העצמה כלכלית של נשים מתייחסת ליכולתן של נשים ליהנות מזכותן לשלוט ולהפיק תועלת מהמשאבים, הנכסים, ההכנסות וזמנם, כמו גם יכולת לנהל סיכון וכך לשפר את מצבם הכלכלי ורווחתם. מדינות, עסקים, קהילות וקבוצות יכולים להפיק תועלת מיישום תוכניות ומדיניות המאמצות את הרעיון של העצמת נשים. כיוון שהיא משפרת את איכות וכמות משאבי האנוש העומדים לרשות הכלל. בהתייחסות לזכויות אדם העצמה נשית הוא אחד הנושאים העיקריים לפיתוח.
מנהיגים וחוקרים רבים בעולם טוענים כי פיתוח בר קיימא אינו אפשרי ללא שוויון מגדרי והעצמת נשים. בהקשר של נשים והתפתחות, העצמה חייבת לכלול יותר אפשרויות לנשים לעשות בעצמן. ללא שוויון מגדרי בהזדמנויות ובהעצמה, המדינה לא יכולה להיות צודקת, ושינוי חברתי לא יכול להתרחש.
שיטות.
חוקרים זיהו שתי צורות עיקריות של העצמה: העצמה כלכלית והעצמה פוליטית.
העצמה כלכלית.
העצמה כלכלית מגדילה את סוכנות הנשים, הגישה לתוכניות ממשלתיות רשמיות, ניידות מחוץ לבית, עצמאות כלכלית וכוח קנייה. מוצע לקובעי המדיניות לתמוך בהכשרה בעבודה כדי לסייע בכניסה לשווקים הפורמליים. המלצה אחת היא לספק הזדמנויות חינוך רשמיות יותר לנשים שיאפשרו כוח מיקוח גבוה יותר בבית. תהיה להם יותר גישה לשכר גבוה יותר מחוץ לבית, וכתוצאה מכך, להקל על נשים להשיג עבודה בשוק.
חיזוק נגישותן של נשים לירושת רכוש וזכויות בקרקע היא שיטה נוספת המשמשת להעצמה כלכלית של נשים. מצב שיאפשר להן אמצעים טובים יותר לצבירת נכסים, הון וכוח מיקוח הדרושים כדי להתמודד עם אי-שוויון בין המינים. לעיתים קרובות, נשים (בעיקר במדינות מתפתחות) מוגבלות מבחינה חוקית להחזיק אדמות ונכסים על בסיס מגדרי בלבד. הזכות על אדמתן למשל מעניקה לנשים סוג של כוח מיקוח חדש יחסית (בראייה היסטורית רחבה).
לאורך חיים, מוצא וגזע השפעות נוספת על העצמת נשים בתחומים כמו תעסוקה, היכולה לסייע ביצירת העצמה לנשים. חוקרים רבים מציעים כי כאשר אנו דנים בהעצמת נשים, חשוב לדון במכשולים השונים העומדים בפני נשים מוחלשות, המקשה עליהן להשיג העצמה בחברה, כאשר בוחנים את השפעת הגזע בקשר לתעסוקה. בחינה משמעותית של אופן בניית ההזדמנויות לפי מגדר, גזע ומעמד יכולה לחולל שינוי חברתי. הזדמנויות עבודה וסביבת העבודה יכולים ליצור העצמה לנשים. מקום העבודה יכול להשפיע באופן חיובי על שביעות הרצון ומהביצועים מהמקצוע, קיום שוויון במקום העבודה יכול להגביר מאוד את תחושת העצמה. בישראל לדוגמה, ישנם הטוענים כי "נשים חרדיות מופלות בשכר" ואף הכנסת דנה בכך בוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.
שיטה פופולרית נוספת להעצמה כלכלית של נשים כוללת גם מיקרו אשראי. ישנם מוסדות מיקרו-מימון שואפים להעצים נשים בקהילה שלהן על ידי מתן גישה להלוואות בעלות ריביות נמוכות ללא דרישה לערבות. באופן ספציפי יותר, הם (מוסדות מיקרו-מימון) שואפים לתת מיקרו-אשראי לנשים שרוצות להיות יזמיות. ההצלחה והיעילות של המיקרו-אשראי והמיקרו-הלוואות שנויות במחלוקת. חלק מהביקורות טוענות שמיקרו-אשראי לבדו אינו מבטיח לנשים שליטה על אופן השימוש בהלוואה. מוסדות מיקרו-מימון אינם מטפלים בחסמים תרבותיים המאפשרים לגברים שליטה על כלכלת הבית, כתוצאה מכך, מיקרו-אשראי יכול להיות פשוט מועבר לבעל. מיקרו-אשראי לא פוטר מהנשים חובות ביתיות, וגם אם לנשים יש אשראי, אין להן את הזמן להיות פעילות בשוק כמו גברים.
