קרטון מנסה לנחם את בני המשפחה, אבל הוא מבין שכעת כולם בסכנה. הוא מספר ללורי שמאדאם דפארז' לא תעצור עד שלא תשיג את הנקמה לה היא שואפת. הוא שם לב לגיליוטינה המיניאטורית שקיבלה בתה של לוסי בחנות היין של דפארז', ומעלה תוכנית נועזת כדי לעצור אותה. ראשית הוא משכנע את לוסי ובני לווייתה לעזוב מיד את פריז ומבטיח להציל את דארניי. אחר כך הוא מתעמת עם מכר ותיק שלו, ברסד, שהוא בעל השפעה בממשל הצרפתי, ויכול לעזור לקרטון לבקר את דארניי בכלא. בתחילה ברסד מסרב לשתף פעולה, אבל קרטון סוחט אותו באיום שיגלה שהוא (ברסד) היה מרגל של המרקיז אוורמונד. כשהוא מגיע לתאו של דארניי הוא מורה לו לכתוב מכתב, ותוך כדי כך הוא מסמם אותו. קרטון תופס את מקומו של דארניי, מיסים לכתוב את המכתב ללוסי, ותוחב אותו לכיס מעילו של דארניי. ברסד ואחד השומרים מוליכים את דארניי חסר ההכרה אל מחוץ לכלא, והוא חוזר ומתאחד עם משפחתו.
רצונה של מאדאם דפארז' בנקמה לא ידעה שובע. היא הולכת לחפש את לוסי ובתה ומגלה שהם כבר ברחו יחד עם ד"ר מנט. היא מתעמתת עם מיס פרוס (עדנה מיי אוליבר), בת לווייתה הנאמנה של לוסי, שמונעת ממנה לצאת ולרדוף אחריהם. במאבק בין שתיהן מאדאם דפארז' נהרגת, ומיס פרוס יוצאת בריצה מהבית.
בינתיים רק תופרת צעירה הנידונה למוות מבחינה בהחלפה בין קרטון לדארניי, אבל שומרת על שתיקה. היא מתנחמת בחברתו של קרטון כשהם נלקחים אל מקום ההוצאה להורג. כשהמצלמה מתרוממת ממש לפני שנופל להב הגיליוטינה נשמע קולו של קרטון "מעשה זה שאני עושה הוא טוב הרבה יותר ממה שעשיתי מעודי; אני הולך לקראת מנוחה טובה הרבה יותר מאשר ידעתי מעודי".
קבלה וביקורת.
אנדרה סנוולד כתב ב-26 בדצמבר 1935 בניו יורק טיימס "אחרי שנתנו לנו את הסרט "דייוויד קופרפילד" מביא לנו מטרו-גולדן-מאייר קסם דיקנסיאני נוסף בהפקה של "בין שתי ערים" ... במשך יותר משעתיים נדחסים אל המסך קסם והתלהבות, לא חוסך דבר מסיפורם של האנגלים שניקלעו בין הדם והטרור של המהפכה הצרפתית ... רונלד קולמן מציג את כישרונו בתפקיד סידני קרטון, ולצדו שחקנים מצוינים במיטבם".
בשנת 2003 הייתה הדמות של מרקיז סן אוורמונד מועמדת לרשימת "מאה שנים... מאה גיבורים ונבלים" של מכון הסרטים האמריקאי.
חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל
חגיגות שנת ה־70 למדינת ישראל נערכו לאורך שנת ה'תשע"ח (2018), והגיעו לשיאן ביום העצמאות של שנה זו, עת ציינה מדינת ישראל 70 שנים להיווסדה.
הכנות.
ב-1 בינואר 2017 החליטה ממשלת ישראל על הקמת מנהלת לאירועי חגיגות 70 שנה למדינת ישראל. בהתאם להחלטה, על מנכ"ל משרד התרבות להקים מנהלה מקצועית, שתפעל לפי העקרונות שתקבע ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים ובהתאם להנחיות של מרכז ההסברה ותהיה אמונה על התכנון, הארגון וביצוע של אירועי שנת ה-70 למדינת ישראל. בהחלטה נקבע כי "האירועים הממלכתיים לציון יום העצמאות השבעים יביאו לידי ביטוי את רוחה, חזונה והישגיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית לאורך כל שנות קיומה". בראשות המטה לחגיגות השבעים עמד מנהל מרכז ההסברה, מושיק אביב.
בהחלטת הממשלה נקבע, לפי הצעתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו, שהסכומים הנדרשים לצורך קיום האירועים יגויסו מתרומות, שבאיסופן יעסוק נתניהו עצמו.
