הנס אשבכר נפטר בשנת 1980 בבית החולים של העיר אוסטר בקנטון ציריך.
עם תלמידיו נמנו סילביו מטיולי, שעבד במתכת, רפאל בנאצי שפיסל בעץ, ופטר שטולר,פאול זיבר ווילי וימפהיימר.
חייו הפרטיים.
בשנת 1931 התחתן אשבכר עם לינה מרטין והקשר ביניהן נמשך שנתיים בלבד.
ב-1947 התחתן עם רוז-אמה קיאנדה (Cuendet) והתיישב יחד איתה בדרום צרפת, בסי-פור-לה פלאז'.
אחרי פרידתו מקיאנדה, בשנת 1953 חי גם בציריך עם מאיה אינגבורג פרימוט (Frimuth), איתה התחתן ב-1956. מאשה שלישית זו נולדו לאשבכר שלוש בנות.
בטרצ'יליים
בטרצ'יליים (שם מדעי: Batrachylidae) היא משפחה של דו-חיים מסדרת חסרי זנב. בני הקבוצה חיים באמריקה הדרומית, בעיקר בארגנטינה ובצ'ילה והוגדרו כקבוצה ב-1965 על ידי ג'וש מאריו גאלארדו.
למינים במשפחה רגליים חזקות וארוכות, לסתות קטנות ומסיכה על העיניים. הם חיים בעיקר ביבשה.
בעבר הם נכללו במשפחת הלפטודקטיליים (Leptodactylidae) ובהמשך עברו למשפחת צרטופרידיים (Ceratophryidae).
נחל נבע מקור חכמה (ננמ&quot;ח)
מעקב על מחשבים ורשתות
מעקב על מחשבים ורשתות משמש לניטור המידע הנמצא במחשבים, וניטור התעבורה ברשתות תקשורת שונות, כגון האינטרנט. המעקב נעשה לרוב באופן נסתר על ידי חברות ומדינות. לעיתים הוא אף לא חוקי, ובחלק מהמקרים דורש צו מבית משפט, או אישור מסוכנות ממשלתית כלשהי על מנת לבצעו.
כיום מרבית רשת האינטרנט מנוטרת באופן קבוע על ידי ספקי האינטרנט, שירותים מקוונים ומדינות.
מעקב המוני מספק כוח רב ומאפשר שליטה למדינות וגופים שונים על האזרח, ואף מניעה או חקירה של פעולות פשיעה. התפתחותן של טכנולוגיות חדשות כגון האינטרנט וגידול בנפח האחסון הקיים, אפשרו למעשה לממשלות וחברות להחזיק יכולת חסרת תקדים של פיקוח על פעילותם של אזרחים.
לצד זאת, הוקמו ארגונים שמטרתם להגן מפני התופעה ולשמור על הזכות לפרטיות ברשת האינטרנט ובמחשבים. ארגונים כגון קרן החזית האלקטרונית ופרויקט Tor. לטענת אותם ארגונים, מעקב ללא בקרה על מחשבים ורשת האינטרנט מהווה סכנה לארגוני זכויות אדם, לזכויות הפרט, ולפעילים פוליטיים וכי המעקב שנעשה כיום הוא "דרקוני" וללא גבולות.
מעקב אחר רשתות.
רשת האינטרנט היא רשת המחשבים הגדולה ביותר בעולם המחברת מעל ל-3 מיליארד מחשבי קצה. דבר זה מאפשר מעקב המוני חסר תקדים בהיקפו ושליטה על חלק ניכר מאוכלוסיית העולם.
עם ההתפתחות הטכנולוגית במאה ה-21 ניתן למשל לנטר אחר מיקומו של אדם על בסיס נתוני הרשת הסלולרית ששהה בקרבה, על בסיס הרשתות החברתיות ניתן לעקוב אחר פעילותו של אדם, תחביביו וחבריו. ועל בסיס מילות החיפוש שרשם במנועי חיפוש בהם ביקר אודות צרכיו.
בארצות הברית לדוגמה נחקק חוק שקובע כי כל שיחות הטלפון ותעבורת האינטרנט תהינה זמינות למעקב וניטור על ידי רשויות האכיפה הפדרליות.
