קופי נהאג'ה סרקודי-מנסה (באנגלית: Kofi Nahaje Sarkodie-Mensah; נולד ב-14 באוגוסט 1981) הידוע יותר בשם הבמה שלו, קופי קינגסטון הוא מתאבק גנאי, המופיע בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית סמאקדאון.
לאחר שסיים את לימודיו בבוסטון קולג' בהצלחה, הוא החל להגשים את חלומו בהפיכה למתאבק מקצועי והחל להופיע בארגונים עצמאיים של חבל הארץ ניו אינגלנד תחת שם הבמה קופי נהאג'ה קינגסטון. לאחר שחתם על חוזה פיתוח עם ה-WWE בשנת 2006, הוא קיצר את שם הבמה שלו לקופי קינגסטון. קינגסטון ערך את הופעת הבכורה שלו ב-WWE בשנת 2008, כשהמשיך בפיתוח דמותו של מתאבק ג'מייקני אשר תחתיו הופיע בארגונים העצמאיים. לקראת סוף שנת 2009, הוא הפסיק להשתמש בג'מייקה כמקום מולדתו ובמבטא הג'מייקני, ואילו, שמר על שם הבמה שלו. לאחר מכן, הוא החל לשלב בדמותו את גאנה כמקום הולדתו.
קינגסטון בילה את מירב שנותיו הראשונות בארגון כמתאבק ביניים, שבהם הספיק לכהן 4 פעמים כאלוף בין יבשתי ו-3 פעמים כאלוף ארצות הברית. בשנת 2014, קינגסטון הקים את קבוצת הניו דיי ביחד עם ביג אי ואקסבייר וודס. השלושה חתומים על תקופת הכהונה הזוגית הארוכה ביותר בהיסטוריה של ה-WWE, כשהם החזיקו את אליפות הזוגות של Raw מאוגוסט 2015 עד לדצמבר 2016, והגנו על חגורות האליפות ביחד תחת "חוק פריבירד", שאיפשר לכל אחד מהשלושה לכהן כאלוף זוגות בכל זמן נתון. באפריל 2019 במסגרת האירוע רסלמניה 35, קינגסטון ניצח את דניאל בריאן וזכה באליפות ה-WWE, אליפות העולם הראשונה שלו בקריירה. לעומת זאת, הוא לא היה שותף באף קרב מרכזי של אירוע שלם וצפה במהלך כל 180 ימיו כאלוף.
קינגסטון הוא האלוף האפריקאי הראשון בהיסטוריה של ה-WWE, בנוסף להיותו אלוף הטריפל קראון ה-30 ואלוף הגראנד סלאם ה-13 (לפי הפורמט הנוכחי, בכללי מקום 20). בנוסף לכך, קינגסטון מחזיק בשיא אישי שבו החזיק בחגורת אליפות זוגות כלשהי ב-WWE, והוא מוכר גם בעיקר בשל שיטותיו היצירתיות אשר מונעות ממנו להיות מודח מקרב הרויאל ראמבל המסורתי. מלבד מספר חודשים בודדים בשנת 2015 כדמות רעה ביחד עם הניו דיי, קינגסטון ידוע כיקיר הקהל במהלך הקריירה שלו ב-WWE.
ביוגרפיה.
קופי נהאג'ה סרקודי-מנסה נולד בקומאסי, מחוז אשנטי, גאנה ב-14 באוגוסט 1981 להוריו, קוואסי ואליזבת'. יש לו אח בשם קוואמה ואחות בשם נהנה אקווה. משפחתו עברה לארצות הברית, כשהיה בן שנה בלבד, והתמקמה באזור בוסטון, שם הוא למד בתיכון וינצ'סטר ואז החל את לימודיו בקולג' של בוסטון.
חיים אישיים.
סרקודי-מנסה התחתן בשנת 2010 עם קורי קמפילד, שעימה יש לו שני ילדים: קי, שנולד בשנת 2013, ואוריון, שנולד באפריל 2016. יש לו קעקועים המכילים סמלים גנאים על עמוד השדרה שלו.
במהלך ראיון ביוני 2019, סרקודי-מנסה ציין את דולף זיגלר כ"אחד מהיריבים האהובים עליו, אם לא האהוב ביותר".
בית הכנסת של ויבורג
בית הכנסת של ויבורג (בפינית: Viipurin synagoga) היה מבנה דתי יהודי בעיר ויבורג, אחד משלושת בתי הכנסת בשטחי הדוכסות הגדולה של פינלנד (יחד עם בית הכנסת של הלסינקי ובית הכנסת של טורקו).
