בשנת 1939, עם הפלישה הנאצית לפולין, נמלט אנטול שטרן לברית המועצות. הוא נעצר שם, נשפט ונידון לשנת מאסר. בתום מאסרו, ולאחר הפלישה הנאצית לברית המועצות, התגייס בשנת 1941 לצבא פולין החופשית ("צבא אנדרס") איתו נדד והגיע בשנת 1942 לארץ ישראל. כאן התעכב ושהה כשש שנים, עד לאחר המלחמה. בשש שנות ישיבתו בארץ ניסה ללא הצלחה ללמוד עברית. הוא יצר בארץ יצירה ספרותית פורייה בלשון הפולנית. סיפורי הילדים שלו תורגמו לעברית ונדפסו ב"דבר לילדים", ולימים כונסו בספריו.
בשנת 1948 שב אנטול שטרן לפולין. בעשר שנותיו האחרונות ישב בוורשה, כתב ופרסם שירה סיפורת ודברי תרגום. הוא נפטר ונקבר בורשה. זכה אנטול שטרן והתחבב על קוראי העברית בעת ישיבתו בארץ. הוא גם זכה במתרגמים מעולים. יצירותיו עסקו בנוף הארץ ובאנשיה, ובצורות החיים שפגש כאן. אמנם בשובו לפולין "הסב" את זירת יצירותיו מארץ ישראל לזירה בינלאומית לא מוגדרת, אבל טעמן המקורי נשתמר בתרגומים העבריים.
חרוט
חָרוּט (בלועזית קוֹנוּס, מיוונית: κώνος; לעיתים גם חַדּוּדִית) הוא גוף גאומטרי תלת-ממדי, המוגדר על ידי עקומה דו-ממדית, סגורה, כלשהי, הקרויה מכוון, ונקודה במרחב, הנמצאת מחוץ למישור בו נמצא המכוון, הקרויה קודקוד. הצורה הגאומטרית התחומה על ידי המכוון קרויה בסיס. החרוט הוא המקום הגאומטרי של כל הקטעים ("הקווים היוצרים") המחברים בין המכוון לקודקוד. משטח הנוצר כאשר הקווים היוצרים הם קרניים, או ישרים נקרא גם הוא חרוט. במקרה זה, החרוט המתקבל הוא משטח אינסופי פתוח. עצם אשר צורתו היא חרוט, מכונה "חרוטי" או "קוני".
גובה החרוט הוא האנך לבסיס העובר דרך הקודקוד. גם אורך האנך נקרא "גובה".
פעמים רבות משתמשים בשם "חרוט" או "חרוט ישר" לציון חרוט שבסיסו עיגול ויש לו ציר סימטריה העובר דרך מרכז העיגול (הקודקוד נמצא בדיוק "מעל" מרכז המעגל). חרוט ישר הוא גם גוף סיבוב של משולש ישר-זווית סביב אחד הניצבים. חרוט עיגולי שצירו אינו מאונך לבסיסו קרוי חרוט משופע.
תכונות גאומטריות.
פני החרוט הם משטח ישרים.
הנפח formula_1 של חרוט שגובהו formula_2 ושטח בסיסו formula_3 הוא formula_4 (ראו עקרון קאוואליירי: נפח פירמידה). בפרט הנפח של חרוט עיגולי שלבסיסו רדיוס formula_5 הוא 1/3 מנפחו של גליל בעל אותם ממדים, כלומר formula_6. מרכז המסה של חרוט עיגולי (בהנחה שהחרוט מלא בצפיפות אחידה) ממוקם על צירו, ברבע המרחק מן הבסיס לקודקוד.
שטח פניו של חרוט עיגולי הוא formula_7, כאשר formula_8 הוא המרחק מן הקודקוד אל היקף הבסיס (לפי משפט פיתגורס). השטח כולל שני חלקים: שטח הבסיס שהוא formula_9, ושטח פני הצד שהוא formula_10.
חתך חרוט הוא הצורה החד-ממדית המתקבלת על שפת החרוט ישר כאשר מישור חותך אותו. צורת חתך החרוט תלויה בזווית שבה המישור חותך את החרוט. קיימים שלושה חתכי חרוט: אליפסה (כולל מעגל, ונקודה), פרבולה והיפרבולה (כולל זוג ישרים נחתכים).
