צואה מוזכרת לעיתים בתנ"ך כדבר שנאכל בשעת רעב קשה. כאשר צבא ארם דמשק צר על שומרון, מתואר שהיה שם מחסור כל כך חמור, עד שאפילו מחירו של רבע קב "חרייונים" נמכר בחמישה שקלי כסף. וכן בנאום רבשקה מאשים רבשקה את השלטון על שומרון שהם מביאים את העם .
יחזקאל מצווה באחד המיצגים שלו לאכול עוגת שעורים מגולגלת בצואה.
הרב שמשון רפאל הירש, מראשוני הרבנים האורתודוקסים המודרניים, העלה השערה לפיה העלאת-גירה הנאמרת בתורה לגבי הארנבת, הרשומה ברשימת החיות המעלות גירה ובכל זאת נותרת "טמאה" ואסור לאכול אותה, היא למעשה אכילת הגללים. דעה אפולוגטית זו זכתה לקיטונות של לעג מצד המתנגדים לדת הממוסדת, בין השאר כי תירוץ זה איננו קביל כלפי השפן, שאף הוא מוזכר ברשימה דלעיל אך בפועל איננו מעלה גירה ואף לא אוכל את גלליו.
בספרות ובקולנוע.
קופים רבים מביעים מחאה על כליאתם בגני חיות, וזורקים את צואתם על המבקרים בחמת זעם וגם מזעזעים את הצופים בהם בטעימת צואתם כביכול. מנהגם זה זכה להתייחסות בספרים ובסרטים.
כמה סרטי אימה אלימים במיוחד משתמשים במוטיב זה של אכילת צואה על מנת לזעזע את הצופים.
חיפושית זבל
איבר חסר העצמות
אִיבָר חסר העצמות (בנורדית עתיקה: Ívarr hinn Beinlausi; באנגלית עתיקה: Hyngwar; מת בערך בשנת 873 בדבלין) היה מנהיג ויקינגי, אחד ממפקדי הצבא הוויקינגי הגדול אשר פלש לאנגליה במאה ה-9. רוב המידע הקיים על איבר מגיע מהסאגות הנורדיות המסורתיות. סאגות אלו נוטות לערבב עובדות היסטוריות עם פולקלור, אך קיומו של איבר כדמות היסטורית אינו מוטל בספק. עלילותיו מתועדות במסמכים היסטוריים, וניתן להתחקות אחר תנועותיו בוודאות יחסית.
על פי המסופר בסאגת רגנאר לודברוק, היה איבר בנו של השליט הוויקינגי רגנאר לודברוק ואשתו השלישית, הנסיכה אסלוג.
מקור כינויו אינו ברור ויש כמה תאוריות ביחס למקור כינויו כחסר עצמות. כמה מן הסאגות מתארות אותו כחסר עצמות, ואילו בסאגה על בניו של רגנאר נרמז שלא היו לו ילדים בשל אין-אונות. עם זאת, מקורות מספרים על אי-יכולתו של איבר לנוע בכוחות עצמו והוא הועבר ממקום למקום על גבי מגן. על פי הסאגה של רגנאר לודברוק, אי-יכולתו של איבר לנוע בכוחות עצמו הייתה תוצאה של קללה. אמו, אסלוג, הייתה ולווה (Völva) ועל כן יכלה לראות את הנולד. לאחר פרידה ארוכה ושובו של בעלה מפשיטה באנגליה, היא הזהירה אותו כי עליהם לחכות שלושה לילות לפני שיממשו את נישואיהם, אולם רגנאר לא התגבר על תשוקתו וסירב להאמין לנבואה.
אל מול מוגבלותו הפיזית, מדגישות הסאגות הנורדיות, את חכמתו וערמומיותו יוצאות הדופן והוא מתואר כמומחה באסטרטגיה וטקטיקות לחימה. מוגבלותו הפיזית לא מנעה ממנו להילחם וסאגת רגנאר לודברוק מדגישה גם את כוחו העצום בפלג הגוף העליון.
לאחר שרגנר נרצח על ידי מלך נורת'מבריה, יצא בשנת 865 הצבא הוויקינגי הגדול, שאיבר נמנה עם מנהיגיו, להילחם בנורת'מברים. איבר כבש את ממלכת נורת'מבריה ואת בירתה, יורק ב-867 ועל פי המסופר במסורת הנורדית, אף הוציא את מלכה אלה השני, להורג. בשנים שלאחר מכן כבש את אירלנד והוכתר שם למלך.
