פר מרטסאקר (בגרמנית: Per Mertesacker; נולד ב-29 בספטמבר 1984) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם וכיום מאמן קבוצת הנוער של ארסנל. לזכותו של מרטסאקר 104 הופעות במדי בנבחרת גרמניה.
קריירה.
מרטסאקר החל את הקריירה שלו בגיל 11 במחלקת הנוער של הנובר 96, שם גם התחיל את הקריירה כמקצוען, כשעלה בשנת 2003 לקבוצה הבוגרת של המועדון. ההתחלה של מרטסאקר לא הייתה מוצלחת במיוחד, כאשר שבר את אפו וכבש שער עצמי בהופעות הראשונות שלו בבונדסליגה, אך מרטסאקר התעשת והוכיח את עצמו כבלם הצעיר המבטיח ביותר בגרמניה.
באוגוסט 2006 הוחתם מרטסאקר בוורדר ברמן לאחר היכולת המצוינת שהציג במונדיאל 2006, בעסקה של 5 מיליון אירו.
בתחילת אפריל 2007 נפצע מרטסאקר בברכו במהלך משחק מול נירנברג ובכך סיים את העונה שלו ונזקק לזמן החלמה ממושך. בעונת הגיע עם ורדר ברמן לגמר גביע אופ"א, אותו החמיץ עקב הרחקה.
ב-31 באוגוסט 2011 חתם מרטסאקר לשלוש שנים בארסנל האנגלית, ששילמה עבורו 10 מיליון ליש"ט. בעונת הבקיע את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג, בניצחון 2–5 על טוטנהאם הוטספר בדרבי של צפון לונדון. בעונת זכה עם ארסנל בגביע האנגלי וכן בעונה שלאחר מכן.
בסוף עונת 2017/2018 פרש מרטסאקר מכדורגל ומונה למאמן קבוצת הנוער של קבוצתו האחרונה ארסנל.
נבחרת גרמניה.
ב-9 באוקטובר 2004 ערך מרטסאקר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה, במשחק מול נבחרת איראן. בגביע הקונפדרציות שנערך בגרמניה בשנת 2005 פתח מרטסאקר בהרכב הנבחרת בכל משחקיה, וכבש את שער הבכורה שלו במדיה, במשחק מול נבחרת אוסטרליה.
מרטסאקר פתח בהרכב הנבחרת גם במשחקי מונדיאל 2006, יורו 2008, מונדיאל 2010 ויורו 2012. את משחקי מונדיאל 2014 החל מרטסאקר כשחקן הרכב, אך במשחק הגמר מול נבחרת ארגנטינה פתח על הספסל, ובדקה ה-120 החליף את מסוט אוזיל והיה שותף לזכייתה של גרמניה בגביע העולם. ב-15 באוגוסט 2014 הודיע מרטסאקר על פרישה מהנבחרת.
ליגת העל הגנאית
הפרמייר ליג הגאנאי
תסיסה לקטית
ליגת העל הניגרית
הליגה הניגרית המקצוענית בכדורגל ("Nigerian Professional Football League" - NPFL) היא ליגת הכדורגל הבכירה בניגריה. היא הוקמה באופן מקצועני בשנת 2004 משינוי הרכבה של "הליגה הלאומית הניגרית" (NNL) שהייתה קיימת לפני כן משנת 1972, והיא מאורגנת על ידי "חברת ניהול הליגה" (ה-LMC).
הליגה מכילה 20 קבוצות, והיא מחולקת לשני חלקים, חלק A וחלק B כאשר המובילות משתי הליגות משתתפות בפלייאוף הקובע את אלופת ניגריה. האלופה וסגניתה משתתפות בעונה שלאחר מכן בליגת האלופות האפריקאית.
ב-2012 הליגה דורגה לליגה הטובה באפריקה ול-24 הכי טובה בעולם, כאשר באופן מסורתי היא מדורגת בין עשר הליגות הטובות באפריקה, ומייצאת שחקנים לליגות בכירות באירופה.
פנינת דן
שלוש עשרה מידות
מדע פופולרי
מדע פופולרי הוא דיווח על רעיונות מדעיים ותגליות מדעיות באופן המובן לקהל הרחב ולהדיוטות, אבל שאינו מספק את צורכיהם ודרישותיהם של העוסקים במדע, כחוקרים, סטודנטים או בעלי מקצועות המיישמים ידע מדעי.
מאפיינים.
