במסגרת תפקידו כשר משאבי המים, קידם שינוי במחירי המים על רקע מגפת הקורונה והקים ועדה שתבדוק את התנהלות תאגידי המים.
ב-23 בדצמבר 2020 הודיע על התפטרותו מהממשלה ומהכנסת, ועל הצטרפותו למפלגת תקווה חדשה – אחדות לישראל בראשות גדעון סער לאחר שניסה להצטרף למפלגת ימינה וסורב. במכתב ההתפטרות מתח ביקורת נוקבת על נתניהו.
שר הבינוי והשיכון, ירושלים ומורשת.
לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע, וכינונה של ממשלת ישראל השלושים ושש, מונה לשר הבינוי והשיכון ושר ירושלים ומורשת והשר המקשר בין הממשלה לכנסת חבר הכנסת. לאחר השבעת הממשלה, הגיש את התפטרותו מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי. לאחר השבעתו, הכריז אלקין כי ימנה את אביעד פרידמן למנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, שצפוי לחתום על הסכם ניגוד עניינים עקב השקעותיו בנדל"ן. במשרד ירושלים ומורשת מינה אלקין את נתנאל איזק למנכ"ל המשרד. אלקין קידם תוכנית לקידום דירות לפי מחיר מטרה.
ב-1 באוגוסט 2021 יזם ביחד עם השר לשיתוף פעולה אזורי עיסאווי פריג' תוכנית להוספת כ-15 אלף היתרי עבודה לפלסטינים בישראל.
חקיקה.
במהלך כהונתו בכנסת יזם אלקין מספר חוקים, ובהם:
חיים אישיים.
אלקין היה נשוי לסוניה, ממנה יש לו שני ילדים. לאחר שהתגרש נשא את מריה, ששימשה כעוזרת פרלמנטרית שלו, ממנה נולדו להם שלושה ילדים. מתגורר בשכונת פסגת זאב שבירושלים, לשם עבר מכפר אלדד לקראת התמודדותו על ראשות העיר.
שלמה ברזניץ
שלמה (יוראי) ברזניץ (נולד ב-3 באוגוסט 1936) הוא פסיכולוג ישראלי, פרופסור אמריטוס לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה וחבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת קדימה.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1936 במשפחה יהודית בברטיסלאבה שבסלובקיה, אז חלק מצ'כוסלובקיה. בימי מלחמת העולם השנייה הועברו הוא ואחותו יהודית לבית יתומים במנזר הקתולי וינצנט בז'ילינה, לשם הצלתו. אביו נרצח באושוויץ. בתחילת 1949 עלה לישראל במסגרת עליית הנוער. גם אמו ואחותו, ששרדו את השואה, עלו לישראל.
ברזניץ שרת בצה"ל כחוקר מודיעין בחיל האוויר.
למד פסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, וקיבל תואר דוקטור מטעמה בשנת 1965. הדוקטורט שלו, שנעשה בהדרכת פרופ' שלמה קוגלמס, נושא את השם "השפעתו של רווח הזמן שבין איום בגירוי מפחיד לבין התגשמותו על תגובת הפחד אצל בני אדם".
מחקריו עוסקים בעיקר בהתנהגות במצבי לחץ, והוא ממקימי המכון לחקר הלחץ הפסיכולוגי באוניברסיטת חיפה, וכיהן כרקטור האוניברסיטה בשנים 1979-1977.
הוא מייסד חברת התוכנה קוגניפיט, העוסקת בניתוח ובשיפור של היכולות הקוגניטיביות (התעמלות המוח).
שלמה ברזניץ מתגורר בחיפה. היה נשוי לפרופ' תמר קרון ולפרופ' צביה ברזניץ ז"ל ואב לשלושה ילדים.
לקראת הבחירות לכנסת ה-17 התבקש על ידי אהוד אולמרט, יו"ר מפלגת קדימה, להצטרף לרשימת מועמדיה. הוא הוצב במקום ה-21 ברשימת קדימה ונבחר לכנסת, והושבע ב-17 באפריל 2006.
כחבר הכנסת היה ברזניץ חבר ועדת החוץ והביטחון, ועדת המדע והטכנולוגיה, הוועדה לפניות הציבור והוועדה לענייני ביקורת המדינה. בקרב שדולות הכנסת היה חבר בשדולה למאבק בתאונות הדרכים, השדולה למען ניצולי השואה, השדולה לקידום החינוך, השדולה למען חיפה והגליל, השדולה לגדר הפרדה ביטחונית ובשדולת פורום העם היהודי.