פריסה של חרוט בנויה מגזרת מעגל ומעיגול הצמוד אליה. גזרת המעגל היא מעטפת החרוט לאחר ששוטחה, והעיגול הוא בסיס החרוט המשמר את צורתו. רדיוס גזרת המעגל שווה לאורך הקו היוצר של החרוט, ואורך הקשת שלה שווה להיקף עיגול הבסיס. זווית הגזרה, ברדיאנים, שווה ליחס בין היקף מעגל הבסיס, לאורך הקו היוצר.
הכללה טופולוגית.
ניתן להכליל את בניית החרוט הגאומטרי כך שהבסיס עליו נבנה החרוט יהיה מרחב טופולוגי כלשהו. בלשון לא פורמלית, בונים גליל שמורכב מעותקים של המרחב "זה על גבי זה" ומכווצים את החלק העליון של הגליל לנקודה אחת. בניסוח פורמלי, בהינתן מרחב טופולוגי X, החרוט על X מסומן formula_11 ומוגדר בתור מרחב המנה: formula_12, כאשר formula_13 הוא יחס השקילות המזהה את כל הנקודות ב-formula_14 כנקודה אחת.
שימושים של חרוט.
רוב הטילים והרקטות מסתיימות בראש קוני, וזאת על מנת לשפר את האווירודינמיות שלהם. טילים אחרים מסתיימים בכיפה.
מטען חלול מבוסס על חרוט נחושת הפוך, שנהפך ל"ליינר" לוהט בעקבות פיצוץ חומר נפץ שנמצא בחודו.
מדורת עצים נבנית לרוב בצורת חרוט, על מנת לאפשר בעירה טובה יותר של העץ.
כובעים טיפוסיים של ליצנים וכובעי גמדי הגינה הם בצורת חרוט.
בשפה העברית.
חרוט קטום (חרוט שחתכו את חלקו העליון באמצעות מישור), לרוב בצבעי אדום-כתום, משמש לסימון מסלולים בספורט ובתחבורה ונקרא בשפת היומיום "קונוס" . לעיתים, מודבק הכינוי "קונוסים" לקבוצת כדורגל או כדורסל חלשה במיוחד, כמטפורה על כך שסיפקו התנגדות למשחק היריב כמו קונוסים - עצמים נייחים שלא רצים ולא מהווים אתגר עבור שחקני היריב.
ראו גם.
חתכי חרוט
אל-אהלי
קונוס
זמן ריצה ליניארי
ארומה אספרסו בר
ארומה היא רשת של בתי קפה בישראל, שנוסדה בשנת 1994. החל משנת 1999 הרשת התפצלה ופעלה תחת שתי חברות פרטיות, רשת בתי קפה בשם "ארומה אספרסו בר", המוּכרת גם בשם "ארומה ישראל", שפעלה מחוץ לתל אביב, ורשת "ארומה תל אביב", שפעלה בתחומי העיר בלבד. בשנת 2021 הוכרז שהרשתות יתאחדו ויקראו "ארומה אספרסו-בר ישראל".
היסטוריה.
הקמה.
הרשת הוקמה בשנת 1994, על ידי האחים יריב וסהר שפע. את העסק הקימו האחים באמצעות הלוואה של 70 אלף ש"ח שלקחו מאמם, ברברה. האח יריב חזר מניו יורק, שם לדבריו גילה את עולם הטייק אוויי, וסהר היה חייל משוחרר. בריאיון סיפרו האחים כי בהתחלה חשבו על הקמת רשת חומוסיות, אך לבסוף בחרו בקפה. את מיקום הסניף ברחוב הלל במרכז ירושלים בחרו, לדבריהם, רק אחרי שספרו את העוברים ושבים כדי לוודא שמדובר במקום מרכזי ושסיכויי ההצלחה של בית הקפה גבוהים. במהלך השנתיים שלאחר פתיחת הסניף ברחוב הלל, נפתחו שלושה סניפים נוספים, כולם בירושלים.
פיצול.
חמש שנים לאחר הקמת הרשת החליטו האחים שפע לפרק את השותפות, ולפצל מ"ארומה אספרסו בר" שנותרה בבעלות יריב שפע, את "ארומה תל אביב" שעברה לידי סהר שפע, וקיבלה זיכיון לפתוח סניפים בתחומי העיר תל אביב בלבד. שתי הרשתות המשיכו להשתמש במותג "ארומה". ארומה תל אביב הייתה בתחילה בבעלות סהר שפע (סהר שפע ובניו החזקות בע"מ). בשנת 2011 רכש איש העסקים גולן עינת 50% מ"ארומה תל אביב" ונוצרה החברה "ארומה הולדינגס בע"מ", שבבעלותה הרשת התל אביבית. ביוני 2013 רכש עוד 25% מהרשת, ובינואר 2014 השלים את רכישת מלוא הבעלות על הרשת.
