מאז מתנהלת ישיבת שפת אמת במתכונת החדשה של ישיבות חסידות גור שבה התבטלה ההבחנה בין הישיבות הקטנות והגבוהות והתלמידים לומדים באותה מסגרת עד נישואיהם. בראש הישיבה במתכונת החדשה עומד הרב משה חיים דנדרוביץ, שעמד קודם לכן בראש הישיבה הקטנה.
היסטוריה.
הישיבה נוסדה בשנת תרפ"ה (1925) על ידי הרב מנחם מנדל כשר ונקראת על שמו של האדמו"ר יהודה אריה ליב אלתר שחיבר את סדרת ספרי ההלכה והחסידות "שפת אמת". בשנתיים הראשונות כיהן הרב כשר כראש הישיבה, ולאחר מכן כיהן הרב יעקב חנוך סנקביץ'. רבי נחמיה אלתר, אחיו של האדמו"ר מגור אז, רבי אברהם מרדכי כיהן למשך תקופה כראש הישיבה. לאחר פטירת רבי יעקב חנוך, מינה האדמו"ר ישראל אלתר לראשות הישיבה את אחיו הצעיר רבי פינחס מנחם אלתר (לימים האדמו"ר מגור) ובמקביל כיהן גם הרב יצחק פלקסר. משגיח הישיבה היה הרב יעקב נייהוז. משרת ראש הישיבה נחשבה לאחד התפקידים הבכירים בחסידות גור.
בשנת תרצ"ז (1937) הוקם סניף לישיבה בתל אביב, שלימים נקראה חידושי הרי"ם.
בתחילת שנותיה של הישיבה הוקמו בישיבה שתי "חברה'ס", חבורות של בחורים שנועדו לעבודת ה' משותפת: אחת בראשות הרב זליג שטיצברג, אשר נחשבה לחריפה ולמדנית יותר וכונתה על שם מקימה "זעליגיסטן", ושנייה, אשר נחשבה לחסידית ושמחה יותר, בראשות הרב ישראל דוד רוסט מחיפה, וכונתה על שם שניים ממקימיה "ברוינריסטן". חברי החברה'ס המשיכו לשמור על קשר גם לאחר נישואיהם, והקימו שטיבלאך עצמאיים. בחסידות הייתה מעין חלוקה פנימית בין שתי החברה'ס, עד שעם פתיחת ישיבות נוספות בחסידות היטשטשה חלוקה זו.
הישיבה נחשבה לישיבה המרכזית בחסידות גור, גם בשל קרבתה לבית המדרש המרכזי וחצר הרבי. בחורים מבוגרים נהגו לעבור אליה לאחר שלמדו בישיבת חידושי הרי"ם בתל אביב.
בשנת תשס"ב (2002) הפסיק ראש הישיבה למסור בישיבה שיעורים ב"עיון", עקב הנחיית האדמו"ר לכל ישיבות החסידות ללמוד בקיאות בלבד. לאחר ביטול לימוד העיון חל פיחות במעמדה של הישיבה.
בשנת תשס"ד (2004), נפתחה בצמוד לישיבה ישיבה קטנה. ישיבה זו נוהלה על ידי הרב יוסף לייב אלתר, ולאחר מכן על ידי הרב יצחק מאיר טאומן. כיום ראש הישיבה הקטנה הוא הרב משה חיים דנדרוביץ (חבר ועדת החינוך של החסידות).
לאחר הרביזיה בישיבות גור, הפכה הישיבה ל"קיבוץ" דבר שהפחית עוד יותר את כמות הבחורים. באדר א' תשע"ו (2016) הוחלט על סגירת הישיבה במקביל לסגירת 2 ישיבות וותיקות נוספות ופיזור הבחורים בישיבות אחרות של חסידות גור.
לאחר סגירת הישיבה, הורחבו שנות הלימוד בישיבה הקטנה, במסגרת הרביזיה שביטלה את ההבחנה בין הישיבות הקטנות והגבוהות במוסדות חסידות גור. התלמידים מגיעים אליה לאחר שנתיים ב"מתיבתא" ולומדים בה עד לנישואיהם. ראש הישיבה במתכונת החדשה נותר ראש הישיבה הקטנה, הרב משה חיים דנדרוביץ.
צוות הישיבה.
הרב יצחק מנחם וינברג (לימים האדמו"ר מטאלנא) כיהן למשך תקופה כר"מ לבחורים המבוגרים בישיבה. עוד כיהנו הרב נתן לוברט, הרב דוד שובקס (נכדו של הרב דודצ'ה), הרב דניאל אלתר והרב יצחק מאיר קנובלביץ. בשנותיה האחרונות כיהנו בישיבה: הרב יצחק זילברברג, הרב דב לנדאו (חבר בית הדין לכשרות חוג חתם סופר וחבר ועדת החינוך של החסידות), הרב יצחק מאיר טאומן (משגיח), הרב יצחק זילברשטיין ויצחק רוזמרין (בעל התוקע בבית המדרש של חסידות גור).