העצמה פוליטית.
העצמה פוליטית תומכת ביצירת מדיניות שתומכת בשוויון בין המינים הן בתחום הציבורי והן בתחום הפרטי. שיטות פופולריות שהוצעו הן יצירת מדיניות בהעדפה מתקנת שיש בה מכסה למספר הנשים בקביעת מדיניות ובתפקידים בפרלמנט. נכון לכנסת ה-23 מספר הנשים המשמשות כח"כיות עומד על 25%. המלצות נוספות היו להגדיל את זכויות הנשים להצביע, להשמיע דעות ויכולת להתמודד על תפקיד עם סיכוי הוגן להיבחר. מכיוון שנשים קשורות בדרך כלל לטיפול בילדים ותחומי אחריות בבית, יש להם פחות זמן להקדיש לשוק העבודה ולנהל את עסקיהם. מדיניות המגדילה את יכולת המיקוח שלהם במשק הבית תכלול מדיניות המתייחסת למקרים של גירושין, מדיניות לרווחה טובה יותר עבור נשים ומדיניות המעניקה לנשים שליטה במשאבים (כגון זכויות קניין). ישנם תאורטיקנים הסבורים כי יש להשיג כוח מיקוח וסוכנות במשק הבית לפני שניתן לעבור להשתתפות פוליטית רחבה יותר.
דרכים למדידה.
העצמה של נשים ניתנת למדידה באמצעות מדד העצמת המגדר (GEM), המציג השתתפות נשים במדינה נתונה, מבחינה פוליטית וכלכלית. GEM מחושב על ידי מעקב אחר "חלק המושבים בפרלמנט המוחזק על ידי נשים; של נשים מחוקקות, בכירים ומנהלים, ושל מקצועות ועובדות טכניות; ואת הפער המגדרי בהכנסות שהשתכרו, המשקף עצמאות כלכלית". אחר מכן הוא מדרג מדינות בהינתן המידע הזה. אמצעים אחרים הלוקחים בחשבון את חשיבות ההשתתפות והשוויון הנשים כוללים: מדד הזוגיות המגדרית או מדד הפיתוח הקשור למגדר (GDI).
חלק מהביקורות על GEM הן שהן אינן לוקחות בחשבון גורמים הנוגעים לחברה, כגון רצונות שונים של פרטים בחברה, דת, הקשר תרבותי, הקשר משפטי והפרות של זכויות נשים. מדד העצמה מגדרית מנסה לבצע גישה סטנדרטית עקבית למדידת העצמת נשים; בכך, נמתחה ביקורת על כך שה-GEM אינו מתחשב במשתנים בגורמים היסטוריים, באוטונומיה נשית, בהפרדה מגדרית ובזכות הבחירה של נשים.
מדד הפיתוח הקשור למגדר (GDI) הוא דרך בה תוכנית הפיתוח של האו"ם (UNDP) מודדת את אי השוויון בין המינים במדינה. חלק מהביקורות על מדידה זו היא שכיוון שחישובי ה-GDI נשענים אך ורק על חלוקת ההישגים בין גברים ונשים באוכלוסייה, GDI אינו מודד את אי-השוויון בין המינים; אלא הוא מודד רמות שטחיות ביותר בהכנסה, בחינוך ובבריאות.
צורה איכותית יותר של הערכת העצמת נשים היא זיהוי אילוצים לפעולה. הוא מאפשר לזהות יחסי כוחות בין מגדרים. מכיוון שמדובר בתהליך השתתפותי, הוא מקל על שיחה בנושא אפליה מגדרית. השוואת אילוצים על נשים במועד מאוחר יותר מאפשר גם לזהות טוב יותר כל שינוי או התפשטות. הערכות אלה חייבות להתבסס גם על הפעולה שננקטה על ידי נשים, ולא על קבוצות חיצוניות. קבוצות חיצוניות יכולות להקל על העצמתן של נשים, אך אינן יכולות להעניק להן אותה.
מכשולים העומדים בפני העצמת נשים.
