אורמת טכנולוגיות היא חברה בינלאומית בתחום האנרגיה והחשמל העוסקת, באמצעות חברות בנות, בהקמה ותפעול של תחנות כוח הפועלות על אנרגיה חלופית, בעיקר אנרגיה גאותרמית. כמו כן, מייצרת החברה ציוד לייצור חשמל וציוד עזר. אורמת סיפקה מעל לאלף טורבוגנרטורים מסביב לעולם: בצפון אמריקה, דרום אמריקה, אירופה, אוסטרליה ואסיה. בין מוצרי החברה גם טורבינות, גנרטורים ומחליפי חום.
מניית החברה היא מניה דואלית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בניו-יורק ובבורסה בתל אביב תחת הסימול ORA, והיא מהווה חלק ממדד תל אביב 35 וממדד תל אביב טק-עילית.
אודות החברה.
אורמת הוקמה בשנת 1965 בידי יהודה ויהודית ברוניצקי. מקור שמה של החברה הוא בהלחם של אור וראשית המילה מתכת. החברה החלה את דרכה בייצור טורבוגנרטורים בעלי הספק נמוך, שהתייחדו ביכולת לפעול במשך שנים ללא צורך בפעולות תחזוקה. בתחילת שנות ה-70 ייצר המפעל גם מערכות אספקת כוח למטוסים ורכב כבד על פי ידע מארצות הברית. כן הקימה אורמת בשותפות עם משרד המסחר והתעשייה והקרן למחקרים מדעיים את חברת "סולמת" לייצור חשמל בבריכת שמש.
ב-1984 הקימה החברה ליד ים המלח מתקן להפקת חשמל מבריכת שמש, תחנת כוח שניצלה את הפרשי הטמפרטורות והלחצים בין שכבות המים בים המלח. הפרויקט הוקם בהתאם להתחייבות של המדינה וחברת החשמל לרכוש מהתחנה חשמל בהספק של 5 מגה ואט ולשאת ב-80% מהוצאות ההפעלה של המתקן. התחנה סיפקה חשמל במשך שלוש שנים, אך קריסת מחירי האנרגיה הביאה להפסקת התמיכה הממשלתית ולסגירת המתקן. יהודה ברוניצקי זיהה שוק נוסף לטכנולוגיה, הפקת חשמל על ידי תחנת כוח שמנצלת מים בטמפרטורה של עד 150 מעלות שנשאבים מקידוחים גיאותרמיים, וחוסכת בכך שימוש בדלק ואת זיהום האוויר הנלווה לו. כך נכנסה אורמת לתחום של הפקת חשמל מאנרגיה גאותרמית. המודל העסקי הראשוני היה מכירת ציוד מתוצרת אורמת, דוגמת טורבינות ומחליפי חום לפרויקטים גיאותרמיים. בהמשך נטלה אחריות מלאה כקבלן בשיטת "עד מפתח" (Turnkey), תוך שהיא דואגת לתכנון הפיזי וההנדסי של הפרויקט, להקמתו, לבקרת האיכות, להתקנת ציוד, ולהפעלת ולתחזוקת הפרויקט. בתחילת שנות ה-2000 החליטה אורמת לשנות את המודל העסקי וליהפך גם ליזם שמקים ומפעיל תחנות כוח הנמצאות בבעלותו הישירה ומוכר את החשמל לפי חוזה ארוך טווח לחברות חשמל. מאז יש לאורמת שני מגזרי פעילות, מגזר החשמל שבו ההכנסות הם ממכירת החשמל ומגזר המוצרים.
ב-1996 חתמה על הסכם עם חברת החשמל להקמת תחנת כוח בהשקעה של כ-50 מיליון דולר בהספק של כ-30 מגוואט, תחנת כוח שתשתמש בפצלי שמן, כמרכיב דלק עיקרי, לצורך ייצור החשמל. על פי ההסכם, התחייבה חברת החשמל לרכוש מאורמת כמות של 28.5 מגוואט חשמל במשך תקופה של 20 שנה. תחנת הכוח לא הוקמה לבסוף אך בהתבסס על טכנולוגיה שפיתחה החברה הוקמה חברת אופטי קנדה (OPTI CANADA) שעסקה בהפקת נפט מביטומן באלברטה, קנדה.
