מתיו פלינדרס מיפה את אזור המפרץ בין השנים 1802–1803. החוקר הראשון שהגיע לאזור דרך היבשה ולא דרך הים היה הפרוסי לודוויג לייכהרדט (Ludwig Leichhardt) שחקר את אזור המפרץ בין 1844–1845.
בשנת 1856 חקר את האזור אוגוסט גרגורי ולאחריו בעקבות משלחת בורק ווילס משנת 1861 משלחותיהם של ג'ון מקינלי, פרדריק ואקר וויליאם לנדסבורו עמדו בראש משלחות חיפוש בשנים 1861 ו-1862 בניסיון למצוא את בורק ווילס.
ים האלמוגים
ים האלמוגים (באנגלית: Coral Sea) הוא ים שולי המהווה חלק מהאוקיינוס השקט, המצוי לחופיה הצפון מזרחיים של אוסטרליה. ים האלמוגים מתאפיין בטמפרטורה חמה ויציבה, עם גשמים וסופות טרופיות לעיתים תכופות. מקור השם הוא בריבוי שוניות האלמוגים המצויות בו, ובהם איי ויליס, קורינגה ואיי טרגוסה, וכן שונית המחסום הגדולה - שונית האלמוגים הגדולה בעולם.
ים האלמוגים הוא גוף המים ממזרח לריף המחסום הגדול (Great Barrier Reef), תחום בפפואה גינאה החדשה מצפון, ים טסמן מדרום, ושרשראות האיים המערביים של האוקיינוס השקט במזרח. החלק האוסטרלי של ים האלמוגים כולל את גבול האזור הכלכלי הבלעדי כגבול המזרחי. ים האלמוגים מארח מגוון רב של מאפיינים גיאומורפיים ואוקיינוגרפיים, מה שמוליד בתי גידול ומערכות אקולוגיות רבות, מקרקעית הים בעומק של למעלה מ-4,000 מטר ועד לצמחייה של איי אלמוגים מעל פני הים. אזור זה מארח בתי גידול חשובים ומסדרונות נדידה המקיימים מכלולים ייחודיים של אורגניזמים. רבים מהמערכות האקולוגיות והתהליכים האקולוגיים של ים האלמוגים נותרו לבדיקה ולתיאור באמצעות מחקר מדעי.
האיים שבים האלמוגים מצויים בשליטת אוסטרליה, ומנוהלים על ידי מחלקת איכות הסביבה של אוסטרליה.
שטח הים הוא 4,791,000 קמ"ר.
פרס עקביהו
פרס יצחק עקביהו לשירה וביקורת הוא פרס ספרותי המוענק למשוררים עבריים ולחוקרי שירה עברית על מפעל חייהם. הפרס מוענק על ידי המחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן וזכו בו, לסירוגין, משוררים וחוקרי ספרות, וגובהו 40,000 ש"ח. הפרס קרוי על שם המשורר, המסאי והמתרגם יצחק עקביהו, אשר ייסד את הקרן להענקת הפרס.
אמנת ווסטמינסטר
אבי מזרחי
אבי (אברהם) מזרחי (נולד ב-26 בדצמבר 1957) הוא אלוף במילואים בצה"ל, ששימש מאז יוני 2013 כסמנכ"ל באלביט מערכות. באפריל 2019 מונה למנכ״ל חברת יוויז׳ן. בתפקידו האחרון בצה"ל כיהן כמפקד פיקוד המרכז. בעבר פיקד, בין היתר, על זרוע היבשה, ושימש ראש אט"ל, מפקד עוצבת געש, מפקד עוצבת נתיב האש ומפקד חטיבה 401.
ביוגרפיה.
מזרחי נולד בקריית ים, למשפחה שמוצאה מטורקיה. בוגר הפנימייה הצבאית לפיקוד של בית הספר הריאלי בחיפה.
מזרחי התגייס לצה"ל בשנת 1975, בחר לשרת בחטיבת גולני, עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לסיירת גולני. בגולני עבר מזרחי מסלול הכשרה כלוחם ובהמשך עבר לשרת בחיל השריון, שם התקדם בסולם התפקידים. בין היתר שימש שם כמפקד מחלקה וכמפקד פלוגה בעוצבת יש"י וכמפקד פלוגה בחטיבה 460. בשנת 1982 השתחרר משירות פעיל ועד 1988 עבד כאיש אבטחה מטעם השב"כ בחו"ל. בשנת 1988 שב לשירות קבע. בהמשך שימש כסמג"ד בחטיבה 500, כמפקד גדוד 126 "נחשון", גדוד טנקים מסוג מרכבה, וכסגן מפקד חטיבה 460. בתפקידו הבא שימש כמפקד קורס קציני שריון ולאחר מכן מונה למפקד חטיבה 679, חטיבת שריון במילואים. לאחר מכן שימש כמפקד מרכז שריון בבאלי"ש (כיום מל"י) וכמפקד חטיבת עקבות הברזל. כמו כן, שימש כנספח היבשה בארצות הברית בדרגת אל"ם.
