רופיה בוואזני בנדה (Rupiah Bwezani Banda) נולד ב-1937. פוליטיקאי זמביני שכיהן בתור נשיא זמביה בין השנים 2008–2011. במהלך נשיאותו של קנת קאונדה, היה בנדה בעל תפקידים דיפלומטיים חשובים והיה פעיל בפוליטיקה כחבר במפלגת העצמאות הלאומית המאוחדת (UNIP). הוא מונה לסגן הנשיא באוקטובר 2006, ובאוגוסט 2008, הוא נבחר לנשיא בפועל.
נקודת אפס
נקודת אפס (באנגלית: Point of zero charge ובקיצור: pzc), היא מושג בכימיה פיזיקלית המתייחס לתופעה של ספיחה, והיא מתארת מצב שבו צפיפות המטען החשמלי על פני השטח שווה ל-0. ערך זה נקבע בדרך כלל ביחס ל-PH של אלקטרוליט, ומהווה תכונה של סובסטרט נתון או חלקיק קולואידאלי.
לדוגמה, נקודת האפס של FeOOH מוצק היא 9. במילים אחרות, נקודת האפס היא ערך ה-pH שבו מוצק שקוע באלקטרוליט מציג אפס מטען חשמלי על פני השטח.
מושג נוסף באלקטרוכימיה הקשור לנושא הוא פוטנציאל האלקטרודות בנקודת האפס.
רמת החומציות משמשת לקביעת נקודת האפס רק עבור מערכות שבהן −H+/OH הם היונים מגדירי הפוטנציאל (כפי שקורה ברוב המערכות).
כאשר ה-PH נמוך מנקודת האפס, המים החומציים תורמים יותר פרוטונים מאשר הקבוצות ההידרוקסיליות ולכן המשטח הסופח טעון חיובית (מושך אניונים). לחלופין, מעל לנקודת האפס, המשטח הסופח טעון שלילית (מושך קטיונים/דוחה אניונים).
בנקודה זו, המערכת הקולואידלית מציגה אפס פוטנציאל זטה, יציבות מינימלית, מסיסות מקסימלית וצמיגות מקסימלית.
נקודת האפס היא יסוד חשוב במדעי הסביבה. היא קובעת את היכולת של משטח לספוג יונים מזיקים.
ביחס לנקודה איזואלקטרית.
כאשר אין ספיחה של יונים אחרים מלבד −H+/OH, נקודת האפס זהה לנקודה האיזואלקטרית (iep). מקרה זה שכיח עבור יוני חמצן טהור במים. בנוכחות ספיחה ספציפית, יש הבדל בין נקודת האפס לנקודה האיזואלקטרית.
שיטת מדידה.
נקודת האפס מאובחנת בדרך כלל על ידי טיטור בסיס-חומצה של דיספרסיות קולאידליות תוך ניטור הניידות האלקטרופורזית של החלקיקים ואת ה- pH של התרחיף. כדי להבדיל בין ה-pzc לבין ה-iep נדרשים מספר טיטורים באמצעות אלקטרוליטים שונים. מתקבלים 2 גרפים:
נקודת החיתוך בין 2 העקומות היא נקודת האפס, ה-pzc.
יישומים באלקטרוכימיה.
באלקטרוכימיה, הממשק בין האלקטרודה לאלקטרוליטים בדרך כלל טעון. אם האלקטרודה פולריזבלית, אזי המטען על פני האלקטרודה תלוי בפוטנציאל החשמלי שלה .
פוטנציאל האלקטרודה בנקודת האפס מוגדר כך:
formula_1
כאשר:
המבנה של אלקטרוליט על פני האלקטרודה תלוי גם במטען על פני השטח, שמשתנה סביב פוטנציאל האלקטרודה בנקודת האפס, formula_2. לדוגמה, מבנה מולקולת מים (המורכבת מ-2 יוני מימן חיוביים ויון חמצן שלילי) שמונחת על אלקטרודות פלטינה, משתנה בצורה הבאה:
מגדל אור (חינוך)
מגדל אור היא רשת מוסדות חינוך ארצית מיסודו של הרב יצחק דוד גרוסמן המעניקה מסגרת חינוכית לאלפי ילדים בסיכון מגיל הינקות ועד גיל הבגרות. במוסדות "מגדל אור" מתחנכים מדי יום אלפי ילדים מכל גווניה של החברה הישראלית בעשרות מוסדות ובניהם: מעונות יום, גני ילדים, בתי ספר יסודיים ועל יסודיים, חטיבות ביניים, אולפנות, מדרשות ובתי ספר מקצועיים ואקדמיים.
