מעבר לכך, עצם העובדה שהגוף החוקר מונה על ידי הגוף הנחקר, גם היא אינה עילה להתערבותו של בית המשפט בהחלטת הממשלה למנות ועדת בירור. כך קבע השופט אליעזר ריבלין בדעת הרוב בעתירה לבית המשפט הגבוה לצדק שעסקה בהקמת ועדת בירור לבדיקת תפקוד הדרג המדיני במלחמת לבנון השנייה: "העובדה שבמקרה דנן הגוף הנחקר הוא שמינה את הגוף החוקר אינה מהווה טעם המצדיק התערבותנו. נקודת המוצא היא כאמור, שהממשלה אינה חייבת מבחינה משפטית, להבדיל ממחויבותה הציבורית, להקים ועדת בדיקה. מדובר בסמכות שברשות ובשיקול-דעת. משקבענו כי יש לממשלה סמכות להקים ועדת בירור בכל נושא, ולבדיקת כל דרג שמתחת לדרג המדיני – לא ניתן לפסול את ההחלטה אך בשל הבחירה להרחיב את החקירה גם לעבר הדרג המדיני. ככלל, בנסיבות רגילות, העובדה שהממשלה רוצה לבחון את עצמה היא חיובית. הסמכות הטבועה הקנויה לממשלה כוללת גם את בדיקת פעילותה שלה ואת אחריותם של חבריה."
אף על פי כן, לעיתים הממשלה עצמה החליטה לאחר הקמת ועדת בירור להקים במקומה ועדת חקירה ממלכתית, זאת בעקבות לחץ ציבורי או לחץ מצד שופטים בכירים שסירבו לכהן כיושבי ראש או חברים בוועדות בירור, מפני שסברו שלא ניתן לראות בוועדת הבירור גוף מתאים לביצוע חקירה חשובה מאוד ושיש להקים ועדת חקירה ממלכתית בעלת סמכויות חקירה נרחבות.
היחס בין ועדת בירור לחקירה פלילית.
ועדת הבירור עשויה לעיתים לעסוק בנושאים בהם מתקיימת במקביל חקירה משטרתית פלילית. במצב דברים זה קיים חשש כי קיום הבדיקה בוועדת הבירור תוביל לשיבוש החקירה המשטרתית ולכן הנחה היועץ המשפטי לממשלה את היועצים המשפטיים של המשרדים הממשלתיים כי לחקירה הפלילית תינתן עדיפות וקבע את העקרונות הבאים בעת ניהול ועדת הבירור:
השפעתה הציבורית של ועדת הבירור.
אף על פי שסמכויותיה של ועדת הבירור מצומצמות, ושהרכבה עשוי להיות שנוי במחלוקת, ועדת הבירור תורמת לקיום ביקורת ציבורית על תפקוד הדרג המדיני והדרגים המינהליים והמקצועיים הכפופים לדרג המדיני. היות שוועדת הבירור מתקיימת מתוקף סמכות מנהלית, החומר שנוצר ונאסף על ידה במהלך עבודתה מהווה מידע המצוי בידי רשות ציבורית שגילויו כפוף להוראות חוק חופש המידע. הדברים יפים גם לתוצרי עבודתה (דו"חות, מסקנות והמלצות). על פי החוק לכל אזרח ישראלי או תושב, הזכות לקבל מידע מרשות ציבורית. כלומר הרשות תהיה חייבת למסור את המידע המבוקש אלא אם מדובר במידע שהרשות אינה רשאית למסור (כמו מידע העשוי לפגוע בביטחון המדינה) או מידע שהרשות אינה חייבת למסור (כמו מידע שגילויו עשוי לפגוע בעבודת הוועדה). משמעות הדבר היא שאזרחי ישראל ותושביה יכול לקבל לידיהם את ממצאי הבירור ולעשות בו שימוש, בין היתר לטובת פיקוח וביקורת על רשויות השלטון. הגם שוועדת הבירור נטולה סמכויות חקירה נרחבות ועשויה לכלול חברים בעלי אינטרסים מנוגדים למטרות החקירה, שימשו מסקנות ועדות הבירור לביקורת ציבורית על מושאי החקירה. כך למשל בעקבות ועדת החקירה שבחנה את תאונת הרכבת בצומת רבדים פורסמה כתבה שעסקה באחריות השר, באחריות אנשי משרד התחבורה ובאחריות בכירים בהנהלת הרכבת. מכאן, שעל אף חולשותיה של ועדת הבירור, היא מהווה כלי לביקורת פנימית (של השר על הנעשה במשרדו) ולביקורת חיצונית (של הציבור על תפקוד משרדי הממשלה).