המדע הפופולרי מופץ לציבור בטורים ומדורים בעיתונים הפונים לקהל הרחב, במגזינים פופולריים המיוחדים לענייני מדע (להבדיל מכתבי עת מדעיים), בספרי עיון, בפינות בתוכניות טלוויזיה ורדיו, בתוכניות מדע פופולרי וכמעט בכל מדיום הפונה אל ההמונים.
מדע פופולרי מכיל תת-סגנונות. ספר עיון מתחום המדע הפופולרי שנכתב על ידי איש מדע עבור ההמונים, יהיה שונה מטור מדע פופולרי בעיתונות, בכך שהעיתונות סוקרת לעיתים קרובות ידע מדעי עכשווי ומחקרים אחרונים, והיא נכתבת על ידי עיתונאים. לעומת זאת, ספר מדע פופולרי שנכתב על ידי איש מדע, אינו מתמקד רק במחקרים האחרונים, אלא מכסה תחומים נרחבים, ולרוב כולל גם הקדמה, המסבירה יסודות וחומר רקע הדרושים להבנת הנושא. ספרי מדע פופולרי רבים מכילים גם מידע היסטורי וביוגרפיות של הנפשות הפועלות (למשל, ספר מדע פופולרי על תורת היחסות יכיל מידע ביוגרפי על אלברט איינשטיין, כגון ילדותו, הקריירה המדעית שלו ועוד). תוכניות מדע פופולרי בטלוויזיה הן בדרך כלל פחות מקיפות בנושאים שהן מכסות ומצטמצמות לנושאים או תגליות ספציפיות. יתרונן הוא שלרוב הן מכילות אנימציות (בדרך כלל אנימציות ממוחשבות) ושחזורים, הממחישים את הנושא בצורה ויזואלית.
מחברים של ספרי מדע פופולרי נזהרים שלא לכלול בהם מידע שקהל היעד יתקשה להבינו. הפיזיקאי סטיבן הוקינג הציג שיקול זה בפתח ספרו הפופולרי "קיצור תולדות הזמן":
על מנת לתת בכל זאת מידע שעשוי לעניין חלק מהקוראים, יש ספרי מדע פופולרי שבהם נושאים כמו הוכחות ונוסחאות מרוכזים בנספחים בסוף הספר.
בישראל.
בישראל מדע פופולרי מופיע בצורת כתבי עת, ספרים, תוכניות רדיו, הסכתים ובאינטרנט.
בשנת 1945 החל לצאת לאור בארץ ישראל "הטכנאי הצעיר" - ירחון למדע פופולרי לנוער ולמבוגרים, והוצאתו לאור נמשכה עד אמצע שנות ה-50. בשנת 1951 כתב העת החל להופיע כסדרת ספרים שזכתה להצלחה עצומה ונמכרה שנים רבות אחרי שכתב העת הפסיק להתקיים. הכתבות והמדורים התבססו בעיקר על תרגומים מן העיתונות המדעית הלועזית וחלקם חומר מקורי, המבוסס בין השאר על ראיונות שקוימו עם מדענים ישראליים.
בשנת 1956 החל לצאת לאור כתב העת "מדע", שנועד לנוער ולמבוגרים ויצא לאור עד שנת 1991. בכתב העת התפרסמו מאמרים בעיקר בתחומי הנדסה, מדעים מדויקים ומדעי הטבע. מדורים קבועים עסקו בחדשות מדע וטכנולוגיה, ובסקירת ספרים בתחומים אלה. כתבי עת נוספים, כגון "פשוש" ו"גליליאו צעיר", פנו לילדים. יצאו לאור גם כתבי עת המתמקדמים בתחום מדעי מסוים, כגון "פי האטום", שעסק בפיזיקה ו"גליונות מתמטיקה", שעסק במתמטיקה. "מחשבות" היה כתב עת להגות ומדע שיצא לאור במשך כ-30 שנה, החל מאמצע שנות ה-60, בהוצאתה של חברת יבמ ישראל ובעריכתו של צבי ינאי. כתב עת זה פרסם מאמרי מדע פופולרי בכל תחומי הידע - לא רק במדעי הטבע אלא גם במדעי הרוח ובמדעי החברה. במרוצת השנים יצאו לאור כתבי עת נוספים למדע פופולרי, ובהם גרסה עברית של הירחון "סיינטיפיק אמריקן", היוצאת לאור מאז 2002 וגרסה עברית של הירחון "Popular Science" או בעברית "מדע פופולרי".
