שפר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה בהפסד 2-1 לנבחרת אנגליה במשחק ידידות בספטמבר 2008, כאשר החליף את מרווין קומפר. באוגוסט 2009 ערך את הבכורה במשחק רשמי, כאשר השתתף בניצחון של נבחרת גרמניה 2-0 על נבחרת אזרבייג'ן במוקדמות מונדיאל 2010. עם זאת, שפר לא זומן לסגל הגרמני למונדיאל 2010, ולא שיחק מאז במדים הלאומיים.
תארים.
עם וולפסבורג:
סאדיק קאן
סאדיק אמן קאן (או סאדיק ח'אן; באנגלית: Sadiq Aman Khan; נולד ב-8 באוקטובר 1970) הוא פוליטיקאי בריטי מטעם מפלגת הלייבור, המכהן כראש עיריית לונדון ממאי 2016. הוא המוסלמי הראשון המחזיק בתפקיד זה. קודם לכן, כיהן כחבר הפרלמנט מטעם מחוז טוטינג שבלונדון משנת 2005 ועד מאי 2016, כיהן כשר זוטר במשרד התחבורה וכשר זוטר לענייני קהילה בתקופתו של ראש ממשלת בריטניה גורדון בראון. הוא עורך דין בהכשרתו.
ביוגרפיה.
קאן נולד בלונדון, בנם של מהגרים מוסלמים מפקיסטן שהגיעו לבריטניה מקראצ'י בשנות ה-60 של המאה ה-20. אביו עבד כנהג אוטובוס, אמו כתופרת והמשפחה בת 10 הנפשות התגוררה בדיור ציבורי בשכונת טוטינג שבדרום לונדון. ב-1994 סיים לימודי משפטים באוניברסיטת צפון לונדון והחל לעבוד כעורך דין. עסק בעיקר בנושאי זכויות האדם וזכויות האזרח והקים פירמת עורכי דין בתחום בה הועסקו כ-50 עובדים. כיהן כיושב ראש ארגון "ליברטי" לזכויות אדם, כיועץ המשפטי של המועצה המוסלמית בממלכה הבריטית וכנשיא האגודה הפביאנית. בשנת 1994 נבחר לחבר במועצת הרובע וונדסוורת' שבלונדון.
ב-2005 נבחר לפרלמנט הבריטי מטעם מפלגת הלייבור כנציג מחוז הבחירה טוטינג שבלונדון. ב-2008 מונה על ידי ראש הממשלה גורדון בראון לשר זוטר לענייני לכידות קהילתית במשרד הקהילות והממשל המקומי. ביוני 2009 מונה לשר זוטר לענייני תחבורה, הוא השתתף בישיבות קבינט ממשלת בריטניה בעניינים שתחת אחריותו והיה בכך למוסלמי הראשון בתולדות בריטניה שהשתתף בישיבות הקבינט. לאחר מפלתה של מפלגת הלייבור בבחירות הכלליות ב-2010 מונה קאן לשר המשפטים בממשלת הצללים של אד מיליבנד. בינואר 2013 מונה בנוסף גם לשר לענייני לונדון בממשלת הצללים.
ב-2013 הצביע קאן בפרלמנט הבריטי בעד נישואים חד-מיניים. בעקבות כך קיבל איומים על חייו, וכמו כן הוצאה פתווה שבה הוכרז ככופר באסלאם מצד מספר מנהיגי דת מוסלמיים בבריטניה. לאחר מפלת הלייבור בבחירות הכלליות בבריטניה ב-2015 התפטר מתפקידיו.
בספטמבר 2015 נבחר למועמד מפלגת הלייבור לקראת הבחירות לראשות עיריית לונדון שהתקיימו במאי 2016. הוא זכה ב-44.2% מקולות הבוחרים בסיבוב הראשון (דירוג העדפה ראשי) לעומת זאק גולדסמית' מהמפלגה השמרנית, שזכה ב-35% מהקולות. בסיבוב השני (בו מוכלל דירוג ההעדפה המשני של הבוחרים) גבר על גולדסמית' ברוב של 57% ונבחר לראשות העיר.
