על פי מנהל תוכנית המחקר Reduced Gravity לשעבר, ג'ון ינייץ, החרדה תורמת למחלת האוויר של הנוסעים. הלחץ על גופם יוצר תחושת פאניקה ולכן גורם לנוסע להקיא. ינייץ נותן הערכה גסה של הנוסעים, כי שליש חולים קשה, השליש הבא חולה בינוני, והשליש האחרון לא בכלל." הקאות נקראות "חולה".
סקופולמין משמש לעיתים קרובות כתרופה במהלך אימוני מטוסים מופחתי כבידה.
מירוסלב ביצ'ניץ'
מירוסלב ביצ'ניץ' (בקרואטית: Miroslav Bičanić; נולד ב-29 באוקטובר 1969) הוא קשר כדורגל עבר קרואטי.
קריירה.
ביצ'ניץ החל לשחק במחלקת הנוער של נ.ק אוסייק ממזרח קרואטיה (היום סלובניה). בהמשך היה חלק מהקבוצה הבוגרת ושיחק כשלוש שנים במדיה בהם ערך כארבעים הופעות וכבש ארבעה שערים.ב-1993, הצטרף לנ.ק זאגרב, מועדון חובבני מבירת קרואטיה תחתיה שיחק כעונה ובסיומה חזר לשנתיים נוספות למועדון נעוריו, נ.ק אוסייק. ב-1996 עזב את קרואטיה ועבר לשחק בדיסבורג מהליגה הראשונה בגרמניה. בדיסבורג שיחק רק ארבעה עשר משחקים (כבש שער אחד).
ב-1997,ביצ'ניץ' חתם בהפועל חיפה. מירוסלב הפגין יכולת מצוינת ונודע בכינויו ה"מפציץ" בזכות הבעיטות החזקות שלו מטווח ארוך. ביצ`ניץ ייזכר בהפועל חיפה בעיקר בזכות שער אדיר מ25 מטר שכבש לרשת של שורה אובארוב בניצחון 1–2 על מכבי תל אביב, שער שזיכה אותו בתואר שער העונה. עם הפועל חיפה סיים במקום השלישי אך בשל בעיות כלכליות נאלץ לעזוב ובשנת 1998 חתם בהנזה רוסטוק מהליגה הגרמנית תחתיה לא זכה לדקות משחק מרובות ובתוך עונה חזר לישראל וחתם בהפועל באר שבע ולאחר כחודשיים חתם בבני יהודה אך לא שולב מספיק בהרכב הזהובים ומאמן הקבוצה, שייע פייגנבוים, החליט לשחררו באמצע העונה.
באותה שנה (2000) חתם בצ'ונגצ'ינג מליגת העל הסינית בכדורגל. שנה לאחר מכן הצטרף לסצ'ואן גואנצ'ג וב-2002 חתם בצ'ינגדאו ג'ונון. בתום העונה ההיא הודיע על פרישתו ממשחק פעיל. סך הכל שיחק ביצ'ניץ כשישים וחמישה משחקים בליגה הסינית וכבש ארבעה עשר שערים.
בנבחרת קרואטיה.
בינצ'יניץ' היה חלק מנבחרת קרואטיה בין השנים 1993–1996 אך היה שותף במשחק אחד, משחק ידידות נגד נבחרת אוקראינה ב-26 ביוני 1993. המשחק הסתיים בניצחון 1–3 לזכות קרואטיה ובינצ'יניץ' כבש שער אחד.
רן בליצר
רן בליצר (יליד 1976) הוא רופא ישראלי, פרופסור לרפואה, אפידמיולוג ומומחה לבריאות הציבור ומינהל רפואי, מייסד ומנהל מכון המחקר של שירותי בריאות כללית, ויו"ר החברה לאיכות ברפואה של ההסתדרות הרפואית בישראל. חבר הצוות לטיפול במגפות של משרד הבריאות. נחשב למומחה בעל שם עולמי בחדשנות רפואית ובריאות דיגיטלית. משמש כראש קבינט המומחים הלאומי להתמודדות עם משבר הקורונה המייעץ לממשלה ולמערך 'מגן ישראל'
ביוגרפיה.
בגיל 16, לאחר שסיים בחינות בגרות החל בליצר ללמוד רפואה במסגרת העתודה האקדמית. בוגר בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. שירת בצה"ל כרופא צבאי בתפקיד של רופא גדודי בחיל השריון, ובהמשך מונה לראש מדור אפידמיולוגיה בחיל הרפואה.
