עד לפני זמן קצר, צבירים כדוריים היו תעלומה גדולה בתחום האסטרונומיה, משום שהגילאים של החברים הוותיקים ביותר בצבירים עלו על גילו המשוער של היקום. אבל לאחרונה, שיפורים משמעותיים במדידות של מרחקים מצבירים כדוריים בעזרת לוויין היפרקוס ומדידות של קבוע האבל שדיוקן השתפר פתרו את הפרדוקס כשקבעו שהיקום מבוגר בכמה מאות מיליוני שנים מהכוכבים הוותיקים ביותר וגילו קרוב ל-13 מיליארד שנים.
בגלקסיה שלנו יש כ-150 צבירים כדוריים, שמשערים שחלקם נלכדו מתוך גלקסיות קטנות יותר שתנועתם הופרעה על ידי שביל החלב, כפי שכנראה קרה לצביר M79. ישנן גלקסיות עשירות יותר בצבירים כדוריים: גלקסיית הענק האליפטית כוללת אלפי צבירים כדוריים.
הצבירים הכדוריים הבהירים ביותר נראים לעין הבלתי מזוינת, כשהצביר הבהיר ביותר, ω בקנטאור, היה מוכר בעת העתיקה וקוטלג ככוכב עוד לפני המצאת הטלסקופ. הצביר המוכר ביותר בהמיספירה הצפונית הוא M13, שקיבל את השם צביר הרקולס.
צבירים פתוחים.
צבירים פתוחים מוגבלים כמעט תמיד לזרועות הספירליות של הגלקסיה והם רחוקים ממרכזה. לרוב הם גרמי שמיים צעירים מאוד שגילם נאמד בעשרות מיליוני שנים בלבד הנוצרים באזורי H II כגון ערפילית אוריון.
בהיותם מאוכלסים בצפיפות נמוכה יותר מאשר צבירים כדוריים, הם פחות כבולים כבידתית. צבירים פתוחים נשלטים לרוב על ידי כוכבים כחולים צעירים.
צורות ביניים.
בשנת 2005 אסטרונומים גילו סוג חדש של צביר כוכבים בגלקסיית אנדרומדה, הדומה במאפייניו לצבירים כדוריים. הצביר החדש מכיל מאות אלפי כוכבים, מספר שניתן למצוא גם בצבירים כדוריים. צביר זה גם חולק מאפיינים נוספים עם הצבירים הכדוריים, כגון אוכלוסיית הכוכבים. ההבדל המשמעותי בין הסוג החדש לצבירים כדוריים הוא הגודל העצום שלהם, מאות שנות אור לאורכם, ומתוקף כך הם פחות צפופים באופן משמעותי. המרחקים בין הכוכבים בצבירים אלה הוא גדול הרבה יותר. פרמטרית, הם נמצאים בין צבירים כדוריים (מעט חומר אפל), וגלקסיה ננסית (החומר האפל דומיננטי).
עדיין לא ידוע איך צבירים אלה נוצרים, אך סביר להניח שיש דמיון בין היצירה שלהם לזו של הצבירים הכדוריים. לא ידוע למה צבירים כאלה נמצאו באנדרומדה ולא בגלקסיית שביל החלב. לא ידוע האם גלקסיית אנדרומדה היא היחידה עם צבירים מסוג זה, אך משערים שיימצאו גלקסיות נוספות המכילות צבירים כאלה.
התאגדות כוכבית.
ברגע שבצביר פתוח התנתקו הקשרים הכבידתיים, הכוכבים המרכיבים אותו ימשיכו לנוע במסלול דומה בחלל. מאותו רגע הם ייקראו "התאגדות כוכבית" או "קבוצה נעה". רוב הכוכבים בעגלה הגדולה הם מרכיבים לשעבר של צביר כוכבים, שהיום נקרא הקבוצה הנעה הגדולה אורסה (Ursa Major Moving Group) ונעים בדומה לתנועתם כשהיו חלק מצביר. כוכבים נוספים הנראים בשמיים כולל מנקלינן (β בעגלון), אלפֱכַּה (α בכתר צפוני) ו-ζ (זטא) במשולש דרומי, קשורים לקבוצה זו גם כן. השמש ממוקמת נכון להיום בקצה הזרם הזה, אך אינה שייכת לקבוצה, כך מסיקים מהמסלול הגלקטי השונה שלה, הרכבה הכימי וגילה.
