בשעות אחר הצהריים של ה-27 באוקטובר 1940 הצניח מפציץ יפני בודד, שטס בגובה נמוך, דגנים (חיטה, תירס ודורה) ורצועות של בדים עשויים כותנה מעורבבים עם פרעושים נגועים בחיידקי "Yersinia pestis" באזור קאימינג'יה שבמרכז העיר נינגבו. הפרעושים עורבבו יחד עם הבדים והדגנים משתי סיבות עיקריות; ראשית, על מנת לוודא שהפרעושים יוצנחו ישירות מעל המטרה שנבחרה מראש ולא יתפזרו באוויר ושנית, כדי שייאספו על ידי התושבים הסקרנים (חלק מהתושבים אכן אספו את הדגנים על מנת להאכיל את העופות שבבעלותם).
ב-30 באוקטובר התקבל הדיווח על מקרה המוות הראשון בעיר. ב-2 בנובמבר זינק מספר המודבקים בצורה חדה ולתושבים היה ברור כי מדובר בהתפרצות של מגפה כלשהי. רשויות העיר הגיבו במהרה והחלו להטיל סגר (קרנטינה) על האזור במרכז העיר בו נרשמה התפרצות של התחלואה. בנוסף לכך החלו לבנות חומה בגובה של כ-4 מטרים סביב האזור הנגוע.
ב-3 בנובמבר, עוד בטרם הצליחו לבודד את חיידקי "Yersinia pestis" במעבדה, עלה החשש שמדובר במחלת הדבר על סמך התסמינים שהפגינו החולים. תושבי הרחובות הסמוכים למוקד ההתפרצות פונו מבתיהם, כל מי שהפגין תסמיני מחלה הוכנס מיד לבידוד ורשויות העיר החלו במבצע חיסון המוני כנגד מחלת הדבר. הטלת הסגר על האזור בו פרצה המגפה הצליח אמנם להאט את קצב התפשטות המחלה, אולם לקראת חודש דצמבר עדיין נרשמו פטירות בנינגבו. בניסיון למנוע את המשך התפשטות המגפה לחלקיה האחרים של העיר, החליטו רשויות נינגבו, בצעד דרסטי, להעלות באש את האזור שנתחם בחומה. המגפה נמשכה עד ל-2 בדצמבר וגבתה בסך הכל 106 קורבנות ומאות מודבקים.
למרות שרשויות נינגבו הצליחו לעצור את המגפה בראשית דצמבר, מקרים ספורדיים נוספים של דבר תועדו בעיר עד לחודש אפריל 1941.
תוצאות התקיפה.
היפנים לא היו שבעי רצון לנוכח תוצאות התקיפה, שהובילה בעיניהם לכמות נמוכה מדי של קורבנות. בעיניהם הסיבה למספר נמוך יחסית של הדבקויות ופטירות נבעה משני גורמים מרכזיים:
מנגד נראה כי התגובה המהירה של הרשויות בנינגבו הצליחה להגביל את התפשטות המחלה בעיר. ההסגר, משטר החיסונים וההוראה להימנע מאיסוף ומגע עם חפצים שהוצנחו קטעו את רצף אירועי ההדבקה בעיר.
פאצאנוב
פאצ'אנוב
פצ'אנוב
מרי הארף
פורוזוב
פורוזובה
סוכובליה
סוכובוליה
פצ'נוב
האחים הקפוצ'ינים
קפוצ'ין (נזיר)
מסדר הקפוצ'ינים
הקפוצ'ינים
פרנץ רות'
פרנץ רות
הקברים המלכותיים של שושלת ג'וסון
הקברים המלכותיים של שושלת ג'וסון (בקוריאנית: 조선왕릉) הם 40 קברים של מלכים ומלכות בני שושלת ג'וסון ששלטה בקוריאה. קברים אלה פזורים בלמעלה מ-18 מוקדים ברחבי קוריאה הדרומית. הם נבנו כדי לכבד את האבות והישגיהם, ולעמוד על הסמכות המלכותית שלהם. הקברים הוכרו כאתר מורשת עולמית בידי אונסק"ו בשנת 2009.
תיאור.
הקברים נבנו בידי שושלת ג'וסון (조선), אשר שלטה בקוריאה במשך 500 שנים. הקברים נבנו על פי מיטב המסורת הקונפוציאנית, כדי לכבד את זכרם של האבות, וכן להגן על קבריהם מפני בוזזים. הקברים נבנו לרוב באזור אגם מים, דשא ועצי אורן, וכן עם נוף הפונה אל ההרים. הקברים כוללים לרוב חדר כניסה, גן, מטבח וביתן שמירה, והם מעוטרים בציורים של חיות ובני אדם.