מצליח הכהן גאון
רב מצליח הכהן גאון בן שלמה הכהן, היה צאצא לשושלת גאוני ישיבת גאון יעקב הארצישראלית. הקים את הישיבה בפוסטאט שבמצרים ועמד בראשותה עד הריגתו בשנת 1139.
פעילותו בפוסטאט.
בשנות גזירות תתנ"ו, בעקבות כיבושי ערי ארץ ישראל על ידי הצלבנים, עברה ישיבת גאון יעקב מהעיר צור לחדרך הסמוכה לדמשק. באותה תקופה עמד בראשות הישיבה רבי שלמה הכהן גאון. רבי מצליח התגורר באותה עת בעיר זו, ופעל לצד אביו, ולא ידוע רבות על חייו בשנים אלו.
כשנפטר רבי שלמה, בשנת 1127, העביר בנו רבי מצליח הכהן את הישיבה לפוסטאט שבמצרים, ועמד בראשות הקהילה הירושלמית ("אלשאמיין") בעיר, שכללה יהודים שמוצאם מארץ ישראל וסוריה. מרכזה של הקהילה היה בבית הכנסת בן עזרא שבו התפללו בנוסח ארץ ישראל. רבי מצליח הקים חצר ממלכתית, בה פעלו אנשי חצר, משוררים, וקשרים מסועפים עם היהודים בארצות הסביבה.
רבי מצליח נהג, כדרך הגאונים, לשאת דרשות בזמנים מיוחדים. הדרשות כוללות דברי הלכה ואגדה, והן מבוססות על דרשותיו ופירושיו של רב סעדיה גאון.
רבי מצליח היה מקורבו של החליף אל-חאפז וקיבל ממנו גלימה של כבוד ותארים רמי המעלה: "גלאל אלמלך תאג' אלריאסה'" – "תפארת המלכות וכתר הראשות".
בשנת 1138 כיהן כוזיר מוסלמי סוני בשם רצ'ואן, שרדף את הנוצרים ואת היהודים. כחלק מפעילותו אסר והרג את ראשי הקהילה היהודית, ובהם רבי מצליח גאון, בשנת 1139.
אזכורים ממנו.
בהקדשה לתנ"ך כתב יד לנינגרד כתוב אחרי הקדמת הסופר:
בקטע כתב-יד של הקדשה מספר "חובת הדיינים" (מפירושו של רב שמואל בן חפני גאון), נמצאה הקדשה לכבוד בתו של רב מצליח הכהן; .
הוא מוזכר גם פעמים רבות במהדורות הדפוס של ספר הערוך של רבי נתן מרומי, המבוססות על עותק שהיה ברשותו של רבי מבורך, שהוסיף על דברי הערוך מהערותיו של רבי מצליח. כמו כן נמצאו בגניזה הקהירית תשובות הלכתיות שהשיב.
ייחוסו.
בין כתבי גניזת קהיר נתגלה כתב יד בו מופיע ייחוסו של רב מצליח הכהן;
Remington Mk 21 Precision Sniper Rifle
הפיגוע בקו 14א (2004)
הפיגוע בקו 14א היה פיגוע התאבדות שהתרחש ב-22 בפברואר 2004 באוטובוס אגד קו 14א בירושלים. בפיגוע נהרגו שמונה אנשים ויותר משישים נפצעו. ארגון הטרור הפלסטיני, גדודי חללי אל-אקצא נטל אחריות לפיגוע.
הפיגוע.
ב-22 בפברואר 2004, בשעת שיא בבוקר, עלה מחבל מתאבד פלסטיני באזור התעשייה תלפיות בירושלים לאוטובוס אגד קו 14א שנסע במרכז ירושלים. המחבל נשא מטען חבלה שהוטמן בתוך תרמיל הגדוש ברסס על מנת למקסם את הפגיעה. המחבל חיכה שהאוטובוס יתמלא בנוסעים. בשעה 8:30 בבוקר, כשהאוטובוס עבר בגן הפעמון בקצה עמק רפאים, הרחוב הראשי במושבה הגרמנית, הוא פוצץ את מטען הנפץ. שמונה נוסעים נהרגו בפיגוע, ויותר משישים נפצעו. 11 מהנפגעים היו ילדים שהיו בדרכם לבית הספר.
אנשי הזרוע הצבאית של הפת"ח, גדודי חללי אל אקצה, קיבלו אחריות לפיגוע, והודיעו שהמחבל הוא מוחמד זעול, בן 23 מהכפר חוסאן, הסמוך לבית לחם. לאחר הפיגוע פורסמה קלטת של המחבל המתאבד, בה טען שביצע את הפיגוע כנקמה "על הטבח שמבצעת ישראל בפלסטינים".
