באליפות העולם בשנת 2003, קרוקובר התחרתה בקטגוריית המשקל עד 63 ק"ג וזכתה במדליית הזהב. בקרב הראשון היא ניצחה את אורשקה ז'ולניר הסלובנית, בשמינית הגמר היא ניצחה באיפון את לוסי דקוס הצרפתייה וברבע הגמר גברה שוב באיפון על דאנוסה זדנקובה הצ'כית. בחצי הגמר היא ניצחה בווזארי את אילנייה סקאפין האיטלקייה ובגמר ניצחה באיפון את דריאוליס גונזאלס הקובנית דקה ו-47 שניות לסיום הקרב לאחר תרגיל טאני אוטושי מוצלח. באותה שנה היא זכתה במדליית ארד במשחקים הפאן-אמריקאיים ובמדליית זהב באליפות הפאן-אמריקאית.
באולימפיאדת אתונה 2004, קרוקובר התחרתה בקטגוריית המשקל עד 63 ק"ג וסיימה במקום החמישי לאחר שפרקה את המרפק בחצי הגמר ולא יכלה להמשיך. בקרב הראשון בשלב שמינית הגמר היא ניצחה בניקוד זהב את אלופת אסיה לי בוק-הי הדרום-קוריאנית וברבע הגמר היא ניצחה שוב בניקוד זהב את לוסי דקוס הצרפתייה. בחצי הגמר היא התמודדה מול איומי טאנימוטו היפנית, וביתרון של יוקו, כדקה וחצי בתוך הקרב, הצליחה היפנית להוריד לריתוק את קרוקובר, שנפגעה במהלך התרגיל במרפק, ונאלצה להיכנע.
בשנת 2005 היא השתתפה במכביה השבע-עשרה וזכתה במדליית הכסף לאחר שהפסידה בגמר לאליס שלזינגר הישראלית, בשנת 2007 זכתה במדליית ארד במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בריו דה ז'ניירו.
קרוקובר השתתפה באולימפיאדת בייג'ינג 2008 וסיימה במקום התשיעי. בקרב הראשון היא ניצחה את קתרין ארלוב האוסטרלית אך בשמינית הגמר הפסידה לוון אוק-אים הצפון-קוריאנית ונשרה לקרבות בית הניחומים שם הפסידה לאליזבת' ווילבורדסה ההולנדית והודחה.
בשנת 2009 קרוקובר זכתה בפעם השנייה במדליית הזהב באליפות הפאן-אמריקאית. בסוף שנת 2009 החליטה לפרוש מג'ודו תחרותי.
פרסים.
מקור:
רכס בריטניה (קנדה)
רכס בריטניה (באנגלית: Britannia Range) הוא רכס הרים המהווה תת-רכס של הרי החוף הצפוניים בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
הרכס נמצא ממערב מפרץ האו, צפונית לעיר ונקובר. הרכס גובל בהר הנובר שמצפון להר ברנזוויק.
הרכס גובל בצפונו בנהר סטואומס.
שטחו של הרכס 270 קמ"ר.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של הרכס הוענק לו על ידי קפטן ג'ורג' הנרי ריצ'רדס, והוא נקרא על שם האונייה אה"מ בריטניה אשר השתתפה בקרב סנט וינסנט בשנת 1797 ובקרב טרפלגר בשנת 1805.
שמות ההרים ברכס מתייחסים אף הם לבית המלוכה הבריטי כגון הר האנובר והר וינדזור.
שם הרכס אומץ רשמית ב-5 בפברואר 1924.
וילהלם, מרקיז באדן-באדן
וילהלם, מרקיז באדן-באדן (בגרמנית: Markgraf Ludwig Wilhelm von Baden-Baden; 30 ביולי 1593 - 22 במאי 1677), היה מרקיז באדן-באדן בין השנים 1596–1677.
ביוגרפיה.
וילהלם נולד ב-30 ביולי 1593 בבאדן-באדן, לאדוארד פורטונאט, מרקיז באדן-באדן ולמריה ואן אייקן, בתם של הברון יובסט ואן אייקן וברברה ממול. בשנת 1594 כבש ארנסט פרידריך, מרקיז באדן-דורלאך את מרקיזות באדן-באדן, ובשנת 1596 ויתר אביו על זכויותיו לטובת וילהלם, אולם וילהלם קיבל את השליטה בנחלותיו רק לאחר תבוסתו של גאורג פרידריך, מרקיז באדן-דורלאך בקרב וימפפן מידי יוהאן ט'סרקלס פון טילי.
בתקופת שלטונו של וילהלם, סבלה באדן מציד מכשפות איום, ובין השנים 1626–1631 נאשמו בכך 244 איש, רובם נשים, ו-231 נידונו ונשרפו.
