במשפט עצמו, קבע השופט מרשל כי כדי להוכיח בגידה יש להציג עדות שמיעה של שני עדים. התביעה מצידה לא מצאה שני אנשים שיעידו נגדו, ולכן זוכה בר בשל חוסר ראיות ב-1 בספטמבר, וזאת למרות העובדה שכל ממשל ג'פרסון עבד מאחורי הקלעים כדי שיצא אשם במשפט. מיד לאחר מכן הואשם שוב בר על עבירות פחותות מבגידה, אך גם במשפט זה יצא זכאי.
סופו.
בזמן זה הגיע בר לשפל חייו - כל חלומותיו על תקומה פוליטית נמוגו. בר השבור עזב לאירופה, שם ניסה לעשות את הונו. הוא נדד באירופה בין השנים 1808–1812, והתגורר בעיקר באנגליה, סקוטלנד, דנמרק, שוודיה וצרפת. באנגליה נתקל בר בקשיים כלכליים וגורש ממנה, אך משניסה לעבור לצרפת סירבו הרשויות המקומיות לקבלו.
בר חזר לניו יורק ב-1812 ותכנן לפגוש שם את בתו, אך הספינה שהפליגה לניו יורק מקרוליינה טבעה ואיתה נעלמו בתו של בר וכל מסמכיו החשובים. עד למותו המשיך בר לגור בניו יורק ועבד למחייתו כעורך-דין מצליח. הוא מת ב-14 בספטמבר 1836, כשהוא בן 80. למרות העמדתו לדין על ניסיונותיו להרחיב את השליטה האמריקאית במערב, המשיך בר להתעניין בהתיישבות האמריקאית בספר ואף זכה לראות את המהפכה הטקסנית. על אירוע זה אמר: "מה שנחשב לפני 30 שנה כבגידה, הוא היום פטריוטיות". בר נקבר לצד אביו בבית הקברות המקומי של העיירה פרינסטון.
שערי יושר (פירושונים)
פרנסיס ויליאם אסטון
פרנסיס ויליאם אסטון (אנגלית: Francis William Aston; 1 בספטמבר 1877 – 20 בנובמבר 1945) היה פיזיקאי וכימאי בריטי יליד ברמינגהאם, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1922, "על גילוי איזוטופים למספר גדול של יסודות לא-רדיואקטיביים בעזרת ספקטרוגרף המסה שלו, ועל הצגת כלל המספר השלם".
בשנת 1903 זכה במלגה לאוניברסיטת בירמינגהם, שם הובילו אותו מחקריו בשפופרות התפרקות חשמלית לגילוי התופעה הידועה בשם "החלל השחור של אסטון". ב-1909 עבר למעבדת קוונדיש בקיימברידג', בעקבות הזמנתו של ג'יי ג'יי תומסון, ועסק בזיהוי האיזוטופים של היסוד ניאון. כשחזר למחקריו אלה לאחר מלחמת העולם הראשונה, השתמש בשיטה של מיקוד אלקטרומגנטי כדי להמציא את ספקטרומטר המסות. בעזרת המצאתו זו הצליח לזהות במהירות 212 מתוך 287 האיזוטופים הקיימים בטבע.
עבודתו בתחום האיזוטופים הובילה אותו לניסוח "כלל המספר השלם", לפיו - "כאשר מסת איזוטופ החמצן מוגדרת [כמספר שלם], המסות של כל שאר האיזוטופים יהיו בקירוב טוב מאוד מספרים שלמים". כלל זה סייע רבות לפיתוח תחום האנרגיה הגרעינית.
אסטון נפטר בשנת 1945, בגיל 68, בקיימברידג' שבבריטניה.
שמחה בונים מפשיסחא
יצחק מוורקה
ג'יני וויזלי
Crocidura leucondon
Methicillin resistant staphylococcus aureus
היינריך חיים שיפר
היינריך חיים שיפר (1906 – פברואר 2006) היה נגן טרומבון ישראלי, ממייסדי התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
היינריך שיפר נולד בברלין, שם למד באקדמיה למוזיקה. הוא למד נגינה בכינור ובפסנתר, אך נטה במיוחד לטרומבון. בתקופת לימודיו ניגן לפרנסתו בסרטי ראינוע, כליווי לסרטים אילמים. הוא ניגן גם בהרכבי ג'אז שונים והופיע במקומות שונים באירופה.
