שוטי הנבואה הייתה להקה ישראלית, שפעלה בין 1994 ל-2007. סגנונה אופיין בהשפעות אתניות שונות, רוק, ראפ ורגאיי. המסר העיקרי של שירי הלהקה הוא קריאה לשלום מתוך מודעות היסטורית לתחיית היהדות בארץ ישראל. הלהקה שילבה הומור וקטעים אינסטרומנטליים בשיריה. מקור שם הלהקה הוא באמרה מהגמרא, של רבי יוחנן: "מיום שחרב בית המקדש ניטלה נבואה מן הנביאים וניתנה לשוטים ולתינוקות".
פעילות.
מייסדי הלהקה גלעד ויטל ורואי לוי, חברי ילדות ממטולה, החלו לפעול בשם "שוטי הנבואה" כצמד מוזיקלי אלקטרו–אקוסטי כבר בשנת 1994. במהלך שנת 1995 הקליטו "שוטי הנבואה" שני סינגלים ("אמא" ו"אגם הברברים") והופיעו במועדונים קטנים בת"א.
בשנת 1996 הקליטו שוטי הנבואה חמש גרסאות "דמו" לשירים מפרי עטם, והפעם בהפקתו המוזיקלית של עמית כרמלי. הקלטות אלה נשלחו לכמה מחברות התקליטים בישראל, אך לא זכו להתייחסות משמעותית.
בשנת 1998 שינה עמית כרמלי את מעמדו בלהקה ממפיק מוזיקלי חיצוני לחבר להקה. אחריו הצטרפו להרכב אסי גבעתי, אברהם טל ועידן כרמלי. הלהקה הקימה את האולפן שלה בשכונת ניות בירושלים סמוך לעמק המצלבה ושם הוקלט אלבומה הראשון.
שוטי הנבואה החלו להופיע ברחבי הארץ (מבין המקומות בהם הופיעו בתחילת הדרך נמנה גם אשרם במדבר אשר נחשב לאחד מנקודות הפריצה הגדולות של הלהקה) כשקהל המעריצים שלהם הולך וגדל בהתמדה. במקביל עבדה הלהקה על הקלטת אלבומה הראשון במימון עצמי באולפני D.B בת"א.
בשנת 1999 נחתם חוזה הקלטות בין שוטי הנבואה לבין חברת התקליטים הליקון. לאחר חתימת החוזה נמשכה העבודה
על אלבום הבכורה. במהלך תקופה זו החלו שוטי הנבואה להופיע גם בפסטיבלי המוזיקה הגדולים של אותה תקופה כגון "שנטיפי" ו"בראשית".
בשנת 2000 יצא אלבום הבכורה של הלהקה, "שוטי הנבואה", בהוצאת חברת הליקון. בין השירים המצליחים באלבום היו "אין אני", "פנאן", "מה קרה לך" ו"הילדים קופצים". שירי האלבום עסקו באמונה, בשלום ובאהבה, ולעיתים כללו מסרים פוליטיים. כך למשל, בשיר "פרילי" נכללו השורות "אף אחד לא יעזוב פה, אז תתחילו לאהוב" ו"ערבי פלסטיני, יהודי ארגנטינאי. זה לא משנה - כולם בני אדם". האלבום זכה להצלחה והגיע למעמד אלבום פלטינה, עם מכירות של מעל 40,000 עותקים.
באפריל 2004 יצא אלבומה השני של הלהקה, "מחפשים את דורות". האלבום זכה להצלחה גם הוא, והגיע למעמד אלבום זהב עם מכירת 20,000 עותקים. להיט האלבום היה "ידיעה" שכתב והלחין רואי לוי, ופרט לו הצליחו גם השירים "קול גלגל" שהלחין אברהם טל על פי מילים מספר הזוהר (בתרגומו של בעל הסולם) ו"מי".
בשנת 2005 הקליטה הלהקה במסגרת תוכנית הטלוויזיה "מפגשיר" את השיר "הוא" במשותף עם להקת איזבו. השיר זכה בפרס עמ"י בקטגוריית "שיר השנה".
פירוק הלהקה ולאחריו.
ב-12 באוגוסט 2007 הודיעה הלהקה על פירוקה. בזמן הפירוק כבר היו ללהקה מספר שירים שעוד לא הוקלטו, אך הושרו כבר בהופעות, והלהקה הודיעה כי הם ייגנזו לעת־עתה.