איבר נעלם מתיעוד היסטורי אחרי שנת 870 וגורלו הסופי אינו ברור. משערים, כי איבר מת באותה שנה או בשנת 873.
דמותו מגולמת על ידי אלכס אנדרסן בסדרה ויקינגים.
גידול צמחים בחלל
לאור הידיעה שהצרכים הבסיסיים לגידול צמחים הם אדמה, מים ואור, בחלל מגדלים צמחים בשיטה שונה כאשר אין שימוש באדמה ויש הגבלה בנוכחות המים באופן משמעותי.
גידול צמחים בחלל הוא תהליך ידידותי לסביבה שנעשה ללא אדמה ועם מעט מאוד מים. הוא מאפשר לצמחים לגדול באוויר או בערפל בסביבה שהיא נקייה מאדמה או כל כלי אחר. התהליך מכונה גם הידרופוניקה.
למעשה, הצמחים הגדלים בשיטה הידרופוניקה גדלים במעבדה של נאס"א החל משנת 1960. אולם, הניסויים הרציניים של נאס"א בגידול הצמחים בחלל החלו רק בשנת 1990. בניסויים שהתקיימו על סיפונה של מעבורת החלל ותחנת החלל הבינלאומית השתמשו בעקרונות האירופוניקה וחשפו צמחים לתנאי מיקרוגרביטציה.
יתרונות השימוש בעקרונות האירופוניקה.
שימוש בעקרונות האירופוניקה מאפשר ייצור מזון נקי בצורה יעילה ומהירה. הצמחים הגדלים על פי עקרונות האירופוניקה נחשבים לצמחים בריאים ומזינים יותר, הודות ליכולתם לספוג כמות גדולה יחסית של וויטמינים ומינרלים וכן הם משמשים מקור פוטנציאלי למיי שתייה נקיים וחמצן טרי. יתרון נוסף הוא ששיטת גידול זו מתבססת על גידול צמחים בסביבה נקייה וסטרילית ולכן היא מפחיתה באופן משמעותי את הסכנות למחלות ולזיהומים בצמחים מן האדמה או מכל מצע גידול אחר. ניתן לציין כי מערכת השורשים של הצמחים שוהה באוויר וכך השתילים לא נמתחים או נובלים בזמן התפתחות השורשים וכך ניתן להעבירם בקלות למצע גידול אחר בלי לגרום לפגיעה בצמיחה וההתפתחות של הצמחים.
המטרות בגידול הצמחים בחלל.
1.האסטרונאוטים אשר נמצאים בחלל ובתנאיו זקוקים למזון כחלק מתנאי החיים.
גידול הצמחים בחלל ומחקרו יוכלו לאפשר לאותם האסטרונאוטים לקבל מזון בריא מאוזן וטעים יותר מאשר אכילה ממזונות משומרים.
2.הציפייה והמטרה היא לדעת לגדל צמחים בחלל, ולשם כך עורכים ניסויים.
3. אספקת חמצן וסינון פחמן דו-חמצני- הצמחים מספקים חמצן לבני האדם על פי תהליך הפוטוסינתזה.
4. שיפור אפקט פסיכולוגי על מצב רוחם של האסטרונאוטים- הטיפול בצמחים בזמן שהותם בתחנת החלל הבינלאומית יוכל לרומם את רוחם של האסטרונאוטים ששוהים זמן רב בתוך תחנת החלל הבינלאומית עם מכשירים אלקטרונים המקיפים אותם.
הניסויים.
מחקרים על סיפון תחנת החלל "מיר".
בשנת 1997, בוצעו מחקרים בחסות נאס"א על סיפונה של תחנת החלל "מיר".
במסגרת המחקרים, המדענים חקרו את צמיחתם של פולי ושתילי שעועית האזוקי.
שתי קבוצות הצמחים דושנו עם חומרים אורגניים לתזונה ובקרת מחלות. בעוד שהשעועית גדלה באפס כבידה, ניסויי בקרה דומים הועברו כדי לראות איך קבוצה אחרת של זרעים ושתילים הגיבו על פני כדור הארץ. תוצאות המחקר היו שכל הזרעים נקלטו היטב אך הזרעים על סיפון ה”מיר” גדלו יותר מאלו שעל כדור הארץ והניסוי עם שעועית האזוקי על סיפון תחנת החלל מיר תרם לפיתוח מערכות המזרזות צמיחה המשמשות אותו כיום על כדור הארץ בהסתמך על תנאי גידול שעועית האזוקי בחלל.
מערכת וג'י.