התאגדות כוכבית אחרת המוכרת לאסטרונומים היא זו המקיפה את מירפק (α בפרסאוס), הבולטת מאוד כשמסתכלים על השמים דרך טלסקופ. צבירים רחוקים נעים אינם ידועים עדיין משום שעל מנת לזהותם יש לדעת את תנועתם המדויקת מראש.
חשיבות אסטרונומית של צבירי כוכבים.
מחקר על צבירי כוכבים חשוב מאוד בהרבה תחומים של אסטרונומיה. משום שכוכבים רבים נוצרו בערך באותו זמן ומשום שההבדלים בין מאפיינים של כוכבים הם רק פונקציה של מסה, תאוריות התפתחות הכוכבים העדכניות להיום מתבססות על תצפית על צבירי כוכבים פתוחים וכדוריים.
צבירים הם גם שלב חיוני בקביעת קנה המידה של היקום. כמה מהצבירים הקרובים ביותר הם קרובים מספיק כדי שאפשר יהיה למדוד את המרחקים שלהם מאיתנו בעזרת היסט. דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל יכולה להיבנות בשביל צבירים אלה להם כבר יש ערכים מוחלטים הידועים בתור ציר "רמת זוהר" (רמת זוהר בהקשר של כמות אנרגיה שגוף פולט חלקי יחידת זמן). כשיוצרים דיאגרמה דומה לצביר שמרחקו אינו ידוע, ניתן להשוות את המיקום של הרצף העיקרי לזה של הצביר הקודם ומכך להסיק ולהעריך את מרחקו. תהליך זה ידוע בשם "סינון רצף עיקרי".
שליט המימדים
שליט המימדים: מסע ההרפתקאות המופלא הוא משחק הרפתקאה ישראלי בגוף שלישי בדו-ממד למחשב שפיתחה חברת "מחשבת" והפיצה אותו בשנת 1996.
המשחק נמנה עם משחקי המחשב הישראליים היחידים שפותחו והופצו מחוץ לישראל, בעיקר בשפה האנגלית.
משחקיות.
המשחק תוכנן להפצה עולמית וכולו בשפה האנגלית, אך ישנה אפשרות להעלות כתוביות בעברית לכל אורך המשחק בתפריט ה"אפשרויות" במשחק. המשחק דורש מחשבה בפתירת חידות ואיסוף חפצים ומתנהל כולו עם העכבר. המשחק משתמש במספר אלמנטים המצויים שז'אנר ההרפתקאה כמו ממשק הצבע והקלק, סרטונים המשמשים כמעבר בין חלקי המשחק ותיק לאיסוף חפצים שחיוניים להמשך המשחק.
עלילה.
המשחק נפתח עם סרטון הפתיחה שבו מוצגות הדמויות ועלילת המשחק. עלילת המשחק נפתחת עם ישיבת חברי מועצת המימדים, כשבראשה סבו של דמות הראשית במשחק, שמודאגים מהשמדת היקום.
מאחר שאינם יכולים לעצור את זה מבטיהם מופנים אל גיבור המשחק (שעדיין לא יודע כלום ממה שמתרחש), בתקווה שהוא יציל את היקום.
באותו זמן על כדור הארץ, ילד (הדמות הראשית) בא לבקר את סבתו בביתה במטרה לעזור לה בעבודות הבית. אך הוא מוצא את הבית ריק. עד שסבתו תחזור מחליט לעלות לעליית הגג ולמצוא חפצים מעניינים ולהיזכר בסיפורי סבתו. לאחר שהוא מוצא מספר חפצים נזכר הילד כי היה ארון בעליית הגג שסבתו תמיד הייתה מזהירה אותו לא לפתוח. וכמו כל ילד סקרנותו עולה והוא מחליט לפתוח את הארון. כאשר פותח את הארון מתגלה לעיניו מכשיר מוזר. אחוז תדהמה מדליק את המכשיר וזה מציג אותו בפניו. המכשיר הוא לא אחר ממכשיר שמעביר את מי שאוחז בו בין מימדים שונים.
באותו זמן צופה מועצת המימדים בנעשה, וללא ספק מרוצה מכך שהילד גילה את המכשיר. לאחר שהמכשיר מציג עצמו (הוא מדבר) בפני הילד ומספר שאלות ששואל הילד, מספר לו המכשיר את הסיפור על הקרב בין מכשף הצפון לקוסם מרלין. לאחר קרב שנערך שישה ימים ובו הקוסמים השתמשו בכל קסמיהם מצליח מכשף הצפון להפעיל כישוף על הקוסם מרלין וכולא אותו במימד שיצר במיוחד עבורו ואת מטהו מחלק לחמישה חלקים ומחביא כל חלק במימד אחר. מי שימצא את כל חמשת החלקים וירכיב את מטהו של הקוסם מרלין מחדש יוכל לשחררו מהמימד שבו כלוא.
