הציור שלו מחלון ברחוב קמבריאן, ריצ'מונד, מראה את הנוף מהקומה העליונה בסמוך לכניסה לשער קמבריה של הפארק. זו כנראה התמונה האחרונה שגור עבד עליה לפני מותו.
ציורו של גור, ריצ'מונד פארק, שצויר כנראה בסתיו 1913 או מעט לפני מותו של האמן במרץ 1914, הוצג בגלריה פטרסון וקרפקס בשנת 1920. בשנת 1939 הוצג הציור בורשה, הלסינגפורס וסטוקהולם. הוא נמצא כעת באוסף של גלריית טייט.
שתיים מיצירות האמנות של גור, "המזח בברייטון" ו"בתים בריצ'מונד", הופיעו בשער הראשון של כתב העת BLAST שפורסם כשלושה חודשים לאחר מות גור. יש באותו כתב עת, גם קטע הספד של וינדהאם לואיס, שערך את המגזין, וציין את תשוקתו של גור לציור אובייקטים עדינים באווירה הלונדונית שסביבו, ואת התפיסה האפורה שלו על חיי האמן, את עדינותו שהבשילה לאמנות אישית.
ספנסר גור נפטר בריצ'מונד, סורי, מדלקת ריאות ב־27 במרץ 1914, בגיל 35, ונקבר בהרטפורדשייר, שם גרה אמו.
קטלינג
קֶטֶלִינג (באנגלית: Kettling) היא טקטיקה משטרתית לשליטה בקהל במהלך הפגנות או מחאות. השיטה כרוכה בריכוז וכיתור הקהל באמצעות שרשרת אנושית גדולה של שוטרים לאזור מתוחם ומוגבל. מפגינים נאלצים לעזוב דרך יציאה בשליטת המשטרה או שיציאתם נמנעת, והם נותרים כלואים וחשופים למעצרים המוניים.
הטקטיקה שנויה במחלוקת, בין היתר מכיוון שהיא מביאה למעצרם של עוברי אורח רגילים כמו גם מפגינים. ביקורת נוספת היא שבאמצעות קטלינג המשטרה כולאת מפגינים שלווים כדי לעורר אצלם זעם ולחמם את האווירה ושזו למעשה פרובוקציה שנעשית במטרה לייצר עימות ולהפליל את המפגינים. במרץ 2012 פסק בית הדין האירופי לזכויות אדם שקטלינג הוא חוקי.
טקטיקה.
המונח "קטלינג" מהמילה Kettle - באנגלית קומקום - הוא דימוי, המדמה את בלימתם של המפגינים לבלימת החום והאדים בתוך קומקום ביתי. השימוש באנגלית מודרנית עשוי להגיע מהביטוי "קסל" (Kessel) - קדירה בגרמנית - מושג המתאר צבא מוקף שעומד להיות מושמד על ידי כוח יריב. קדירה צפויה להיות "רותחת" בפעילות קרבית, כאשר כוחות האויב הגדולים עדיין מסוגלים להציע התנגדות "לוהטת" בשלבים הראשונים של הכיתור, ועל כן יש להכילם ולצופפם אך לא לחתור למגע.
באמצעות ריכוז המפגינים במתחם מוגבל, הטקטיקה מונעת מהקהל הגדול להתפרק לקהלים קטנים יותר. קהלים קטנים יותר יצריכו את כוחות המשטרה לרדוף אחריהם באופן פרטני, וכתוצאה מכך גם כוחות השיטור יצטרכו להתפרק לקבוצות קטנות יותר. לאחר היווצרות שרשרת הקטלינג, החבל מתהדק ומאפשר גמישות טקטית למשטרה בהתמודדות עם המפגינים.
לאחר הידוק השרשרת המשטרתית, הכיתור יכול להמשך שעות רבות: המטרה לכאורה היא להשאיר מפגינים "אלימים" עייפים מכדי לעשות דבר מלבד לחזור הביתה. פיטר וודינגטון , סוציולוג וקצין משטרה בדימוס שסייע בפיתוח התיאוריה שמאחורי שיטת קטלינג, כתב: "אני מאמין באמונה שלמה שההכלה מצליחה להחזיר את הסדר על ידי שימוש בשעמום ככלי הנשק העיקרי שלה, ולא פחד כאשר אנשים בורחים משוטרים הרצים לקראתם עם אלות."