שרת התרבות והספורט מירי רגב, התנגדה לדרך מימון זו, ואל ביקורתה הצטרפו 34 מחברי הכנסת וגם התנועה למען איכות השלטון בישראל. בסופו של דבר תוכנית זו לא התגשמה, ובאפריל 2017 הגיעו נתניהו ורגב להסכמה על הקצאת תקציב של 200 מיליון ש"ח למימון האירועים, זאת לעומת תקציב ראשוני של 100 מיליון ש"ח שנקבע לחגיגות שנת ה־60 למדינת ישראל.
במאי 2017 יצא משרד התרבות והספורט בקול קורא למכרז לניהול לניהול אירועי שנת ה־70 למדינת ישראל, אשר בסופו זכתה חברת "טרגט מרקט".
ב-8 באוגוסט 2017, לאחר דיון בין ראש הממשלה לשר האוצר משה כחלון הוחלט על מתווה לתקצוב החגיגות שלפיהן יועברו הסכום שהוצע בתחילה בסך 100 מיליון שקלים מתקציב המדינה.
באוגוסט 2017 קראה שרת התרבות והספורט רגב לציבור הרחב לעצב את הלוגו לחגיגות ה-70 ואף קראה להציע תמה לחגיגות אלו. לתחרות הנושא והלוגו הוקם אתר ייעודי. גם צה"ל פנה לציבור להשתתף בבחירת הסמל שישמש באופן רשמי את צה"ל באירועי 70 שנה להקמת צה"ל והמדינה.
ב-15 בינואר 2018 חשפה רגב כי הנושא הנבחר הוא "מורשת של חדשנות" ואת הלוגו הנבחר. הלוגו הנבחר עוצב על ידי חברת "טרגט מרקט" שהיא גם זאת שנבחרה להפיק את החגיגות. הסיסמה שנבחרה ללוות את החגיגות היא :"כן, יש במה להתגאות".
בפברואר 2018 נבחר השיר "הללויה" להיות השיר המרכזי של החגיגות. לכבוד האירוע חיברה הפזמונאית המקורית של השיר שמרית אור שני בתים נוספים.
ביוזמת משרד החינוך הוקם אתר אינטרנט המאפשר לאזרחים לחתום על נוסח מגילת העצמאות.
ב-1 באפריל 2018 השיק משרד התרבות את הקמפיין והאתר הרשמיים לקראת חגיגות ה-70 למדינה.
טקס הדלקת המשואות.
בין יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין לשרה מירי רגב פרצה מחלוקת עזה בשאלת הנואמים בטקס הדלקת המשואות בערב יום העצמאות השבעים. רגב ביקשה לשלב בטקס נאום של ראש הממשלה בנימין נתניהו בהתאם להחלטת ועדת טקסים וסמלים, בנימוק שהדבר יחסוך אירוע יקר נפרד נוסף במתכונת "פעמוני היובל" בו ראש הממשלה והנשיא היו אמורים לנאום. אך אדלשטיין התנגד ודרש לשמור על המתכונת הקבועה של הטקס, שבה הנואם המרכזי היחיד הוא יו"ר הכנסת, וראש הממשלה איננו נוכח בטקס, אף לא בקהל, זאת למרות שנתניהו כראש ממשלה נאם בטקס המשואות בשנת היובל לישראל וקרא קטע ממגילת העצמאות. אדלשטיין הודיע שאם ישולב בטקס נאום של ראש הממשלה, הוא ומשמר הכנסת לא יגיעו לטקס. יו"ר האופוזיציה יצחק הרצוג מתח ביקורת על הפגיעה בממלכתיות וציין שעל אף שהוא מתנגד לשילוב הנאום, היה וראש ממשלה ינאם, הוא עומד על זכותו כחוק לנאום גם כן לאחריו. לקראת יום העצמאות הסתמנה פשרה לפיה ראש הממשלה יישא דברי ברכה קצרים לכבוד שנת העשור ה-70, בדומה למתכונת שהתקיימה בטקס יום העצמאות החמישים, ובנוסף ידליק משואה ביחד עם יושב ראש הכנסת. בערב הטקס אדלשטיין סירב שמשמר הכנסת יקבל את כניסת ראש הממשלה לרחבת הטקס מאחר שדרישה זו של ראש הממשלה הייתה בניגוד לסיכומים המוקדמים ביניהם. לפיכך הועלה משמר צה"ל שאורגן ברגע האחרון מקרב הנוכחים לשם קבלת ראש הממשלה ורק לאחריו עלה משמר הכנסת לקבלת יו"ר הכנסת. בטקס עצמו נאם נתניהו במשך 14 דקות, כמעט כפליים מהדובר הראשי של הטקס.