עם שובו לישראל הועלה לדרגת תא"ל ושימש מפקד עוצבת נתיב האש ומפקד קורס מ"פים ומג"דים. בתפקידו הבא שימש כמפקד עוצבת געש, ולקח חלק במבצע חומת מגן. לאחר מכן שימש כראש מטה זרוע היבשה. באפריל 2005 קודם לדרגת אלוף ומונה לתפקיד ראש אגף הלוגיסטיקה, הרפואה והמרכזים (כיום אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה), בין היתר במהלך מלחמת לבנון השנייה. ב-20 בדצמבר 2007 מונה מזרחי לתפקיד מפקד זרוע היבשה במקום האלוף בני גנץ ובאוקטובר 2009 מונה למפקד פיקוד המרכז.
במרץ 2012 סיים מזרחי את תפקידו כמפקד פיקוד המרכז, ויצא ללימודים בארצות הברית. עם שובו, השתחרר מצה"ל, וחודשיים אחר כך מונה לסמנכ"ל העוסק בשיווק בינלאומי בחברת "אלביט מערכות". באפריל 2019 הודיע על עזיבתו את החברה. כיום משמש כמנכ״ל חברת יוויז׳ן.
מזרחי בעל תואר ראשון במנהל עסקים ומדעי המחשב מטעם "אוניברסיטת פייס" בניו יורק, ארצות הברית.
נשוי לברכה, מורה להיסטוריה, ואב לשלוש בנות. מתגורר בזכרון יעקב.
צופן זרם
בקריפטוגרפיה, צופן זרם (באנגלית: Stream Cipher) הוא סוג של צופן סימטרי שמצפין זרם באורך משתנה של יחידות מידע (המיוצגות על ידי סיביות, בתים או מילים), תוך שימוש בטרנספורמציה המייצרת מפתח לפי 'מצב פנימי' (internal state) של הצופן. צופן זרם מתפקד כמו מחולל פסידו-אקראי ש'מותח' את מפתח ההצפנה המסופק על ידי המשתמש ומייצר ממנו זרם מפתח פסידו-אקראי כאורך הקלט המיועד להצפנה. לקבלת הטקסט המוצפן זרם המפתח מחובר עם הקלט הקריא בחיבור בינארי (XOR) או בפעולה אחרת ובלבד שתהיה הפיכה.
ההבחנה העיקרית בין צופן זרם לצופן בלוקים היא אופן יצירת מפתח ההצפנה. בהגדרת צופן זרם מתכוונים למחולל הפנימי (keystream generator) המייצר זרם-המפתח פסידו-אקראי. המחולל מתבסס על זיכרון פנימי ופועל בצורה של פעימות (clocking), מסיבה זו אומרים שלצופן זרם יש 'זיכרון', זאת בניגוד לצופן בלוקים שכאשר הוא מופעל בצורה ישירה, אינו מכיל זיכרון כלל. למשל AES מצפין בלוק בגודל 128 סיביות באמצעות פונקציה קבועה שאינה עושה שימוש במידע מהצפנה קודמת. צופן זרם הוא פרימיטיב קריפטוגרפי (כלי בסיסי) ואינו מהווה כשלעצמו מערכת הצפנה שלמה.
אם צופן זרם מיושם בחומרה הוא מהיר מאוד, מנצל מעגלים פשוטים וקלים לתפעול ותחזוקה, לכן מתאים במיוחד להתקני תקשורת בהם הזיכרון מוגבל או כאשר יש צורך בהצפנה ושידור של מנות מידע קטנות בכל פעם או כאשר אורך המידע אינו ידוע מראש. לצופן זרם יתרון מסוים במקרים בהם כשל בשידור עלול להתרחש בתדירות גבוהה כגון בתקשורת אלחוטית. צפני זרם ישנים פעלו בעיקר על סיביות ויועדו לחומרה. צפני זרם מודרניים מותאמים בחלקם גם לתוכנה תוך ניצול יכולות המעבד המודרני להשגת ביצועים גבוהים, תוך התחשבות בגבולות מילה.
היסטוריה.