בנייני הישיבה בירושלים.
בנייני הישיבה נמצאים ברחוב שפת אמת, ברחוב יוסף בן מתתיהו וברחוב שדי חמד בירושלים. בשנת תשס"ט נוספו לה שני מבנים מתרומת האחים חנציסקי, שקיבלו את השם 'טירת חן' ובהם שוכנת הישיבה הקטנה.
הקרקע שעליה הוקם הבניין נקנתה בשנת 1933 והוקדשה בנאמנות לישיבה על מנת שבמקום יהיה היכל לימוד של הישיבה ובצמוד לו דירה לאדמו"ר רבי אברהם מרדכי אלתר, שהתגורר בה גם בהיותו בארץ ישראל בשנת 1936. לאחר פטירתו המשיכה להתגורר בדירה זו אשתו בזיווג שני, הרבנית פייגא מינטשא. במהלך השנים התגורר בה גם בנם, האדמו"ר רבי פינחס מנחם אלתר.
כן שוכנת במקום ספרייה המכונה "ספריית בית עקד ספרים גנזי אליעזר מיסודו של החסיד ר' אליעזר סירקיס ז"ל שעל-יד ישיבת שפת אמת" שהוקמה בשנות החמישים כאשר אליעזר סירקיס העביר לישיבה את אוסף 15,000 ספרי הקודש הנדירים שלו.
אוהל חסידות גור.
בחצר הישיבה נמצאים קבריהם של שני אדמו"רי גור, רבי אברהם מרדכי אלתר שנפטר בעת מלחמת העצמאות ובנו רבי פינחס מנחם אלתר ששימש כראש הישיבה עד למינויו לאדמו"ר לאחר פטירת אחיו רבי שמחה בונים אלתר. האדמו"ר אברהם מרדכי אלתר נקבר בחצר הישיבה ולא בבית קברות מסודר בגלל מלחמת העצמאות אשר מנעה עריכת מסע לוויה מסודר בירושלים. הקבורה בחצר הישיבה נעשתה בחופזה בעת הפוגה בהפגזות לאור לפידים. בנו, האדמו"ר פינחס מנחם אלתר נקבר שם לאחר שרמז כי רצונו להקבר ליד אביו.
מומנט כוח
מומנט כוח (באנגלית אמריקנית: Torque באנגלית בריטית: Moment, Moment of force) הנקרא גם מומנט סיבוב או פשוט מומנט הוא מושג בפיזיקה ובמכניקה, מתחום הדינמיקה הסיבובית במכניקה של גוף קשיח, המקביל לכוח בדינמיקה. המומנט הוא גודל וקטורי.
מבוא אינטואיטיבי.
במקרים רבים הנתון המשמעותי הוא מכפלת הכח באורך הזרוע. אם לדוגמה נפעיל כח של 1 ניוטון על מפתח שוודי באורך 30 ס"מ ההשפעה על המפתח תהיה זהה למקרה בו היינו מפעילים כח של 3 ניוטון על מפתח באורך 10 ס"מ. דוגמה נוספת: אופן סיבובה של נדנדה ייקבע לפי מכפלת משקל הגוף במרחקו מציר הסיבוב של הנדנדה. אם נחזור לדוגמה של המפתח השוודי נראה כי כדי לדעת אם האום ייפתח, או לחלופין את מהירות הסיבוב של האום בפתיחתו, איננו צריכים לדעת את גודל הכח המופעל ולא את אורך המפתח, הנתון היחיד הדרוש לנו הוא המומנט- מכפלת הכח באורך הזרוע.
פורמליזם מתמטי.
המומנט מוגדר פיזיקלית כמכפלת הכוח הפועל בזרוע הכוח, או ברישום מתמטי:
כאשר:
מכאן שגודלו הסקלרי של המומנט נתון בנוסחה:
&lt;br&gt;
היחידות בהן נמדד המומנט, כמו שנובע מנוסחה זו, הן כוח כפול מרחק, יחידות ניוטון־מטר. אף על פי שהיחידות של מומנט שקולות ליחידות של אנרגיה, לא נהוג למדוד את המומנט ביחידות של אנרגיה (ג'ולים).
באופן המקביל לחוק השני של ניוטון, ניתן להגדיר את המומנט כשינוי לפי הזמן של התנע הזוויתי:
הגדרה זו שקולה להגדרה הקודמת שכן
כאשר:
בהוכחה נעזרנו בהגדרה של כוח כנגזרת בזמן של התנע הקווי, של התנע כמכפלת המהירות והמסה ובעובדה שמכפלה וקטורית של שני וקטורים תלויים ליניארית היא formula_12.
