אחת התוצאות של הטבח הייתה זירוז הקמת שמורת אינדיאנים והכרה בכך ששטחי השמורות הם של האינדיאנים ואין להפקיע את השטחים מהם.
החולמים אחר השמש
החולמים אחר השמש הוא פזמון שכתב יורם טהרלב ללחן של סשה ארגוב. השיר זכה לביצועים רבים לאורך השנים, שהידוע שבהם הוא של צמד הפרברים.
רקע.
ראשיתו של השיר בנעימה שהלחין סשה ארגוב ועיבד ולדימיר קוסמה לפסקול הסרט "הוא הלך בשדות" על פי ספרו של משה שמיר, בבימויו של יוסף מילוא. הסרט שיצא בשנת 1967 מתאר את סיפור אהבתם של אורי בן הקיבוץ ומיקה ניצולת השואה, על רקע נופי העמק, וזכה להצלחה רבה.
ארגוב הציע לפזמונאי יורם טהרלב לחבר מילים למנגינה. טהרלב נעתר לבקשה על אף שהלחן, כרבות מיצירות ארגוב, קשה לביצוע. בדומה לסצנה שליוותה המנגינה בסרט, תיארו המילים תיאור של זוג בשבילי קיבוץ, אך בניגוד לזוג הצעיר שמופיע בסרט, הזוג שבשיר הוא מבוגר.
מילים.
השיר מתאר טיול של זוג מבוגר בנופים חקלאיים שבהם טייל בצעירותו, בשעת ערב. הנופים הם נופי קיבוץ יגור בעמק זבולון, שבו גדל טהרלב. הבית הראשון מתמקד בנוף הפסטורלי, ומנגיד בין איטיות הליכתם של הזוג למעוף הציפורים. הוא נחתם באמירה שניתנת לפרשנויות שונות, שהזוג הוא "כמו כל החולמים - אחר השמש". הבית השני שטוף בנוסטלגיה: הדובר מייחל לחזור ולחוות גידול תינוקות, עבודה חקלאית ושמחת נעורים. בבית השלישי והאחרון שוררת נימה מלנכולית והמוטיבים בו רומזים על קצם הקרב של החיים: הלילה היורד, הדממה, והטל על ראשה הכסוף של בת-זוגו של הדובר.
ביצועים.
הביצוע הראשון לשיר היה של אביבה בנו בשנת 1967. צמד הפרברים, בהרכבו השני שכלל לצד יוסי חורי את אורי הרפז, הקליט את השיר עבור תקליט הנושא את שמו בשנת 1978. הביצוע שילב נגינת אקורדיאון של איתן שפירא. השיר זכה להצלחה רבה שהפתיעה את הרפז, כיוון שחשב שהוא מסובך מכדי להוות להיט.
בשנת 1981 ביצעה להקת "סקסטה" גרסת כיסוי לשיר באלבום "הכל זהב" שכלל ביצועים חדשים לשירים ישנים.
השיר נכלל בסצנת החתונה בסדרה בנות בראון שנוצרה על פי ספרה של עירית לינור. הזמר איתמר רוטשילד ביצע אותו בפסקול הסדרה התעודית "הקיבוץ" ב-2011. באותה שנה נכלל השיר בביצועה של נועם נבו באוסף גרסאות לשירי סשה ארגוב. ב-2015 הקליט עמוס עבר הדני גרסת ג'אז אינסטרומנטלית לשיר באלבום שלם שהקדיש ללחניו של ארגוב.
ב-2020 חידשו תמר פילוסוף ודוד לביא, בביצוע שבו שילבו גם את לחנו של שלמה קרליבך לפסוק "לולי תורתך".. הביצוע זכה להשמעות רבות ועורר מספר התייחסויות בתקשורת.
שבועיים לאחר פטירתו של הפזמונאי יורם טהרלב ב-2022 ביצעו חבורת 'זהו זה' את השיר בעיבוד מוזיקלי של אמיר לקנר.
קבוצת ארמיות קווקז
קבוצת ארמיות קווקז (בטורקית: Kafkas Ordular Grubu) הייתה קבוצת ארמיות של צבא האימפריה העות'מאנית אשר לחמה במהלך המערכה בקווקז במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה.
קבוצת הארמיות הוקמה ב-8 במרץ 1917 וכמפקדה מונה אחמד איזאט פאשה. הקבוצה כללה את הארמיות השנייה והשלישית. הקבוצה לחמה במהלך המערכה בקווקז כנגד שרידי הכוחות הרוסיים וכן כנגד מיליציות ארמניות שקמו באזור וקיוו להשיג עצמאות לארמניה. הקבוצה פורקה ב-16 בדצמבר של אותה שנה.