כשהילד שואל "ואיך כל זה קשור אליי?" עונה לו המכשיר כי הוא זה שנבחר לבצע את המשימה ובקרוב אם לא תתבצע המשימה יתפוצץ היקום כולו כולל הכוכב עליו הוא חי (כדור הארץ), דבר זה ישפיע על יקומים מקבילים ליקום הזה וההשלכות יהיו נוראיות.
מנקודה זו מתחיל המשחק שהוא בעל הומור שנון וחידות רבות להשלמת המשימה.
מטרת השחקן למצוא את כל חמשת החלקים ממטהו של מרלין הקוסם, לחברם ולשחרר את מרלין מהמימד שבו כלוא, ובעזרת המכשיר שמעביר אותו בין המימדים.
פסקול.
פסקול המשחק הוא מקורי ונוצר על ידי אביב קורדיץ.
שליט הממדים
יהודה בייליס
יהודה בייליס (19 בפברואר 1927 – 28 בפברואר 2022) היה יהודי שעבר את השואה כנער בגטו קובנה. פרסם את קורותיו בקובנה לפני הכיבוש הנאצי ולאחריו, בגטו קובנה, במסתור ובמחנה הריכוז דכאו בספר בשם "יודקה" שיצא לאור בשנת 2003 בהוצאת "אחוה". הספר נכתב על ידי הרב שמואל ברוך גנוט על בסיס יומניו של בייליס שנכתבו לאחר השואה ועל סמך ראיונות שערך עם בייליס. בשנת 2020 נבחר בייליס להיות בין מדליקי המשואות בטקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה ב"יד ושם".
ביוגרפיה.
בייליס נולד ב-19 בפברואר 1927 בעיר קובנה שבליטא. אמו חנה נולדה בוורשה בירת פולין. היא למדה רפואת שיניים ועם בואה לקובנה, פתחה בה מרפאת שיניים. אביו אליעזר (בן דודו של מנחם מנדל בייליס) למד רפואה, ובפרוץ מלחמת העצמאות של ליטא (1918–1920) התנדב לצבא וזכה לעיטור גבורה עקב כך שהגן בגופו על מפקד גדוד ליטאי.
כתוצאה מהסכם ריבנטרופ–מולוטוב, עברה ליטא לידי הרוסים. בייליס היה בן 13 בזמן שנכנס הצבא האדום לליטא, והשליט בה, החל מיוני 1940, משטר סובייטי נוקשה. כתוצאה מהמהפך השלטוני, משפחתו האמידה נאלצה לוותר על כל רכושה, והוריו נהיו עובדי מדינה. בתקופה זו נתקל יהודה לראשונה בחייו בגילויי אנטישמיות בוטים מצד הליטאים ואף בסימני רצח, שתהפוך בשנים מאוחרות יותר כלי שרת של מדיניות "הפתרון הסופי לבעיה היהודית" באירופה. מצד שני, הוא מתאר בספרו כי ילדותו המשיכה להיות באותה עת ילדות רגילה ומאושרת.
ב-22 ביוני 1941 כבשו הגרמנים את ליטא ומאז הותר דמם של היהודים. הגרמנים התחילו מיד בבידוד האוכלוסייה היהודית, כשהליטאים, כולל הפרטיזנים שיתפו עמם פעולה בתהליך כליאת היהודים בגטאות, בפעולות השיטור וכן במעשי הרצח בפורט התשיעי, של עשרות אלפים מיהודי העיר וקבורתם בקברי אחים.
בספר מתוארים צעדי ההשפלה, ההגבלות ופעולות הרג שעשו הן הגרמנים והן הליטאים בתקופת התחלת הכיבוש הגרמני. מתוארות הרציחות, בהתחלה של חולי הנפש, הנכים, החולים ואנשים משולי החברה, ולאחר מכן של קבוצות יהודים, הן בפורט השביעי והן בפורט התשיעי.
ב-11 ביולי 1941 התפרסם צו המורה לכל יהודי קובנה, כי עליהם לעבור לגטו שהוקם ברובע וילאמפולה (גטו קובנה שכונה "סלובודקה" ביידיש). בספר מתואר תהליך בחירתו של ד"ר אלחנן אלקס לתפקיד "ראש היהודים" ב"מועצת הזקנים" (אלטסטנראט), מתוארים חיי הנוער שהתרכזו סביב תנועות הנוער.