קטלינג ספגה ביקורת על היותה טקטיקה חסרת הבחנה המובילה למעצרם ועיכובם של אזרחים שומרי חוק ועוברי אורח תמימים. בחלק מהמקרים מדווח כי מן המפגינים נשללה גישה למתקני מזון, מים ושירותים במשך שעות רבות. ביקורת נוספת הושמעה כי במקרים מסוימים הטקטיקה שימשה ליצירת עימותים במטרה להסית את המוקד של השיח הציבורי. במדינות מסוימות הטקטיקה הובילה לעתירות בערכאות משפטיות בעילה של הפרות זכויות אדם.
לפי מדינה.
ישראל.
מחאות על הרג המפגינים בעזה ובעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים, מאי 2018.
במחאות על הרג המפגינים בעזה ובעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים במאי 2018 נעשה שימוש נרחב בטקטיקת קטלינג בידי משטרת ישראל בירושלים וחיפה. עשרות נעצרו לאחר שכותרו למשך שעות. בין המכותרים בקטלינג היו גם חברי כנסת מטעם הרשימה המשותפת.
המחאות מול המעון הרשמי של ראש הממשלה, 2020.
בהפגנות מול המעון הרשמי של ראש הממשלה בקיץ 2020, השתמשה המשטרה בטקטיקת קטלינג מספר פעמים ומנעה ממפגינים המעוניינים לעזוב את מתחם ההפגנה מלצאת. ביקורת שהועלתה היא שהטקטיקה משמשת להרתעת מפגינים מלהגיע למחאה בשל הצפיפות הגבוהה והמסוכנת שהיא יוצרת ובמסגרת מגפת הקורונה. שימוש בטקטיקה זו נעשה גם בהפגנות בתל אביב.
קנדה.
ב-27 ביוני 2010, 200 אנשים, כולל מפגינים, עוברי אורח ועיתונאים, כותרו בקטלינג בטורונטו בצומת הרחובות קווינז ושדרת ספדינה במהלך הפגנות פסגת ה-G20. כמה מאות אנשים כותרו גם הם מחוץ למלון נובוטל בטיילת ונעצרו. שנה לאחר מכן התחייבה משטרת טורונטו כי לעולם לא תשוב להשתמש בטקטיקת קטלינג. באוגוסט 2015 הורשע רב פקד דייוויד 'מארק' פנטון בשני אישומים של מעצר שלא-כדין ובאישום אחד של התנהגות בלתי-הולמת, עבירות משמעת לפי חוק המשטרה הקנדי, בגין הוראת הקטלינג משנת 2010. עם זאת, השופט שהרשיע את פנטון הבהיר גם כי "האמור, הכלה או קטלינג אינו בלתי-חוקי".
צרפת.
על גשר גליוטר בליון, ב-20 באוקטובר 2010, כמה מאות מפגינים כותרו בקטלינג למספר שעות. למחרת בכיכר בלקור, כ-500 אזרחים ומפגינים שהגנו על הפנסיה הציבורית כותרו בקטלינג צר במשך שש שעות ללא אוכל ומים על ידי כוחות המשטרה והצבא. נמנע מהם לצעוד, וכוחות המשטרה הפעילו גז מדמיע ותותחי מים כנגד המכותרים.
גרמניה.
דוגמה מוקדמת לשימוש בקטלינג בוצעה על ידי המשטרה הפדרלית של גרמניה בשנת 1986: ב-8 במאי, כיתרה משטרת המבורג כ-800 איש בקטלינג במשך שעות במהלך הפגנת מחאה של התנועה לפירוק נשק גרעיני בהמבורג, . טקטיקות קטלינג גרמניות מבחינות בין עוצר נייח ("Polizeikessel") ועוצר נייד, בה מפגינים מוקפים בשרשרת משטרתית ניידת בזמן שהם צועדים ("Wanderkessel"). סוגים אלה של שרשרת משטרתית אומצו גם במדינות אחרות כדוגמת בריטניה.
קטלינג הועמד לערעור בבתי המשפט בגרמניה במספר הזדמנויות. הקטלינג בהמבורג משנת 1986 נמצא לא-חוקי בידי בית המשפט המינהלי בהמבורג. בית המשפט המחוזי מצא את המשטרה הגרמנית אשמה בשלילת חירות אישית שלא כדין.
בעקבות מחאה נגד הגרעין בשנת 2002 בהיצקר שבסקסוניה התחתונה, עתרה מפגינה לבית המשפט מכיוון שנמנעה ממנה גישה לשירותים כשהוחזקה בתוך קטלינג משטרתי. בית המשפט המחוזי מצא כי היא זכתה ליחס לא-אנושי וכי המשטרה נהגה שלא כדין.
