בדומה למזונות אחרים, גם ביצים ניתן לשמר. לעומת זאת, יש להקפיד לבצע את תהליך השימור בקפידה, שכן טיפול לא נאות בביצים עלול להוביל להתפתחות חיידק הסלמונלה.
ישנן מגוון שיטות לשימור הביצים:
ביצים כמרכיב במאכלים.
במאכלים רבים משתמשים בביצים, אם על מנת להדביק יחד מרכיבים שונים ואם כדי להוסיף טעם למזון.
באפיית בורקס ומאפים אחרים נהוג לצפות את בצק העלים בבלילת ביצה הן לשיפור הטעם והן כדי לצפותו בגרגירי שומשום, פרג וכדומה.
בהכנת שניצל נהוג לצפות את חזה בשר העוף בבלילת ביצה ולצפות בפירורי לחם לנתח הבשר.
בצרפת, לדוגמה, קיימת מנה פופולרית בשם סטייק טרטר - סטייק נא מבשר בקר, שעליו יוצקים ביצה חיה.
חלבון הביצה משמש במתכונים רבים, בדרך כלל כאלה המשתמשים בחלבון מוקצף, דוגמת מקצפת. חלמון הביצה משמש במתכונים רבים, דוגמת מיונז. ניתן להפריד בין החלבון לחלמון באמצעות מפריד ביצה.
לביצים תפקיד מפתח בקונדיטוריה. עוגות וקינוחים רבים מבוססים על ביצים. הביצה משתמשת גם להכנת קרמים וגם להכנת בצק. בין הקינוחים מבוססי הביצים ניתן למנות את טירמיסו, עוגת ספוג, שרלוט, פאנדורו, זביונה וקרם שניט.
ביצים שלא הוטלו.
במטבח היהודי-אשכנזי, השתמשו ב"אייערלאך" (ביידיש, מילולית "ביצים קטנות") - ביצים שלא הוטלו, שנמצאו לעיתים בקרבי תרנגולת, ונראות כחלמונים. הן בושלו או טוגנו ונלוו למאכלים כגון כבד קצוץ וקרעפלאך, שנחשבו מאכלי שבת וחג.
תעשיית הביצים.
ייצור ביצים נעשה בלולי ביצים, שבהם מגדלים תרנגולות לביצים בשתי שיטות: לולי סוללות ולולי חופש. הזן הנפוץ בעולם המערבי (וישראל בתוכו) של עופות להטלה הוא תרנגול לגהורן, תרנגול שמוצאו מהעיר האיטלקית ליבורנו, בזכות רמת ההטלה הגבוהה שלהן - כ-300 ביצים לשנה.
בלולים המכונים לולי חופש, מוקצבים לתרנגולות שטחי מחיה גדולים יותר. לולי חופש בהם מקפידים על תזונת תרנגולות שאינה מכילה תערובת הכוללת הורמונים מכונים לולים אורגניים.
ביקורת על תעשיית הביצים.
תעשיית הביצים זוכה לביקורת מצד ארגונים להגנת בעלי־חיים בשל תנאי ההחזקה של התרנגולות המטילות ביצי אפרוחים וביצים למאכל, ובפרט, בשל הגידול בכלובי סוללה, הנפוץ בחקלאות התעשייתית, אשר אינו מותיר לתרנגולות כמעט כל מרחב תנועה או גירוי סביבתי.
בשל הדאגה לרווחת התרנגולות, יש המעדיפים לקנות ביצים ממשקים הנוהגים בשיטות גידול בהן התרנגולות אינן מוחזקות בכלובים (כגון "ביצי חופש") או להימנע לחלוטין מאכילת ביצים כדי לא לממן את התעשייה. בעקבות מחאתם של ארגונים למען בעלי־חיים, התקבלה במספר מדינות חקיקה לאיסור או להגבלת השימוש בכלובים. ברחבי האיחוד האירופי התקבל איסור על השימוש בכלובי סוללה והתקן הנמוך ביותר מחייב מעבר ל"כלובים מאובזרים" שבהם שטח המחיה של התרנגולות מעט גדול יותר (750 סמ"ר, 20x35 ס"מ). במספר מדינות באיחוד התקבלו תקנים מחמירים יותר או שנאסר השימוש בכלובים בכלל - שווייץ, גרמניה, אוסטריה, הולנד ולוקסמבורג. בארצות הברית, איסור על השימוש בכלובי סוללה התקבל בקליפורניה, במסצ'וסטס, בוושינגטון, ברוד איילנד, במישיגן, באורגון ובקולורדו ובכל המדינות הללו, פרט לרוד איילנד, הוחלט לאסור בהדרגה גם מכירה של ביצים מכלובים. באוהיו התקבל איסור על הקמת כלובי סוללה חדשים החל מ-2010. בניו זילנד נאסר על הקמת כלובי סוללה חדשים החל מ-2010 ונקבעה תוכנית הדרגתית להפסקת השימוש בהם עד 2022. בבהוטן התקבלה חקיקה לאיסור השימוש בכלובים ב-2012.