היסטוריה.
עד 1858 נאסרה היהדות בפינלנד על פי צווים משפטיים שוודים שהוחלו על פינלנד. עם זאת, בהדרגה, בפינלנד, הוקמה קהילה יהודית שהתחדשה בעיקר על ידי אנשי הצבא הרוסי. היהודים הראשונים שהגיעו לוויבורג בשנת 1832 היו חיילים קנטוניסטים.
הרפורמה הצבאית של אלכסנדר השני, שביטלה את הקנטוניזם, אפשרה בשנת 1858 לחיילים יהודים בדימוס להישאר בדוכסות פינלנד על בסיס סעיפים בחקיקה של האימפריה הרוסית, שאפשרו לחיילים רוסים להישאר בפינלנד עם משפחותיהם (ללא קשר לדתם). רשמית, הקהילה היהודית בוויבורג הוקמה בשנת 1879.
בשנת 1886 הוציא הסנאט הפיני הקיסרי תקנה האוסרת על כניסת יהודים למדינה; שהות זמנית הותרה, אך ללא אפשרות לנישואין ולעסוק במשהו אחר מלבד מכירת לבוש, על בסיס היתר שהייה למשך שישה חודשים, שניתן באישור מיוחד של המושל. בשנת 1888 נערכה הפקודה הראשונה לגירוש יהודים (34 מתוך 52 משפחות יהודיות גורשו מהעיר ויבורג). עם זאת, למרות האיסורים וההגבלות, בשנת 1890 התגוררו בוויבורג 261 יהודים (בעיקר סוחרים קטנים ובעלי מלאכה).
בשנת 1905 תכנן האדריכל גרהרד סולברג (Gerhard Sohlberg) מבנה אבן לבית כנסת ובית ספר לקהילה היהודית. על מנת להפחית את עלות הבנייה בשנת 1909 החל ויקטור ריהל על בסיס הפרויקט של סולברג בעבודות להקמת מבנה עץ. עד שנת 1910 הושלמה בנייתו של בניין מעץ חד קומתי עם מגדל מוכתר בכיפה. בית הכנסת שכן ברחוב Kalevankatu 31 (כיום רחוב האחד במאי). הבניין נבנה מחדש בשנת 1926, אך בשנת 1939 נשרף ונחרב במהלך מלחמת ברית המועצות-פינלנד ומעולם לא שוקם מחדש.
בית הכנסת בויבורג
אלכסנדר קוט
אלכסנדר קונסטנטינוביץ' קוט (ברוסית: Алекса́ндр Константи́нович Котт; נולד ב-22 בפברואר 1973) הוא במאי ותסריטאי רוסי, נוטה לשתף פעולה באופן הדוק עם חברת ההפקות Sreda וביים כמה סדרות מבית החברה.
תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה
תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה הן סדרת תקנות שעת חירום שהותקנו על ידי ממשלת ישראל החל מ-15 במרץ 2020, מכוח סמכותה לפי סעיף 39 ל, לצורך התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, למניעת התפשטות המגפה ולהגבלת והסדרת הפעילות בתחומים שונים.
התקנות היו המכשיר המשפטי העיקרי שבו השתמשה הממשלה לשם הגבלת המגע בין תושבי המדינה והפחתתו לצרכים חיוניים בניסיון להגביל את התפשטות המגפה עד לקבלת חוקי הוראת השעה ביולי 2020. הן קובעות מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט, על פרטיותו ועל חופש העיסוק.
התקנות הותקנו גם על מנת לסייע לציבור ולאפשר לו הקלות בעניינים כלכליים וסוציאליים שונים בתקופת המגפה על רקע הפגיעה בכלכלה במהלכה.
הביקורת הרווחת על תקנות הקורונה היא שהן סובלות מגרעון דמוקרטי חריף שמתבטא לא רק בהטלת מגבלות חריפות על זכויות אדם אלא גם בפיקוח פרלמנטרי ושיפוטי מועט על מעשה ריכוזי של הרשות המבצעת שנעשה במהירות יחסית וללא הליך סדור. ואולם, על אף קשיים דמוקרטיים אלו, נטען כי הן מתאפיינות בסממן דמוקרטי חשוב של שקיפות ונגישות מוגברת לציבור. תקנות הקורונה הונגשו לציבור הרחב על ידי משרד הבריאות ומשרד ממשלה נוספים ברשתות חברתיות, באפליקציות ובאתרי אינטרנט באופן חסר תקדים. הנגשה זו כללה שימוש בתקצירים, הסברים, שאלות ותשובות, סרטונים ואינפוגרפיקה, באופן שעשוי לסמן את הדרך לפיתוח נגישות לחקיקה במרחבים דיגיטליים בישראל בעתיד.
