איזק החל את דרכו בעשייה הציבורית בשנת 2009, כשנבחר לתפקיד יושב ראש הוועד המקומי לאחר שקיבוצו החותרים נקלע למשבר כלכלי חריף. בהמשך נבחר לכהן גם כיושב ראש האגודה. לאחר שנבחר כחבר מליאת המועצה האזורית, הוביל איזק את הקמת נקודת ההזנקה של מד"א בחוף הכרמל, לאחר שבתו הצעירה הייתה מעורבת בתאונת דרכים. בשנת 2017 לאור פעילותו בקבוצת "הטורקים הצעירים" של התנועה הקיבוצית, לקח איזק חלק בהקמת המנהיגות הצעירה בתנועה ובשנת 2017 אף נבחר להקים את אגף הצעירים והמעורבות בחברה, ולעמוד בראשו. בשנת 2018 הודיע איזק על התמודדותו לראשות המועצה האזורית חוף הכרמל, לאחר הודעת הפרישה של ראש המועצה כרמל סלע. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו ב 31 באוקטובר 2018 זכה איזק בכ-75% מקולות הבוחרים ונבחר לתפקיד ראש המועצה.
יונדאי פורטר
יונדאי פורטר (באנגלית : Hyundai Porter, קרוי גם : Hyundai H-100) הם מסחריות וטנדרים מתוצרת יצרנית כלי הרכב הדרום-קוריאנית יונדאי מוטור אשר מיוצרים משנת 1977
המנועים המורכבים בדגמי "יונדאי פורטר" הם מסוג דיזל. סוגי הנעה : הנעה אחורית 4x2 / הנעה כפולה 4x4.
מדינול
מדינול בע"מ היא חברה פרטית ישראלית העוסקת בפיתוח, ייצור ומכירה של תומכנים (סטנטים) קרדיולוגיים.
היסטוריה.
את חברת "מדינול" הקימו בני הזוג ריכטר עם גרגורי פנחסיק, עולה חדש מאוקראינה, שהציג בפניו פטנט לייצור תומכן - קפיץ מתכת המושתל בכלי דם לתמיכה בהם. אליהם הצטרף פרופ' בנעד גולדווסר
בסוף 1995 השלימה "מדינול" את פיתוחו של תומכן קרדיולוגי, תחת המותג "ניר", על שם סרן ניר פורז, לוחם שנהרג בניסיון לחילוץ נחשון וקסמן. החברה גם ייצרה את התומכן, ואת השיווק למוצרי החברה, שהחל בשנת 1996, עשתה חברת בוסטון סיינטיפיק האמריקאית. "מדינול" זכתה להצלחה רבה, והשימוש בתומכנים הלך והתרחב (כתחליף לניתוח קרדיולוגי מסובך לאין שיעור מהחדרת תומכן), והכנסותיה הסתכמו במאות מיליוני דולרים מדי שנה. לאחר סכסוך ממושך עם בוסטון סיינטיפיק, שהסתיים בשנת 2005, שילמה זו 750 מיליון דולר למדינול בגין הפרת הזכויות על הפטנט, אך בהמשך החזירה לה "מדינול" 104 מיליון דולר, בעקבות הליך בוררות ביניהן. במהלך שנות הסכסוך הצטמצם חלקה של "מדינול" בשוק התומכנים, השותפים של בני הזוג ריכטר עזבו את החברה, והבעלות עליה נותרה בידי בני הזוג ריכטר.
גם הדגמים הבאים של החברה כללו בשמם את השם NIR. בשנת 2008 החל ייצורו של PioNIR - תוכן עשוי מסגסוגת קובלט כרום חזקה במיוחד. בשנת 2017 החלה החברה בייצורו של EluNIR - תומכן המשחרר תרופה שמעכבת גידול של תאי העורק, ובכך מונע היצרות חוזרת הקיימת בחלק מהמקרים.