ב-25 בספטמבר 2007 התפטר מהכנסת בגלל רצונו לשוב לעבוד בחברה שהקים העוסקת בפיתוח יכולות שכליות של אנשים מבוגרים.
ספריו שפורסמו בעברית.
הוא פרסם כ-60 מאמרים מדעיים.
זיקוק נפט
זיקוק נפט הוא כלל התהליכים שבהם הופכים את הנפט הגולמי למוצרי הצריכה השונים.
תהליכי הזיקוק הראשונים פותחו ברוסיה הצארית ובארצות הברית במחצית השנייה של המאה ה-19.
לאחר מלחמת העולם הראשונה נעשתה התקדמות בתחום הזיקוק והחלו לפרק את המולקולות הארוכות של הנפט למולקולות קצרות יותר על ידי חימום בלחץ.
פרקציות הזיקוק.
כיוון שהנפט הוא תערובת של חומרים רבים בעלי טמפרטורת רתיחה שונה ישנן מספר פרקציות (פריטה לקבוצות חומרים) גדול, שכל אחת מכילה תערובת חומרים בעלי נקודת רתיחה קרובה.
הפרקציות העיקריות:
המשקע שנשאר משמש כאספלט לכבישים, זפת, שמני סיכה, שעווה, גריז ועוד.
מתקני הזיקוק העיקריים.
תהליך הייצור כולל מספר מתקנים עיקריים:
תהליכי היצור נתמכים על ידי תהליכי ערבוב תזקיקים ומהילתם (Blending) המאפשרים להביא את התזקיקים למפרט הרצוי לצורך שווקם.
איכות תהליך הזיקוק.
תהליך הזיקוק נבחן לפי מספר רב של אינדיקטורים הנבדקים על ידי מעבדה מיוחדת ובעזרת כלים מיוחדים. המדדים העיקריים הם:
אביגדור יצחקי
אביגדור יצחקי (נולד ב-13 בספטמבר 1949) הוא יושב ראש מפעל הפיס, ויושב ראש נאמני מרכז שניידר.
כיהן בעבר בתור ראש מטה הדיור הלאומי, כמנכ"ל משרד ראש הממשלה וכחבר הכנסת מטעם מפלגת קדימה.
ביוגרפיה.
יצחקי יליד ראשון לציון, היה מ"פ בשריון ופיקד במילואים על פלוגת טנקים במלחמת יום כיפור. לאחר מכן שימש כראש לשכתו של האלוף מוסה פלד ובמילואים שירת כמג"ד טנקים, סמח"ט ומפקד אגד תחזוקה. היה מראשי עמותת "יד לשריון".
לאחר סיום לימודי ראיית חשבון, עבד מספר שנים במשרד רואי חשבון קטן. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 גדל המשרד בעקבות קבלתו של משה ליאון למשרד ועבודתו כרואה החשבון של הליכוד. בתחילת 1996 שילם המשרד כופר מס בעקבות ראיות לעבירות מס בדיווח על הכנסות. ב-2005 החליט יצחקי שלא לחזור למשרד רואי החשבון משה ליאון, ובינואר 2006 עזב באופן סופי את המשרד.
שימש בתפקידים ציבוריים רבים, כגון: חבר בוועדות למיסוי בשוק ההון והנדל"ן, מנהל הרשות לעסקים קטנים ובינוניים, יושב ראש מכון התקנים הישראלי ועוד. בממשלות אריאל שרון שימש כמנכ"ל משרד ראש הממשלה עם בחירתו של שרון לתפקיד ראש הממשלה, יצחקי כיהן בתפקיד זה עד פרישתו ב-2004. בתפקיד זה פעל להורדת נטל המס ולהקמת קזינו בעיר אילת, במטרה לפתח את כלכלת העיר. במאי 2004 פרש מתפקידו ופנה לעסקים פרטיים.
בבחירות לכנסת השבע עשרה כיהן כראש מטה הבחירות של מפלגת קדימה, ברשימתה הוצב במקום ה-24, נבחר לכנסת וכיהן כיושב ראש הקואליציה.
בעקבות פרסום מסקנות הביניים של ועדת וינוגרד, ב-2 במאי 2007 הודיע על התפטרות מתפקידו, ועל כוונתו העתידית לפרוש מהכנסת ומהחיים הפוליטיים אף רק חצי שנה לאחר ההצרה התפטר יצחקי מהכנסת וזאת בעקבות פרסום הדו"ח הסופי של ועדת וינוגרד ועם כישלונו של המרד שארגן בסיעת קדימה במטרה להדיח את ראש הממשלה אהוד אולמרט. לאחר פרישתו מהכנסת הוחלף בשלמה מולה.
