מעט ידוע על אלסטן כמלך. בהערת שוליים בעבודתו של אדם מברמן מדווח שהוא נבחר להיות מלך לאחר מות אריק, אך הוא הודח לאחר זמן לא רב. המידע על שלטונו יחד עם אינגה זכה לתמיכה בבולה אפיפיורית מ-1081 שנכתבה על ידי האפיפיור גרגוריוס השביעי, שבה הוא מתייחס לשני מלכים באותיות הראשונות של שמותיהם: A ו-I והם קרויים מלכי וסטרייטלנד (rege wisigothorum). יחד עם זאת, המלך "A" יכול גם להיות מזוהה עם האקאן האדום. שלטונו המשותף של אלסטן עם אחיו אינגה מוזכר גם בסאגה של הרברר. ברשימת המלכים של וסטרייטלנד (Västgötalagen) נאמר עליו שהוא היה אדיב ועליז ובכל מקרה שהובא לפניו הוא שפט בהגינות, וזו הסיבה שבני עמו התאבלו עליו. הוא היה אביהם של המלכים השותפים פיליפ אלסטנסון ואינגה הצעיר.
ריאן מרפי (תסריטאי)
אנונד גרדסקה
אנונד גרדסקה (בשוודית: Anund Gårdske) היה מלך שוודיה בשנת 1070 לערך. על פי יצירתו של אדם מברמן, "מעשי הבישופים של המבורג" (Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum), הגיע אנונד מרוס של קייב, ככל הנראה מאלדיגיובורג (כיום סטרייה לדוגה שברוסיה). השם גרדסקה משמעותו שהוא הגיע מגרדריקי, אחד מהשמות הסקנדינביים של רוס של קייב. כנוצרי הוא סירב להקריב קורבנות לאלים הנורדיים במקדש באופסלה וכתוצאה מכך הוא הודח מכסאו.
קיימת השערה שאנונד ואינגה הזקן היו מלעשה אותו אדם, שכן כמה מקורות מציינים שאינגה היה נוצרי נלהב והסאגה של הרברר מתארת כיצד גם אינגה הזקן סירב לנהל את טקס הקרבת הקורבנות (Blót) והוא הוגלה לוסטרייטלנד.
יחסי ישראל-אל סלוודור
ג'ודי אורבך
ג'ודי אורבך היא חוקרת ישראלית בתחום הפסיכופתולוגיה ההתפתחותית. היא מכהנת כפרופסור מן המניין וראש התוכנית ללימודי פסיכולוגיה במכללה האקדמית אחווה, וכפרופסור אמריטוס באוניברסיטת בן-גוריון. רוב מחקריה עוסקים בהשפעות גנטיות והשפעות סביבתיות על התפתחות ההסתגלות, רמת מוטיבציה ופסיכופתולוגיה של הילד.
ביוגרפיה.
אורבך נולדה בעיר דאלאס, במדינת טקסס, ארצות הברית. בשנת 1963 סיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה, באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. מיד לאחר מכן המשיכה ללימודי תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטת באולינג-גרין באוהיו, אותם סיימה בשנת 1965. תזת המחקר שלה עסקה בקשר בין פנטזיה על תוקפנות לתוקפנות בפועל, ונעשתה בהנחייתו של פרופסור רוזנברג (B.G. Rosenberg). את התואר השלישי סיימה בשנת 1970, באוניברסיטת פרדו, לה פאייט, באינדיאנה. מחקר הדוקטורט שלה עסק בתחום התפתחות הילד, ונעשה בהנחייתו של פרופסור בלאק (K. Black).
לאחר סיום התואר השלישי, היא עלתה לישראל, והחלה לעבוד כפסיכולוגית התפתחותית בכירה במרכז להתפתחות הילד והמשפחה בירושלים. במקביל החלה לעסוק בפרויקטי מחקר בתחום ההתפתחות של תינוקות ופעוטות.
בשנת 1979 התקבלה לעבודה כחוקרת ומרצה מן המניין, במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. במקביל לעבודתה באוניברסיטה, עבדה כחוקרת בכירה במכון פאלק, העוסק במחקרים בתחום בריאות הנפש, בארגון ג'וינט ישראל. במסגרות אלו עסקה במחקר רב בתחומים של השפעות גנטיות והשפעות סביבתיות על ההתפתחות והפסיכופתולוגיה של תינוקות וילדים בגיל הרך.
