קטרינה דה מדיצ'י התנגדה לתוכנית זו בכל תוקף, ועשתה ככל שביכולתה כדי להרחיק מעל המלך הצעיר את דה קוליני, שבו ראתה מתחרה מסוכן למעמדה בבית המלוכה. הקתולים הזהירו כי ההוגנוטים מתכוננים לחטוף אותה ואת בנה, ובנקודה זו היא נתנה את הסכמתה לרצח דה קוליני. ב-22 באוגוסט 1572 דה קוליני נורה ליד ארמון הלובר בפריז, ונפצע בידו. ההוגנוטים דרשו להעניש את האשמים, ואחיו של דה קוליני חנה מחוץ לפריז בראש צבא של 4000 איש. נפוצה שמועה כי ההוגנוטים מתכננים מרד. קטרינה דה מדיצ'י, שחששה לחייה ולחיי בניה, החליטה על רצח מנהיגיהם. לאחר שנועצה ביועציה האיטלקים, ניסתה לשכנע את המלך הצעיר בדבר הצורך בפעולה מונעת.
טבח ליל ברתולומאוס הקדוש החל ב-24 באוגוסט 1572, לאחר שהמלך זעק ברגע של התמוטטות עצבים: "הרגו את כולם", מה שנתפרש כצו לרצח ההוגנוטים בפריז ובערי השדה. באותו לילה נרצח דה קוליני בביתו בפריז, בידי עושי דברו של אנרי הראשון הדוכס מגיז, שהיה מנהיג הקתולים. גופתו הושלכה מבעד לחלון אל עבר המון זועם שעשה בה שפטים. מאורע זה סימן את תחילתו של הטבח שבו נרצחו אלפי הוגנוטים. חודשיים בלבד לאחר טבח זה, הגיבו ההוגנוטים במלחמת הדת הרביעית, שבה השתלטו על לה רושל ועל מספר ערים אחרות, סגרו את שעריהן בפני הצבא המלכותי ועמדו במצור בהצלחה. ב-6 ביולי 1573, המלך שארל התשיעי חתם על שלום לה רושל שלפיו ניתנו שוב ערובות לסובלנות דתית כלפי ההוגנוטים, ובכך הסתיימה מלחמת הדת הרביעית.
מלחמת הדת החמישית.
מלחמת הדת החמישית החלה ב-1574, אחרי מותו של שארל התשיעי ועלייתו לכס המלוכה של אחיו בשם אנרי השלישי. אחיהם הצעיר, פרנסואה, דוכס אנז'ו ואנרי מלך נווארה מנהיג ההוגנוטים, היו מעורבים במזימה במטרה לתפוס את השלטון. המזימה התגלתה והם הושמו במעצר. ב-10 באוקטובר 1575 התחולל קרב דורמאן (בחבל שאמפאן) שבו אנרי הראשון דה בורבון נסיך דה קונדה, קרא לעזרתו צבא פרוטסטנטי מגרמניה שאיים על פריז, מה שאילץ את אנרי השלישי מלך צרפת לחתום על צו בוייה שלפיו זכו ההוגנוטים בשליטה מדינית וצבאית בשמונה ערים (6 במאי 1576).
מלחמת הדת השישית והשביעית.
מלחמת הדת השישית פרצה כתוצאה של צו בוייה. הקתולים לא הסכימו עם הוויתורים להוגנוטים, ובנובמבר 1576 אנרי הראשון הדוכס מגיז ארגן בפריז את הליגה הקתולית כדי לחדש את המלחמה בהוגנוטים. המלך אנרי השלישי השיב לעצמו את השליטה במספר ערים שהיו בידי ההוגנוטים. הוא נאלץ לחדול מפעולתו הצבאית מחוסר אמצעים, אך חתם על שלום ברז'ראק שבו ביטל חלק מן הזכויות שניתנו להוגנוטים (17 בספטמבר 1577). מלחמת הדת השביעית הייתה מלחמה קצרה שהוכרזה על ידי חלק של ההוגנוטים, שכתוצאה ממנה השיבו לעצמם את השליטה בשש ערים (שלום פלקס, 26 בנובמבר 1580).
מלחמת הדת השמינית.