הקברים מסווגים לשני סוגים, קברים של מלכים ומלכות, וקברים של אישים שלאחר המוות קיבלו את התואר של מלך או מלכה. נסיכי כתר ונשיהם, כמו גם הורי המלכים, נטמנו בקברים מסוג אחר. הקברים המלכותיים פזורים במעל 18 מקומות, כאשר רבים מהם ממוקמים בערך 40 קילומטרים מבירת קוריאה הדרומית סיאול.
מאוריסיו מאקרי
מאוריסיו מאקרי (בספרדית: Mauricio Macri; נולד ב-8 בפברואר 1959) הוא פוליטיקאי ארגנטינאי שכיהן כנשיא ארגנטינה בשנים 2019-2015. מאקרי הוא יושב ראש מפלגת PRO ובעבר כיהן כראש עיריית בואנוס איירס. כיהן כנשיא קבוצת הכדורגל בוקה ג'וניורס וכחבר הקונגרס הלאומי הארגנטינאי. הוא מהנדס אזרחי בהכשרתו.
ביוגרפיה.
מאקרי נולד בטנדיל שבפרובינציית בואנוס איירס, בן לאיש עסקים איטלקי שהיגר לארגנטינה והפך לאחד מעשירי המדינה. הוא סיים תואר ראשון בהנדסה אזרחית באוניברסיטה הקתולית של ארגנטינה, עבד בחברת הבנייה המשפחתית ובסיטיבנק. הוא כיהן כסגן נשיא וכנשיא יצרנית המכוניות הארגנטינאית "סבל". ב-24 באוגוסט 1991 נחטף באישון לילה מביתו על ידי כנופיה של יוצאי המשטרה הפדרלית וסוכנות הביון הארגנטינאית, הוא הוחזק במשך 14 יום בתיבה קטנה במרתף, עד ששוחרר לאחר תשלום כופר על ידי משפחתו. בשנים 1995–2007 כיהן כנשיא קבוצת הכדורגל בוקה ג'וניורס. בתקופתו זכתה הקבוצה שש פעמים באליפות הליגה, ארבע פעמים בגביע ליברטדורס, פעמיים בגביע הביניבשתי ובתארים נוספים.
מאקרי החל את דרכו בפוליטיקה כשייסד את מפלגת "Compromiso para el Cambio" (התחייבות לשינוי) ב-2003. הוא התמודד במסגרתה על ראשות עיריית בואנוס איירס אך נוצח בסיבוב השני של הבחירות. ב-2005 ייסד את מפלגת "Propuesta Republicana" (PRO) ונבחר לנציג העיר בואנוס איירס בבית הנבחרים הארגנטינאי. ביוני 2007 ניצח בבחירות לראשות עיריית בואנוס איירס כשזכה לרוב של כ-61% בסיבוב השני. ב-2011 ניצח בבחירות לכהונה נוספת.
ב-2015 התמודד לנשיאות ארגנטינה בראש הברית הפוליטית "קמביימוס" (Cambiemos), קואליציית ימין-מרכז שכוללת את מפלגתו, את מפלגת "הברית האזרחית הרדיקלית" ואת "הברית האזרחית". בסיבוב הראשון זכה ב-34% מהקולות, ובסיבוב השני התמודד מול מועמד מפלגת השלטון ומושל פרובינציית בואנוס איירס, דניאל סיולי, וזכה ב-51.4% מהקולות. הוא הושבע לתפקיד הנשיא ב-10 בדצמבר 2015.
עם כניסתו לתפקיד החל מאקרי בביצוע שינויים מקיפי לכת בתחום הכלכלי: בוטל הפיקוח על שער הפסו, הורד שיעור מס ההכנסה, מונה נגיד חדש לבנק המרכזי והובטחו מקורות מימון לארצו מקבוצת בנקים בינלאומיים למימוש התוכניות הכלכליות.
מאקרי נשוי בפעם השלישית, הוא אב לשלושה ילדים בוגרים מרעייתו הראשונה ולילדה נוספת מרעייתו השלישית.
עמדותיו.
