ב-1976 בגיל 16 הפנה אותה מורה לפיתוח קול למפיק שלמה צח. צח ערך אודישנים לזמרי ליווי ליזהר כהן והתרשם מקולה. היא לא התקבלה כזמרת הליווי, אבל צח החתים אותה אצלו.
ב-1977 בגיל 17 צח יזם את השתתפותה של אביטל בפסטיבל הזמר והפזמון 1977 עם השיר "אותך", שכתב והלחין שייקה פייקוב, השיר הגיע למקום השלישי והזניק את הקריירה שלה.
ב-1978 השתתפה בפסטיבל הזמר הבינלאומי בצ'ילה עם השיר "לאהוב", הגיעה למקום השלישי ואף זכתה בפרס ההופעה הטובה ביותר. בשנה זו יצא אלבומה הראשון, "לאהוב". בשנתיים הבאות היא כמעט שלא הופיעה, והתרכזה בגידול בנה עמית, לימים מוזיקאי.
בספטמבר 1981 יצא תקליטון הבכורה של אביטל בשיר "שלום חבר", לקראת אלבום בצרפתית. השיר נסק לראש מצעד הפזמונים של מונטריאול. בקריירה שלה מחוץ לישראל היא השתמשה בשמות הבמה לנה וסנדי מילר.
ב-1982 השתתפה אביטל בשירוויזיון עם השיר "מלכת הכיתה" שזכה במקום השביעי.
במרץ 1983 השתתפה אביטל בקדם האירוויזיון עם השיר "עוד ועוד", עמו הגיעה למקום החמישי.
ב-1984 הוציאה את האלבום "בזכות ימים כאלה", שכלל שירי ילדים. בדצמבר אותה שנה השתתפה בפסטיגל עם השיר "אבא, אמא וארץ ישראל", אותו הלחינה בעצמה, למילים של יורם טהרלב, והשיר הגיע למקום השני בתחרות. באותה שנה השתתפה גם בקדם האירוויזיון של צרפת, שם הגיעה למקום השני.
ב-1985 עברה עם בעלה ועם בנם לגור בצרפת. בדצמבר אותה שנה התחרתה בשנית בפסטיגל עם השיר "בוא אל החגיגה", שהלחינה למילים של שמרית אור, והשיר הגיע למקום השלישי.
באפריל 1987 השתתפה בשנית בקדם אירוויזיון עם השיר "די לי די", שהלחינה בעצמה, למילים של שמרית אור, והשיר הגיע למקום השני. באותה שנה הלחינה עבור עדנה לב את השיר "הדגל שלי" (למילים של יורם טהרלב), שהגיע למקום השלישי בפסטיגל של אותה שנה.
במרץ 1991 השתתפה בפעם השלישית בקדם אירוויזיון עם השיר "אהבתי האחרונה", שהלחינה בעצמה למילים של אהוד מנור, והשיר הגיע למקום התשיעי.
ב-1992 יצא השיר "זוהר בדשא", אותו הלחינה, ואשר הוזמן על ידי רשת ג' לכבוד המצעד השנתי תשנ"ב. השיר שבוצע על ידי אורי פיינמן, שלוה ברטי ודורון מזר, זכה להצלחה, ודורג במקום ה-15 במצעד השנתי תשנ"ג (1993).
ב-1996 הוציאה קלטת וידאו בשם "אשת חיל", קלטת המיועדת לנשים ועוסקת בטיפוח חן, ומדריכה כיצד להפוך לאישה נשית ומושכת ולבצע את מטלות הבית בחדווה. עוד באותה שנה השתתפה בפעם הרביעית קדם אירוויזיון עם השיר "לס מואה טמה", שהלחינה בעצמה למילים של שלמה צח, ועיבוד של בנה עמית צח, והשיר הגיע למקום השביעי.
ב-1998 שיחקה במחזמר "היפה והחיה" בתפקיד המכשפה.
בשנת 2001 חזרה לתודעה בעקבות משחקה בטלנובלה "לגעת באושר" שהפכה להצלחה גדולה. בעקבות כך הופיעה בפעם השלישית בפסטיגל עם השיר "גלגל המזלות". בנוסף, השתתפה בתפקיד קטן בסרט ההמשך בסדרת הסרטים אסקימו לימון, "אסקימו לימון-החגיגה נמשכת", וב-2002 בסדרה "סיטי טאוור".