חוקי המומנט.
לגבי המומנט יש שלושה חוקים הדומים לחוקי ניוטון:&lt;BR&gt;
1. לשם השגת שיווי משקל מכני נחוץ לא רק שסכום הכוחות הפועלים על הגוף יהיה 0, אלא גם שסכום המומנטים עליו יהיה 0, צריך להתקיים:
בדומה לחוק הראשון של ניוטון:
2. התאוצה הזוויתית של הגוף מתקבלת על פי הנוסחה:
כאשר:
בדומה לחוק השני של ניוטון:
3. חוק הפעולה והתגובה: כאשר שני גופים מסתובבים סביב אותו ציר סיבוב, המומנט שגוף אחד מפעיל על השני גורם למומנט שווה בגודלו והפוך בסימנו שמפעיל הגוף השני על הראשון.&lt;BR&gt;
בדומה לחוק השלישי של ניוטון:
עבודה.
העבודה שמבצע המומנט לאורך הזווית היא:
בדומה לחוק המוכר מתנועה קווית ישרה:
מומנט והספק.
הקשר בין ההספק, המומנט ומהירות הסיבוב נתון על ידי המכפלה:
כאשר:
ביחידות SI, ההספק נמדד בוואט, המומנט בניוטון כפול מטר ומהירות הסיבוב ברדיאנים לשנייה.
ביחידות שונות:
ביחידות בריטיות (אימפריאל), כאשר ההספק נמדד בכוח סוס (1 כ"ס = 746 ואט), המומנט בליברה כפול פיט ומהירות הסיבוב בסיבובים לדקה.
כאשר ההספק נמדד בכוחות סוס, (1 כ"ס = 746 ואט), המומנט בליברה כפול אינץ' ומהירות הסיבוב בסיבובים לדקה.
כאשר ההספק נמדד בכוח סוס מטרי, (1 כ"ס = 736 ואט), המומנט בק"ג כוח כפול סנטימטר ומהירות הסיבוב בסיבובים לדקה.
ניקה
נִיקֵה (יוונית: Νίκη, "ניצחון") היא אלת הניצחון במיתולוגיה היוונית, ובת לוויתם של זאוס, ראש האלים, ושל אתנה, אלת החכמה ותכסיסי המלחמה. היא יכולה לרוץ ולעוף במהירויות עצומות, אך זולת תכונה זו, היא לא מתייחדת ביכולות נוספות. ניקה היא בתם של פאלאס וסטיקס, ואחותם של קראטוס, ביה וזלוס. בקרב הרומאים היא נודעה כויקטוריה.
באמנות, ניקה תוארה כאישה מכונפת, העוטה לגופה גלימה מתנפנפת ומחזיקה בידיה מטה, בקבוקון או כד, ולעיתים אף כלי נגינה, דוגמת חליל או לירה. על פי רוב, היא יוצגה כדמות זעירה הניצבת על כף ידו של אל אחר, מציצה מבין בגדיו וגלימותיו או מעופפת ממעל לו, סמל לניצחון ולתקווה.
ייצוגה האמנותי הידוע ביותר, הוא הפסל ההלניסטי "ניקה מסמותרקיה" (Νίκη της Σαμοθράκης), בו מתוארת האלה כדמות מכונפת הניצבת מול הרוח. כיום, הפסל נמצא במוזיאון הלובר בפריז, ונחשב לאחד מאוצרות האמנות הגדולים של המוזיאון, אף על פי שידיו וראשו אבדו במרוצת השנים. פסל ידוע נוסף, הוא "ניקה" של הפסל היווני פאוניוס, מהמאה החמישית לפני הספירה. פסל זה מוצג במוזיאון הארכאולוגי של אולימפיה.
בתרבות פופולרית.
נייקי, חברת ביגוד הספורט הידועה, שאלה את שמה משמה של האלה ניקה.
בסדרת הספרים גיבורי האולימפוס, של הסופר ריק ריירדן, הוטל על שבעת גיבורי הסדרה, ללכוד את ניקה. ייצוגה היווני נלחם בייצוגה הרומי, ובגלל שטבעה הוא לגרום להעצמת התחרותיות, המלחמה הפנימית הזו, יצאה מכלל שליטה. השבעה לכדו אותה על מנת שיוכלו להשכין שלום בין הגיבורים, בני האלים הרומאים, לבין בני האלים היוונים.
אמצעי לחימה נגד טנקים
אמצעי לחימה נגד טנקים (בר"ת נ"ט) הם אמצעי לחימה שמטרתם לנטרל טנקים וכלי רכב משוריינים אחרים של האויב.