אחרי עליית הנאצים בשנת 1933 שקל לאן לפנות, ואז, בשנת 1936, שמע כי הכנר ברוניסלב הוברמן עומד להקים תזמורת בארץ ישראל ומחפש נגנים לאייש אותה. שיפר התקבל לתזמורת כנגן טרומבון ראשון, עלה ארצה והתיישב בתל אביב.
במשך שנותיו בתזמורת הפילהרמונית מילא תפקידים שונים בניהולה, נוסף לתפקידו כנגן טרומבון ראשון וגם אחרי פרישתו המשיך לעבוד בהתנדבות בארכיון התזמורת.
היינריך שיפר מת בתל אביב בפברואר 2006.
גאלצי
פיטשטי
תרופת בחירה
תרופת בחירה היא התרופה המקובלת לשימוש ראשון במעלה לטיפול במחלה ספציפית. השיקולים המנחים להחלטה על תרופה זו נובעים מיעילותה - גבוהה ככל האפשר, עלותה - זולה ככל האפשר, תופעות הלוואי - מעטות ככל האפשר והסיכון לפתח סבילות לתרופה - נמוך ככל האפשר (שיקול זה משמעותי בעיקר באנטיביוטיקה).
לדוגמה, טיפול הבחירה בדלקת גרון על רקע סטרפטוקוקוס מקבוצה A הוא פניצילין (בישראל רפאפן).
נפש
נפש (באנגלית: psyche או mind, בצרפתית: esprit = רוח או psyche, בגרמנית: Geist או Psyche ברוסית: Психика) היא מכלול ההתנסויות האישיות והייחודיות שיוצרות את עולמו הפנימי של האדם, וכוללות מודעות, חשיבה, הבנה, תפיסה, זיכרון וקשב, כמו גם דחפים (חלקם לא מודעים), מצב רוח, רגשות וריגושים, הנעה, אפיוני אישיות וביטויים התנהגותיים, המאפשרים לאדם להכיר את עצמו ואת העולם ולפעול תוך כדי כך. הפסיכולוגיה היא המחקר המדעי או האובייקטיבי של התהליכים הקוגניטיביים והמוחיים העומדים בבסיס הנפש. קיומה ומהותה של הנפש נדונים גם בתחומי הפילוסופיה והתאולוגיה. בעוד הפילוסופיה עוסקת בעיקר בשאלת יחסי גוף-ונפש, התאולוגיה עוסקת בנפש ככח המזין את ההוויה החומרית ונותן לה חיות. הפסיכולוגיה היא תחום בגבול בין מדעי הטבע למדעי החברה העוסק בחקר הנפש וההתנהגות, והפסיכיאטריה היא תחום במדע הרפואה העוסק בבריאות הנפש לרבות הפרעות נפשיות.
בפילוסופיה.
הפילוסופיה עוסקת בשאלת יחסי גוף ונפש. הקושי נוצר עקב הסתירה בין אירועים כפי שתופס אותם הסובייקט הפרטי הנפשי ובין האירועים כפי שהם נתפסים במרחב הפיזי. כפי שמציינים חוקרים של הבעיה, התהליכים הנפשיים הם פרטיים ואיש אינו יכול לחוש בהם, מלבד הנפש החווה אותם בעצמה. לעומתם, התהליכים הפיזיים שייכים ל"רשות הרבים" מבחינה הכרתית. ניתן לכמת אותם, למדוד אותם ולהשוות ביניהם. כאשר אדם אומר שהוא גבוה יותר מחברו, זהו דבר שניתן להשוות אותו מבחינה כמותית. כאשר הוא אומר שהוא יותר שמח ממנו, זוהי תכונה שאין דרך ברורה למדוד אותה.
בעיית הדואליות של חומר ורוח בפילוסופיה מתקשרת לשאלה מה היא הנפש. אם האדם הוא רק חומר, אזי לנפש האדם יש ביטוי פיזיולוגי בלבד ולא קיימת רוח או אנרגיה של נפש האדם. מנגד אלו הדוגלים בגישה הדואלית טוענים כי האדם מורכב מחומר ורוח ושלנפש האדם יש ביטויים שאינם תלויים בחומר ואף קדמו להיווצרות החומר. שאלה נוספת היא עצם קיום הנפש כיישות לא חומרית בעולם החומרי.
בפסיכולוגיה.
המודל הפסיכואנליטי.