במסגרת קמפיין הבחירות ציין קאן כי כראש העירייה יעמיד בראש סדר העדיפויות את הקפאת מחירי התחבורה הציבורית, יפעל לפתרון משבר הדיור וליצירת הזדמנויות לתושבי לונדון. במישור הלאומי ציין כי הוא מתנגד לעמדת ראש מפלגתו ג'רמי קורבין, שקרא לביטול תוכנית הגרעין הבריטית, ומתנגד למס על ביצוע פעולות בשוק ההון. בהמשך קאן אף ביקר את קורבין על שלא עשה לטענתו די כדי לגנות אמירות נגד יהודים שיצאו ממפלגתם. שר ההגנה הבריטי מייקל פאלון טען במהלך הקמפיין כי קאן אינו ראוי לשמש ראש עיריית לונדון ולהגן עליה מפני איומי טרור מאחר שהוא התרועע והגן על גורמים קיצוניים כדוגמת לואיס פרחאן. קאן הדף את הביקורת וציין כי במסגרת תפקידו כפרקליט למען זכויות האדם נאלץ לדבר גם בשמם של אנשים מפוקפקים.
בשנת 2012 ביקר קאן בישראל ובשטחי הרשות הפלסטינית יחד עם משלחת של חברי פרלמנט. הוא נפגש עם שר הביטחון משה יעלון וכן עם ראש ממשלת הרשות הפלסטינית סלאם פיאד. בשנת 2014 מתח ביקורת על ישראל בעת מבצע צוק איתן. בשנת 2016 הביע התנגדות לתנועת ה־BDS או לכול סוג של חרם על מוצרים מישראל באומרו כי "אסור לנו להפנות את גבנו לישראל". באותה הזדמנות הביע תמיכה בפתרון שתי המדינות. בעת מבצע צוק איתן הגן קאן על סעידה וארסי המוסלמית, חברת המפלגה השמרנית ושרה בממשלתו של דייוויד קמרון שהתפטרה בעקבות "שתיקתו של קמרון נוכח הפשעים שמבצעת ישראל ברצועת עזה".
בעת מועמדותו בבחירות לראשות עיריית לונדון שהתקיימו ב-2016 קרא קאן להטיל סנקציות על ישראל בניגוד לעבר שבו הצהיר כי הוא מתנגד לכל סוג של חרם על ישראל. לאחר כניסתו לתפקיד פעל לביטול פרויקט גשר הגן.
חיים אישיים.
קאן נשוי לסעידה, אף היא עורכת דין, ואב לשתי בנות.
תוכנית זיכרון עולם
תוכנית "זיכרון עולם" של אונסק"ו היא תוכנית שמטרתה לשמר את האוספים הכתובים שתרמו להתפתחות האנושית במהלך ההיסטוריה. הפרויקט מנהל מרשם בינלאומי של אוצרות תרבות בעלי חשיבות אוניברסלית שזכו להכרה על ידי אונסק"ו.
תוכנית המיזם.
תוכנית "זיכרון העולם" של אונסק"ו היא יוזמה בינלאומית אשר מטרתה לשמור על המורשת התיעודית של האנושות כנגד השמדה, הזנחה, הרס מפאת פגעי זמן, תנאי האקלים והרס במזיד ו/או מכוון. התוכנית קוראת לשימור תכנים ארכיוניים בעלי ערך, אוספי ספריות, ארכיונים ומוזיאונים בכל רחבי העולם – למען הדורות הבאים. כמו כן שמה לה התוכנית לכונן מחדש את המורשת התיעודית וליצור לה נגישות טובה אשר תאפשר את הפצתה לציבור הרחב.
התוכנית החלה בשנת 1992, כדרך לשמר ולקדם מורשת תיעודית, אשר במסגרתה ניתן לצרף למרשם מסמך יחיד, אוסף, כתב יד או ארכיון אשר מראה כי החומרים יש להם חשיבות משמעותית למורשת התרבותית העולמית. לשם כך הקימה אונסק"ו את התוכנית של שימור ודיגיטציה של המורשת התיעודית של האנושות.
התוכנית מנוהלת על ידי הוועדה המייעצת הבינלאומית (IAC), אשר בה 14 חברים הממונים על ידי המנהל הכללי של אונסק"ו. ועדה בינלאומית זו אחראית לגיבוש מדיניות מרכזית, כולל מסגרת טכנית, משפטית ופיננסית עבור התוכנית.
הוועדה הבינ"ל לשנים 2015 - 2018 מורכבת מנציגי הארצות הבאות: לבנון, תוניסיה, ניו זילנד, סנט קיטס, קמבודיה, גרמניה, ברזיל, צ'כיה, איחוד האמירויות הערביות, בולגריה, אוסטרליה, פינלנד, סנגל וניגריה ו-13 משקיפים (ללא זכות הצבעה).
קיימות מספר ועדות משנה: ועדת רישום אוספים, ועדה טכנולוגית, ועדה למחקר וחינוך. כמו כן קיימות ועדות אזוריות המורכבות מנציגי ועדות לאומיות: ועדת דרום אמריקה והקריביים, ועדת הפסיפיק ועוד.