ב-8 באפריל 2018 פורסמו שמות מדליקי המשואות ליום העצמאות: הזמר שלמה ארצי, האלוף במילואים ישעיהו גביש, רחלי גנות, נועם גרשוני, מרגלית זינאתי, שייח' מוואפק טריף, פרופסור מרסל מחלוף, פרופסור אביעזרי פרנקל, ליא קניג, זאב רווח, אבשלום קור, מאי קורמן. נשיא הונדורס חואן אורלנדו ארננדס, שהוזמן להתלוות למדליק משואה ממשרד החוץ והיה אמור להיות המנהיג הזר הראשון שזכה ללוות מדליקת משואה, הודיע על ביטול השתתפותו.
מבקר המדינה יוסף שפירא פרסם באפריל 2019 דו"ח שקבע כי "הליך בחירת מדליקי המשואות בוצע בחלקו באופן החורג מהתקנון לבחירת מדליקי המשואות, וכי גם אופן הקצאת ההזמנות היה לקוי ולא התיישב עם כללי מינהל תקין".
אירועים ביום העצמאות ובסמוך לו.
משרד התרבות הודיע על 70 שעות של חגיגת שנת ה־70 למדינה שתיפתח בערב יום העצמאות ותינעל במוצאי השבת. להלן האירועים בכל אחד מימי החגיגה:
טקס הדלקת המשואות.
טקס הדלקת המשואות המסורתי פתח את חגיגת שנת ה־70 בהר הרצל בירושלים. הטקס כלל המחזה של אירועים בתולדות עם ישראל, ובהם מעמד הר סיני, חורבן בית המקדש, השואה וחומה ומגדל והופיעו בו זמרים, בהם אורנה ומשה דץ בשירם "כאן", שאיתו ייצגו את ישראל באירוויזיון 1991, מיקי גבריאלוב ואמיר דדון בשיר "אמא אדמה", נטע ברזילי בשיר "הורה היאחזות" ושרית חדד בשיר "משירי ארץ אהבתי". קבוצת חיילים הציגה שבועת אמונים בצה"ל. חברת אינטל הציגה מופע שבו 300 רחפנים יצרו בשמים סמלים ישראליים, כגון "שרוליק" ומגן דוד. בתום החלק האמנותי נאמו יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין וראש הממשלה בנימין נתניהו, שגם השיאו משואה, ולאחריהם הודלקו 12 משואות. בהמשך נערך מצעד דגלנים, שיצרו סמלים וכתובות על מגרש המסדרים.
אירועי צה"ל.
לרגל שנת ה-70 למדינה ולצה"ל ופתיחת מחזור גיוס מרץ, חידש צה"ל את השיר "אין לך מה לדאוג" ששר במקור עוזי פוקס, בביצוע חדש של נדב גדג'. בנוסף צה"ל איפשר לעריקים ולמי שמעמדו הצבאי לא מוסדר, להיכנס לישראל לתקופה מוגבלת ולפעול להסדרת העניין ללא מעצר.
צה"ל ערך, כמדי שנה, אירועים לכבוד יום העצמאות, ואלה כללו מטס חגיגי, הישט (משט) לאורך חופי הים התיכון ופתיחת מחנות וחניוני צה"ל לאזרחים והצגת כלי רכב ואמצעי לחימה לציבור הרחב.
למטס המסורתי של חיל האוויר הישראלי הצטרפו מטוסים של חילות אוויר זרים, בהם F-16 של יוון, C-17 של קנדה, C-295 של צבא פולין, C-130 של הממלכה המאוחדת ושל אוסטריה ויורופייטר טייפון של איטליה. המטוסים הישראליים במטס כללו את ה-F-35I אדיר, F-16 "ברק 2020", סופר הרקולס C-130J "שמשון", מטוס תדלוק בואינג 707 "שקנאי" שתדלק מטוס F-16, ומסוקי AH-64 אפאצ'י, יסעור ו-UH-60 בלקהוק ("ינשוף"). למטס הצטרפו גם מטוסי הכיבוי אייר טרקטור AT-802F ומסוקי איירבוס H125 ("כחל") החדשים של היחידה האווירית של משטרת ישראל, מטוס בואינג 787 של "אל על" ומטוס של "ארקיע". מפגני אווירובטיקה במטוסי T-6 טקסאן II ("עפרוני") נערכו מעל בסיסי חיל האוויר רמת דוד, בית הספר הטכני, תל נוף ומוזיאון חיל האוויר בבסיס חצרים, ומעל הערים טבריה, חיפה, תל אביב וירושלים.