אהרון שבתאי.
לצמד רן ונמה הוא הלחין את השיר "טיול בשניים" למילים של דליה למדני אותו הוא מחשיב במיוחד מבין שיריו.
ב-1960 הלחין את הפסקול לסרט "איי לייק מייק".
בשנת 2012 התבקש לבנון לחבר יצירה בשם: "ארץ ארבע השפות" לשני פסנתרים בשמונה ידיים ותזמורת מיתרים עבור אנסמבל מולטיפיאנו, ולשם כך פנה למקורות המוזיקליים המוכרים והידועים של עדות ישראל השונות. מתוך השפע המוזיקלי המצוי בחר בארבעה שירים שמהווים נקודות ציון בפס הקול של מדינת ישראל. מאז נגינת הבכורה של היצירה בקיץ 2012 ניגנו חברי "מולטיפיאנו" את היצירה בניו יורק, בבייג'ינג, בשיקגו, במונטריאול, בבואנוס איירס, בסאו פאולו ובמקומות שונים. באפריל 2017 הקליטו חברי האנסמבל והמנצח דמיטרי יבלונסקי את היצירה עם התזמורת הפילהרמונית המלכותית בלונדון עבור חברת התקליטורים "נקסוס".
ניהול מוזיקלי ועיבודים.
כמעבד ומנהל מוזיקלי לקח חלק בכמה מהצמתים החשובים בתולדות התרבות הפופולרית הישראלית. היה מנהל מוזיקלי של הצגות ושל להקות וכתב עיבודים לרשות השידור.
כמעבד עבד רבות עם המלחין סשה ארגוב, למשל במחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" ובהצגה "שוק המציאות" אותם ביים שמואל בונים., שניהם לטקסטים של נתן אלתרמן.
כיהן כמנהל מוזיקלי בכמה תוכניות של להקת הנח"ל, כמו "שמש במדבר", ותוכניות בידור אחרות כמו "השטן ואשת האיכר", שזכתה להצלחה גדולה. במשך שנים רבות עיבד עבור פסטיבל הזמר והפזמון.
בפסטיבל הזמר והפזמון 1970 זכה במקום הראשון השיר שעיבד "פתאום עכשיו, פתאום היום" למילים של תרצה אתר וללחן של יעקב הולנדר בביצוע של סולן להקת חיל הים במדים שלמה ארצי.
באותו הפסטיבל עיבד גם את השיר שזכה במקום השני, "רבי עקיבא", שכתבה דליה רביקוביץ ללחן של מוני אמריליו ובביצועה של סולנית להקת חיל הים לשעבר שזה עתה השתחררה, רבקה זוהר.
לבנון ניהל מוזיקלית וניצח על פסטיבל שירי הילדים, פסטיבל הזמר המזרחי ועוד.
כמו כן השתתף כמעבד בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות.
הוראה.
בשנות השישים לימד מוזיקה והיה מנצח על תזמורת בית הספר ויתקין בתל אביב.