ארצות הברית.
התנועה נגד הגלובליזציה, וושינגטון די.סי., 2002.
כחלק מהפגנות מתמשכות נגד הגלובליזציה והפגנות מוקדמות נגד הפלישה הממשמשת ובאה לעיראק, כמה מאות מפגינים ועוברי אורח כותרו בקטלינג בפארק פרשינג שבבירה ונעצרו. כתוצאה מהשימוש בקטלינג והמעצרים הביאו העצורים מספר תובענות ייצוגיות גדולות, וזכו בהם לפיצויים שוברי-שיאים, והחל שיח ציבורי מתמשך כדי להגביל את השימוש בטקטיקה.
מחאת מלחמת עיראק, שיקגו, 2003.
בשנת 2012 העיר שיקגו הסכימה להסדר תובענה ייצוגית בסך 6.2 מיליון דולר בגין מעצרים המוניים של מפגינים ועוברי אורח שכותרו בקטלינג במהלך מחאה גדולה לציון תחילת הפלישה לעיראק. לאחר שעצרו וגרמו ל-8,000 צועדים להסתובב סמוך לצומת הרחובות אוק ושדרת מישיגן, עיכבה משטרת שיקגו שלא כדין במשך כמה שעות למעלה מ-1,000 איש שכותרו בשדרת שיקגו בין מישיגן לדרך מייס ואן דר רוה, ובסופו של דבר עצרו יותר מ-900 איש ללא סיבה סבירה.
כיבוש וול סטריט, 2011.
בתגובה להפגנות כיבוש וול סטריט בעיר ניו יורק, המשטרה השתמשה באמצעי גידור שלג פיזיים כדי להכיל את קהל המפגינים.
חנוכת הנשיאות של דונלד טראמפ, 2017.
ב-20 בינואר 2017 שוטרים בוושינגטון די. סי. השתמשו בקטלינג כנגד קבוצה גדולה של מפגינים בצומת הרחובות 12 ו-L. בין העצורים היו מספר עיתונאים, אשר חלקם הואשמו בעבירות התפרעות.
מחאות ג'ורג' פלויד, 2020.
בחודשים מאי ויוני 2020, ערים רבות בארצות הברית חוו הפגנות בפריסה ארצית, מהומות וביזה בעקבות רצח ג'ורג' פלויד.
המשטרה במספר תחומי שיפוט השתמשו בקטלינג כדי ללכוד ולתקוף מפגינים באמצעות כלי נשק כמו גז מדמיע, ריסוס פלפל, כדורי גומי ואלות. קטלינג שימש את משטרת ניו יורק כדי למנוע ממפגינים שלווים לצאת מהרחובות לפני החלת עוצר לילי ובהמשך להשתמש בהפרת העוצר כהצדקה לתקיפה ולמעצר של מפגינים. ב-2 ביוני 2020, לכדה משטרת ניו יורק בקטלינג 5,000 מפגינים על גשר מנהטן במשך כמעט שעה לפני שנתנה להם להתפזר לצד הברוקליני של הגשר.
המכללה לחינוך ע&quot;ש דוד ילין
אסמיר סוליץ'
אסמיר סוליץ' (בבוסנית: Asmir Suljić; נולד ב-11 בספטמבר 1991) הוא כדורגלן בוסני המשחק בעמדת הקיצוני בסרייבו.
קריירה.
סוליץ' התחיל את הקריירה שלו בסרייבו מליגת העל של בוסניה והרצגובינה. ב-18 באוגוסט 2010, סוליץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד צליק זניצה. ב-13 בנובמבר, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד דרינה זבורניק.
את עונת , התחיל גם בסרייבו, אך לקראת סיום חלון העברות של קיץ 2013, חתם באויפשט מליגת העל ההונגרית.
לקראת סוף אוגוסט חתם בווידאוטון.
בפברואר , חתם בוויסלה קרקוב מליגת העל הפולנית והיה עתיד להצטרף אליה בתום העונה, אך כשמועד זה הגיעה חוזהו בוטל. כעבור זמן קצר חתם באולימפיה ליובליאנה מליגת העל הסלובנית.
בספטמבר , חתם בזגלבי לובין, אך שוחרר ממנה בינואר .
ב-20 באוגוסט 2020, סוליץ' חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל אך עזב תוך זמן קצר.
בינואר , סוליץ' חתם בדיושג'ר מליגת העל ההונגרית.
בינואר חזר לסרייבו.
סמרטוינגס
סלאוויטא (מחוז)
אותלו (סרט, 1965)