בנוסף לביקורת כנגד גידול התרנגולות בכלובים, נשמעה ביקורת גם כלפי פגיעות נוספות בתרנגולות המקובלים בתעשיית הביצים, ביניהן השימוש בהשרה כפויה, המקובלת בלולי הכלובים - תהליך בו מרעיבים את התרנגולות במשך כשבועיים, השמדת האפרוחים הזכרים, שאינם מטילים ביצים, וקיטום מקורי התרנגולות. השמדת האפרוחים הזכרים וקיטום המקורות משותפים גם ללולים ללא כלובים. בשל כך ארגונים רבים להגנת בעלי חיים מתנגדים לאכילת ביצים גם מלולים ללא כלובים בשל כך, ותומכים במעבר לטבעונות.
סימון גודל.
בישראל נהגו עד שנת 2008 לסמן ביצי תרנגולת במספרים. ביצה מס' 1 הייתה הגדולה ביותר וביצה מס' 7 הקטנה ביותר. ברשתות השיווק ניתן היה למצוא בדרך כלל רק ביצים מס' 1 ו-2. בביצים הקטנות יותר נעשה שימוש בתעשיית המזון. החל מ-2008 מסומנות הביצים בישראל באותיות לועזיות: XL, L, M, S, בדומה לסימון בגדים.
אלרגיה לביצים.
אחת האלרגיות הנפוצות ביותר לסוגי מזון שונים היא אלרגיה לביצים .
תסמיני האלרגיה מאופיינים בפריחה על העור, בקשיי נשימה, בבחילות הקאות ושלשולים. בדרך כלל האלרגיה מתגלה בינקות ועוברת על פי רוב עד גיל 5. מומלץ לחשוף את התינוק לביצים רק בהגיעו לגיל 6 חודשים, לאחר הבשלת מערכת החיסון.
כשרות.
ביצים שהוטלו על ידי עופות טהורים ואין בהן דם הן כשרות ופרווה. על-פי ההלכה, ניתן לדעת שהביצה שייכת בוודאות לעוף טמא לפי אחד משני סימנים:
אולם, ביצה שצידה האחד כד והשני חד, וגם החלבון חיצוני לחלמון, יכולה להיות הן של עוף טהור והן של עוף טמא, וכדי להתירן יש צורך בעדות נוספת.
ביצה שנמצאה בתוך תרנגולת שנשחטה כדין, היא כשרה במקרה שהתרנגולת נמצאה כשרה, ואם יש לביצה חלמון וחלבון, הביצה נחשבת גם פרווה. לעומת זאת, אם התרנגולת נעשתה נבלה או שנמצאה טרפה, אין לאכול את הביצה שנמצאה בתוכה.
הביצה נכללת באיסור לינת לילה.
תחליפי ביצים.
בני אדם הנמנעים מאכילת ביצים (מסיבות מוסריות או בריאותיות) מחליפים, על פי רוב, את הביצים בבישול באמצעות רכיבים כמו חמאת בוטנים, זרעי פשתן, רסק תפוחים או בננה, בהתאם למתכון.