בתחום יחסי החוץ ציין מאקרי שבכוונתו לבטל את הברית הפוליטית עם ונצואלה ולפעול להוציאה מגוש המרקוסור על רקע הפרת זכויות האדם של משטר ניקולאס מאדורו. הוא ציין כי יכונן ברית אסטרטגית עם ברזיל ויחזק את הקשרים עם מדינות אמריקה הלטינית המתונות יותר, חברות הברית הפסיפית: מקסיקו, צ'ילה, קולומביה ופרו. כמו כן ציין כי בכוונתו לחזק את יחסי ארגנטינה-ארצות הברית, להפחית את הרטוריקה האנטי-אמריקאית שהייתה נהוגה במדינה ולפעול יחד עמה במלחמה בסמים. בנושא יחסי ארגנטינה-הממלכה המאוחדת ציין כי בכוונתו למתן את העוינות סביב המחלוקת על איי פוקלנד. בתחום יחסי איראן-ארגנטינה ציין כי בכוונתו לבטל את כוונתה של קודמתו, כריסטינה קירשנר, להקים ועדה משותפת עם איראן "לחקר האמת" של הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה. עם כניסתו לתפקיד מומשה הבטחה זו. בתחום יחסי ארגנטינה–ישראל שוחח מאקרי לאחר בחירתו עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, והבטיח כי יחסה של ארגנטינה לישראל ישתנה מעתה לחיוב, וכי שיתוף הפעולה בין שתי המדינות צפוי להתרחב. הוא מינה את סרחיו ברגמן לשר בממשלתו.
בתחום כלכלת הפנים תומך מאקרי בכלכלה חופשית יותר הכוללת מדיניות תמיכה בעסקים פרטיים וביטול הפיקוח על מטבע החוץ. עם זאת, ציין כי יותיר בבעלות ממשלתית את חברת התעופה הלאומית אארולינאס ארחנטינס, וכן את חברת האנרגיה YPF.
במסגרת קמפיין הבחירות לנשיאות הציג את תוכנית "אפס העוני" שמטרתה לפתור את בעיית 14 מיליון העניים במדינה. על פי התוכנית תורחב התמיכה של הביטוח הלאומי לילדים ולקשישים ויינתנו מיליון משכנתאות מסובסדות על מנת להבטיח מגורים בטוחים לכל. תוכנית נוספת שהציג עוסקת בפיתוח כלכלי של אזור צפון ארגנטינה, האזור הנחשל יותר במדינה. תוכנית זו כוללת השקעה של כ-16 מיליארד דולר בתשתיות, בנייה של מאות אלפי יחידות דיור ומתן הטבות מס ותעסוקה.
מסמכי פנמה.
שמו של מאקרי עלה במסגרת פרשת מסמכי פנמה באפריל 2016. מן המסמכים עולה כי בין השנים 1998–2009 הייתה בבעלותו ובבעלות משפחתו חברה באיי בהאמה, ומאקרי לא הצהיר על נכסים אלו בזמן היותו ראש עיריית בואנוס איירס. בתגובה טען דוברו כי הוא לא היה בעל נכסים בחברה אלא רק חבר במועצת המנהלים.
מאוריסיו מקרי
אחים (סרט, 2009)
אחים (באנגלית: Brothers) הוא סרט מתח פסיכולוגי אמריקאי משנת 2009, וגם רימייק לסרט הדני (Brødre (2004 מאת הבמאית סוסנה בייר, אשר עלילתו מתרחשת במלחמת אפגניסטן ודנמרק. בסרט המחודש מככבים השחקנים טובי מגווייר, ג'ייק ג'ילנהול, ונטלי פורטמן, ומבוים על ידי ג'ים שרידן. שני הסרטים שואלים השראה מהפואמה הקלאסית האודיסאה, מאת הומרוס. טובי מגווייר זכה להיות מועמד לפרס גלובוס הזהב על תפקידו בסרט, בקטגוריה השחקן הטוב ביותר - סרט דרמה.
עלילה.
סם קאהיל (טובי מגווייר) הוא קפטן בחיל הנחתים של ארצות הברית, המתכונן ליציאתו הרביעית למשלחת צבאית לאפגניסטן. סם נשוי לחברתו מהתיכון גרייס (נטלי פורטמן), ולהם שתי בנות, איזבל (ביילי מאדיסון) ומגי (טיילור גיר). אחיו של סם, טומי (ג'ייק ג'ילנהול) משתחרר מבית הסוהר לאחר שביצע שוד מזוין, יום לפני שאחיו יוצא למשלחת עם חייליו באוקטובר 2007. זמן מה לאחר יציאתו של סם לאפגניסטן, מגיעים שני קצינים לבית המשפחה ומבשרים לאשתו גרייס כי ההליקופטר ובו צוותו של סם התרסק מעל הים, וכל החיילים בצוות נהרגו. במציאות, סם וחברו ממקום מגוריו, טוראי ג'ו וויליס (פטריק פלוגר), נלקחו שבויים בידי קבוצת טרור אל תוך עיירה בהרי אפגניסטן.