בשנת 1631 וילהלם איבד את השליטה בנחלותיו לטובת השוודי גוסטב הורן, והוא חזר לשלטון רק לאחר שלום פראג (1635) ושלום וסטפליה ב-24 באוקטובר 1648. במהלך הלחימה הזו, וילהלם נפל בשבי, אך לא הוכר ושוחרר כחייל רגיל.
ב-22 במאי 1677 מת וילהלם בבאדן-באדן, ונכדו לודוויג וילהלם, מרקיז באדן-באדן עלה לשלטון במקומו.
משפחתו.
ב-13 באוקטובר 1624 התחתן וילהלם עם קתרינה אורסולה מהוהנצולרן-הכינגן, בתם של יוהאן גאורג, נסיך הוהנצולרן-הכינגן ופרנציסקה מזאלם-נופוויל, ממנה נולדו לו 14 ילדים:
בשנת 1650 התחתן וילהלם עם מריה מגדלנה מאטינגן-באלדרן, בתם של ארנסט הראשון, רוזן וקתרינה מהולפנשטיין-ויזנשטייג, ממנה נולדו לו 5 ילדים:
לודוויג גאורג, מרקיז באדן-באדן
לודוויג גאורג, מרקיז באדן-באדן (בגרמנית: Ludwig Georg von Baden-Baden; 7 ביוני 1702 - 22 באוקטובר 1761), היה מרקיז באדן-באדן בין השנים 1707–1761.
ביוגרפיה.
לודוויג גאורג נולד ב-7 ביוני 1702 בארמון אטלינגן, ללודוויג וילהלם, מרקיז באדן-באדן ולזיבילה, דוכסית סקסוניה-לאוונבורג, בתם של יוליוס פרנץ, דוכס סקסוניה-לאוונבורג והדוויג מפפאלץ-זולצבאך. בשנת 1707 מת אביו, ולודוויג גאורג עלה לשלטון במקומו, תוך שאמו משמשת כעוצרת בשמו. אמו הייתה פטרונה גדולה של האמנויות, והפכה את באדן-באדן למרכז תרבות ארכיטקטונית. בהיותו בן 16 התאהב לודוויג גאורג במריה לשצ'ינסקה, נסיכת פולין, בתו של סטניסלאב לשצ'ינסקי, מלך פולין, אולם הוא לא התחתן עמה, ולבסוף היא נישאה ללואי החמישה עשר, מלך צרפת.
ב-8 באפריל 1721 התחתן לודוויג גאורג עם מריה אנה, נסיכת שוורצנברג, בתם של אדם פרנץ, נסיך שוורצנברג ואלאונורה משוורצנברג, ולכבוד חתונתו העניקה לו אמו את בית הציד שלה בפרמרסברג, ולשניים נולדו 4 ילדים. הודות לאמו שגשגה המרקיזות, והצליחה לכסות את החובות שהיו בימי אביו. בין השנים 1707–1731 היה לודוויג גאורג הקולונל המלכותי של רגימנט הרגלים ה-4 של החוג השוואבי, אך במהלך מלחמת הירושה הפולנית הוא רדף אחרי רכושו בבוהמיה, והוא חזר לווינה, רק לאחר שנכתבה הטיוטה הראשונית של הסכם וינה (1738). בשנת 1733 מתה אמו, ובשנת 1755 מתה אשתו מריה אנה. ב-10 ביולי 1755 התחתן לודוויג גאורג בשנית עם מריה אנה יוזפה, דוכסית בוואריה, בתם של קרל השביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומריה אמליה, ארכידוכסית אוסטריה, אולם לא היו לו ממנה ילדים. ב-22 באוקטובר 1761 מת לודוויג גאורג בארמון ראשטאט, ומכיוון שלא היו לו בנים עלה לשלטון במקומו אחיו אוגוסט גאורג, מרקיז באדן-באדן.
משפחתו.
ב-8 באפריל 1721 התחתן לודוויג גאורג עם מריה אנה, נסיכת שוורצנברג, בתם של אדם פרנץ, נסיך שוורצנברג ואלאונורה משוורצנברג, ממנה נולדו לו 4 ילדים:
אוגוסט גאורג, מרקיז באדן-באדן
אוגוסט גאורג, מרקיז באדן-באדן (בגרמנית: Ludwig Georg von Baden-Baden; 14 בינואר 1706 - 22 באוקטובר 1761), היה מרקיז באדן-באדן בין השנים 1761–1771.
ביוגרפיה.