על פי המודל הטופוגרפי של פרויד, לנפש יש 3 ממדים "טופוגרפיים":
לעיתים אין הבחנה משמעותית בין המונח "לא מודע" ל"תת מודע", אם כי אפשר שהמונח "תת מודע" יתאר הן את החלק הלא מודע של הנפש יחד עם החלק הסמוך למודע (שניהם מהווים את התת\מתחת למודע) בעוד שהמונח "לא מודע" יעסוק רק בחלקים שבדרך כלל לא יעלו למודע. ואמנם, חלוקה זו איננה נפוצה בהכרח.
על-פי פרויד, המודל הסטרוקטורלי מייצג את מבנה הנפש. לפי פרויד, הנפש היא מבנה מורכב המחולק לשלוש רשויות, והן:
בפסיכולוגיה קוגניטיבית.
המחקר הקוגניטיבי מתמקד בעיקר בחקר התפקודים הקוגניטיביים הגבוהים של המוח כגון חשיבה, תפיסה, זיכרון, קשב, שפה ופתרון בעיות. בעוד שבעבר לא התייחסו לרגשות כאל תהליך קוגניטיבי, כיום הפסיכולוגיה הקוגניטיבית כוללת גם מחקר אפקטיבי.
ביהדות.
למושג נפש התייחסות רחבה ביהדות ברמות שונות, מן האדם ועד לכללות ההויה. ברמה הכללית ביותר מבואר כי לחיות בכללותה יש נפש. נפש זו היא הרצון המניע את כל היש לפעולה מתמדת של התעלות. בדומה לכך ישנה נפש לכל דומם וחי.
הרמב"ם מייחד לנפש האדם וכוחותיה את הקדמתו למסכת אבות, בה הוא פורט את מרכיבי פעולות הנפש, את דרכי תיקונה, את מטרת הנפש ובמגבלותיה. בין היתר מדגיש הרמב"ם כי על מי שרוצה לתקן את מידות האדם יש ללמוד את תכונות הנפש כמו רופא שבא לרפא את הגוף.
הר הנגב
הר הנגב הוא אזור הררי בנגב. שיא גובהו 1,037 מטרים בהר רמון, הפסגה הגבוהה ביותר בדרום מדינת ישראל. מבחינה גאולוגית מורכב הר הנגב מסדרה של שישה קמרים הפרוסים מצפון-מזרח לדרום מערב. באזור נמצאת העיירה מצפה רמון, בגובה 850 מטרים מעל פני הים.
האקלים ששורר שם הוא חם ביום וקר מאוד בלילה (הטמפרטורות יורדות בו בחורף לעיתים קרובות אל מתחת ל-0 מעלות צלזיוס) ויבש (ממוצע המשקעים הוא 86 מילימטרים לשנה). שלג יורד בו כפעם בשנה ולעיתים אף יותר.
באזור אין נחלי איתן; נחלי האכזב הבולטים שם הם נחל צין (השני בגודלו בנחלי האכזב בארץ, שנשפך אל ים המלח), נחל רמון (המנקז את מכתש רמון ונשפך לנחל נקרות), ונחל נקרות (שנשפך לנחל הערבה). מקו פרשת המים של הר הנגב מנקזים מספר נחלים: נחל צין ונחל נקרות מנקזים את עברו המזרחי של קו פרשת המים אל דרום ים המלח והערבה, ונחל הבשור את עברו המערבי של קו פרשת המים אל הים התיכון דרך עזה.
שמורת הר הנגב.
שמורת הר הנגב היא שמורת טבע מוכרזת בנגב המהווה את שמורת הטבע הגדולה בישראל, כששטחה הוא 1,094,918 דונם. השמורה הוכרזה ב-21 בספטמבר 1989, ועברה מספר הרחבות מאז.
טיפול בחריגים (תכנות)
קריאת מערכת
קריאת מערכת (באנגלית: system call) היא בקשה שמבצעת תוכנת מחשב מליבת מערכת ההפעלה (באנגלית: kernel) כדי לבצע פעולה שהיא אינה יכולה לבצע בעצמה. קריאות מערכת הן האחראיות על החיבור שבין המשתמש לליבת המערכת, ובכך מאבזרת את המשתמש ונותנת לו שימוש מרבי בפונקציונליות שהיא מציעה. הדבר כולל בין היתר יכולת קבלת גישה לרכיבי חומרה (למשל קריאת קובץ מהדיסק הקשיח), ליצירת תהליך חדש, להעברת מידע בין תהליכים ועוד.
הצורך בקריאות מערכת.