היסטוריה.
בשנת 1972 החל הרב יצחק דוד גרוסמן בהקמת קריית החינוך מגדל אור, מוסד פנימייתי שמטרתו להוות בית המקנה תורה והשכלה באזורי מצוקה הפעילות החלה עם מחזור ראשון של 18 חניכים אך עד מהרה התפתחה הקריה וגדלה במהירות.
התרחבותם של המוסדות.
בשנת 1975 החל הרב יצחק דוד גרוסמן בהקמת מעונות לילדים ללא קורת גג במגדל העמק. בשנת 1980 הקים הרב את מעונות היום לילדים והחל בפיתוח הכפר למשפחות אמנה. לאחר ההצלחה והביקוש הגדול החל הרב לפעול ולחנך לנתינה בכל שכבות האוכלוסייה ובשנת 1990 יסד הרב את תלמוד התורה האזורי ואת בית הספר מחשבה. במקביל באותה שנה לאור הצורך הקיים במענה לבנות חרדיות שהמסגרות הקיימות לא מתאימות להן הקים הרב את קריית החינוך לנערות, מוסד הדומה ביסודו למוסד הראשון שהקים לנערים.
קליטת עלייה.
הרב גרוסמן פעיל גם בקליטת עלייה, ועשה רבות לקליטת העולים מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים ועולי אתיופיה ותימן. בין יתר פעילותו בתחום קליטת העלייה, הקים במגדל העמק מדרשה לבנים בשם מדרשת הגליל, וכן אולפנה לבנות ומקום הנותן השכלה גבוהה לנוער עולה מברית המועצות.
ובנוסף פעל הרב רבות בקליטת עולי אתיופיה ממבצע שלמה בשנת 1991 ועולי תימן בשנת 1993 ושילב אותם בקריית החינוך מגדל אור.
חג שבע.
בשנת 2003 ייסד הרב את מבצע חג שבע במסגרתו מתבצעת חלוקת חבילות מזון לחג הפסח וראש השנה עבור משפחות נזקקות ברחבי הארץ. מבצע “חג שבע לילדים” החל כיוזמה מקומית של תלמידי מגדל אור במגדל העמק.
מוסדות הרשת.
הרשת מנהלת מוסדות המחזיקים יחד תקציב של כ-30 מיליון דולר. כ-65% מהתקציב ממומן מקופת האוצר והיתר מגיע מתורמים שונים.
מוסדות הרשת כוללים:
רשת מעונות וגני ילדים - הכוללת מעונות וגנים הנותנים מענה לילדי האזור. רשת המעונות כוללת ארבעה מעונות ושישה גנים לילדי האזור בגילאי 0–6.
בית ספר יסודי לאומנויות מחשבה - בית ספר אזורי המציע מסגרת חינוכית במגוון תחומים כולל פיתוח אפליקציות ופרויקטים ממוחשבים חלקם במסגרת מיזם "סיסמה לכל תלמיד".
תלמוד תורה - ת"ת תורני חרדי לילדי האזור.
בית ספר פנינת אור - בית ספר יסודי לבנות האזור מכיתות א'-ח'.
מתיבתא לצעירים - מוסד פנימייתי לתלמידי כיתות ו'-ח'.מנהל המתיבתא :הרב דוד מלכה ומנהל הפנימיה :הרב יניב עמר והרמים:הרב גדי אשורי הרב מאיר לוי ועוד במתיבתא קימים גם אבות בית שמדריכים על הילדים בזמן הפנימיה : הרב שגיא בן דוד והרב שמחיוף ו... . כשהתלמידים מסיימים את כיתה ח רובם של התלמידים הולכים למסגרות ההמשך ( ישיבת מאור ישראל וישיבה קטנה) המתיבתא גם אחראית על כמה סרטים שיצאו ממגדל אור בהם כוחה של חברות מגדל של אור ועוד .גם במקהלת המלאכים מככבים ילדי המתיבתא ( יאיר טסה נתנאל סעידי ועוד)חלק משירי המקהלה :מחרוזת שירי שבת-https://youtu.be/Jf-hDpC0E-Y וקאבר לסיבת הסיבות-https://youtu.be/V5OlsYUn-HU
ישיבת מאור ישראל - לנערים בכיתות ט'-י"ב המשמש לרוב גם כמסלול המשך לפנימייה לצעירים. במסגרת בית הספר לומדים התלמידים במסלול של בגרות עיונית או טכנולוגית, במגמות הדפסת תלת מימד ומגמת בישול מלונאי.