לאחר שחרורו מצה"ל עבר לשירותי בריאות כללית. בליצר הוא מומחה לרפואת בריאות הציבור ובעל תואר שני בבריאות הציבור ותואר שלישי בניהול מערכות בריאות באוניברסיטת בן-גוריון. קיבל את תואר הפרופסור (פרופסור חבר) בגיל 36, והיה לפרופסור לרפואה הצעיר בישראל.
בליצר פיתח מערכי לימוד בנושא מידענות רפואית ושימש כיועץ של ארגון הבריאות העולמי, וכסנטור בקבוצת היועצים הבכירים של ארגון הבריאות העולמי בתחום בקרה ומניעת תחלואה כרונית. בליצר נוטל חלק פעיל בכתיבת מסמכי מדיניות לחלק האירופי של הארגון, ומנהל מרכז שותף של הארגון (WHO Collaborating Center) למחקר, מניעה ובקרה של מחלות כרוניות.
בליצר שימש כיועץ לנשיא וממשלת צרפת בנושא שימושי בינה מלאכותית ברפואה, ובשנת 2019 מונה כ-Commissioner של ה-Financial Times וה-Lancet, בקבוצה נבחרת של מובילים עולמיים לנושא בריאות דיגיטלית ושילוב הדור הצעיר (Governing Health Futures 2030).
במסגרת עבודתו בשירותי בריאות כללית, הוא משמש כראש מערך החדשנות בכללית, ומנהל את מכון המחקר של כללית אותו ייסד. בנוסף, כיהן כמנהל המחלקה לתכנון מדיניות בריאות בכללית וכראש אגף התכנון.
הוא חבר הצוות לטיפול במגפות של משרד הבריאות, חבר הוועדה המייעצת לחיסונים, יועץ למשרד הבריאות בתחום ההיערכות לחירום, וחבר הנהלה במספר ארגוני בריאות בינלאומיים.
בפעילותו בהסתדרות הרפואית בישראל, בליצר היה מזכיר איגוד רופאי בריאות הציבור ומשמש כיו"ר החברה הישראלית לאיכות ברפואה מאז 2012. בנוסף, הוא ייסד את תוכנית 'בוחרים בתבונה' של ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) למניעת טיפול ואבחון יתר כחלק מתנועת Choosing Wisely העולמית.
במהלך התפרצות מחלת נגיף קורונה בישראל, מאז תחילת שנת 2020 שימש בליצר כיועץ לראשי הממשלה בנימין נתניהו ונפתלי בנט לטיפול במגפה, וכראש קבינט המומחים המייעץ לממשלה ולתוכנית 'מגן ישראל' ופרויקטור הקורונה, לקח חלק פעיל בכל ישיבות קבינט השרים לקורונה מאז פרוץ המגפה, תידרך מקבלי החלטות במדינות רבות והופיע בפני פרלמנטים וועדות ממשלתיות, והתראיין רבות בכלי התקשורת בארץ ובעולם.
פרופ׳ בליצר וחוקרי מכון המחקר בראשותו, יחד עם חוקרים מובילים מאונ׳ הרווארד, חיברו כמה מהמחקרים החשובים בעולם בעת התפרצות מחלת הקורונה, לרבות המאמר הראשון להערכת יעילות החיסון נגד הקורונה (פורסם בעיתון ניו- אינגלנד ג׳ורנל אוף מדיסין בפברואר 2021), והמאמר הנרחב הראשון להעריך את תופעות הלוואי לחיסון אשר השווה היארעות תופעות לוואי בין המתחסנים והלא-מתחסנים, ובין מי שחלו ולא חלו בקורונה (פורסם בעיתון ניו-אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין בשנת 2021). במאמר מערכת בעיתון Science במאי 2021 צפה פרופ' בליצר סיכון משמעותי להתפרצות מחודשת של המחלה בישראל למרות מבצע החיסונים הנרחב, עם הופעת וריאנטים חדשים - כפי שאכן קרה ביוני 2021 עם הופעת זן דלתא.
נמנה עם סגל המחלקה לבריאות הציבור ואפידמיולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב כפרופסור מן המניין וכמרכז תחום בתוכנית ה-MPH, בבית הספר לבריאות הציבור.
