בהיבטי שיתוף פעולה בינלאומי, הרשות פעלה מיום הקמתה לביסוסה בקהילת גופי הגנת הסייבר העולמית, והייתה בקשרים מבצעיים עם גופים רבים ממדינות שונות על פני הגלובוס. קשר זה הוליד לא רק תובנות משותפות ותהליכי עבודה סדורים, אלא גם נושא פירות ממשיים. בזכות קשר זה, עשרות מדינות סייעו במקרים רבים במאמץ הרשות לבלום תקיפות בינלאומיות על ארגונים בישראל. בין היתר, פורסם בעיתונות על כך שהרשות יצרה מסגרת לשיתוף פעולה עם הגוף הגנת הסייבר של ה-DHS האמריקאי.
במקביל, הרשות פעלה לקידום כח האדם המקצועי בתחום הסייבר. פעילות זו נעשתה במספר רבדים: על ידי התנעת תוכנית אסטרטגית משותפת עם משרד החינוך להסמכת בני נוער בתחום, על ידי עידוד שוק התעסוקה בהסבה למקצועות ההגנה, ולבסוף, באמצעות קביעת רף מקצועי של העוסקים בתחום במשרדי הממשלה. בהקשר זה, הרשות פעלה לשילוב אוכלוסיות מגוונות בתעשייה ובגופי הממשלה. כך, במהלך 2017, נפתחו קורסים לציבור החרדי, נשים וגברים, במימון משרד העבודה והרווחה.
נסרין קדרי
נסרין קדרי (בערבית: نسرين قادري; נולדה ב-2 בספטמבר 1986) היא זמרת ואישיות טלוויזיונית ערבייה-ישראלית מרקע מוסלמי שהתגיירה. זוכת העונה השנייה של תוכנית המציאות המוזיקלית "אייל גולן קורא לך".
ביוגרפיה.
קדרי נולדה בלוד, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. גדלה בחיפה.
ב-3 באוקטובר 2021 חשפה אצל אודי כגן על כך שהחלה לדבר בשפה העברית רק בשנת 2013.
קריירה.
בשנת 2012 השתתפה קדרי בעונתה השנייה של תוכנית המציאות, "אייל גולן קורא לך" בערוץ 24, שם בין היתר ביצעה את השירים: "לילות בבית" (של זהבה בן), "כשהלב בוכה" (של שרית חדד), "אהבה אסורה" (של זהבה בן), וזכתה בה במקום הראשון (ביחד עם מאור אשואל).
בשנת 2014 הוציאה קדרי את אלבום הבכורה שלה הנושא את שמה, "נסרין קדרי". מהאלבום בלטו הלהיטים: "חייאתי", "אל תלך", "אתה עושה לי טוב" ולהיטים נוספים. קדרי לקחה חלק בסדרת הקונצרטים "אום כולתום לנצח", בהפקת התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד, מתוכו יצא גם אלבום המופע.
ביוני 2015 הוציאה קדרי את הסינגל הראשון מתוך אלבומה השני, "בסיבוב שני". ב-14 באוקטובר הוציאה קדרי סינגל שני מתוך אלבום זה, "קצת שונה". באוקטובר 2015 השתתפה ב"פסטיבל הפסנתר" ובכך הייתה לערביה הישראלית הראשונה שהופיעה בפסטיבל זה. בנוסף, בסוף אותו החודש הופיעה קדרי בעצרת המרכזית לזכרו של ראש הממשלה יצחק רבין, שם ביצעה את השיר "הלוואי" של בעז שרעבי. באותו חודש החלה גם להשתתף בעונה השלישית של תוכנית הריאליטי "בית ספר למוזיקה" ששודרה בערוץ 2, כחברת הוועדה המוזיקלית, לצד זמרים ומוזיקאים אחרים.
בינואר 2016 הוציאה קדרי את הסינגל השלישי מתוך אלבומה השני, "בנאדיק".
ב-2017 קדרי הופיעה בטקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בבריכת הסולטן ובטקס הדלקת המשואות בהר הרצל בירושלים.
במרץ 2017 קדרי הוציאה סינגל ראשון מהאלבום השלישי, "באתי להחזיר לך". ביולי ובספטמבר 2017 הוציאה את הסינגלים "תאמרו לו" ו"לומדת ללכת". הסינגל "תאמרו לו", ואת הסינגל "לומדת ללכת". השיר הגיע למקום ה-21 במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ט.