ישיבה קטנה - לנערים חרדים הכוללת לימוד גמרא עם ראשונים ואחרונים כהכנה לקראת המשך המסלול בישיבות הגדולות הטובות ביותר.
כפר נוער וקריית חינוך לבנות - כפר נוער לבנות חרדיות הכולל חווה חקלאית הידרופונית, מגמת בישול מלונאי מקצועית ופינות חי המנוהלות על ידי בנות הכפר.
תיכון שלהבת - תיכון לבנות במגוון תחומים לבנות מצוינות מהסביבה הכולל מגמות מיוחדות של ראיית חשבון וגרפיקה ועיצוב.
משפחתונים
סלון כלות - לבוגרות המוסדות הסלון נותן ליווי מלא לבנות הכולל סלון כלות מלא. בנוסף במסגרת זאת הבנות מקבלות חדר שינה, מוצרי חשמל, מטבח ועוד לקראת בניית ביתם בעתיד.
אור ישראלי - תנועת נוער המקנה ערכי יהדות ומסורת לבני נוער ברחבי הארץ. כיום, מונה התנועה 120 סניפים, בהם לוקחים חלק בפעילויות למעלה מ-8,000 בני נוער.
“חג שבע לילדים” הוא מבצע ארצי לחלוקת סלי מזון לנזקקים המתקיים מדי שנה לקראת החגים. המבצע החל לראשונה בשנת 2003 וברבות השנים הלך והתרחב המבצע והגיע לעשרות אלפי חבילות מזון למשפחות נזקקות. המבצע מובל על ידי תלמידי רשת החינוך “מגדל אור” יחד עם חיילים צה”ל, עובדי חברות מובילות במשק, ועוד אלפי מתנדבים נוספים.
דג הצובל
דגי צובל
גייל נורטון
גייל אן נורטון (באנגלית: Gale Ann Norton; נולדה ב-11 במרץ 1954) היא פוליטיקאית אמריקאית אשר כיהנה כמזכירת הפנים של ארצות הברית תחת ממשל הנשיא ג'ורג' ווקר בוש בשנים 2001–2006. היא האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה.
ביוגרפיה.
נורטן נולדה בויצ'יטה, הגדולה בערי קנזס לדייל ואנה נורטון. היא גדלה בת'ורנטון שבקולורדו, וסיימה את לימודיה הגבוהים בכבוד רב באוניברסיטת דנוור. כסטודנטית הייתה חברה באחוות פי בטא קפא, וקיבלה תואר דוקטור למשפטים בהצטיינות מהמכללה למשפטים של האוניברסיטה ב-1978. בשלהי שנות ה-70 של המאה ה-20, הצטרפה למפלגה הליברטריאנית ואף כמעט נבחרה למנהלתה הלאומית, אחרי בסופו של דבר חברה אל המפלגה הרפובליקנית. לאחר סיום לימודיה במכללה למשפטים, נורטון עבדה כעורכת דין בכירה בקרן משפטית בשנים 1979–1983. נורטון היה עמיתה לאומית במכון הובר בשנים 1983–1984, לפני שקיבל משרה במחלקת החקלאות של ארצות הברית כעוזרת לסגן מזכיר המחלקה ריצ'רד אדמונד לינג. בין השנים 1985–1990 עבדה כמשפטנית במחלקת הפנים של ארצות הברית, ובמסגרת תפקיד זה הייתה מנהלתם של עורכי דין שעבדו בשירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית ובשירות חיות הבר של ארצות הברית (United States Fish and Wildlife Service).
נורטון שבה לקולורדו בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 לאחר תקופה בה עבדה במחלקת הפנים, ונבחרה לתובעת הכללית הראשונה של קולורדו ב-1991. כתובעת הכללית, נורטון הובילה את תובעי המדינה בהגנה על חוקי המדינה. ב-1992 עבר התיקון השני לחוקת קולורדו, תיקון אשר אסר על כל גוף ממשלתי כלשהו להכיר בהומוסקסואלים כאוכלוסייה מוגנת. כתובעת הכללית, התבטאה מספר פעמים באופן שנוי במחלוקת וגילתה עמדות שמרניות נוקשות.