במשך שנים נסחרה חברת אורמת (בשמה המלא: אורמת תעשיות) רק בבורסה בתל אביב, ואילו חברת הבת שלה אורמת טכנולוגיות נסחרה רק בבורסה בניו יורק. זאת עד שב-10 בפברואר 2015 הושלם תהליך מיזוג בין שתי החברות, שבוצע על ידי רכישת אורמת טכנולוגיות את החזקות בעלי המניות באורמת תעשיות, בתמורה למניות של אורמת טכנולוגיות. בעקבות המיזוג נמחקה מהמסחר בבורסה תל אביב חברת אורמת תעשיות (שנכללה עד אז במדד תל אביב 75) ובמקומה נכנסה לבורסה בתל אביב חברת אורמת טכנולוגיות, שעד אז נסחרה רק בבורסה בניו יורק. מיד עם תחילת המסחר בה בבורסה, הוכללה מניית אורמת טכנולוגיות במדדים ת"א 25 ו-ת"א טק-עילית.
בעלות וניהול.
הבעלות על אורמת התחלקה באופן שווה בין יוסף שידלובסקי מצרפת, הבעלים של מנועי בית שמש ויהודה ויהודית (דיתה) ברוניצקי. בשנת 1986 רכשה קבוצה אמריקנית, בראשות ויליאם דוידסון ודוד הרמלין את החלק של שידלובסקי באורמת.
בסוף שנת 1997 החזיקה משפחת ברוניצקי 57% ממניות אורמת, כלל החזיקה 10%, ומשפחת ורטהיימר החזיקה כ-10.5% ממניות החברה.
בשנת 2007 מונה יורם ברוניצקי, בנם של מייסדי החברה, למנהל התפעול הראשי ולנשיא אורמת טכנולוגיות, כאשר יהודית (דיתה) ברוניצקי המשיכה לכהן כמנכ"ל הקבוצה. בסוף 2007 החזיקו יהודה ויהודית ברוניצקי ב-28% ממניות החברה באמצעות ברוניצקי השקעות וחברת נורסטאר, שהיא החברה האם של גזית גלוב החזיקה ב-17.2% ממניות אורמת.
ביוני 2014 פרשה יהודית ברוניצקי מתפקידה כמנכ"ל ומונתה לשמש כדירקטורית בדירקטוריון אורמת טכנולוגיות. יורם ברוניצקי נבחר לשמש כיו"ר דירקטוריון אורמת טכנולוגיות.
דירקטוריון החברה בחר ביצחק אנג'ל לשמש כמנכ"ל אורמת טכנולוגיות. אנג'ל הצטרף לחברה באפריל להליך חפיפה והחל לכהן בתפקיד המנכ"ל ביולי 2014.
בנובמבר 2015 פרשו דיתה ויורם ברוניצקי מדירקטוריון החברה, וגילון בק מונה ליו"ר הדירקטוריון.
נכון למאי 2016 קרן פימי וברוניצקי השקעות היו בעלות המניות הגדולות ביותר של החברה, המחזיקות 14.83% ו-7.23% ממניות החברה בהתאמה. שאר מניות החברה מוחזקות על ידי גורמים מוסדיים ועל ידי הציבור.
במאי 2017 רכשה חברת אוריקס היפנית את חלקן של קרן פימי וברוניצקי השקעות באורמת, תמורת 627 מיליון דולר.
ביולי 2020 מונה דורון בלשר, לשעבר סמנכ"ל הכספים של החברה מ – 2013, לשמש כמנכ"ל החברה, ואילו יצחק אנג'ל מונה ליו"ר הדריקטוריון.
השקעות והחזקות.
ב-1983 הקימה אורמת חממה טכנולוגית במפעלה ביבנה, ובמהלך השנים השקיעה והחזיקה במניות של מספר חברות:
בית ספר אורמת.
החברה הקימה ביבנה את בית הספר המקצועי "אורמת" השייך לרשת אורט. בית הספר, המיועד לתלמידים שנפלטו ממסגרות לימוד רגילות, מסובסד על ידי אורמת וחלק מבוגריו נקלטים לעבודה במפעל החברה.
בבית הספר נלמדות 4 מגמות והן: חשמל, מסגרות, מולטימדיה, מולטי-מסגרות. בית הספר מקבל תלמידים מערים שונות כגון: ראשון לציון, רחובות, אשדוד, גן יבנה ומושבים סמוכים לעיר יבנה. בית הספר מקבל תלמידים מכיתה ט' והלאה. מסלול ההנדסאי מוסיף שנתיים ללימודים - כיתות י״ג וי״ד.
ספארי (דפדפן)
ספארי (באנגלית: Safari), הוא דפדפן אינטרנט מתוצרת אפל. ספארי זמין כחלק ממערכת ההפעלה OS X, הגרסה העדכנית של מערכת ההפעלה MacOS של מחשבי מקינטוש; ספארי כלול כדפדפן ברירת המחדל ב-OS X 10.3.