בשנת 2010 נבחר על ידי המגזין "דה מרקר" לרשימת 40 הצעירים המבטיחים במשק, ובשנת 2012, נבחר על ידי "גלובס" לרשימת 40 המנהלים הצעירים המובילים במשק.
בשנת 2017 נבחר על ידי המגזין "דה מרקר" לאחד מ"מאה המשפיעים בישראל", ובשנת 2021 נבחר לרשימת "100 אנשי השנה" של "גלובס".
חיבר מעל ל-250 ספרים ומאמרים מדעיים, לרבות מאמרי מפתח בעיתונים המדעיים המובילים בעולם.
משפחה.
בליצר נשוי ואב ל-3. מתגורר ברמת גן.
Australian Six
Australian Six היה רכב אוסטרלי שיוצר בין השנים 1925–1919, היחידות הראשונות יוצרו והורכבו על ידי "F.H. Gordon &amp; Co. Ltd" ועד שנת 1924 על ידי Australian Motors Ltd . בשנת 1925 הייצור עבר ל-Harkness &amp; Hillier Ltd.
היסטוריה.
"Australian Six" הוצגה לראשונה במסלול המרוצים של פארק ויקטוריה ("Victoria Park Racecourse, Sydney" ), ב-סידני, ב- 28 ביוני 1919, נהוגה על ידי רוברט מיטשל (Robert Mitchell). היחידות הראשונות הורכבו על ידי "F.H. Gordon &amp; Co. Ltd" בסדנאות של תחנת השירות של פרד גורדון (Fred Gordon). לפני שנת 1919 היה המפעל ממוקם בפרבר של נמל סידני, ב-מפרץ ג'קסון, בפרבר צדדי ראשקטרס ביי ניו סאות' ויילס.
ב- 1 ביולי 1919 "F.H. Gordon &amp; Co. Ltd" השיקה קמפיין פרסום שנועד לפנות למפיצים ברחבי המדינה באוסטרליה.. ניכר היה כי ייצור גדול ידרוש מפעל גדול בהרבה ויותר הון, ולכן ב- 16 בספטמבר 1919 הוקמה "אוסטרליה מוטורס בע"מ" כדי להשתלט על פעולות הייצור של החברה של פרד גורדון. מפעל הייצור עבר ל-"Ashfield, New South Wales" .
ב- 23 בדצמבר 1919, נרכש שטח אדמה של כמעט 7 דונם בדרך פרמאטה, אשפילד, והבנייה החלה. הבניין שהוקם היה הבניין הגדול ביותר באוסטרליה, לתקופה. הבניין הושלם בפברואר 1920 ונפתח שלושה חודשים לאחר מכן, מצויד במכונות חדישות. מפעל זה פעל עד שנת 1924.
היה זה ניסיון גרנדיוזי להתמודד מול מכוניות מיובאות מארצות הברית, והופק מתערובת של חלקים מקומיים ומיובאים. כלי הרכב הוצגו במערך שלדה המעוצבת קונבנציונלית ובחירה של שישה סגנונות גוף שונים (כולל דגם רודסטר דגם רודסטר "tourer" בתצורת 7 מושבים, ודגמי 8 מושבים לשירותים מיוחדים), המיוצרות באופן מקומי תחת המוטו "תוצרת אוסטרליה, על ידי אוסטרלים, עבור אוסטרליה".
מרבית הדגמים היו מצוידים במנועי יצרנית המנועים האמריקאית "Rutenber Motor Company" שמוקמה בשיקגו, במדינת אילינוי.
המנועים היו מנועי בעירה פנימית 6 צילינדרים. עם זאת בחלקם מהמכוניות הורכבו מנועים מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית "Ansted" . המכוניות הראשונות נבנו ללא מספר שלדה.
החברה נאלצה להפסיק את הייצור לאחר שנבנו כ- 500 מכוניות בעיקר בגלל עלויות הבנייה המקומיות הגבוהות והתחרות עם דגם פורד מודל T שיובא מארצות הברית. המכוניות הסופיות המעטות האחרונות נעשו על ידי "Harkness and Hillier hire car company" בסידני.
בשנת 1984 הוקרה המכונית על בול דואר, חלק מסדרה של חמישה בולים המתארים מכוניות אוסטרליות מוקדמות, שהונפקו על ידי הדואר האוסטרלי (AusPost).