אף על פי שאוכמניות נפוצות לאורך כל השנה, אחת מהריבות הפופולריות ביותר היא ריבת אוכמניות, לרוב בשילוב עם פירות יער אחרים כגון אוסנה. זאת הודות לצבע העמוק המופק מהן, המקנה לריבה מראה מושך יותר ללא צורך בצבעי מאכל.
אוכמניות הן גם תוסף מקובל ונפוץ במוצרי מאפה רבים, כגון מאפין ופנקייק, על מנת להוסיף צבע ולהוסיף בטעמן המתוק חמצמץ את המתיקות של הסוכר. בשל טעמן, הן נחשבות כציפוי מתאים על עוגות גבינה קרות, לעיתים בשילוב עם פירות יער נוספים בעלי טעם חמצמץ עוד יותר כגון חמוציות.
אוכמניות
משרד האנרגיה
משרד האנרגיה הוא משרד ממשלתי, הממונה על כלל תחומי האנרגיה, המשאבים הטבעיים והתשתיות והמים במדינת ישראל.
מבנה ארגוני.
המשרד מנוהל בעזרת אגפים, מינהלים, רשויות וחברות ממשלתיות.
למשרד האנרגיה תאגידים וחברות ממשלתיות הכפופות לו מקצועית ומיניסטריאלית, כגון:
היסטוריה.
המשרד הוקם באמצע שנות ה-70 ביוזמת חבר הכנסת מיכה חריש, בעקבות משבר האנרגיה של 1974 והעלייה התלולה במחירי הנפט הגולמי, והעלייה בחשיבותו של תחום האנרגיה בסדר היום הלאומי והעולמי. תחילה הוצע להקים "רשות אנרגיה" ולא משרד ממשלתי. בפברואר 1976 הודיע ראש הממשלה יצחק רבין על הקמת הרשות שתהיה כפופה לשר המסחר והתעשייה. בין השאר מטרת הרשות הייתה לקדם חסכון באנרגיה בישראל ולקדם את תחום חיפושי הגז והנפט בישראל. בינואר 1977 נכנס לתוקפו "חוק רשות לאומית לאנרגיה, 1977".
לאחר הבחירות לכנסת התשיעית, ביוני 1977, הוחלט על הקמת משרד ממשלתי חדש, משרד האנרגיה והתשתית. יצחק מודעי מהמפלגה הליברלית, מונה כשר הראשון בתפקיד. תחומי הפעילות שהועברו לאחריות המשרד היו: הממונה על חיפושי נפט, הוועדה לאנרגיה אטומית ומשק החשמל. לפני כן עניינים אלו נוהלו על ידי משרד הפיתוח (ואחר כך משרד המסחר והתעשייה). כמו כן נושא משק הדלק, שנוהל עד אז במשרד האוצר. לשם כך הוקם מינהל הדלק, שהחליף את מדור הדלק אשר הוקם עוד בימי המנדט הבריטי ופעל עד שנת 1956 במסגרת אגף המכס והבלו ולאחר מכן כיחידה עצמאית במשרד האוצר. המשרד מנה בימיו הראשונים פחות מ-50 עובדים, רובם במינהל הדלק שהיה אחראי על הבטחת אספקת הדלק למשק, רגולציה, פיקוח על מחירים, יבוא, מלאים ותקנים. משרדי המינהל שכנו בחיפה, קרוב לנמל, לבתי הזיקוק ולמשרדי המכס והבלו. יוסי ורדי, שהיה קודם מנכ"ל משרד הפיתוח, מונה כמנכ"ל הראשון של המשרד.
בספטמבר 1977, עברה לאחריות המשרד גם המכון הגיאולוגי לישראל.
בנובמבר 1978, התפטר מנכ"ל המשרד יוסי ורדי, לאחר שלא הצליח לממש את תוכניתו לאחד את כל החברות והגופים הממשלתיים שעסק בחיפושי נפט לחברה לאומית אחת הפועלת על בסיס עסקי.