רבים מהמכשולים להעצמת נשים טבועים בנורמות תרבותיות. נשים רבות מרגישות לחצים מצד שגברים לא מרגישים. דבר נוסף הוא שרבים מפחדים לשנות את מעמד האישה ולכן גם אם הם יודעים שיש לכך השפעות חיוביות (בעיקר כלכליות) הם ממשיכים לתת לנורמות חברתיות להפריע להעצמת הנשים.
הטרדה מינית היא מחסום גדול עבור נשים במקום העבודה. היא מופיעה כמעט בכל הענפים, בעסקים, מסחר, בנקאות ופיננסים, מכירות ושיווק, אירוח, שירות אזרחי וחינוך, הרצאות והוראה. לפי ארגון העבודה הבינלאומי (ILO), הטרדה מינית היא סוג ברור של אפליה על בסיס מיני, וביטוי ליחסי כוחות לא שוויוניים בין גברים ונשים. יתר על כן, אמנת האו"ם לסילוק כל צורות האפליה נגד נשים (CEDAW) קוראת להגדיל אמצעים להגנה על נשים מפני הטרדות מיניות ואלימות במקום העבודה.
כ-79% מקורבנות ההטרדה המינית במקום העבודה היו נשים לעומת 21% גברים. מחקרים מראים כי הגישה הגוברת לאינטרנט יכולה לגרום גם לניצול מוגבר של נשים. שחרור מידע אישי באתרים מסכן את ביטחונן האישי של נשים. בשנת 2010, ארגונים הפועלים להפסקת התעללות ברשת הצהירו כי 73% מהנפגעים הן נשים. סוגים של התעללות כוללים מעקב סייבר, הטרדות ופורנוגרפיה מקוונת.
נוסף על כך, מחקרים אחרונים מראים שנשים מתמודדות עם חסמים במקום העבודה יותר מאשר גברים. חסמים הקשורים למגדר כוללים הטרדה מינית, שיטות עבודה לא הוגנות, התקדמות בקריירה ונשים רבות נאבקות במה שמכונה "עונש הריון" הבעיה העיקרית היא שקשה למדוד אותו, אך ישנם מומחים שאומרים כי האפשרות להביא תינוק יכולה להספיק למעסיקים כדי להעדיף גברים עליהן למרות חוק האוסר לפטר עובדת בהיריון. לכן נשים מוצבות במצב בו הן צריכות לקבל את ההחלטה אם לשמור על כוח העבודה או להביא ילדים לעולם. בעיה זו עוררה את הוויכוח על חופשת הלידה בארצות הברית ובמדינות רבות אחרות בעולם.
מכשולים שכאלה מקשים על נשים להתקדם במקום עבודתן או לקבל פיצוי הוגן עבור העבודה שהן מספקות.
בחינוך.
חינוך מעצים נשים לעשות בחירות המשפרות את בריאות ילדיהן, את רווחתן ואת סיכויי ההישרדות שלהן. חינוך יכול להגביר את המודעות של נשים לזכויותיהן, להגביר את ההערכה העצמית שלהן ולספק להן את האפשרות לעמוד על זכויותיהן.
למרות שיפורים משמעותיים בעשורים האחרונים, חינוך אינו זמין באופן אוניברסלי ואי שוויון בין המינים נמשך. דאגה מרכזית במדינות רבות היא לא רק המספר המוגבל של ילדות הלומדות בבית הספר, אלא גם המסלולים החינוכיים המוגבלים עבור אלה שנכנסים לכיתה. באופן ספציפי יותר, ישנם אנשים להיות מאמצים רבים יותר להתמודד עם השתתפות נמוכה יותר והישגי למידה של בנות בחינוך מדעי, טכנולוגי, הנדסי ומתמטיקה.
שימוש באינטרנט.
הגישה הגוברת לאינטרנט בסוף המאה ה-20 אפשרה לנשים להעצים את עצמן באמצעות כלים שונים באינטרנט. עם כניסתו של האינטרנט, נשים החלו להשתמש באתרי רשתות חברתיות כמו פייסבוק וטוויטר לצורך אקטיביזם מקוון. באמצעות אקטיביזם מקוון, נשים מסוגלות להעצים את עצמן על ידי ארגון קמפיינים והבאת דעותיהן לזכויות שוויון מבלי להרגיש מדוכאות על ידי חברי הציבור. לדוגמה, ב-29 במאי 2013, קמפיין מקוון שהתחילו 100 נשים אילץ את פייסבוק, להוריד עמודים שונים המפיצים שנאה על נשים.