לכידת חבילות מידע (הידועה גם בשם רַחְרְחַן מָנוֹת) היא ניטור של תעבורת נתונים ברשת מחשבים. הנתונים שנשלחו בין מחשבים על גבי רשת האינטרנט או כל רשת אחרת נשלחים בתור מנות קטנות של מידע המגיעות ליעדם ומתחברות לכדי הודעה מלאה. את המנות הללו אפשר "ללכוד" ולנתח בעזרת חומרה ותוכנה מתאימות. למשל בארצות הברית יש חוק שקובע ששיחות הטלפון ותעבורת האינטרנט יהיו זמינים עבור רשויות האכיפה, כל ספקי התקשורת בארצות הברית נדרשים להתקין טכנולוגיות על מנת ללכוד חבילות מידע, ועל ידי כך לאפשר לרשויות ולסוכנויות המודיעין ליירט את כל תעבורת האינטרנט ואפילו את השיחות והקול של האנשים באמצעות פרוטוקול VoIP.
משום שישנו היצף מידע שנדרש למעקב ואינו בר מעקב באופן ידני או בר אחסון, מערכות מעקב אוטומטיות מנפות את הכמות העצומה של תעבורת האינטרנט ומסננות ומקטלגות אותה על פי מידע "מעניין" (לרוב באמצעות טכנולוגיות Big Data). למשל באמצעות חיפוש אחר ביטויים, ביקור באתרי אינטרנט או פורומים. מיליארדי דולרים בשנה מושקעים בידי סוכנויות ביון, כגון: הסוכנות לביטחון לאומי וה-FBI כדי לפתח, לרכוש וליישם מערכות מעקב מתקדמות שמסוגלות ליירט ולנתח נתונים עצומים של מידע, ובמיוחד כזה שנמצא בצי"ח של סוכנויות הביון.
מערכות מעקב אלו מיושמות כיום אף במדינות רבות מחוץ לארצות הברית כגון איראן, סין ועוד.
ישנן גם חברות שמתמחות בפיתוח של תוכנות מעקב עבור סוכנויות הביון ומכירתן למשל Hacking Team .
מעקב אחר משתמשים ומחשבי קצה.
מעקב של חברות אחר שגרת פעילותם של משתמשים ומחשבי קצה נפוץ מאוד ברשת האינטרנט, כשהנתונים הנאספים מהשימוש באפליקציות, אתרים ומנועי חיפוש, משמשים לרוב למטרות שיווק, ייעול החברה או למכירה עבור חברות אחרות, אך גם יכולים לשמש באופן קבוע גורמים מטעם המדינה.
למשל חברת גוגל בעלת מנוע החיפוש הפופולרי בעולם והאתר הנצפה ביותר בעולם, שומרת ומקטלגת את כל הפעילות של המשתמשים בשירותים שלה לפרקי זמן ארוכים. זאת במטרה לבנות פרופיל על כל משתמש שעושה שימוש בשירותים שלה, ועל ידי כך לספק לו פרסום ממוקד יותר, דבר אשר צפוי להגדיל את ההכנסות הכספיות של החברה. לדוגמה:
מדינות רבות לעיתים מקבלות גישה למסדי נתונים אלו, בין השאר על ידי צו חיפוש. דוגמה לכך זו תוכנית הביון פריזמה שפותחה בידי הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית כדי לאסוף מידע מחברות טכנולוגיה אמריקאיות. על פי המסמכים של אדוארד סנודן כ-98% מהמידע המופק בתוכנית מקורו ביאהו!, גוגל ומיקרוסופט.
בנוסף, לעיתים נעשה שימוש בתוכנות רוגלה על מנת לנטר את פעולת מחשב הקצה ואף להשיג גישה למידע המאוחסן בתוכו.
חוקיות המעקב.
בישראל.
ההרשאות והתנאים בהן המדינה רשאית לקבל לידיה ולעקוב אחר נתוני תקשורת המתקבלים מספקיות וחברות תקשורת מוגדרות בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - נתוני תקשורת) וכן תחת חוק האזנות הסתר.
ב-30 באוגוסט 2015 במהלך ריאיון לאתר העין השביעית אמרה הצנזורית הצבאית הראשית בדימוס, תא"ל סימה וואקנין-גיל, כי: "יש לנו מערכות לניטור טלוויזיה, רדיו ואינטרנט שהן לדעתי מהטובות שיש. בימים אלה אנחנו בעיצומה של הכנסת מערכת נוספת, שמתמודדת עם עוד נישה באינטרנט".
בתרבות.
בתרבות ובספרות ישנן הרבה יצירות שנכתבו בהשראת המעקב ההמוני המתבצע כיום.