VX בקשת
VX בקשת (VX Sagittarii) הוא כוכב היפר-ענק אדום משתנה סדיר למחצה הנמצא במרחק של 1,500 פארסק (5,150 שנות אור) מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים קשת. עם רדיוס של בין 1,350 ל 1,940 רדיוסי שמש, VX בקשת הוא אחד מהכוכבים הגדולים ביותר הידועים לאנושות. הטמפרטורה של הכוכב נעה בין 2,500 ל 3,500 קלווין (בדרך כלל 2,900).
הפיגוע בגן הפעמון
KY בברבור
KY בברבור (KY Cygni) הוא על-ענק אדום משתנה לא סדיר איטי הנמצא במרחק של 5,000 שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים ברבור, קרוב מאוד לכוכב γ בברבור ובסמוך לצביר הפתוח NGC 6913) M29), אך הוא אינו חלק מהצביר.
עם רדיוס מוערך של 1,420 רדיוסי שמש, KY בברבור הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים לאנושות ואחד הבוהקים שבהם עם עוצמת הארה הגדולה פי 138,000 - 270,000 מזו של השמש. הכוכב קוטלג ככוכב משתנה ב-1930 ומאוחר יותר קיבל את שמו הנוכחי. שיעור איבוד המסה של KY בברבור הוא אחד מאיבוד שיעורי המסה הגבוהים ביותר בשביל על-ענק אדום ולכן הוא תואר לפעמים בתור כוכב היפר-ענק אדום.
הטמפרטורה של הכוכב נעה בסביבות 3,500 קלווין והבהירות הנראית שלו נעה בין 10.60 - 11.74.
פסטיבל דרום אדום
פסטיבל "דרום אדום" הוא אירוע בישראל החל מדי שנה במהלך חודשי פריחת הכלניות בצפון הנגב. הוא מתקיים מאמצע ינואר ועד סוף פברואר.
זהו פסטיבל המתבסס ברובו על תיירות כפרית המתפתחת באזור. הוא יוצר חיבורים בין חקלאות לתיירות ומציע לקהל המבקרים טיולים בחיק הטבע, סיורים חקלאיים, שוקי האיכרים ולינה כפרית.
המשתתפים בפסטיבל יכולים לטייל באזור, לראות הופעות ולהשתתף בפעילויות לכל המשפחה. עמותת התיירות האזורית "שקמה בשור" היא העמותה האחראית על הפסטיבל ופעילה בכל עונות השנה.
משך זמן הפסטיבל הוא כחודשיים, והוא מתפרש על כל אזור צפון הנגב.
היסטוריה.
בשנת 2007 נולד הרעיון לפסטיבל, מאחר שתושבי האזור הבינו כי מטיילים רבים המגיעים לצפון הנגב בשל פריחת הכלניות, אינם מודעים למקומות הרבים באזור שאפשר לטייל בהם, וכן לפעילויות הרבות שמציע המקום.
הפסטיבל נקרא "דרום אדום" בגלל צבע פרח הכלנית האדום הפורח באזור, ומכסה שטחים נרחבים בצבע זה.
הפסטיבל מתקיים מאמצע ינואר ועד סוף פברואר, מכיוון שבתקופה זו פריחת הכלניות האדומות נמצאת בשיאה.
תיאור המקום.
המקומות שבהם יש פריחה רבה של כלניות הם: באר מרווה, יער דבירה, יער שוקדה (ליד שוקדה), יער בארי, יער רעים, אור הנר, בתרונות רוחמה, שמורת פורה, ועוד. בתקופת הפריחה ניתן לראות במקומות אלו מרבדים גדולים של כלנית מצויה, המתפרשים על כל האזור.
הכלנית המצויה מאופיינת בגדילה במהלך החודשים דצמבר ועד מרץ, ומשך חייה של כלנית בודדה הוא מספר שבועות. צמח זה שכיח מאוד ברחבי הארץ ובא במגוון צבעים כמו ורוד, לבן, סגול וכחול, אך השכיח מכולם הוא הצבע האדום.
לצד הכלניות פורחים גם ציפורני-חתול מצויות ובסוף פברואר גם חרצית עטורה וחרדל השדה.
יהוסף האזובי
רבי יהוסף בן חנן בן נתן האזובי מפרפיניאן היה מגדולי חכמי יהדות פרובנס ופייטניה במאה ה-12. מכונה גם בקצרה בן חנן.
ביוגרפיה.