אבקת ביצים
אבקות ביצים נפוצות בשימוש בחדרי אוכל שונים כגון בתי מלון. את האבקות יוצרים באמצעות ייבוש בריסוס בתהליך רציף בו נוזלי הביצה מחוממים ל 60⁰C ואז מרוססים לחלל ייבוש בו עובר זרם אוויר בטווח הטמפרטורות 121-149⁰C והאבקה היבשה נאספת, ניתן להשתמש גם בייבוש בהקפאה בו מוקפאת הביצה ומיובשת בתא ואקום אך שיטה זו יקרה יותר. על ידי הוספת מים ו/או חלב לאבקה היא הופכת לנוזל מעורבב שניתן להכין ממנו חביתה וביצה מקושקשת. השימוש באבקת ביצים נפוץ גם במקרים של מחסור בביצים. בחלק מן המרכולים ניתן למצוא גם נוזל ביצים מעורב, שהוא למעשה אבקת ביצים שהושרתה בנוזל, מוכנה להכנה.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל נוצר מחסור בביצים ברשתות השונות, ולכן הוצעו ללקוחות בחלק מן הרשתות אבקת ביצים ו/או נוזל ביצים.
מטרד לציבור
מטרד לציבור היא עוולה בדיני הנזיקין, אשר נועדה להגן על הציבור מפני פעולות המפריעות לו. בגדר פעולות אלו נכללות פעולות המסכנות את חייו, בטיחותו, בריאותו, רכושו או נוחותו של הציבור, או פעולות הפוגעות באפשרותו של הציבור להשתמש באחת מזכויותיו. העוולה פועלת כנגד ההפרעה בשתי דרכים: מתן אפשרות לפנות אל בית המשפט לשם קבלת צו לסילוק המטרד, ומתן זכות לתביעת פיצויים מהגורם המטריד; הדרך האחרונה פתוחה בפני כל אדם יחיד שסבל נזק בשל התממשות הסכנה בה היה נתון הציבור, או שנגרם לו נזק ייחודי כתוצאה מהפגיעה בזכות הציבורית, ואילו הדרך הראשונה פתוחה גם בפני היועץ המשפטי לממשלה.
הצגת הנושא.
מקרים טיפוסיים.
מאפיין בולט של עוולת מטרד לציבור הוא הגיוון הרב של המצבים בהם העוולה חלה. המאפיין את המצבים השונים הוא פגיעה באינטרסים הציבוריים עליהם באה העוולה להגן:
בטיחות וחיי הציבור – העמדת אי תנועה בלתי מואר, אחסון חומרי נפץ, החזקת כלב תוקפני.
בריאות הציבור – הטלת אשפה ברשות הרבים, זיהום אוויר, החזקת חיה נגועה.
נוחות הציבור – גרימת ריח או רעש חזק, גרימת רעידות או פיזור אבק רב ממכרה.
פגיעה בזכויות ציבוריות – הפרעה לשיט בנהרות, חסימת הגישה לחוף הים, השתלטות על שטח ציבורי ואף חסימת דרך שהרבים הורגלו ללכת בה.
מיקום גאומטרי בתאוריה של דיני הנזיקין.
עוולת מטרד לציבור מצויה בסימן ב' פרק ג' לפקודת הנזיקין [נוסח חדש], התשכ"ח-1968, שכותרתו 'מטרדים'. רב-גוניות המקרים שכונו 'מטרד', הן בחוק ובמשפט והן בשפה הכללית, הקשו על הגדרת המושג, עד שכונה "ג'ונגל בלתי חדיר". עם זאת, אלמנט משותף שהוצע לסיטואציות המכונות מטרד הוא קיומו של מעשה הגורם חוסר-נוחות כלשהי לאדם אחר.
יחד עם עוולת מטרד לציבור נמצאות בסימן 'מטרדים' גם העוולות מטרד ליחיד, הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה. במחקר נטען, כי מטרד ליחיד ומטרד לציבור אינם כלל "זנים של אותו המין" וששמם המשותף הוא תוצאה של התפתחות היסטורית מקרית, ולכן מוטב היה לו העוולות לא היו מכונות שתיהן 'מטרד'. כך, בניגוד לשלוש העוולות הנוספות בפרק, אשר מגינות על האינטרס של היחיד הנוגע להנאה מזכויותיו במקרקעין בלבד, עוולת מטרד לציבור מגנה על האינטרסים של כלל הציבור אשר נוגעים להנאתם מזכויות בתחומים שונים ומגוונים.
התפתחות היסטורית.