ב-1910 מונה דיקסון-פוינדר לתפקיד מושל ניו זילנד, תפקיד אותו הוא מילא במשך שנתיים וב-27 באפריל אותה שנה הוענק לו התואר ברון איזלינגטון, על שם שכונת איזלינגטון שבלונדון. הוא היה האחרון שהחזיק בתואר "מושל ניו זילנד" לפני שזה שונה לתואר "המושל הכללי של ניו זילנד" בתקופת כהונתו של יורשו. ב-1911 הוענק לו התואר אביר מפקד במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש והוא נכנס כחבר במועצה המלכותית וב-1912 הוא מונה להיות נשיא הוועדה המלכותית לשירותים הציבוריים בהודו.
קריירה מאוחרת.
שנתיים מאוחר יותר מונה דיקסון-פוינדר להיות תת-מזכיר המדינה במשרד המושבות וב-1915 הוא מונה להיות תת-מזכיר המדינה לענייני הודו. במשך שמונה שנים הוא גם היה יושב הראש של המכון האימפריאלי (Imperial Institute) והוא היה האחראי על הוועדה הלאומית לחסכונות מ-1920 ועד 1926. באותה שנה הוענק לו התואר אביר הצלב הגדול במסדר האימפריה הבריטית, לאחר ש-13 שנים קודם לכן הוענק לו התואר אביר מפואר במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש.
הלורד איזלינגטון מת ב-6 בדצמבר 1936 בגיל 70 בלונדון ונקבר בהילמרטון שבוילטשייר.
המחוז האדמיניסטרטיבי הדרום-מערבי (מוסקבה)
המחוז האדמיניסטרטיבי הדרום-מערבי של מוסקבה (ברוסית: Юго-Западный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מינהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במזרח העיר וכולל 12 נפות. בשטח המחוז מתגוררים כ־11.5% מכלל אוכלוסיית מוסקבה.
במחוז ממקום גן בוטני גדול של מכון המחקר המדעי לצמחים ארומטיים וצמחי מרפא
המחוז האדמיניסטרטיבי המערבי (מוסקבה)
המחוז האדמיניסטרטיבי המערבי של מוסקבה (ברוסית: Западный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מינהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במערב העיר וכולל 13 נפות.
בתקופה הסובייטית נבנו במחוז אוניברסיטאות ומכוני מחקר רבים, מה שהיווה מוקד משיכה לסטודנטים ואנשי אוניברסיטה שעברו להתגורר במחוז.
בנפת ראמנסקו שוכנות שגרירויות זרות רבות, כמו גם נמל התעופה הבינלאומי ונוקובו, בית הכנסת לזכר השואה הממוקם בגבעת פוקלונאיה והיכל הקרח קרילאטסקויה. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 נבנו במחוז הבתים העגולים.
בית הזיכרון אלי ויזל
בית הזיכרון אלי ויזל (ברומנית: Casa-Memorială Elie Wiesel) הוא מוזיאון השוכן בבית בו נולד אלי ויזל בעיר סיגט שברומניה, ועוסק בחייו ומורשתו של אלי וויזל, ביהדות מרמורש וברדיפתה והשמדתה בזמן השואה. במוזיאון ריהוט אופייני לבתים באזור בתקופה שלפני השואה וכן תצוגה הכוללת תיעוד היסטורי.
הסופר, המסאי וההוגה ויזל נולד בבית בשנת 1928, ומשפחתו התגוררה בו עד הקמת הגטו של סיגט ב-1944, ממנו נשלחה המשפחה לאושוויץ. בשנת 2002 נחנך במקום המוזיאון, במעמד נשיא רומניה, יון איליאסקו.
אהרן דב הלפרין
אהרן דב הלפרין (נולד בכ"ז בכסלו תשי"ד, 4 בדצמבר 1953) הוא המייסד והעורך הראשי של שבועון כפר חב"ד.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לרב שמשון לייב הלפרין, נצר לרבי שניאור זלמן מליאדי מייסד חסידות חב"ד, ולמרים בתו של הרב יצחק דוד שאג-צוובנר. בבחרותו למד בישיבת קול תורה.
למד בישיבת תורת אמת (חב"ד) בראשות דודו הרב שמואל אלעזר היילפרין. באמצע שנת תש"ל (1970) עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית שבכפר חב"ד.
בשנת תשל"ג (1973) נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים שבמרכז חב"ד העולמי בניו יורק. לאחר שנת לימודים, הגיע עם קבוצה מתלמידי הישיבה לשנת שליחות בישיבת תורת אמת בירושלים.