ב-14 בינואר 2018 יצא לאור הסינגל "לובשת חיוך". ב-18 בפברואר 2018 עלתה לשידור תוכנית המציאות "גולסטאריות" ב-HOT3 בהשתתפותה של קדרי והיא אף זכתה בה בתואר "שחקנית (כדורגלנית) העונה". קדרי גם משתתפת במחזמר "סוליקא" בתיאטרון באר שבע.
ב-8 ביולי 2018, הוציאה קדרי את הסינגל "קרנבל רק היום", שזכה להצלחה.
ב-4 בספטמבר 2018, הוציאה את אלבומה השלישי לומדת ללכת. באותה השנה הקליטה מחדש את השיר "גורל אחד" של עפרה חזה, עבור אלבום המחווה קול הנשמה - שרים עפרה חזה. ב-28 בינואר 2019, הוציאה את השיר "ישמע-האל", המתאר את התקופה הקשה שעברה בעקבות גיורה. בהמשך, הוציאה את "לא רחוק הוא היום". באותה שנה שיחקה במחזמר "הקוסם מארץ עוץ" בתפקיד המכשפה לצד רינת גבאי.
במאי 2019, החלה קדרי לשמש שופטת בעונה החמישית של התוכנית "The Voice ישראל", ברשת 13.
ביוני 2020 הוציאה יחד עם סטטיק ובן-אל תבורי את השיר הרשמי של מצעד הגאווה בתל אביב לשנת 2020, "חביב אלבי".
ב-19 באפריל 2021, הוציאה לאור את השיר "אהובי". ב-1 ביוני, התארחה בסינגל "בוקר טוב עולם" של המפיקים דולי ופן ויחד עם אנה זק. ב-23 באוגוסט הוציאה לאור את השיר "חצי משוגעת". בהמשך השנה, הוציאה את הפרויקט "הגן של נסרין" ("Nasrin's Garden"), במסגרתו הוציאה את חמשת השירים: "לילה", "אז מה עם ההוא", "מי אמר", "מאושרים" ו"לא סתם".
חיים אישיים.
במשך כעשור הייתה בזוגיות עם הנגן היהודי-ישראלי אביעזר בן מוחא. הם תכננו להתחתן, וקדרי אף החלה בתהליך גיור, אולם בספטמבר 2017 הם נפרדו. כשנה אחר כך, פורסם כי השלימה את תהליך הגיור בבית דין עצמאי, וקיבלה על עצמה את השם העברי "ברכה". על פי הערכות שפורסמו בתקשורת, כיוון שהגיור התבצע בבית דין עצמאי, משרד הפנים והרבנות לא הכירו בו.
באפריל 2022, נישאה לבן זוגה רום שמיר. קדרי מתגוררת בהרצליה.
אלי אליעזרי
אלי אליעזְרי (6 באפריל 1935 – 4 בינואר 2010) היה איש המוסד הישראלי ובהמשך ארגון הג'וינט העולמי, שבמסגרת תפקידיו היה אחראי להצלה ולסיוע הומניטרי לאלפי בני אדם ברחבי העולם, יהודים ולא-יהודים.
ביוגרפיה.
ילדות וחינוך.
אליעזר (אלי) אליעזרי נולד בירושלים בשנת 1935, בן לרב שמואל אליעזרי ובתיה (בתם של חוה (לבית טייטלבוים) והרב ישראל זאב הורביץ). אביו היה תלמידו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ולאחר מכן מונה כרבה של שכונת בית וגן בירושלים. עם קום המדינה נקרא אביו על ידי הרב גורן לקחת חלק בייסודה של הרבנות הצבאית, ולאחר שחרורו היה דיין בבית הדין הרבני בתל אביב.
אלי אליעזרי גדל בשכונת בית וגן בירושלים, ולו אח ישראל ושלוש אחיות – דינה, רותי וברוריה. ביתם היה בית פתוח, ואלי, כמו אחִיו ישראל, היה בבגרותו לחילוני. הוא התחנך במוסדות חינוך דתיים ולמד בתנאי פנימייה בישיבת תורה ומלאכה בכפר אברהם שליד פתח תקווה.
שירות צבאי.
בשנת 1953 התגייס לצה"ל. תחילה שובץ לרבנות הצבאית, בהתאם לציפיותיו של אביו. אולם שירות זה לא תאם את אופיו, ולאחר תקופה קצרה עבר לשרת בחטיבת הצנחנים. הוא שירת כסמל בגדוד הצנחנים 890 תחת פיקודו של אריאל שרון ולאחר מכן כקצין הקשר הגדודי בתקופתו של רפאל איתן כמפקד הגדוד. במסגרת זו לקח חלק פעיל בפעולות התגמול בעזה, חאן-יונס, סבחה, ניצנה, חוסאן, קלקיליה ועוד. במבצע קדש, כששימש כקצין הקשר של רפול, צנח איתו בראש הגדוד ממזרח למעבר המיתלה בחצי האי סיני, במה שהיה לצניחה הקרבית הראשונה בתולדות צה"ל ("מבצע מכבש"/ הצניחה במיתלה).