בשנות ה-50 של המאה ה-20 יצא לאור ספרו של פרופ' אברהם הלוי פרנקל, "מבוא למתמטיקה" (בחמישה כרכים), שהוא סקירה עבור הקורא הכללי על יסודותיה והתפתחותה של המתמטיקה המודרנית, והוא הראשון מסוגו שנכתב בעברית. במהלך השנים יצאו לאור עוד ספרים מעטים של מתמטיקה פופולרית. הצלחתו הגדולה של הספר "המשפט האחרון של פרמה" מאת סיימון סינג הובילה לפריצת דרך בתחום זה, ובעקבותו יצאו לאור בעברית ספרי מדע פופולרי רבים, מרביתם מתורגמים מאנגלית, ובהם ספרים מאת מריו ליביו ואיאן סטיוארט.
חלוץ המדע הפופולרי ברדיו היה שדרן הרדיו יוסף טרגין, בתוכניות "עולם המדע" שלו, ששודרו למעלה משלושים שנה ב"קול ישראל", ברשת א' וברשת ב'. בגלי צה"ל משודרת החל משנת 1977 סדרת "אוניברסיטה משודרת" שהיא סדרת הרצאות בנושאים אקדמיים מגוונים, בשיתוף אוניברסיטת תל אביב. ערכה והפיקה את התוכנית מראשיתה תרצה יובל ועמדה בראש הפרויקט עד לפטירתה בדצמבר 2000. רוב הקורסים המשודרים יוצאים לאור גם כספר.
התפתחות האינטרנט הביאה גם ליצירתם של אתרי אינטרנט למדע פופולרי, בהם "הידען" ו"לא מדויק" - בלוג המתמטיקה של גדי אלכסנדרוביץ'.
ראו גם.
תוכניות טלוויזיה בעברית:
כללי:
תש&quot;ס
תש&quot;ד
סאטורן רמנסקו
תש&quot;י
Friends
תה מנחה
תה של אחר הצהרים
תורה תמימה
תורה תמימה הוא סדרה על חמשה חומשי תורה עם ליקט של מאמרי חז"ל מש"ס בבלי ותלמוד ירושלמי ומדרשים על סדר פסוקי התורה, בעריכת הרב ברוך הלוי אפשטיין מפינסק, בתוספת פירוש שלו על מאמרי חז"ל שליקט.
הספר.
בדף השער של הספר נכתב במהות ומטרת החיבור:
חמשה חומשי תורה עם חמש מגילות תורה תמימה, מתורה שבכתב עם תורה שבעל פה, עם תרגום אונקלוס ופירוש רש"י. והפטרות עם ביאור חדש, קצר ומספיק. ועם קיצור דיני קריאת התורה והפטרות. על פי קביעות וחיבור דרשות ומאמרי חז"ל בהלכה ואגדה אשר בש"ס בבלי וירושלמי, ספרא, ספרי, תוספתא ומכילתא, אבות דרבי נתן ומסכתות קטנות וכו' [ולחמש מגילות גם גם קיצור הדרשות ממדרש רבה]; סמוך ונראה לכל אות ומילה המתייחסות בענינן בתורה שבכתב, עם באור ארוך לפרש ולבאר מוצא טעם הדרשות על פי יסודי דרכי התלמוד ומשפטי הלשון, ועם חידושים וביאורים בבירור ההלכה והמאמר, והכל בדרך קצרה ולשון צחה.
ביקורת.
בעקבות הספר כתב הרב מנחם מנדל כשר הוציא את סדרת הספרים חומש תורה שלמה. בהשלמות לסדרת "תורה שלימה" מביא הרב כשר דוגמאות לסילוף מאמרי רז"ל בסדרת הספרים 'תורה תמימה', לצורך התאמתם לחידושיו של המחבר, על אף שאין לפירושים אלו על מה לסמוך.
החוקר יהושע מונדשיין טוען לסילופים רבים בספר. בקובץ פעמי יעקב הובאו בשם ראש ישיבה בעילום שם רשימת סילופים בסדרת הספרים.
בעקבות הספר יצאו במשך השנים ספרים שליקטו את מאמרי חז"ל על סדר הפסוקים, לדוג': תהילים 'תורה תמימה' עם ליקוט כל המימרות על סדר התהילים מש"ס בבלי.
אדמורי חב"ד האדמו"ר הריי"צ והרבי מליובאויטש היו משתמשים בקביעות בחומש זה בזמן קריאת התורה.
מהדורות הספר.
הספר תורגם לאנגלית בידי הרב .
התרגום על חמישה חומשי תורה ועל מגילת רות ומגילת אסתר. הופיע בהוצאת פלדהיים, והתרגום לתורה-תמימה לאיכה הופיע בהוצאת "בני תורה" (תשנ"ג).
ברוך הלוי עפשטיין
ידוד
היפהפיה הנרדמת
שפרירה זכאי