בשנת תשל"ה נישא לחיה ברכה, בתו של הרב זושא ריבקין, ממייסדי וגבאי בית הכנסת בית מנחם והתגורר בכפר חב"ד. לאחר נישואיו שימש כמורה בתלמוד תורה המקומי.
בקיץ תש"מ (1980) עזב את תפקידו כמורה וייסד את שבועון כפר חב"ד. הוא משמש כעורכו הראשי עד היום. בין השנים תשמ"א - תשס"ז, נסע לביקורים בבתי חב"ד בעולם וכתב עליהם סדרת כתבות בעיתון בשם "חב"ד בעולם".
נודע בעיקר בשל כתיבתו פובליציסטית במאבק תיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. כמו כן, השתמש בעיתון כבמה לתגובות כלפי פרסומים נגד חסידות חב"ד ונגד רבי מנחם מנדל שניאורסון, שהופיעו בעיקר בעיתונים החרדיים בישראל, "המודיע" ו"יתד נאמן", ובביטאוני חסידות סאטמר.
שימש בעבר כחבר ב"ועד למען שלימות העם" ובין השנים תשמ"ד-תשמ"ז (1984–1987) השתתף בעריכת העלון "שלימות" של הוועד הנ"ל.
בכ"ו בטבת תש"נ (23 בינואר 1990) נפטרה אשתו, ולאחר מספר שנים נישא בשנית לרחל.
אנדראה לידסאם
וזרשטדיון
וזרשטדיון (בגרמנית: Weserstadion) הוא אצטדיון רב תכליתי הממוקם בעיר ברמן שבגרמניה, ומשמש כאצטדיון הביתי של קבוצת הכדורגל ורדר ברמן. האצטדיון ממוקם על חצי אי בגדה הצפונית של נהר וזר, וקרוי על שמו (משמעות השם ורדר בגרמנית של אזור ברמן היא חצי אי). האצטדיון מוקף בפארקים ירוקים רחבים. אצטדיון זה מכיל 42,100 מקומות ישיבה במשחקי הבונדסליגה.
הווזרשטדיון הוקם לראשונה בשנת 1909, ועבר מאז מספר שיפוצים. הראשון בשנת 1963, ואחר כך גם בשנת 1989 ובשנת 2002. באצטדיון היה בעבר מסלול ריצה, אך המסלול הוסר כאשר משטח הדשא הונמך בשנת 2002, על מנת לאפשר את הגדלת מספר המושבים בכ-8000. בשנת 2004 נבנו בצמוד לחלק הצפוני של האצטדיון ארבעה מגדלים, בהם ממוקמים המשרדים של ורדר ברמן, וניתן למצוא בהם משרדים של חברות מקומיות ומסעדות. בשנים 2008-2011 עבר האצטדיון שיפוץ כללי שבמסגרתו נבנו מחדש היציעים שמאחורי השער קרוב יותר לכר הדשא, חזית האצטדיון הוחלפה, ועל גג האצטדיון הורכבו מערכות אנרגיה סולארית.
האצטדיון היה מועמד לארח משחקים במונדיאל 2006 שנערך בגרמניה, אך מועמדותו נפלה לבסוף.
נוסף על משחקי הכדורגל, באצטדיון זה הופיעו אמנים גדולים כמו בון ג'ובי, מייקל ג'קסון, דפש מוד, מטאליקה, האבנים המתגלגלות, רובים ושושנים, טינה טרנר, ואן היילן ואחרים.
אנדריאה לדסם
חיים יהודה ישראל
הרב חיים יהודה ישראל (תקכ"ח, 1768? - ח' באדר א' תקפ"ט, 11 בפברואר 1829) היה הרב של רודוס.
נולד ברודוס בסביבות שנת 1768 למשה ישראל (השני), נצר לשושלת רבנים בהם רבי משה ישראל שהיה אף הוא רבה של רודוס. אביו נפטר בצעירותו, בן 34 שנה וכבר בשנה שלאחר מכן, נשא חיים יהודה הצעיר את אשתו הראשונה. שימש בתור שליח ציבור ורב ברודוס והתמנה לרב הראשי של האי כשהרב אברהם הלוי, קודמו בתפקיד, עלה לארץ בשנת 1815. 5 שנים לאחר מכן, עלה הרב ישראל בעצמו לירושלים כשהוא מותיר על כסאו את בנו, מיכאל יעקב ישראל. אין ידוע מתי נישא לאשתו השנייה, אך זו נפטרה בירושלים, ושם נישא חיים יהודה בשלישית.