הדפדפן הוצג ב-7 בינואר 2003, עבור מחשבי מקינטוש, והחליף את אינטרנט אקספלורר, שהיה עד אז הדפדפן עמו הגיעו מחשבים אלו. מאז שהוצג האייפון ב-2007, הספארי הוא "דפדפן" המובנה בו. נתח השוק העולמי של ספארי נכון לדצמבר 2020 הוא כ-17.5%, כאשר במחשבים שולחניים נתח השוק הוא כ-9%, במכשירים ניידים כ-23%, ובמחשבי טאבלט כ-56%.
בדומה לדפדפנים אחרים, ספארי מאפשר גלישה באמצעות לשוניות (טאבים) ו"סימניות" (Bookmark). בדפדפן משולבים גם מנוע חיפוש של גוגל, אפשרות לגלישה באמצעות המקלדת, תמיכה בעדכוני RSS, צפייה בקובצי PDF ללא יציאה מהתוכנה וכן חוסם חלונות קופצים ("פופ אפס", popups).
היסטוריה.
עד לשנת 1997, נמכרו מחשבי מקינטוש עם דפדפני נטסקייפ נביגטור. גרסת הדפדפן אינטרנט אקספלורר של מיקרוסופט שהותאמה למחשבי מקינטוש החליפה בהמשך את הנטסקייפ כדפדפן ברירת המחדל, במסגרת הסכם חמש השנים בין אפל למיקרוסופט. זו האחרונה הוציאה חמש גרסאות עיקריות של האינטרנט אקספלורר שהותאמו למקינטוש, כשהאחרונה יצאה ב-11 ביולי 2003.
ב-7 בינואר 2003, מנכ"ל אפל, סטיב ג'ובס, הודיע כי אפל מפתחת דפדפן משלה, שייקרא ספארי (Safari). ביום ההכרזה, הוציאה אפל גרסת בטא ראשונה, ולאחר מכן מספר גרסאות בטא נוספות, עד ליציאת גרסה 1.0 של הדפדפן ב-23 ביוני 2003. בתחילה, היה הדפדפן זמין להורדה נפרדת בלבד, אך הוא היה מובנה כדפדפן ברירת המחדל במערכת ההפעלה OS X v10.3 שיצאה לשוק ב-24 באוקטובר 2003, כשהאינטרנט אקספלורר היווה רק דפדפן אלטרנטיבי. מאז יציאת מערכת ההפעלה OS X v10.4 ב-29 באפריל 2005, ספארי הוא הדפדפן היחיד שמותקן עם מערכות ההפעלה של מחשבי מקינטוש.
ספארי משתמש בטכנולוגיית WebKit של אפל עבור הרצת דפי אינטרנט עם JavaScript. ה-WebKit מורכב מ-WebCore (הבנוי ממנוע ה-KHTML של Konqueror) ו-JavaScriptCore (המבוסס על מנוע kjs JavaScript של KDE). כמו ה-KHTML וה-kjs, גם ה-WebCore וה-JavaScriptCore הם תוכנות חופשיות, והם יוצאים תחת רישיון ה-GNU Lesser General Public License. חלק מהשיפורים שאפל הכניסה לקוד המקור של KHTML מוזגו חזרה לתוך פרויקט Konqueror.
ב-5 ביוני 2005, בעקבות ביקורת של מפתחי KHTML בנוגע לחוסר יכולת גישה לרשימת השינויים, העבירה אפל את הפיתוח ואת המעקב אחרי תקלות ל-OpenDarwin.org. ה-WebKit עצמו יצא כקוד פתוח. אבל חלקי קוד המקור בדפדפן שלא קשורים להרצה, כמו החלק של ממשק המשתמש, נשאר מסחרי.
גרסה 2.0 של דפדפן הספארי יצאה ב-29 באפריל 2005, וכללה תמיכה מובנית ב-פורמט הקובץ RSS וקורא ATOM. שיפורים אחרים כוללים אפשרות דפדוף פרטי (מצב בו הדפדפן לא שומר את היסטוריית הגלישה של המשתמש); היכולת לארכיב דואר אלקטרוני ודפי אינטרנט; והיכולת לחיפוש בין הלשוניות (טאבים) השונים.
בחודש אפריל 2005, ערך דייב הייאט, חבר בצוות הפיתוח של ספארי באפל, בדפדפן מספר תיקוני באגים, כדי שיעבור את מבחן Acid2, מבחן וירטואלי לדפדפני אינטרנט. ב-27 באפריל 2005 עברה הגרסה המתוקנת שלו את המבחן. בתחילה גרסה מתוקנת זו לא הייתה זמינה לכל המשתמשים, אולם ב-31 באוקטובר 2005 הוציאה אפל את גרסה 2.0.2 של ספארי, שכללה את השינויים שערך הייאט.
ב-9 בינואר 2007 הכריז סטיב ג'ובס על ה-אייפון, שמשתמש בגרסה של ספארי שידועה בכינוייה MobileSafari.