בשנת 1996 החליטה ועדת מנכ"לים שכונסה בעקבות דוח מבקר המדינה לצרף למשרד את יחידת המכרות שפעלה עד אז במסגרת משרד המסחר והתעשייה. באותה שנה צורפה למשרד גם נציבות המים, שהוקמה בשנת 1959 במסגרת משרד החקלאות. בשנת 2007, החליפה אותה רשות המים, שהוקמה במטרה לרכז את הסמכויות הניהוליות והרגולטוריות תחת גורם ממשלתי יחיד ומקצועי, ובשנת 2009 צורפו אליה גם המינהל לפיתוח תשתיות ביוב במשרד התשתיות הלאומיות והממונה על התאגידים ומינהל המים ברשויות המקומיות במשרד הפנים.
עד לשנת 1996 נקרא משרד זה, משרד האנרגיה והתשתית, אך עם כניסתו של אריאל שרון לתפקיד שינה את שמו לשם משרד התשתיות הלאומיות והורחבו סמכויותיו. בדצמבר 2011, בתקופת כהונתו של עוזי לנדאו כשר הממונה על המשרד, אישרה הממשלה את שינוי שמו של משרד התשתיות הלאומיות ל"משרד האנרגיה והמים" כדי לתת ביטוי הולם לתחום סמכויותיו של המשרד ולתחומי פעילותו. בספטמבר 2013 שונה שם המשרד ל"משרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים". ביוני 2017 שונה שם המשרד לשמו הנוכחי.
בשנת 2004 הוחלט על הקמת מינהל אוצרות הטבע, המאגד את יחידת המכרות ואת יחידת הנפט, שפעלה עד אז כחלק ממנהל מדעי האדמה.
בממשלת ישראל השלושים וחמש, הוצא תחום המים ממשרד האנרגיה והוקם משרד משאבי המים.
בהתאם להחלטת ממשלת ישראל השלושים ושש ב-19 ביולי 2021, נסגר משרד משאבי המים וסמכויותיו שבו אל משרד האנרגיה.
מיקום ההנהלה והיחידות המשרד.
המשרד נדד בכמה מקומות בירושלים. שכן בתחילה בבניין בודד ברחוב הרצוג בירושלים, שממנו עבר בתחילת שנות ה-80 למשרדים ברחוב יפו 234. בשנת 1996 נוספו המשרדים בבניין "שערי העיר" ברחוב יפו 216, ולימים גם שטחי משרד בהר חוצבים. ביולי 2018 עבר המשרד לרחוב בנק ישראל 7 (קריית הממשלה - בניין ג'נרי 2).
קיילי מינוג
קיילי אן מינוג (באנגלית: Kylie Ann Minogue, בתעתיק IPA: ; נולדה ב-28 במאי 1968) היא זמרת, פזמונאית, רקדנית, שחקנית קולנוע ונדבנית אוסטרלית. הצלחתה של מינוג החלה בעקבות הופעתה באופרת הסבון "שכנים שכנים", בעקבותיה התגלתה והפכה לזמרת פופ בינלאומית.
ביוגרפיה.
1968–1986: ילדות ותחילת הקריירה.
קיילי מינוג נולדה בעיר מלבורן שבמדינת ויקטוריה שבדרום אוסטרליה לרון מינוג ולאם ממוצא ולשי בשם קארול ג'ונס, שהיגרה לאוסטרליה ב-1955. קיילי היא הבכורה מבין שלושה אחים: דני מינוג (שגם היא זמרת פופ מפורסמת) וברנדן שעובד בתחום התקשורת באוסטרליה. האחיות מינוג החלו את הקריירה שלהן בתחום הבידור כילדות בטלוויזיה האוסטרלית, ומגיל 11 הופיעה קיילי מינוג באופרות סבון, בהן: Skyways, The Sullivans ו-The Henderson Kids. לעומת קיילי, שנשארה די אלמונית באותה התקופה, אחותה דני הייתה יותר ידועה והגיעה לתפקיד קבוע בתוכנית המוזיקה "Young Talent Time", שבה הופיעה קיילי מינוג לראשונה ב-1983. היא החלה להצליח ולהתפרסם יותר מאחותה, דני, רק ב-1986, עם תפקידה המצליח באופרת הסבון "שכנים שכנים".