אליעזרי שירת בקבע בבסיס ההדרכה של חיל הקשר כמפקד קורס צפנים והשתחרר ב-1964 בדרגת סרן.
שירות במוסד.
לאחר שחרורו מצה"ל בשנת 1964 הצטרף למוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים - שבמשרד ראש הממשלה. בשנים 1969-1974 שהה עם משפחתו בשליחות בבריסל ושימש בתפקידים שונים, שבחלק מהם היה אחראי על מבצעי הצלה של יהודים מארצות מצוקה. לדברי אפרים הלוי, שהיה מפקדו במוסד, "אלי, בתערובת של חמלה וסמכות, ביצע את המלאכה".
בתפקידו האחרון במוסד היה הממונה על המחלקה שעסקה בעזרה והצלת יהדות איראן לאחר נפילת משטרו של השאה הפרסי. לאחר פרישתו מהמוסד עסק תקופה קצרה בפרויקטים הקשורים בבינוי במסגרת פרטית.
פעילות בארגון הג'וינט.
אלי אליעזרי הכיר את מייקל שניידר, המנכ"ל העולמי של ארגון הג'וינט, ובשנת 1985 לאחר פרישתו מהמוסד - הצטרף לארגון. אחד מן הפרויקטים הראשונים שלו ב-1988 היה הבטחת ביטחונם של יהודי מזרח אירופה שעזבו את הגוש המזרחי והמתינו לאשרות הגירה (או אישור עלייה לישראל). פרויקט נוסף היה הפעלת קשרים במדינות ערב כגון סוריה ותימן שהקהילות היהודיות בהן סבלו ממצוקה.
מבצע שלמה - אתיופיה.
הפרויקט הראשון שעליו היה אליעזרי אחראי מתחילתו היה הסיוע לביתא ישראל, שהסתיים בהעלאתם לישראל במבצע שלמה. ארגון הג'וינט, שפעל באתיופיה כבר משנת 1978, עוד לפני חידוש היחסים הדיפלומטיים הגלויים בין אתיופיה לישראל, החל בסוף שנות ה-80 לטפל בזרם הפליטים שנע לכיוון העיר אדיס אבבה. אלי אליעזרי הגיע למדינה ב-1989 לייצג בה את הארגון כנשיא "עלמיא", ארגון שהקים הג'וינט לטפל ביהודי אתיופיה. הוא הקים באדיס אבבה מערכת סיוע – מגורים, מרפאה, בית-ספר ומזון – שטיפלה ביהודים שבין הפליטים לפי מפתח שמות שהתקבל מהסוכנות היהודית. הארגון הופקד על אחזקתם של האנשים במתחם לימים ליד שגרירות ישראל באדיס אבבה, שבסופו של דבר מנו כ-18,000 נפש.
בדצמבר 1989 פתחה ישראל שגרירות באתיופיה וחתמה על הסכם סיוע צבאי לממשל האתיופי בתמורה להעלאת יהודי אתיופיה לישראל. בסוף שנת 1990 עמד שלטונו של מנגיסטו היילה מריאם בפני התרסקות לנוכח כוחות המורדים שהתקרבו לבירה, והתעורר חשש לגורלם של אלפי היהודים שהמתינו בעיר לעלייה לישראל. ממשלת ישראל בראשות יצחק שמיר החליטה לשלוח את אורי לוברני, השגריר באתיופיה לשעבר, לנהל את המגעים הדיפלומטיים עם השלטונות. מעת הגעתו של לוברני לאתיופיה עבד אלי אליעזרי, איש הג'וינט, בצמוד לו כקצין המבצעים ואיש השטח של המבצע לפרק זמן של 7 החודשים עד תום העלאתם של היהודים ארצה. הג'וינט, באחריותו של אליעזרי, היה אחראי בזמן מבצע שלמה לכל הפעילות הלוגיסטית שהייתה כרוכה בהעברת היהודים לשדה התעופה. לצורך זה קשר בין היתר קשרים עם יועצו הקרוב של מנגיסטו, קסה קבדה. אלי אליעזרי שהה באתיופיה עת תום המבצע ויצא מהמדינה במטוס האחרון שעזב את אתיופיה במבצע שלמה.