במאי 2014 הוקמה בתחנת החלל הבינלאומית מערכת וג'י (Veggie)  המספקת לצמחים תאורה, חומרי דישון, מים וטמפרטורה המתאימה להתפתחותם. הצמחים גדלים במצע העשוי חימר שרוף. המערכת בוחנת כיצד הצמחים מתגברים על תנאי ה"מיקרו כבידה"- תנאי שבו כוח המשיכה הוא חסר השפעה. כבר לאחר כמה שבועות נקצר היבול הראשון של המערכת, אך האסטרונאוטים לא זכו ליהנות ממנו. היבול נשלח למעבדות בכדור הארץ, כדי לגלות אם הוא בטוח לשימוש. הירקות נבדקו ונמצאו ראויים לאכילה.
בתחילה התאורה שהאירה את הצמחים גרמה לצמחים לקבל גוון סגלגל. אף שהצמחים היו ראויים לשימוש גם בגוון זה, האסטרונאוטים התקשו לאכול מזון ש"לא נראה" כמו האוכל שאנו רגילים אליו ולכן שונתה התאורה, כדי שהצמחים יקבלו צבע ירוק יותר. הניסוי נמשך, ובאוגוסט 2015 זכו האסטרונאוטים לראשונה לאכול סעודה שכללה ירקות טריים – חסה אדומה, היישר מהחממה. לאחר מכן, החזון של נאס"א היה להצליח לגדל צמחים שיפריחו פרחים בחלל. בינואר 2016 שיתף האסטרונאוט האמריקני סקוט קלי תמונה בטוויטר בו הראה פרח מסוג זיניה פורח בתחנת החלל הבינלאומית.
החזון העתידי.
נאס"א מתכננת במהלך שנות ה-30 של המאה ה-21 לשלוח משימה למאדים. בעקבות המרחק הרב שבין כדור הארץ ומאדים, משימה כזו עלולה להימשך כמה שנים. גידול הצמחים בחלל יאפשר להוסיף מזון טרי, מזין וטעים יותר לתזונת האסטרונאוטים שלא יצטרכו להסתמך על האספקה לתחנת החלל הבינלאומית.
שארל קאבורה
שארל קאבורה (בצרפתית: Charles Kaboré; נולד ב-9 בפברואר 1988) הוא כדורגלן בורקינאי המשחק בעמדת הקשר בנבחרת בורקינה פאסו.
קריירת מועדונים.
בשנת 2006 הוחתם בקבוצת ליבורן מהליגה השישית בצרפת. לאחר כשנתיים ראשי קבוצת מארסיי מהליגה הראשונה בצרפת התרשמו מקאבורה והחתימו אותו בקבוצה. בינואר 2013 חתם בקובאן קרסנודאר מההליגה הרוסית.
ב-25 באוגוסט 2015 הושאל ליריבה העירונית, קרסנודאר, עם אופציית רכישה. עשרה חודשים לאחר מכן קרסנודאר מימשה את האופציות ורכשה את קאבורה עד שנת 2019.
ביולי 2019 חתם בדינמו מוסקבה, עד קיץ 2021.
נבחרת בורקינה פאסו.
קאבורה משחק בנבחרת מאז 2006 ואף מוביל את טבלת ההופעות במדים הלאומיים עם 70 הופעות.
פוסט-אמת
כריש עפרורי
כָּרִישׁ עַפְרוּרִי (שם מדעי: Carcharhinus obscurus) הוא כריש ממשפחת הכרישיים הנפוץ בימים טרופיים ברחבי העולם. מין זה הוא טורף-על העלול להיות מסוכן לבני אדם.
הוא אינו תוקף אנשים דרך קבע, אך עלול להתבלבל ולנשוך דייגים או צוללנים לעיתים נדירות. האדם אינו חלק ממזונו.
טקסונומיה.
חוקר הטבע שארל אלכסנדר לסואר פרסם לראשונה בשנת 1818 אודות הכריש העפרורי בכתב עת מדעי אמריקאי. לסואר קטלג אותו כסוג קוצן וציין זאת יחד עם המילה הלטינית "obscurus" שפירושה "כהה" או "מעומעם" בהתייחס לצבעו. עם זאת, חוקרים אחרים שבאו אחריו קטלגו את המין הזה כסוג כריש.
בתי גידול.
הכריש העפרורי נפוץ בעיקר בעומק של 400 מטרים בכל האוקיינוסים אבל בעיקר באזורים פוריים או טרופיים בתוך האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי. הוא מצוי גם בימים הממוזגים. הם חיים ביחידות וממליטים צאצאים חיים.