כל מדינה החברה באונסק"ו יכולה להקים ועדה לאומית לאיתור ולהגשת אוספים להכרה זאת.
כל מדינה החברה בתוכנית יכולה פעם בשנתיים להגיש הצעה למועמדות של עד 2 אוספים או כתבי יד או פריטים אחרים העונים לתנאי המרשם.
המרשם.
המרשם  הוא מצבור של מסמכים, כתבי יד, מסורות שבעל פה, חומרים אורקוליים, ספריות, ואוספים ארכיוניים בעלי ערך אוניברסלי. עמידה בתנאי המרשם מובילה לשימור טוב יותר של המורשת התיעודית. התוכנית מפעילה  רשת של מומחים ותוכנית להחלפת מידע וגיוס משאבים לשימור, דיגיטציה, והפצת החומר.
המרשם כולל את רשימת כל הפריטים אשר הוכרו על ידי הוועדה הבינלאומית וממוינים באתר התוכנית לפי ארצות, אזורים, שנים.
ישראל בתוכנית "זיכרון עולם".
פעילות הוועדה הישראלית.
אוספים אלו הוכרו בכנס הוועדה הבינלאומית בקיץ 2013 בעיר גואנג'ו בקוריאה הדרומית ומופיעים ברשימה האוספים המוכרים של אונסק"ו אשר להם חשיבות במורשת התרבות העולמית.
בסתיו 2015 הוכרו אוספים אלו על ידי הוועדה הבינלאומית והם מופיעים ברשימת האוספים המוכרים של אונסק"ו אשר להם חשיבות במורשת התרבות העולמית.
ברווזי צדפות
ברווזי צדפות (שם מדעי: Tadorninae) היא תת-משפחה של עופות מים במשפחת הברווזיים בה מיני ברווזים החיים בעיקר באזורים הטרופיים או בחצי הכדור הדרומי, למעט מיני הסוג טדורנה המגיעים גם לחלק הצפוני. ברווזים אלה משכשכים על פני המים ומחפשים מזון על היבשה כמו גם במים. כמו תת-משפחת ברווזים מצויים, אלו מינים אוכלי-כל הניזונים הן מהחי והן מהצומח.
רבים מבני תת-משפחה זו שויכו בעבר לתת-משפחת Cairininae שבוטלה. חלק מהסוגים הנכללים בקבוצה שויכו בעבר לתת-משפחת ברווזים מצויים ואחרים יכולים להיות שייכים לתת-משפחת ברווזי ים (Merginae) או ברווזי צלילה (Aythyinae). חלקם גם מזכירים יותר אווזים מאשר ברווזים.
מיון.
הסוגים והמינים הבאים נכללים בתת-משפחה זו:
ברווזים נוספים שאולי משויכים לתת-המשפחה:
ברווזי ים
ברווזי ים או מרגוניים (שם מדעי: Merginae) היא תת-משפחה של עופות מים במשפחת הברווזיים שמיניה מצויים בעיקר לחופי הימים, אם כי לא יוצאים לאוקיינוס הפתוח. הם תרים אחר מזונם גם מתחת למים ומשתמשים ברגליהם ובכנפיהם לצלילה. הם בעלי בלוטות גדולות העוזרות בסינון מלחים, אך קטנים יחסית לעופות ים אחרים. מזונם העיקרי הוא סרטנים קטנים ורכיכות וחלקם אפילו ציידי דגים כמו בני קבוצת המרגון והם בעלי "שיניים" קטנות על מקורם.
אווזים
אווזים (שם מדעי: Anserinae) היא תת-משפחה של עופות מים במשפחת הברווזיים, בה המינים הגדולים במשפחה: האווזים והברבורים ודומיהם. הם גדולים יותר משאר התת-משפחות ומצויים על פני המים ועל היבשה.
הם ניזונים מעשבים, ירקות ופריטי מזון קטנים שהם שולים מפני המים. לעיתים נדירות הם צוללים והם מצויים בקרבה למים מתוקים או ליבשה. חלקם נודדים בלהקות גדולות כל שנה למרחקים גדולים.
מיון.
ייתכן שגם הקבוצה הנכחדת מואה נאלו מהוואי שייכת לתת-משפחה זו, כשלפעמים היא משויכת לתת-משפחת ברווזים מצויים. גם המינים אווז עורבני ואווז מקורנן כנף השתייכו לקבוצה בעבר.
ברווזים זקופי-זנב