ב-17 ביוני הוארך תוקף חלק מהתקנות באמצעות חוק של הכנסת עד ליום 30 ביולי.
רקע.
מגפת הקורונה (הנגיף ה-SARS-CoV-2), הגורמת למחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19) החלה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבמחוז חוביי בסין, ומשם התפשטה למדינות רבות ובהן ישראל, שמקרה ראשון של חולה קורונה בה התגלה ב-27 בפברואר 2020, לאחר שעוד קודם לכן נשלחו אנשים לבידוד.
בשלבים הראשונים של המגפה נעשתה התמודדות אתה במסגרת הסמכויות הרגילות שבחקיקה, כגון הוראות מנהליות לאיסור כניסת תיירים והמלצות לא מחייבות לציבור. בהמשך הוציא מנכ"ל משרד הבריאות צווים מכוח פקודת בריאות העם.
עם התפשטות המגפה עברה הממשלה להתקנת תקנות שעת חירום שבשונה מהצווים – בכוחן לשנות מיידית את מרבית החוקים (ללא צורך בהליך החקיקה הארוך המאפיין שינוי שגרתי של חוק), להפקיע זמנית את תוקפם או לקבוע בהם תנאים. בכך הן מעניקות תוקף משפטי מחייב למגבלות שנקבעו בהן אף אם הן סותרות חקיקה ראשית כלשהי. במקביל לשטף של התקנת תקנות שעת חירום נמשכה ההתמודדות בהוראות שעה שבמסגרת הסמכויות הרגילות שבחקיקה.
התקנות.
התקנות הן משלושה סוגים עיקריים:
תיאור התקנות.
להלן תיאור התקנות שהותקנו, לפי סדר התקנתן:
גבולות הסמכות להתקין תקנות שעת חירום.
נגד התקנות המסמיכות את השב"כ והמשטרה להשתמש בנתוני מיקום לשם איתור אנשים ששהו בקרבת חולים ואנשים שנדרשו לבידוד בית הוגשו עתירות לבג"ץ, בטענה שהן מהוות פגיעה קשה בזכויות האדם. בדיון הראשוני בעתירות ציין בג"ץ שהן מעלות את השאלות העקרוניות הבאות:
בדיון ראשוני בעתירות התיר בג"ץ את הפעלת התקנות המאפשרות איתור של מי ששהו בסביבת חולים במחלת נגיף קורונה 2019, אך התנה זאת בהקמת ועדה של הכנסת שתפקח עליהן. ב-16 באפריל 2020 הועבר הדיון בבג"ץ בשידור חי.
בתחילת אפריל 2020 העביר היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, חוות דעת לראש הממשלה, לשר המשפטים ולמזכיר הממשלה, לפיה יש להעדיף חקיקה רגילה בכנסת על פני התקנת תקנות שעת חירום. לדברי מנדלבליט, קיומו של צורך חיוני ומיידי, שלא מאפשר המתנה להשלמת הליך חקיקה, עשוי להצדיק התקנת תקנות שעת חירום, שיחד אתה יש להמשיך בקידומה של חקיקה רגילה בכנסת.
בנוסף, על-פי סעיף 39(ו) ל, תוקפן של תקנות לשעת חירום שמתקינה הממשלה, פוקע לכל המאוחר כעבור שלושה חודשים מיום התקנתן, אלא אם כן מחוקקת הכנסת חוק המאריך את תוקפן.
בעקבות הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ופסיקת בית המשפט העליון בעניין החלפת תקנות שעת חירום בהקדם האפשרי בחקיקה ראשית, וכן בשל פקיעת תוקפן המתקרב של תקנות שעת החירום, ב-28 במאי 2020 הפיץ משרד ראש הממשלה תזכיר חוק שנועד להקנות לממשלה סמכויות מפורשות מכוח חקיקה ראשית במקום תקנות שעת החירום.
ב-22 ביוני, עם פקיעת תוקף התקנות להגבלת פעילות בחלוף שלושה חודשים מהתקנתן, חודש תוקפן של חלק מהתקנות באמצעות חוק של הכנסת, ומועד פקיעת תוקפן החדש נקבע ל-6 באוגוסט. באופן דומה, בסמוך למועדי פקיעות תוקפן של תקנות שעת חירום נוספות שהותוקנו בשל המגפה, חודש תוקפן בחוקים שחוקקה הכנסת.