בשנת 2000 החלה "ארומה אספרסו בר" להכין בעצמה את הקפה הנמכר בסניפיה, ושנה לאחר מכן עברו גם המאפים של הרשת לייצור עצמי. בשנת 2004 עבר המרכז של החברה מירושלים לעמק האלה, שם הוקמו בית קלייה, בית מאפה ומפעל חומרי גלם המשרתים את כל הסניפים. מפעל זה מייצר עבור הרשת קיטים של פירות וירקות למיצים הטבעיים הנסחטים בבית הקפה, ממרחים, רטבים, מרקים, משקאות מיוחדים וירקות למנות אנטיפסטי.
פרסום שלילי ובידול הרשתות.
שני אירועים ברשת "ארומה תל אביב" גררו פרסום שלילי רב ותגובות נזעמות בציבור למותג "ארומה". בנובמבר 2006 פורסם כי סהר שפע הפסיד בתביעת לשון הרע שהגישה כנגדו עובדת של חברת "כלמוביל", שאליה פנה שפע בעת שביקר במשרדי החברה, במילים פוגעניות בדבר מוצאה המזרחי ומעמדה הכלכלי. ב-15 באוקטובר 2019 אושפזו שני לקוחות לאחר שאכלו סלט טונה בסניף של "ארומה תל אביב". בעקבות זאת נסגר הסניף עד לתיקון ליקויים שנמצאו בו.
אירועים אלה גררו עמם פרסום שלילי רב ותגובות נזעמות בציבור למותג "ארומה". בניסיון למנוע פגיעה במוניטין שלה, הדגישה רשת "ארומה אספרסו בר" כי לסהר שפע אין חלק בבעלות על רשת זו, אלא הוא בעליה של רשת נפרדת, "ארומה תל אביב", ופעלה לבידולה המותגי מרשת זו. בעקבות פרשת הרעלת הטונה, פעלה גם "ארומה תל אביב" לבידולה באמצעות שינויים בתפריט, הכללת מנות צמחוניות וטבעוניות, אריזות אישיות של מוצרים, וכן הקמת מערך בקרת איכות למוצרי המזון הנמכרים ברשת.
בשנת 2018 החלה רשת "ארומה תל אביב" להשתמש בסמליל חדש, ייחודי לה שבמרכזו האות A, במטרה לפנות גם לתיירים וכן להבדיל אותה מרשת "ארומה אספרסו בר". יחד עם זאת, היא ממשיכה להשתמש במקביל גם בסמליל הוותיק.
צמיחה וסניפים.
ביוני 2006 פתחה רשת "ארומה אספרסו בר" סניף ראשון מחוץ לישראל, בשכונת סוהו בניו יורק. סניף זה זכה ליחסי ציבור מפתיעים בנובמבר 2008, כאשר בריאיון למוסף של השבועון "טיים" אמרה הטניסאית מריה שרפובה כי כריך גבינת חלומי בארומה אספרסו בר בניו יורק הוא מאכל שכדאי לנסוע במיוחד כדי לאכול אותו.
עד לדצמבר 2021 כללה הרשת "ארומה אספרסו בר" מעל 150 סניפים ברחבי ישראל, כולם מחוץ לתל אביב. לרשת גם מעל 40 סניפים בקנדה, כ-10 סניפים בארצות הברית, שני סניפים באוקראינה וחמישה סניפים בקזחסטן. רשת "ארומה תל אביב" כללה בשנת 2021 35 סניפים, בתחומי העיר תל אביב-יפו בלבד, זאת לאחר שבשנת 2020, לנוכח התפרצות נגיף הקורונה בישראל, סגרה הרשת שישה סניפים.
מיזוג.
בדצמבר 2021, 22 שנה לאחר שהפרידו כוחות, פורסם כי שתי הרשתות יתמזגו. במסגרת המיזוג, גולן עינת, הבעלים של "ארומה תל אביב", יהפוך לבעל מניות בחברת "ארומה ישראל". לאחר המיזוג בין ארומה אספרסו בר וארומה תל אביב תכלול הרשת 187 בתי קפה בישראל.
מאפייני הרשת.