בספרות.
הספר "1984" שנכתב בשנת 1948 עוסק בעולם דמיוני עתידי בשנת 1984, שנתון תחת פיקוח ושלטון טוטליטרי צמוד, "האח הגדול" הרואה הכול ויודע הכול. "מסך הטלסקרין", שנמצא בידי כול ומשמש לבידור וכאמצעי תקשורת, הוא גם אמצעי המעקב והפיקוח שיש בידו של "האח הגדול" היות שמכיל מיקרופון ומצלמה המתעדים את כל פעילות המשתמש.
הספר נבדל משאר יצירות בנות ימינו משום שנכתב לפני המצאת הסלולר, האינטרנט ורשתות המחשבים. ספר זה כביכול ניבא את העתיד בנושא המעקב אחר האדם בעולם הדיגיטלי.
הורבישוב
אוחאן
קארוב
לובטשוב
ברברה פלסיוס
ברברה פלסיוס (בספרדית: Bárbara Palacios; ) היא מנחת טלוויזיה ונצואלית. מיס ונצואלה ומיס תבל לשנת 1986.
ביוגרפיה.
פלסיוס נולדה במדריד, ספרד להורים גרושים, אימה, ברברה טיידי (מתה ב-2008) ילידת ספרד, ואילו אביה, ג'ורג' פלסיוס הוא יליד ונצואלה. שני הוריה הם שחקנים ובגיל מוקדם היגרה עם משפחתה לוונצואלה, עקב כך שהוריה ניסו לפתח קריירה במדינה.
קריירה.
ב-1986 נבחרה למלכת היופי של ונצואלה, ובין סגניותיה הייתה השחקנית קתרין פולופ. בתחרות מיס תבל שנערכה בפנמה באותה שנה לקחה גם שם את המקום הראשון לאחר מיס ארצות הברית.
היא עבדה מספר שנים כמגישה בטלוויזיה והנחתה בין היתר בוונצואלה את תחרות מלכת היופי בה זכתה. שימשה כדוברת של מספר תאגידים בארצות הברית ובאמריקה הלטינית. היא ייסדה מספר חברות פרסום, וביניהם חברה הנקראת על שמה, המפרסמת ומקדמת מוצרים עבור נשים, עם קו של תכשיטים ומוצרי יופי וטיפוח, הנמכרים בחנויות.
חיים אישיים.
משנת 1988 נשואה פלסיוס לוויקטור מנריקה. יש להם שני בנים, ויקטור תומאס ודייגו אלפונסו.
טורבודיזל
הארי פישל
ישראל אהרן (הארי) פישל (1865 י"ז בתמוז תרכ"ה - 1 בינואר 1948 י"ט בטבת ה'תש"ח) היה איש עסקים ונדבן יהודי שהקים מפעלים תורניים רבים.
קורות חיים.
נולד במרקינה פולין לנחמן פישל ולחנה בת שרגא. בילדותו למד בחינוך מסורתי דתי ובגיל 20 היגר לארצות הברית והצליח בשדה המסחר והבניין.
פעילותו הציבורית.
עם ביסוס מצבו הכלכלי, החל לשים לבו לצורכי הצבור היהודי באמריקה בכלל ובניו-יורק בפרט. בנה בתי כנסת, הקים תלמודי תורה ובתי חולים וארגן מוסדות צדקה וחסד רבים.
לשם הקלת מצב המהגרים היהודים הצטרף למוסד "האיאס" וכיהן בו כגזבר עשרות שנים. בפרוץ מלחמת העולם הראשונה ארגן את ה"צנטראל רלייף קומיטי" ובביתו הונח היסוד למוסד של "הג'וינט".
השתתף בתרומות גדולות לשם הקמת והחזקת בית החולים הגדול "בית ישראל" בניו-יורק, כמו כן היה ממניחי היסוד של הישיבה הגדולה "ישיבת רבי יצחק אלחנן" בניו-יורק, והראה פעילות רבה במשך כל שנות קיומה עד שהקנה למעמד אוניברסיטאי.
בשנת תרפ"א (1921) הקים דירה, משרד ו"ישיבת מרכז הרב קוק", מעל בנין ועד הכוללים בירושלים עבור הרב הראשי אברהם יצחק הכהן קוק.
עיקר עיסוקו היה בהפצת תורה בישראל והקמת שכבה של תלמידי חכמים גדולים, ולשם כך העמיד את כל רכושו.