מלחמת הדת השמינית והאחרונה (1585–1598), הייתה הארוכה והחשובה שבמלחמות הדת בצרפת. ב-1584 נפטר פרנסואה, דוכס אנז'ו, אחיו הצעיר של המלך אנרי השלישי, מה שהותיר את אנרי מלך נווארה ההוגנוטי כיורש העצר. אך צרפת לא הייתה מוכנה למלך הוגנוטי. הכמורה הקתולית בהשפעת הישועים קראה לכל המאמינים אל דגל הליגה הקתולית כדי להילחם בהוגנוטים. ב-1585, על פי דרישתו של מנהיג הקתולים אנרי הראשון, הדוכס מגיז, נאלץ המלך אנרי השלישי לחתום על צו שלפיו הוצאה הכפירה הפרוטסטנטית אל מחוץ לחוק. האפיפיור סיקסטוס החמישי נידה את אנרי מלך נווארה ושלל ממנו את הזכות לשמש כיורש עצר.
עקב זאת, פתח אנרי מלך נווארה במלחמה (שנודעה בשם מלחמת שלושת האנרים) נגד המלך אנרי השלישי ונגד אנרי הראשון הדוכס מגיז, והביס אותם בקרב קוטרה (1587). הקתולים, שלא היו מרוצים מהנהגתו של אנרי השלישי, הקימו ממשלה מהפכנית וקראו למלך ספרד פליפה השני לפלוש לאנגליה ולצרפת. אנרי הראשון הדוכס מגיז נקרא לכבוש את פריז. ב-12 במאי 1588 נמלט המלך אנרי השלישי מפריז אחרי שהדוכס מגיז השתלט על העיר. המלך נאלץ למנותו למפקד העליון של הצבא הצרפתי וקרא לאספת המעמדות הצרפתית להתכנס בארמונו בבלואה. משהגיע הדוכס מגיז, הוא נרצח מיד בידי אנשי משמרו של המלך, גופתו נשרפה ואפרו הושלך אל הנהר לואר (23 בדצמבר 1588). ביום המחרת ניתן צו מעצר נגד ראשי הליגה הקתולית, ולואי השני, הקרדינל מגיז, אחיו של הדוכס מגיז, הוצא להורג.
המלך אנרי השלישי כרת ברית עם אנרי מלך נווארה, מינה אותו ליורשו ושניהם עלו על פריז בראש צבא הוגנוטי. ב-1 באוגוסט 1589, בעת שהמלך הכין את צבאו למתקפה על פריז, הוא נפצע קשה בידי מתנקש ומת ביום המחרת. עם מותו של המלך, הפך אנרי, מלך נווארה למלך צרפת. אולם הליגה הקתולית שנתמכה על ידי פליפה השני מלך ספרד, הייתה חזקה דייה כדי להכריחו לסגת צפונה כדי לקבל עזרה מאנגליה.
ב-21 בספטמבר 1589 הוא ניצח את צבא הליגה הקתולית בקרב ארק, שהתחולל ליד חופי התעלה. אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה שלחה לו אנשי צבא, זהב ואספקה. בתגובה, פליפה השני הפנה את חיל המשלוח הספרדי בפלנדריה לעזרת הליגה הקתולית. ב-14 במרץ 1590 התחולל קרב איברי, שבו המלך אנרי הביס שוב את צבא הליגה הקתולית. אולם למרות ניצחונותיו אלה, לא הצליח לכבוש את פריז ששוחררה ממצור בעזרת כוח ספרדי בפיקוד של אלסנדרו פרנזה, דוכס פארמה.
בעידודה של מאהבתו, גבריאל ד'אסטרה, הוא הכריז: "פריז שווה מיסה" (25 ביולי 1593). כניסתו לחיק הכנסייה הקתולית הבטיחה לו את תמיכת מרבית נתיניו. הוא הוכתר כאנרי הרביעי, מלך צרפת בקתדרלה של שארטר ב-27 בפברואר 1594. ב-13 באפריל 1598 הכריז על האדיקט של נאנט, שהעניק זכויות מוגבלות להוגנוטים, ובכך הגיעו לקיצן מלחמות הדת בצרפת.
נער מלקות
גרעין הברך הצדי
גרעין הברך הצדי או LGN (באנגלית: Lateral geniculate nucleus) הוא אזור בתלמוס, אשר נמצא במוח הביניים.
שמו של הגרעין ניתן לו על שום דמיונו לברך כפופה (genu, פירושו "ברך").
גרעין הברך הצדי הוא מבנה דו-צדדי (הוא נמצא על שתי המיספרות במוח), ומורכב משש שכבות של תאי עצב בכל המיספרה.
הגרעין מעורב בתהליך התפיסה החזותית.
הוא מקבל מידע חזותי מהרשתית באמצעות עצב הראייה ומעביר את המידע הלאה, בעיקר אל האזור הראשוני בקליפת המוח הראייתית (V1), כאשר כל שכבה בו מקבלת קלט מעין אחת בלבד. כ-90% מהסיבים העצביים שבעצב הראייה מגיעים לגרעין הברך הצדי.