אברהם טל הוציא ארבעה אלבומי סולו, ב-2008, 2010, 2013 ו-2016. באלבומו הראשון נכלל השיר "הזמן עושה את שלו", שעוסק בחברותו של טל בלהקה, במחשבות לעתיד והתבוננות לאחור בעקבות הפירוק:
"לפעמים אני נזכר,
איך היינו כל השנים \
לפעמים המחשבות באות,
ולא עוזבות אותי \
יודע שהזמן את הריפוי יביא \
ומודה על השנים שהייתי שוטה
ואולי גם קצת נביא".
בשנת 2019, 12 שנים אחרי פירוק הלהקה, אירח טל את רואי וגלעד בשתי הופעות משותפות בהן ביצעו יחד את להיטי "שוטי הנבואה" ושידרו מסר של פיוס.
אסי גבעתי עבד עם מספר אומנים גדולים וניגן בכמה אלבומים. גם היה חבר בכמה הרכבים מוזיקליים שניגנו בין היתר קאברים ליצירות רוק ומוזיקה אתנית. עבד בעיקר על עיבודים ושילובים של רוק ומוזיקה מזרחית - ערבית. כיום הוא מתגורר במושב גן השומרון, מלמד בבית הספר למוזיקה בזכרון יעקב ומנחה קבוצות אנסמבל שונות.
גלעד ויטל החל את קריירת הסולו שלו עוד בתקופת העבודה כלהקה. בשנת 2006 הוציא אלבום סולו בשם "המכנה המשותף". אחריו יצא גם רואי לוי לקריירת סולו, ובתחילת 2007 הוציא עם אשתו אסנת לוי את האלבום "אהבת הארץ".
ב-11 בנובמבר 2007 פורסם כי גלעד ויטל ורואי לוי יחברו בשנית להרכב משותף בשם "פשוטי העם". להרכב זה הצטרפו אליהם הזמרת אודליה אוקנין, הגיטריסט אסף בוכמן, המתופף ליאור שולמן, הקלידן שאול עשת והבסיסט איתם. ויטל ולוי היו סולני הלהקה, וכן הכותבים והמעבדים. הסינגל הראשון של הלהקה, "הוא נמצא קדימה", יצא בתאריך 9 ביולי 2008. המילים של פזמון השיר, "הוא נמצא קדימה\ הוא נמצא קרוב\ הנה יה מגיע \ הנה יה יבוא", הופיעו גם בשירה של שוטי הנבואה "אין סופי".
בשנת 2010, לאחר פירוק ההרכב "פשוטי העם", הקים לוי הרכב חדש בשם "פיטום הקטורת".
בשנת 2014, חזרו רואי לוי וגלעד ויטל להופיע יחד ולשיר משירי הלהקה. בשנת 2016 הקימו השניים את הלהקה "שמעון ולוי". הסינגל הראשון של הלהקה "עולים בסולם" זכה להצלחה. בשנת 2021 ההרכב שינה את שמו ל"שוטי הנבואה 1994".
במאי 2022 הלהקה הופיעה בערב יום העצמאות במועדון ה״גגרין״ בתל אביב, בהרכב ללא אברהם טל, והסולן הודיע כי הלהקה חזרה להקליט ולהופיע.
שושנה אשמן-שגב
שושנה אַשְׁמַן-שֶׂגֶב (20 באוגוסט 1923 – 7 בנובמבר 1965) הייתה סופרת ילדים, עורכת ועיתונאית ישראלית.
ביוגרפיה.
שושנה אשמן-שגב נולדה בתל אביב, בתו של המשורר והמחזאי אהרן אשמן. סיימה את בית הספר היסודי והתיכון בעירה, והשלימה לימודיה בבית מדרש למורים. עסקה בהוראה, ובנוסף למורה כללית הייתה פסנתרנית (תלמידתו של פרנק פלג) וגם מורה לנגינה.
שושנה התחתנה עם ויקטור שגב וילדה שני בנים. הבכור, עידן (1949, פרופסור לנוירופיזיולוגיה באוניברסיטה העברית) והצעיר, יואב (1952, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת בן-גוריון). בשנת 1948 עשתה שושנה אשמן-שגב הסבה לעיתונאות, והחלה לפרסם סיפורים קצרים, רשימות וטורים בעיתוני הילדים בארץ. עברה לעיתון "לאשה", ובו הייתה כתבת בכירה ועורכת מדורים.
בסתיו של שנת 1965 ירדה לאילת לשם הכנת כתבה, יחד עם צלם העיתונות גיורא רון (רוכמן). מכוניתם התהפכה סמוך לבאר שבע כתוצאה מפגיעה של משאית ושניהם נספו. שנה לאחר מכן נפטר גם בעלה ויקטור ממחלת כבד.