קרחון ברטלט (אנטארקטיקה)
קרחון ברטלט או קרחון בארטלט (באנגלית: Bartlett Glacier) הוא קרחון יובלי, באזור חוף אמונדסן, בהרי הייז, בהרי המלכה מוד, בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 60 קילומטרים; ורוחבו 10 קילומטרים (בשפכו).
הקרחון זורם לכיוון צפון-מזרח ממישור נילסן ונשפך אל קרחון סקוט, בסמוך מצפון להר גרדינר.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון התגלה בדצמבר 1934 על ידי המחלקה הגאולוגית של המשלחת האנטארקטית של ריצ'רד בירד בפיקודו של קווין בלקברן.
מקור השם.
ריצ'רד בירד נתן לקרחון את שמו.
בירד קרא לקרחון על שמו של רב החובל רוברט א. ברטלט (Robert A. Bartlett), מהכפר בריגוס, בפרובינציית ניופאונדלנד ולברדור שבקנדה, שהיה מגלה ארצות וחוקר קטבים, שהמליץ לבירד לרכוש את האונייה בר, שימשה את משלחתו.
ממשלת מחוז לנינגרד
ממשלת מחוז לנינגרד (ברוסית: Правительство Ленинградской области) היא הגוף הניהולי העליון במחוז לנינגרד, העומד בראש המערכת של רשויות השלטון של המחוז. את הממשלה מנהל מושל מחוז לנינגרד. המושל הנוכחי הוא אלכסנדר דרוזדנקו.
בנייני הממשל של מחוז לנינגרד נמצאים דווקא בסובייקט פדרלי אחר, בעיר סנקט פטרבורג: בית ממשלת המחוז נמצא בכיכר רודנות הפרולטריון בסנקט פטרבורג וישנם תוכניות להעתק מבני הממשל לעיר הגדולה במחוז לנינגרד: גטצ'ינה.
היסוד הנפשי במשפט הפלילי
היסוד הנפשי (בלועזית: mens rea) הוא מושג מפתח במשפט הפלילי, המתאר מודעותו של אדם לביצוע העבירה. היסוד הנפשי הוא מרכיב מפתח בהוכחת אשמה של חשוד במשפט פלילי וברוב העבירות לא ניתן להוכיח בלעדיו את אחריותו של הנאשם לתוצאות המעשה.
הצורך בקיומו של היסוד הנפשי בעבירה נועד להצדקה של הגמול שניתן לעבריין. התפיסה המשפטית רואה באדם אחראי למעשיו כאשר הם נעשו מתוך מודעות, או לפחות כאשר הם נעשו באופן שאדם סביר היה צריך להיות מודע אליהם (רשלנות).
קיימים מצבים חריגים בהם החוק מאפשר להרשיע אדם בביצוע עבירה בלי צורך להוכיח יסוד נפשי. עבירות אלו מכונות 'אחריות קפידה'.
סוגי היסודות הנפשיים.
בחוק העונשין יש התייחסות לשני יסודות נפשיים אפשריים בעת ביצוע עבירה: "מחשבה פלילית" או "רשלנות":
"מחשבה פלילית" - מודעות לטיב המעשה, לקיום הנסיבות ולאפשרות הגרימה לתוצאות המעשה, הנמנים עם פרטי העבירה.
לעניין תוצאות קיימות שתי דרגות חומרה, כשהשניה מפוצלת אף היא לשתי דרגות משנה:
1) כוונה - במטרה לגרום לאותן תוצאות.
2) פזיזות שבאחת מאלה: א. אדישות - בשוויון נפש לאפשרות גרימת התוצאות האמורות. ב. קלות דעת - בנטילת סיכון בלתי סביר לאפשרות גרימת התוצאות האמורות, מתוך תקווה להצליח למנען.
"רשלנות" - אי מודעות לטיב המעשה, לקיום הנסיבות או לאפשרות הגרימה לתוצאות המעשה, הנמנים עם פרטי העבירה. אלא שאדם מן היישוב יכול היה, בנסיבות העניין, להיות מודע לאותו פרט.
רשלנות יכולה להוות יסוד נפשי רק בעבירות שהעונש עליהן הוא עד שלוש שנות מאסר.