הרב חיים יהודה ישראל נפטר בירושלים בח' באדר א' תקפ"ט (11 בפברואר 1829) ונקבר בהר הזיתים.
הרב ישראל הביא לבית הדפוס את ספריו של אביו: ספר השו"ת "משה ידבר" וספר הדרשות "שארית ישראל". את ספרו שלו עצמו, ספר הדרשות "קול יהודה", הכולל גם שו"ת בענייני אבן העזר, לא זכה להביא לבית הדפוס והוא נדפס בידי בנו, מיכאל יעקב ישראל, בשנת 1832.
לקריאה נוספת.
שמעון מרכוס, תולדות הרבנים למשפחת ישראל מרודוס, הוצאת ראובן מס, ירושלים, תרצ"ה, עמ' 58–65 (וראו גם בפרקים אודות אביו ובנו)
כריסטופר רייבנסקרופט
כריסטופר רייבנסקרופט (באנגלית: Christopher Ravenscroft; נולד ב-1946) הוא שחקן אנגלי. תפקידו הידוע ביותר הוא מפקח בילוש מייק ברדן בסדרת הטלוויזיה "סיפורי המסתורין של רות רנדל" על פי ספרי "המפקח וקספורד" מאת רות רנדל.
ביוגרפיה.
רייבנסקרופט נולד בפרוור המפסטד של לונדון, וכיכב בכמה מהצגות בית הספר. הוא נרשם ללימודי משפטים באוניברסיטת לונדון. בהיותו באוניברסיטה המשיך לעבוד מעט בתיאטרון, והחליט שהוא מעדיף להיות שחקן מאשר עורך דין. הוא למד בבית הספר למשחק של תיאטרון בריסטול אולד ויק.
בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים כשעבד בתיאטרון ליברפול פלייהאוס הכיר את אשתו לעתיד, קרוליין סמית. רייבנסקרופט חי בצ'יזוויק שבמערב לונדון.
כריסטופר רבנסקרופט
כריסטופר ראבנסקרופט
מכילתא דברים
המכילתא לדברים היא מדרש תנאי מבית ר' ישמעאל לספר דברים. המדרש לא הגיע לידינו, אך ניתן למצוא עדויות לקיומו בספרות הראשונים, וכן ציטוטים ומובאות ממנו ממקורות שונים.
רקע.
חוקרים מעריכים כי לכל חומש הלכתי (כל חמשת חומשי התורה מלבד ספר בראשית, שאיננו הלכתי) היו קיימים לפחות שני קבצים מדרשיים, אחד מבית ר' עקיבא ואחד מבית ר' ישמעאל (יש הטוענים כי היה קיים מדרש נוסף לכל חומש, מתוך ספרות מדרשי 'ספרי זוטא'). המדרש הקיים בידינו לספר דברים הוא הספרי דברים, שרובו המוחלט הוא מבית ר' עקיבא. לפיכך מניחים כי היה קיים בעבר מדרש מקביל מבית ר' ישמעאל, ושמו המשוער הוא מכילתא לדברים, בדומה למכילתות על ספר שמות.
בספרות הראשונים מוזכר מדרש הלכתי על ספר דברים בשם 'מכילתא', אך אין לדעת בוודאות האם התכוונו לספר זה, או שמא כינו כך את הספרי.
שחזור המדרש בתקופה המודרנית.
מדרש תנאים לדברים.
סולומון שכטר מצא כמה קטעים קטנים מהמדרש האבוד בגניזה הקהירית ופרסם אותם. בעקבות פרסום זה, החל הרב דוד צבי הופמן במלאכת שחזור המדרש. הוא השתמש בעיקר בחיבור מדרש הגדול, מדרש תימני מאוחר הנוהג לצטט מקורות רבים. הופמן עמד על כך שלפני בעל מדרש הגדול עמדה כנראה המכילתא לדברים, והוא מצטט ממנה לא מעט. הופמן ניסה לזהות את כל הקטעים שמקורם במכילתא לדברים (או שמקורם עשוי להיות בה) וצירף אותם למהדורתו, יחד עם קטעי הגניזה של שכטר (בדומה לעבודה שעשה על המכילתא דרשב"י). למהדורה זו קרא הופמן מדרש תנאים לדברים, הוא היסס לקרוא לה 'מכילתא לדברים' כיוון שהוא הכיר בכך ששחזורו בעייתי.