במאי 2002 עלה המחזמר "מרי לו" ב"הבימה" בהשתתפותה. באותה שנה יצא דיסק האוסף הכפול "סיכוי לאהבה", שכלל את "שיר הפרחה", בגרסה חדשה. עוד הופיע בדיסק דואט בשם "סיכוי לאהבה", שכתב בנה עמית צח. את השיר הקליטה יחד עם אמיר פיי גוטמן. עוד באותה שנה כתבה את ספר הילדים "היה לי פעם חלום".
ב-2003 השתתפה בתוכנית הריאליטי "המופע של סטיב".
ב-2005 שיחקה במחזמר "צלילי המוסיקה".
ב-2006 שיחקה במחזמר "סינדרלה".
אביטל שימשה סגנית מנהלת אמנותית של בית הספר "הבמה", בית הספר לאמנויות הבידור בחיפה. טענות רבות הופנו כלפי טוהר הכוונות של בית הספר, ויש שטענו כי הוא נוצר על מנת לגרוף כסף על גבם של ילדים ששואפים להתפרסם.
ב-2007 הוציאה אביטל סינגל חדש בשם "צא מהסרט", והופיעה בהופעת בידור חדשה, "איזה מין שיפוצניק", לצד יוצא "האח הגדול" יוסי בובליל. באותה שנה גילמה את גברת דוידי בסרט הקולנוע "ריקוד מסוכן" שביים מנחם גולן והשתתפה בהופעת אורח בסדרת הטלוויזיה "החברים של נאור".
ב-2011 השתתפה בתוכנית המציאות "היכל התהילה" בערוץ 24 יחד עם עוד 11 זמרים וזמרים, שייצגו ז'אנרים שונים במוזיקה ישראלית.
במרץ 2012 הוציאה אביטל סינגל חדש בשם "אז אני לבד" שכונה על ידי גולשי רשת האינטרנט גם כ"המנון הגרושות". אביטל עצמה כתבה, צילמה וערכה את הקליפ לשיר.
ב-2012 הופיעה במסגרת הרכב משולש עם אדם ומייקל הרפז, חבריה לתוכנית "היכל התהילה".
ב-2020 השתתפה בתוכנית הריאליטי הישרדות VIP עונה 3. באותו זמן כבר עבדה כמנהלת אסטרטגית בחברת היח"צ פאבליק ליין. באותה השנה נבחרה להופיע אביטל במופע הפסטיגל לציון 40 שנה למופע. אביטל חזרה למופע בפעם הרביעית ולאחר 19 שנים מאז הפעם האחרונה. במופע חידשה את השירים "בוא אל החגיגה" לצד רן דנקר ושירי מימון ו"יד ביד" לצד משתתפי המופע הנוספים.
ב-2021 כתבה אביטל ספר העצמה בשם "אלוהים זה בינך לביני".
חיים אישיים.
ב-15 ביוני 1978 נישאה אביטל לשלמה צח, וב-1979 נולד בנם עמית. במאי 1987 התגרשו השניים.
ב-1988 נישאה אביטל בשנית לאיש העסקים שי טוכמאייר, וב-1993 נולד בנם ברק. בשנת 2001 התגרשו השניים.
אביטל מתגוררת ברמת השרון.
זכוכעשיים
משפחת הזכוכעשיים (שם מדעי: Sesiidae; בעבר: Aegeriidae) היא משפחת חרקים בסדרת הפרפראים, בעלי גלגול מלא. המשפחה מונה כמה מאות מינים, בערך 12 מהם ידועים בישראל.
הסימן המייחד את משפחת הזכוכעשיים, ושנתן להם את שמם העברי, הוא כנפיהם שחלקם הגדול שקוף וחסר קשקשים. תופעה זו, המקנה להם דמיון לצרעות, נקראת חקיינות (מימיקרי). החוקרים מאמינים שדמיון זה מהווה הגנה מפני טורפים, ומאפשר להם להתעופף בשעות היום
גופם מוארך, הבטן שחורה עם פסי רוחב צהובים לעיתים קרובות, והיא צרה יותר בחלקה הקדמי (קרוב לראש). בקצה הבטן בולטות שערות שחורות ארוכות.
הזכוכעשיים ניזונים מצוף בעזרת חדקם המפותח. יש והזכוכעשיים מוצצים את הצוף תוך כדי רפרוף, כמנהג הרפרפיים.
הנקבות מטילות את הביצים בחספוסים, בסדקים, בפצעים או על הקליפה של גזעים וענפים. הזחל מתחיל את התפתחותו מתחת הקליפה, ורק לאחר מכן חודר לעצה. בתוך העצה הוא נובר לרוב כלפי מעלה.