בשנת 1992, התקבלה כחברת סגל במחלקה למדעי ההתנהגות באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע. באוניברסיטה היא עבדה כפרופסור מן המניין בסגל המחלקה וכמרצה בכירה; בנוסף כיהנה כראש התוכנית ללימודי תואר שני בפסיכולוגיה התפתחותית, וכיו"ר ועדת האתיקה במחקרים המערבים בני אדם. בתקופה זו, היא המשיכה לחקור אחר ההשפעות הגנטיות, הביולוגיות והסביבתיות על ההתפתחות, תפקודי הלמידה, והפסיכופתולוגיה של הילד. כיום, היא מכהנת כפרופסור אמריטוס במחלקה לפסיכולוגיה.
בשנת 2012, היא התקבלה לעבודתה כפרופסור מן המניין במכללה האקדמית אחווה, וכיום מכהנת כראש התוכנית ללימודי פסיכולוגיה.
מחקרים.
עם השלמת לימודי הדוקטורט שלה, החלה אורבך לחקור אחר הגורמים המובילים לפסיכותפולוגיה בקרב תינוקות וילדים בגיל הרך.
פרסומים של מחקרים באוניברסיטה העברית.
בזמן עבודתה באוניברסיטה העברית ובמכוני מחקר להתפחות הילד ובריאות הנפש בירושלים, היא חקרה אחר הגורמים השונים המשפיעים על התפתחות הילוד, מצבו הנפשי והמזג שלו.
בשנת 1981, כחלק מעבודתה במחקר במרכז התפתחות התינוק בירושלים, פרסמה אורבך מאמר מרכזי, בו חקרה התפתחות של תינוקות שנולדו להורים עם הפרעות נפשיות. במחקר זה התמקדה בתת-קבוצה של תינוקות שנולדו עם סכיזופרניה, אשר הציגו בשנה הראשונה לחייהם, תפקודים נמוכים באזורים המוטוריים והסנסו-מוטוריים במוח. במחקר נמצא כי התינוקות שנולדו עם סכיזופרניה, היו פגיעים במיוחד לעלבונות של אחרים, ובעלי משקל לידה נמוך.
ב-1988 היא ביצעה מחקר נוסף, בו חקרה ילודים להורים ביולוגיים מול הורים מאמצים, ממעמד סוציו-אקונומי שונה. ממצאי המחקר הראו כי קיימות השפעות גנטיות (מסוג של קשר ביולוגי לילוד), והשפעות סביבתיות (מסוג מצב סוציו-אקונומי, והתערבות מוקדמת) על מזג הילוד.
בשנת 1992, אחד המחקרים שביצעה , בדק השפעות של לקיחת תרופות אנטי-פסיכוטיות בשליש האחרון של ההיריון, על התפתחותם של ילודים. במחקר נמצא כי הילודים לאמהות עם הפרעה פסיכיאטרית, אשר השתמשו בתרופות אלו בשליש האחרון של ההיריון, הראו התפתחות מוטורית נמוכה יותר וסימפטומים של חרדה.
בנוסף, בשנה זו, היא פרסמה יחד עם זאב צ'ארלס גרינבאום את ספרה הראשון והיחיד, "Longitudinal Studies of Children at Psychological Risk: Cross-National Perspectives". בספר זה סקרו החוקרים מחקרי אורך רבים שביצעו על הגורמים המשפיעים על התפתחותם של ילודים, מהיבטים פסיכולוגיים ופסיכופתולוגיים.
פרסומים של מחקרים באוניברסיטת בן-גוריון.
בזמן עבודתה באוניברסיטת בן-גוריון היא המשיכה לחקור אחר הגורמים השונים המובילים לפסיכופתולוגיה התפתחותית, והתעניינה במיוחד בגורמים גנטיים וביולוגיים. כמו כן, בשנים אלו, החלה להתעניין בהתפתחות של ילדים עם הפרעות קשב וריכוז.
בשנת 2001, היא ביצעה מחקרשבחן את הקשר בין השפעות גנטיות על נוירוטרנסמיטרים מסוג דופמין וסרוטונין במוח, לבין מזג של ילודים.