ברירת המחדל היא שהיסוד הנפשי הנדרש בעבירה הוא מחשבה פלילית בדרגה הנמוכה ביותר, כלומר מודעות למעשה, לנסיבות ולתוצאה, ובנוסף - לכל הפחות קלות דעת ביחס לתוצאה.
קשיים בהוכחת היסוד הנפשי.
שני קשיים משמעותיים עומדים בפני מערכת המשפט בניסיון להתחשב ביסוד הנפשי במשפט הפלילי:
היסוד הנפשי בישראל.
בהקשר להרשעה בעבירה, לפי תיקון מספר 39 לחוק העונשין אשר הוכנס בשנת 1995, סעיף 19 בחוק העונשין אומר כי היסוד הנפשי של מחשבה פלילית דרוש לשם הרשעה פלילית. סעיף 20 לחוק העונשין מסביר מהי מחשבה פלילית. חשיבותו של התיקון נובעת בעיקר מהעובדה שהחליף את החלק הכללי (סעיפים 1–34 לחוק בוטלו, ובמקומם נכנסו סעיפים חדשים). אחת התכליות העיקריות של תיקון 39 הייתה לצמצם את נוכחות הגישה התועלתנית שרווחה ערב התיקון במשפט הישראלי, ולתת את הדגש על הגישה הדאונטולוגית.
מורכבויות נוספות.
הצורך בהוכחת יסוד נפשי להוכחת עבירה פלילית מקורו בהשפעה של תאוריות גמול. עיקר הדגש של התפיסה הגמולית הוא על אחריות שנובעת מאשם, על הבחירה, מתוך רצון חופשי, להתנכר לערכים המוגנים בחוק. על כן, על מנת להחזיר את האיזון שהופר בביצוע העבירה, יש להראות כי הנאשם אכן בחר לפגוע בערך מוגן.
מורכבויות נוספות נובעות מתוך הצורך בהוכחת היסוד הנפשי במשפט הפלילי, בתוכן, גרימת מוות או פגיעה בשגגה, מצב בו האדם בסיטואציה נפשית מורכבת או פגיעה נפשית קודמת מסוימת, כשירות נפשית לקבלת החלטות ועוד. חלק מרכזי מהמורכבות בהכנסת האלמנט הנפשי לחובת ההוכחה ההיא מידת אחריותו של אזרח על מעשהו בסיטואציות מסוימות מורכבות, שיוצרות קונפליקטים מורכבים מאוד במשפט העכשווי, שמנסה למצוא את מקומה האמיתי של האשמה, משימה שלעיתים נראית כבלתי אפשרית.
חירום
סחורה בפירות שביעית
עמי ביטון
עמי (עמיחי) ביטון (נולד בשנת 1981) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה. קודם לכן שימש מפקד יחידת רפאים, מפקד יחידת דובדבן ומפקד גדוד 202.
ביוגרפיה.
ביטון נולד וגדל בקריית גת. התגייס לצה"ל בשנת 1999, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 101. לאחר מסלול הכשרה שירת כלוחם בגדוד, והשתתף בלחימה בדרום לבנון. עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד 101 ומונה למפקד מחלקה, והוביל אותה בלחימה בין היתר במבצע חומת מגן. על פועלו במבצע הוענק לו צל"ש מפקד חטיבה. בהמשך שירת כמפקד פלוגה בגדוד 101. לאחר מכן עבר ליחידת דובדבן שם מונה למפקד פלגת לוחמים, והוביל אותה בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. באחד מן המבצעים שהוביל כמפקד פלגה, נפצע בבטנו ובידו. בהמשך שימש כקצין אג"ם של יחידת דובדבן. לאחר מכן יצא לחופשה ללימודי תואר ראשון במנהל עסקים. לאחר סיום לימודיו מונה למפקד פלס"ר צנחנים בין השנים 2009–2011. בסיום התפקיד יצא ללימודים בפו"ם. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של חטיבת הצנחנים בין השנים 2012–2013.