מינוג שיחקה את דמותה של שרלין מיטשל; במהלך העלילה, נטווה רומן בין דמותה לבין דמותו של מי שבאותה עת היה בן זוגה לחיים, ג'ייסון דונובן. השניים נדרשו על ידי הפקת הסדרה לשמור את מערכת היחסים שלהם בסוד עד לפרק החתונה בין דמויות השניים בסדרה. פרק החתונה הגיע לשיאים של אחוזי צפייה בטלוויזיה האוסטרלית. מינוג היא הראשונה שזכתה בארבע פרסי לוגי, שהם המקבילה האוסטרלית לפרסי טלוויזיה ותקשורת, ביניהם פרס "לוגי הזהב" ופרס "האישיות הטלוויזיונית הפופולרית ביותר באוסטרליה". באותה התקופה החלו לשדר את "שכנים שכנים" גם בבריטניה, והסדרה הגיעה לאחוזי צפייה נכבדים.
1987–1992: תקופת סטוק, אייטקן, ווטרמן.
הקריירה של קיילי מינוג החלה כשלהקה שהורכבה מכמה שחקנים מהסדרה "שכנים שכנים" הופיעה ב-Melbourne's Festival Hall מול 1,500 מעריצי פוטבול אוסטרלי. כשהקהל ביקש הדרן, הציעה מינוג את השיר "The Loco-Motion", להיט קלאסי של הזמרת ליטל אווה (Little Eva) משנת 1962. בעקבות התגובה הנלהבת של הקהל, הגיעה במהרה ההצעה הבלתי נמנעת, להקליט את השיר. על-אף שתמיד אהבה לשיר, הקליטה לפני כן רק קלטת דמו אחת עם שלושה שירים בשנת 1985, במימון הרווחים שלה מתפקיד בסדרת טלוויזיה ובכוונה למשוך עוד הצעות עבודה למשחק.
לאחר שהוקלט הדמו ל-"The Loco-Motion", הקלטת נפלה לידיה של חברת מאשרום רקורדס, שזיהתה את הפוטנציאל הגלום בשיר להפוך ללהיט, בעיקר בהתחשב בעובדה שדמותה של מינוג, "שרלין" מ"שכנים שכנים", עמדה להתחתן, ועל-פי נתוני הצפייה באותה עת, זאת הלכה להיות החתונה הטלוויזיונית של השנה. העבודה על הפקת הסינגל הוטלה על כתפיו של מייק דאפי, שליח של חברת ההפקות הלונדונית של פיט ווטרמן, PWL. דאפי הביא לידיעתם של ווטרמן, ושותפיו מייק סטוק ומאט אייטקן את שמה של הכוכבת האוסטרלית.
בו-בזמן, מאשרום רקורדס רצתה להיט המשך, ובמהלך ביקור בן עשרה ימים בלונדון, באוקטובר 1987, התחברה מינוג לשלישיית המפיקים סטוק, ווטרמן ואייטקן. השמועה גורסת, שהמפיקים החלו לעבוד עם מינוג רק שעות ספורות לפני מועד יציאת הטיסה שלה חזרה לאוסטרליה, ואז כתבה והפיקה את השיר "I Should Be So Lucky" תוך שעות ספורות. השיר התווה תבנית לסגנון המוזיקלי של מינוג בשנותיה הראשונות: דאנס-פופ תוסס, קופצני וממכר. בתחילה הביקורות קטלו את הלהיט, אך כעבור זמן מה העריכו אותו מחדש. בדיוק כמו שלהקת אבבא הוכרה בסופו של דבר בעבור החדשנות והזוהר שבשיריה, כך גם היום להיטיה הראשונים של מינוג הפכו בעיני רבים לקלאסיקות פופ.
פיט ווטרמן החל להבין שהשיר הוא יותר מסתם להיט כשהשמיע אותו במועדונים ובתוכנית הרדיו שלו; הקהל כבר שיווע לשמוע את אותו 'הסינגל של קיילי', אבל אף חברת תקליטים לא רצתה להפיץ את הסינגל. לבסוף, ווטרמן עשה זאת בעצמו. כשהסינגל יצא לבסוף בסוף 1987, "שכנים שכנים" צברה אינספור מעריצים גם בבריטניה, ו-"I Should Be So Lucky" הגיע מיד למקום הראשון בבריטניה ובאוסטרליה; הייתה זו הפעם הראשונה ששיר מסוים זכה להישג הזה. השיר הפך ללהיט ענק והגיע לראשי המצעדים כמעט בכל רחבי העולם: מפינלנד דרך ישראל ועד יפן, השיר הפך ללהיט גם במדינות שבהן לא שודרה "שכנים".