Sesiidae
Aegeriidae
בגתן ותרש
בִּגְתָן וָתֶרֶשׁ הן דמויות תנ"כיות המופיעות במגילת אסתר שרצו להרוג את המלך אחשורוש ומזימתם סוכלה על ידי מרדכי היהודי.
בסיפור המגילה.
על פי המגילה, בגתן (מופיע גם בצורה הארמית: "בגתנא") ותרש היו שניים משומרי הסף של מלך פרס אחשוורוש. בגתן ותרש זממו לשלוח יד במלך (להרוג). המזימה זו סוכלה לאחר שהמזימה נודעה למרדכי היהודי והוא הודיע על כך לבת דודו, אסתר המלכה, זו הודיעה על כך למלך בשמו של מרדכי. בגתן ותרש נתלו, ומעשהו של מרדכי נכתב ב"ספר דברי הימים" של המלך.
זהו נוסח הסיפור במגילת אסתר פרק ב', פסוקים כא–כג:
במגילה אמנם מצוין שהיה "קצף" מסוים עליו קצפו בגתן ותרש, אך לא מצוין מדוע בדיוק ואיך זממו בגתן ותרש לשלוח יד במלך. על פי מדרש אסתר רבה פרשה ו' י"ג, בעצת אסתר המלכה, העביר המלך אחשוורוש אותם מתפקידם ומינה את מרדכי במקומם. בגתן ותרש ביקשו לנקום ולהרוג את המלך באמצעות ארס נחשים, ארס זבובים שישימו בכוס המשקה שלו או תחבולה אחרת. כך, קיוו, תיפול האשמה על מרדכי שמונה תחתם. לפי , היו שניהם טרסיים (מהעיר טרסוס) ודיברו ביניהם בלשון טרסי. מרדכי, שהיה חבר בסנהדרין והכיר שבעים שפות, הצליח להבין את דבריהם ולומר לאסתר שתזהיר את המלך.
רשתית תוך-פלזמתית
רשתית תוך פלסמתית
רשתית אנדו פלסמתית
רשתית אנדו-פלסמתית
רשתית אנדו פלזמתית
רשתית אנדו-פלזמתית
ייזהר הקונה
"ייזהר הקונה" (בלטינית: Caveat emptor) הוא ביטוי שמקורו בלטינית, המתאר דוקטרינה משפטית בדיני חיובים, המקובלת במשפט המקובל, אשר לפיה בחוזה מכר על כל צד לדאוג לענייניו: על הקונה לבדוק את הממכר היטב, ואילו על המוכר לא חלה כל חובה לגלות לקונה על פגם בממכר, גם אם ידע המוכר כי הקונה פועל מתוך טעות.
דין זה בצורתו הנוקשה לא תאם את יחסי המסחר בשוק המודרני, ועל כן נוצרו לו חריגים רבים גם במשפט המקובל; המשפט הישראלי, שאימץ בתחילה את הדין האנגלי, הלך והתרחק ממנו עם השנים, וקבע כללים המנוגדים לכלל של "ייזהר הקונה". דין זה מנוגד גם לדיני אונאה ומקח טעות במשפט העברי, שלפיו, במקרה של פעולת קניין שבוצעה במחיר החורג בשישית מערכו של החפץ, יש להשיב את הפער, ובחריגה גדולה יותר, או במקרה שבסחורה יש פגמים שלא היו ידועים לקונה, המכר בטל.
דוקטרינת "ייזהר הקונה" והפעלתה במשפט המקובל.
דוקטרינת "ייזהר הקונה" קבעה כי בחוזה מכר לא יוכל הרוכש לקבל פיצוי מן המוכר בשל פגמים ברכוש שנרכש על ידו, אף אם פגמים אלו הביאו לכך שהממכר לא היה ראוי לשימוש. החריג היחיד לכלל היה במקרה שבו המוכר הסתיר את הפגם באופן אקטיבי. כלל נוקשה זה לא תאם את יחסי המסחר בשוק המודרני, ובתי המשפט באנגליה פעלו ליצור לו חריגים רבים נוספים, במיוחד באמצעות שימוש בהשתק ובמקרים בהם היו קיימים בין הצדדים יחסי אמון מיוחדים.
המגמה המודרנית היא להחליף את הכלל בדוקטרינת "תניית כשירות מכללא", שלפיה כל חוזה מכר כולל תנאי מכללא שהממכר ראוי לשימוש. השימוש בדוקטרינה מודרנית זו הוא בדרך כלל בהקשר לחוזי מכר בין קבלן ורוכש דירה.