השכבות של גרעין הברך הצדי.
בפרימטים, גופי התאים בשתי השכבות הפנימיות ביותר גדולים יותר מגופי התא שבארבע השכבות החיצוניות. מטעם זה נקראות שתי השכבות הפנימיות “השכבות המאגנו-תאיות” (magnocellular layers, מאגנום פירושו “גדול” בלטינית), ואילו ארבע השכבות החיצוניות נקראות “השכבות הפארוו-תאיות” (parvocellular layers פרבוס פירושו “קטן”).
שני סוגי השכבות משתייכים לשתי מערכות נבדלות, המופקדות על ניתוח סוגים שונים של מידע חזותי. כל אחת מן המערכות מקבלת קלט מאחד הסוגים של תאי הגנגליון ברשתית - מתאי M או מתאי P. שדות הקלט של התאים בגרעין הברך הצדי שומרים על אותו ארגון של מרכז והיקף, הקיים בתאי הגנגליון המתקשרים אליהם.
שכבות מאגנו-תאיות (Magnocellular Layers).
שכבות 1 ו- 2 מורכבות מתאי המערכת המאגנו-תאית. מערכת זו קיימת בכל היונקים, בעוד שהמערכת הפארוו-תאית קיימת בפרימטים בלבד. תאי העצב של המערכת המאגנו-תאית ניחנים במאפיינים של תאי M (בשכבת תאי הגנגליון). כלומר, הם אינם מקבלים מידע על צבע, אינם מאפשרים הבחנה בפרטים דקים ותגובתם לגירוי חזותי קצרה ומהירה. תאים אלה מעורבים כפי הנראה בעיבוד חזותי שרמת דיוקו פחותה, אך הם מסוגלים להבחין בהבדלי בהירות דקים וגם רגישים במיוחד לתנועה.
שכבות פארוו-תאיות (Parvocellular Layers).
בפרימטים שכבות 3 עד 6 מורכבות מתאי המערכת הפארוו-תאית. תאי העצב של מערכת זו ניחנים במאפיינים של תאי P (בשכבת תאי הגנגליון), כלומר הם מנתחים מידע על צבע ומצטיינים בכושר גבוה של הפרדה מרחבית, ומכאן - בעיבוד חזותי שרמת דיוקו גבוהה. מנגד, תגובותיהם איטיות ומתמשכות ואין הם רגישים לתנועה.
סיפורי ג'ינג'ר
סיפורי ג'ינגר (באנגלית: As Told by Ginger) היא תוכנית אמריקאית מונפשת שעלתה לאוויר ב- 25 באוקטובר 2000 בערוץ ניקלודיאון. הסדרה מתמקדת בחייה והרפתקאותיה של ג'ינג'ר פוטלי בחטיבת הביניים ובתיכון "לאקי", כאשר הסדרה מוצגת מנקודת מבטה של ג'ינג'ר כשהיא מתעדת את חייה ביומנה האישי. הסדרה זכורה הודות לעלילה, פיתוח הדמויות והעובדה שהדמויות מחליפות בגדים כל יום.
בארצות הברית, כמחצית מפרקי העונה השלישית לא שודרו. כמו כן, מספר פרקים קטן הוצא מסבב השידורים החוזרים, דבר שהותיר מעריצים רבים מאוכזבים במהלך סבב השידור הראשוני של הסדרה.
בישראל שודרו כל פרקי הסדרה.
תקציר העלילה.
הסדרה מתמקדת בעיקר סביב חיי חטיבת הביניים והתיכון של התלמידה ג'ינג'ר פוטלי. היא יחד עם חבריה, דארן פטרסון, דודי בישופ ומייסי לייטפוט, מנסים להעלות את מעמדם החברתי כ"חנונים" תוך כדי שהם פותרים קונפליקטים רבים בדרך. למזלה של ג'ינג'ר הילדה הכי מקובלת בשכבה, קורטני גריפלינג, מחבבת אותה ולעיתים אף מערבת אותה בתוכניותיה החברתיות. לעומת זאת, מירנדה קילגלן, יד ימינה של קורטני לא מאפשרת למעמדה להשתנות הודות לג'ינג'ר פוטלי. בביתה, ג'ינג'ר מתעדת את חייה ביומן. אחיה הצעיר קארל, לרוב זומם מזימות ואמה לויס, נמצאת תמיד לתת עצה טובה לג'ינג'ר.
העלילה מתרחשת בעיר הבדיונית "שלטרד שראבס" (בעברית: "שיחים מוגנים") שבקונטיקט.