צ'יימס
צ'יימס (באנגלית: Chimes, נקראים גם Tubular bells, "פעמונים צינוריים") הם כלי נגינה במשפחת כלי ההקשה. הצליל שלהם דומה לזה של פעמוני כנסייה, קריון או מגדל פעמונים, והצ'יימס המקוריים נוצרו כדי לדמות את צליל פעמוני הכנסייה בתוך הרכב. כל פעמון הוא צינור מתכת בקוטר 30–38 מ"מ, והם מכוונים לפי אורכם. הטווח הסטנדרטי של צ'יימס הוא C4–F5, אם כי כלים מקצועיים רבים מגיעים גם ל-G5.
צ'יימס לרוב מנוגנים על ידי חבטה בראש הפעמון עם פטיש בעל ראש עור או פלסטיק. לרוב ישנה דוושת השהייה שמאפשרת צלצול ארוך יותר של הפעמון. אפשר גם לחבוט בתחתית הפעמון כדי ליצור צליל עילי מאוד גבוה.
הצינורות החלולים מהם בנויים הצ'יימס יוצרים צליל נקי יותר מאשר פעמונים גליליים מוצקים, בדומה לפעמוני רוח.
צ'יימס נמצאים לרוב ברפרטואר תזמורתי. לעיתים רחוקות הם מנגנים מלודיה, ובמקום הם משמשים לרוב כצבע נוסף בהרכב. כאשר צ'יימס מנגנים סולו, הם מייצגים לרוב פעמוני כנסייה.
במוזיקה קלאסית.
צ'יימס הופיעו לראשונה בין 1860 ל-1870 בפריז. ג'ון הרינגטון מאנגליה רשם פטנט על צינורות עשויים ברונזה. ארתור סאליבן כנראה היה המלחין הראשון שכתב לצ'יימס בתזמורת, בשנת 1886. בתחילת המאה העשרים שולבו צ'יימס גם בעוגבי תיאטרון כדי לייצר אפקטים.
צ'יימס שומשו כתחליף לפעמוני הכנסייה לראשונה אצל ג'וזפה ורדי באופרותיו ריגולטו (1851), הטרובאדור (1853) ונשף המסכות (1859) ועל ידי ג'אקומו פוצ'יני בטוסקה (1900).
יצירות עם תפקיד לצ'יימס במוזיקה קלאסית.
להלן רשימה חלקית של יצירות עם תפקיד משמעותי לצ'יימס:
שימושים אחרים.
צ'יימס יכולים לשמש גם פעמוני כנסייה, כמו בכנסייה האנגליקנית סנט אלבן בקופנהגן, דנמרק. אלה נתרמו על ידי צ'ארלס, נסיך ויילס.
צ'יימס משמשים גם בשעוני מטוטלת גדולים, מכיוון שהם מפיקים צליל חזק יותר מגונגים ופעמוני-מוט רגילים ולכן ניתן לשמוע אותם יותר בקלות.
במוזיקה הפופולרית.
המוזיקאי מייק אולדפילד השתמש בצ'יימס ברבים מאלבומי האולפנים שלו, ובמיוחד ב"פעמונים צינוריים" (1973), "פעמונים צינוריים 2" (1992) ו"פעמונים צינוריים 3" (1998).
צ'יימס מופיעים בThe Dark Side of the Moon של פינק פלויד (1973) בשיר Brain Damage, אך קשה מאוד לשמוע אותם במיקס. צ'יימס מופיעים גם כחלק מההפגנה הפשיסטית בסצנה מתוך העיבוד הקולנועי לThe Wall של הלהקה.
נגן כלי ההקשה קארל פאלמר השתמש בצ'יימס בסיבוב ההופעות של אמרסון, לייק ופאלמר, וניגן עליהם בשיר "טוקאטה" ובמהלך הסולו שלו.
המתופף של Queensrÿche, סקוט רוקנפילד, השתמש בצ'יימס באלבום The Warning, בגרסה המוקלטת והגרסה החיה.
מלחין הסרטים ג'יימס הורנר השתמש בצ'יימס בפסקול לסרט Glory.
מגינת הנושא של סדרת האנימציה פיוצ'רמה מנוגנת על צ'יימס.
בסצנת הענקת הפרס מהמשחק "מריו קארט ווי" מופיעים צ'יימס בפסקול. כמו כן בחלק מהפסקול של Super Smash Bros. Brawl וSuper Smash Bros. Ultimate יש שימוש בצ'יימס.