אשמן-שגב השאירה אחריה רשימות עיתונאיות רבות שמיעוטן כונסו לאחר מותה. כתיבתה, בעיקר לבני הנעורים, הייתה בעלת לבוש של קלילות ורהיטות, אך הנושאים שבהם טיפלה היו רציניים.
משל הכרם
משל הכרם הוא משל שנושא הנביא ישעיהו לעם ישראל ב. הנמשל מפורש ב, הנביא ממשיל את עם יהודה לכרם שהכזיב והעלה פירות באושים, ועתיד לתת על כך את הדין.
תוכן המשל.
הנביא ממשיל את אלוהים לכורם המטפל במסירות בכרם שנטע, ואת עם ישראל לכרם, שלמרות הטיפול המסור מניב פירות באושים.
ניתן לחלק את המשל לשלושה חלקים:
הטיפול בכרם והאכזבה מהתוצאות (פסוקים א'-ב'):
כאן ניכרת הבנה עמוקה של הנביא בחיי האיכרים ובעבודה החקלאית, והוא מתאר אותה בדייקנות: לפני נטיעת הכרם יש לחפור באדמה כדי להוציא את האבנים הקשות ("ויעזקהו") ולפנות אותן החוצה ("ויסקלהו").
לאחר ההכנות נטע בכרם "שורק" - גפן מזן משובח, ולהשלמת המלאכה בנה בכרם מגדל לשומריו וחצב בו יקב לעשיית יין.
למרות ההשקעה הגדולה, במקום להצמיח ענבים, הצמיח הכרם באושים (ענבים סרוחות ונפסדות) .
בקשה למשפט בין האיכר ובין כרמו (פסוקים ג'-ד'):
גזר הדין (פסוקים ה'-ו'):
כגודל ההשקעה בטיפוח הכרם, כך גודל ההשקעה בהריסתו. האיכר מסיר את גדר הקוצים ("הסר משוכתו") ואת חומת האבן ("פרץ גדרו") ומפקיר את הכרם למרמס ולמרעה בהמות.
לצד הפעולות האקטיביות נוקט בעל הכרם דרכי מניעה, כדי לא לאפשר שיקום בעתיד, הוא לא מניח לאנשים אחרים לזמור ולעדור בכרם ומקלל אותו כעין קללת דוד על הרי הגלבוע: .
אפשר שכבר בפסוק זה הנמשל צץ ועולה, כי היחיד שיכול לצוות על העבים מהמטיר מטר הוא אלוהים.
בפסוק ז' החותם את הנבואה חושף הנביא את הנמשל:
במקום משפט וצדקה, חוטאים ישראל בעיוות הדין ובאטימות חברתית.
הרטוריקה של המשל.
לא בכדי בוחר ישעיהו דווקא בדימוי החקלאי של כרם, היחס בין האל לעמו משול במקומות רבים ליחס הנוטע וכרמו: (תהלים פ), (ירמיה ב, כא), (הושע י, א). על יסוד ההשוואה הזו כתב הפייטן בתפילת יום הכיפורים: .
זאת ועוד, בני ישראל הם עובדי אדמה ברובם, ותוכחה בה משוקעים מונחים רבים מחיי היום יום שלהם ודאי תובן ותחדור ללבם בקלות.
כדי להוסיף עניין למשל משתמש הנביא בלשון נופל על לשון: .
קרב חרקוב
אלישע והדובות
אלישע והדובים
סיפור אלישע והדובים הוא מקרה המתואר בספר מלכים ב', , בו שיסה הנביא אלישע דובים בנערים שהקניטו אותו.
התנהגות הנערים ותגובת אלישע.
זה לשון המקרא:
לפי הגמרא במסכת סוטה ה'נערים קטנים' נקראו על שם מקומם, היישוב נערן השוכן מצפון מערב לעיר יריחו (כלומר מדובר ב"נערנים" – תושבי נערן). נערים אלו מכרו מים לתושבי יריחו לפני שריפא אלישע את מעיין העיר ( באותו הפרק) – הוא מעיין אלישע של ימינו (עין א-סולטאן), ועתה קופחה פרנסתם בידי הנביא. ככל הנראה עד טיהור המעיין נאלצו תושבי יריחו לרכוש את מימיהם מהעיר נערן הסמוכה (ממעיין עין דויוק ועין נועמה). בעקבות טיהור המעיין ביריחו הפסיקו תושבי יריחו לרכוש מים משכניהם, ונערי נערן הם שיצאו נגד הנביא. לפי פירוש נוסף, כינוי זה הוא על שם שהיו "מנוערים מן המצות" וקטני אמונה.