לאחר פרישתו מהחיים הפוליטיים.
לאחר פרישתו, לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה, אמר יצחקי כי לפי דעתו לאחר הבחירות "קדימה תתפורר" וכי הוא מעביר את תמיכתו למפלגת הליכוד ולבנימין נתניהו, ואף מונה לצוות שיתכנן את פעולותיה הראשונות של הממשלה מטעם הליכוד.
ב-2015 שימש יצחקי כחבר בצוות המשא ומתן הקואליציוני של מפלגת "כולנו". לאחר הקמת הממשלה הוא מונה על ידי שר האוצר, משה כחלון לתפקיד ראש מטה הדיור הלאומי אך ב-2018 הוא פרש מתפקידו כראש המטה.
בשנת 2018 מונה יצחקי ליו"ר דירקטוריון מפעל הפיס. במהלך מגפת הקורונה בישראל דרש מעובדי מפעל הפיס להתחסן והוציא לחל"ת עובדים שלא הסכימו להתחסן. בית הדין לעבודה ביקר את התנהלותו זאת של יצחקי וקבע ש"על המעסיק להפעיל שיקולים ענייניים בהכרעה כיצד יש לפעול ביחס לעובד לא מתחסן."
במאי 2021 החל לשמש כראש המטה של המועמדת מרים פרץ לקראת ריצתה בבחירות לנשיאות המדינה, בהן הפסידה ליצחק הרצוג.
האשמות בפלילים.
במרץ 2009 הוגש נגד יצחקי כתב אישום בבית משפט השלום בתל אביב. סעיפי האישום הם קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, ושימוש במרמה עורמה ותחבולה, במזיד ובכוונה לעזור לאחר להתחמק ממס. בספטמבר 2014 זוכה מכל אשמה.
חיים אישיים.
יצחקי הוא בעל תואר ראשון בראיית חשבון מאוניברסיטת תל אביב, מתגורר בראשון לציון, הוא גרוש ואב לשני ילדים.
עתניאל שנלר
עתניאל שנלר (נולד ב-28 בינואר 1952, א' בשבט ה'תשי"ב) הוא אלוף-משנה במילואים וחבר הכנסת לשעבר מטעם סיעת קדימה.
ביוגרפיה.
שנלר נולד בירושלים, התחנך בקיבוץ הדתי והיה חבר בתנועת הנוער בני עקיבא, שם גם מילא תפקידים אחדים, לאחר שירותו הצבאי. שירת בצה"ל כקצין בחטיבת הצנחנים והגיע לדרגת אלוף-משנה. בשירות המילואים שימש בתפקיד ראש מטה אוגדת יהודה ושומרון, עד להתמנותו לחבר הכנסת.
כיהן כמזכ"ל מועצת יש"ע בשנים 1983–1986. כיהן כמנכ"ל הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים במשרד התחבורה בשנים 1986–1996. פעל מטעם ממשלתו של יצחק רבין ב-1994 לתאם את נושאי התחבורה בהסכמים עם הפלסטינים ועם ירדן.
שנלר כיהן כחבר בכנסת ה-17 מטעם מפלגת קדימה, ושימש כסגן יושב ראש הכנסת. במהלך כהונתו בכנסת יזם שנלר מספר חוקים, ובהם חוק מוות מוחי-נשימתי, וכן תיקון לחוק השיפוט הצבאי המאפשר הגשת קבילה לנציב קבילות החיילים גם לפני הגיוס לצה"ל. הגיע למקום ה-27 ברשימת קדימה לכנסת ה-18 וכיהן בכנסת זו מטעמה. שנלר התבטא בחריפות נגד מנהיגת מפלגתו ציפי לבני ואמר כי מתנהל בקדימה "שלטון בולשביקי שבו חופש הדעה, הביטוי וההתייחסות הם אך ורק תחת הנחיות הקומיסר" וכי "יועצים שידם קלה על הפייסבוק מנהיגים את המפלגה".
לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה עזב את מפלגת קדימה.
שנלר סייע לממשל טראמפ בשרטוט המפות של תוכנית המאה. לאחר שפורסמה הביע תמיכה בה.
חיים אישיים.
שנלר מתגורר במעלה מכמש, נשוי ואב לארבעה ילדים וסב ל-17 נכדים.
יורם מרציאנו
יורם מרציאנו (נולד ברמלה ב-31 באוקטובר 1964) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן חבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה, והיה חבר מועצת העיר לוד. כיום הוא מכהן כיושב ראש קבוצת הכדורגל מ.ס אשדוד.
ביוגרפיה.