קבוצת הארמיות המזרחית (האימפריה העות'מאנית)
קבוצת הארמיות המזרחית (בטורקית: Şark Ordular Grubu or Şark Orduları Grubu) הייתה קבוצת ארמיות של צבא האימפריה העות'מאנית אשר לחמה במהלך המערכה בקווקז במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה.
קבוצת הארמיות הוקמה ב-7 ביוני 1918 וכמפקדה מונה ואיפ פאשה. הקבוצה כללה את הארמיות השלישית והתשיעית. הקבוצה הוקמה מתוך רצון של העות'מאנים לסיים את המערכה בקווקז אשר בעקבות נפילת האימפריה העות'מאנית נכנסה לתוהו ובוהו מוחלט. קבוצת הארמיות לא לחמה באף צבא אמיתי, אלא במיליציות מקומיות ורפובליקות עצמאיות קטנות שהוקמו באזור בעקבות הסתלקות הרוסית. ב-29 ביוני הוחלף ואיפ פאשה בידי חליל קוט. בספטמבר הוכפף צבא האסלאם אל הקבוצה. הקבוצה פורקה ב-21 באוקטובר של אותה שנה.
זום (יישום)
זום (באנגלית: Zoom) היא תוכנה לקיום שיחות וידאו וועידות וידאו שפותחה על ידי חברת Zoom Video Communications האמריקאית. התוכנה פועלת במחשבים אישיים ובטלפונים חכמים וזכתה לפופולריות רבה בעקבות מגפת הקורונה שחייבה ריחוק חברתי.
התוכנה מופצת בגרסת פרימיום – גרסה בסיסית המאפשרת שימוש חינם, מוגבל מבחינת משך הוועידה ומספר המשתתפים, וגרסה בתשלום – גרסה מלאה ללא מגבלות אלה. בישראל, על שיחות שנוצרו דרך חשבון מוסדי, למשל של משרד החינוך, לא חלות הגבלות כמו זמן שיחה מקוצר.
התוכנה פועלת במערכות ההפעלה Microsoft Windows, macOS, לינוקס, אנדרואיד ו-iOS.
יכולות המוצר.
תחילה זום תמכה באופציה לארח ועידות וידאו בנות עד 15 משתתפים. ב-25 בינואר 2013 הורחבה היכולת לתמיכה בעד 25 משתתפים בשיחת וידאו. בגרסה 2.5 רף המשתתפים העליון עלה עד ל-100 משתתפים לכינוס וידאו. כיום החברה מציעה ללקוחות עסקיים לארח פגישות וידאו של עד אלף משתתפים. זום משתמשת בהצפנת AES 256 ביט בשכבת הייצוג.
סקירת התוכנה.
בראשית ימי המוצר, מאמצים מוקדמים (early adopters) כמו העיתונאי וולט מוסברג הביעו חשש כי איכות התקשורת בזום עלולה להיפגע ככל שמשתמשים נוספים יתחילו להשתמש בתוכנה. ב-2012 לזום היו "רק 1,000 משתמשים", ולפי מוסברג, "ייתכן כי אם מיליונים ישתמשו בו, מהירות ואיכות התקשורת ירדו". בביקורת שכתב בוול סטריט ז'ורנל, הוא ציין כי "זום הוא חלופה אטרקטיבית" לסקייפ ול-Google Hangouts.
ב-2 באפריל 2013, חודשיים לאחר השקת זום, ג'ודי שניידר ופול דוהרטי כתבו את חוות דעתם על זום ב-Construction Executive. הם כתבו כי "הפגישה הראשונה עברה ללא תקלות", והנימה הכללית בסיקורם הייתה חיובית. ב-23 בספטמבר 2013, כשישה חודשים לאחר השקת זום, אמילי ריד כתבה סקירה מקיפה על המוצר, שבו סברה כי "הוא מושלם אם ברצונך להקליט את הפגישה, או לשתף את המסך את הטלפון הסלולרי", אך מנגד "בעוד ששיחות אחד על אחד הן ללא מגבלת זמן בחשבון חינמי, ישנה סוגיה שעשויה להיות מעצבנת והיא ששיחות קבוצתיות בחשבון חינמי מוגבלות לזמן של 40 דקות".
ב-3 באוקטובר 2013, פרסם מגזין Geek סקירה של חלופות ל-FaceTime באנדרואיד, ובה ציין בין היתר את זום וכתב: "על אף שזום תוכננה במקור לפגישות מקצועיות, קל מאוד להסב אותה גם לשימוש אישי". אתר הנשים SheKnows כתב: "זום עוזר לעסקים קטנים להשיג רמת תקשורתיות ששמורה בדרך כלל לארגונים גדולים וממוסדים".