ב-2004 הציגה אורבך במחקר, כי הופעת סימפטומים של קשיי קשב וריכוז אצל האב, מהווה את אחד הגורמים הגנטיים המשמעותיים להתפתחות קשיי קשב וריכוז בקרב ילדים.
בשנת 2006, היא פרסמה מאמר נוסף, שעסק בהשערת מחקר אודות המנגנון העצבי הלקוי בהפרעות קשב וריכוז. למאמר היו השלכות רבות בתחום התאוריה והמחקר בנושא, ובתחום הטיפול בהפרעות קשב וריכוז.
מחקרים במכללת אחווה.
בשנים האחרונות, כחלק מהסגל המחקרי של מכללת אחווה, ובשיתוף עם חוקרים מאוניברסיטת בן-גוריון, עוסקת אורבך בעיקר במחקר של שני נושאים עיקריים:
רות דוד-בלום
Agar.io
Agar.io (מבוטא אָגַרִיאוֹ) הוא משחק רשת מרובה משתתפים מסוגת אסטרטגיה-פעולה שפותח על ידי מת'אוס וולדרס אשר שוחרר ב-28 באפריל 2015 לדפדפן וב-8 ביולי 2015 לאנדרואיד ול-iOS. השחקן שולט על תא שנמצא במפה המזכירה צלחת פטרי. מטרת המשחק היא לצבור את כמות המסה הגדולה ביותר על ידי אכילת תאים קטנים יותר ומניעת אכילת השחקן על ידי תאים גדולים יותר. שם המשחק, Agar.io, גזור מהמילה אגר, סוכר המשמש להתרבות חיידקים.
לאחר שיחרורו, המשחק זכה לביקורות חיוביות. מבקרים רבים שיבחו בעיקר את פשטותו, את התחרותיות ואת המכניקה של המשחק, בעוד שמבקרים אחרים ביקרו את המשחקיות החוזרת. המשחק במהרה הפך להצלחה מסחררת והפך לאחד ממשחקי הדפדפן ומשחקי המובייל הפופולרים ביותר בשנה הראשונה ליציאתו. גרסת המשחק לפלטפורמת הסטים הוצעה ב-Steam Greenlight ב-3 במאי 2015.
משחקיות.
המטרה של המשחק היא לגרום לתא של השחקן לגדול על ידי בליעת כדורים שמופיעים באופן אקראי, אשר מגדילים במעט את מסת התא ועל ידי אכילת תאים קטנים יותר תוך כדי הימנעות מאכילת התא על ידי תאים גדולים יותר. מצבי המשחק כוללים קרב של כולם נגד כולם וקרב בין קבוצות. המטרה הסופית היא להשיג את מירב המסה ולהיות התא הגדול ביותר. התא מתאפס למסה ההתחלתית שלו כאשר הוא מאבד את כל המסה שלו. לשחקנים יש אפשרות לשנות את מראה התא על ידי קביעת מילה, ביטוי וסמלים מוגדרים מראש. ככל שלתא יש יותר מסה, הוא נע יותר לאט. תאים מאבדים מסה ככל שהזמן עובר, ככל שהמסה גדולה יותר ככה גם כמות המסה הנאבדת היא גדולה יותר.
תאים גדולים ירוקים ונייחים המכונים "וירוסים" גורמים לפיצול של תאים גדולים של שחקנים במגע איתם ותאים קטנים יכולים להתחבא בתוך הווירוס כהגנה כנגד תאים גדולים יותר. וירוסים מופיעים באופן אקראי, אך שחקנים יכולים ליצור וירוסים חדשים על ידי העברת כמות מסה מסוימת לווירוס כלשהו, דבר הגורם לאותו וירוס להתפצל ל-2.
שחקנים יכולים לפצל את התא שלהם ל-2 וכל תא מפוצל מפוצל גם כן ל-2. הדבר יכול לשמש לתקיפת תאים קטנים בהרבה, לבריחה מתאים גדולים יותר או לנוע יותר מהר במפה. תאים מפוצלים מתאחדים מחדש לאחר זמן מסוים. חוץ מהוירוסים, שחקנים יכולים לפלוט חלק קטן ממסתם כדי להאכיל תאים אחרים, פעולה שבדרך כלל אומרת כי אותו שחקן רוצה להתחבר עם שחקן אחר ולשחק כצוות.
פיתוח.