לצפני זרם היסטוריה עשירה. הם קיימים מזה שנים רבות ושימשו בתקשורת אלחוטית במיוחד למטרות צבאיות. כבר במלחמת העולם הראשונה יושמו צפני זרם במכונות פרימיטיביות מבוססות רוטור. המכונה הגרמנית לורנץ ששימשה את הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה לתקשורת מאובטחת פעלה על עיקרון צופן זרם שכונה בפי מומחי ההצפנה הבריטיים בבלצ'לי פארק בשם "FISH". צבאות בעלות הברית השתמשו אף הן באופן נרחב בצופן זרם לתקשורת. חלק ממכונות ההצפנה הפרימיטיביות שיישמו צפני זרם בזמן המלחמה היו טובות ולעיתים רק אי מילוי הוראות ביטחון גרמו לפרצות שהקלו על מנתחי הצפנים בפיצוחן.
בעבר רבים מצפני הזרם נחשבו לסודות צבאיים ולכן קיים מטבע הדברים תיעוד דל יחסית אודותם. כיום קיים מגוון רחב של צפני זרם מודרניים המתאימים להצפנה מאסיבית הן בחומרה והן בתוכנה. RC4 הוא דוגמה לצופן זרם מודרני המיועד לתוכנה והיה בשימוש נרחב מאז המצאתו למרות שכיום אינו מומלץ לשימוש.
פנקס חד פעמי.
צופן זרם באופן הבסיסי ביותר פשוט מאוד. זרם-הנתונים מחובר בדרך כלל בחיבור בינארי מודולו 2 (XOR) סיבית אחר סיבית עם זרם-מפתח סודי וחד פעמי. ביטחון הצופן תלוי במידת אקראיות זרם המפתח. עיקר העבודה היא יצירת זרם המפתח שאמור להיות קשה לניחוש. הדוגמה הקלאסית לצופן זרם נקראת One-time pad (פנקס חד פעמי), הרעיון מבוסס על צופן ורנם המוגדר מעל אלפבית בינארי כדלהלן: עבור התו ה-formula_1 במסר formula_2 בצע: formula_3. אם זרם המפתח formula_4 מיוצר באופן אקראי (אמיתי), ללא תלות במסר כלל וכן אם אורך המפתח זהה לאורך המסר, אזי צופן זה מוגדר כצופן מושלם והוא בטוח לחלוטין. עובדה שהוכחה מתמטית על ידי קלוד שנון. אולם בשל הקושי המעשי שבהכנה מוקדמת של זרם מפתח אקראי ארוך, צופני זרם מסתייעים במחולל אקראי מובנה, המייצר זרם-מפתח פסבדו-אקראי באורך זרם הנתונים, מתוך מפתח קצר יותר כגון 128 סיביות. אולם כתוצאה מכך, ביטחונו אינו מושלם כפנקס חד-פעמי, מאחר שזרם המפתח אינו באמת אקראי. כיוון שביטחון הצופן תלויה באקראיות זרם המפתח, יש קשר הדוק בין צופן זרם למספרים אקראיים.
כמו בפנקס חד-פעמי, שיטת ההצפנה של צפני זרם מחייבת משנה זהירות למרות תכונותיהם הטובות. אין להצפין בשום אופן טקסט שונה (או זרם נתונים אחר) עם אותו מפתח. אם במקרה הוצפנו שני טקסטים עם אותו מפתח הצפנה, XOR של שניהם יבטל למעשה את השפעת המפתח ויותיר את הטקסטים הלא מוצפנים כשהם מחוברים ב-XOR. כל מה שנותר הוא להפרידם זה מזה וההצפנה נפרצה לחלוטין. מלבד זאת צפני זרם רגישים במיוחד להתקפות סטטיסטיות המתמקדות בתכונות האקראיות של המחולל (במיוחד כאשר חלק קטן מהמסר המקורי ידוע למתקיף) וכן התקפת קורלציה.
סוגי צופן זרם.
מבנה צופן זרם ניתן להצגה כמכונת מצבים (FSM) עם מצב פנימי (IS) ופונקציית עדכון (UF). מבחינה קריפטוגרפית חוזקו של כל צופן זרם מבוסס על הממצאים של קלוד שאנון בנוגע לביטחון פנקס חד-פעמי. צופן זרם טיפוסי מקבל מפתח סודי formula_5 ווקטור אתחול formula_6 ומייצר זרם מפתח ארוך formula_7 הנקרא גם רצף פסאודו-אקראי. בניסוח פורמלי:
זרם המפתח מחובר עם הטקסט המיועד להצפנה וממנו נוצר טקסט מוצפן, שלב זה של הצופן דומה לפנקס חד-פעמי.