אוגוסט גאורג נולד ב-14 בינואר 1706 בארמון ראשטאט, ללודוויג וילהלם, מרקיז באדן-באדן ולזיבילה, דוכסית סקסוניה-לאוונבורג, בתם של יוליוס פרנץ, דוכס סקסוניה-לאוונבורג והדוויג מפפאלץ-זולצבאך. בשנת 1707 מת אביו, ואחיו לודוויג גאורג, מרקיז באדן-באדן עלה לשלטון במקומו, תוך שאמו משמשת כעוצרת בשמו. אמו הייתה פטרונה גדולה של האמנויות, והפכה את באדן-באדן למרכז תרבות ארכיטקטונית. בהיותו בן 20 הוא הצטרף לכנסייה, ועד מהרה הפך לכומר בקלן, ומאוחר יותר הפך לדיקן באאוגסבורג.
בשנת 1735 הוא עזב את שורות הכנסייה, וב-7 בדצמבר אותה שנה התחתן עם מארי ויקטואר, נסיכת ארנברג, בתם של לאופולד פיליפ, דוכס ארנברג ומריה לודוביקה פרנצ'סקה פיניאטלי, אולם לא היו לו ממנה ילדים. בשנת 1761 מת אחיו לודוויג גאורג, מרקיז באדן-באדן, ואוגסט גאורג עלה לשלטון במקומו. במהלך שלטונו הוא הקים בתי ספר, קרנות ביטוח אש וקרנות לאלמנות, וכן הקים מוזיאון שבו הוצג כל השלל שלקח אביו מהעות'מאנים. ב-21 באוקטובר 1771 מת אוגוסט גאורג בארמון ראשטאט, ומכיוון שלא היו לו בנים עלה לשלטון במקומו דודנו קרל פרידריך, מרקיז באדן-דורלאך.
רכס בריטניה
קרב וימפפן
קרב וימפפן היה קרב שנערך ב-6 במאי 1622 כחלק מהמרד הבוהמי בתקופת מלחמת שלושים השנים, ליד וימפפן. במהלך הקרב כוחות האימפריה הרומית הקדושה והליגה הקתולית תחת מרשל טילי וגונזלו פרננדס דה קורדובה ניצחו את הכוחות הפרוטסטנטים של גנרל ארנסט פון מנספלד וגאורג פרידריך, מרקיז באדן-דורלאך.
רקע.
לאחר נפילתה של עיר הבירה הבוהמית פראג, בעקבות קרב ההר הלבן, החליט גאורג פרידריך, מרקיז באדן-דורלאך להמשיך את הקרב, ולהתנגד לכוחות של יוהאן ט'סרקלס פון טילי וגונזלו פרננדס דה קורדובה בוימפפן.
בתחילת מאי, כוחותיו של כריסטיאן מבראונשווייג הגיעו לצפון נהר הנקר, והיו מוכנים לסייע לכוחות הפרוטסטנטים. בנוסף הצטרפו אליהם כוחותיו של ארנסט פון מנספלד, וגאורג פרידריך רצה לשלב את הכוחות לפני הקרב העיקרי.
על מנת להרוויח זמן ולנסות לפצל את הצבא הקתולי המשולב, חצה מנספלד את נהר הנקר ליד היידלברג, בזמן שגאורג פרידריך צעד מזרחה במעלה הנהר כדי לחצות בוימפפן. אולם, התוכנית נכשלה, וכוחותיהם של טילי וקורדובה לא התפצלו, ובמקום זאת רדפו אחרי צבאו של גאורג פרידריך, ופגשו אותו ליד וימפפן. גאורג פרידריך, אשר היה בנחיתות מספרית, פרס את חייליו בעמדה הגנתית על גבעה נמוכה, מחוץ לכפר.
הקרב.
ב-6 במאי החל הקרב בהפגזות ארטילריה ובמתקפות פרשים הדדיות, אולם הפרוטסטנטים החזיקו מעמד ביעילות כנגד הארטילריה הספרדית החזקה, והצליחו לבלום את כוחותיו של טילי. בשעה 17:30 אחר הצהריים נפגע מחסן תחמושת פרוטסטנטי וגרם לנפגעים רבים, ובשעה 18:00 אחר הצהריים נהרג מגנוס, דוכס וירטמברג-נויינבורג, ובעקבות כך החלו הכוחות הפרוטסטנטים במנוסה. הקתולים פתחו במרדף אחר הכוחות הפרוטסטנטים, תוך שהם גורמים להם אבדות כבדות, וגאורג פרידריך נמלט לעבר שטוטגרט עם כמה מלוחמיו שנותרו עמו.
בינתיים, בעוד מנספלד ניסה להיפגש בחופזה עם כריסטיאן, אשר היה ממוקם ליד המיין; קורדובה וטילי המשיכו במרדף סוער, על מנת למנוע את המפגש, ובעקבות כך ב-20 ביוני התרחש קרב הכסט, שאף בו נחלו הכוחות הפרוטסטנטים תבוסה ניצחת.