פרטים מועטים ידועים על חייו, אך ידוע כי רבי חיים נמנה עם חסידיו הראשונים של הבעש"ט. עדת חסידיו נוסדה במחצית השנייה של המאה השמונה עשרה. לאחר מות הבעש"ט נמנה בין מקורביו של יורשו, המגיד ממזריטש.
על פי ספרים לתולדות החסידות, רבי חיים היה בין מקורביו הבולטים של הבעל שם טוב. חשיבותו בקרב הרבנים החסידיים ניכרת במספר מקורות:
מאמציו לעלות לארץ ישראל נמשכו שנים ארוכות, אך לא מומשו. ישנה עדות לכך בשנת תקמ"א מחילופי מכתביו עם רבי מנחם מנדל מויטבסק. מאוחר יותר נקשר שמו באגדות המסבירות את אי מימוש עלייתו, באחת מהן נאמר שרבי חיים היה ניצול יחיד מספינה שטבעה בדרכה לארץ.
על פי המסורת נפטר בי"א באב תקנ"ג ונקבר במוהילב. לבקשתו לא נרשמו על מצבתו פרטים מזהים, משום שלא זכה לממש את עלייתו לארץ ישראל.
את עדת חסידיו הנהיג בעיירה קראסנה. לאחר פטירתו ירש את מקומו בנו רבי יוסף משה. בן אחר, רבי ישראל יהודה לייב, היה חתנו של רבי יעקב שמשון משיפיטובקה. מתלמידיו היה רבי יהודה מאיר משיפיטובקה, בנו של רבי פנחס מקוריץ וחתנו של רבי יעקב שמשון משיפיטובקה.
החסידות נותרה בעיירה קרסנה עד המחצית הראשונה של המאה העשרים, בהנהגת האחים הרבנים משה ושלום יוסף רבינוביץ'. לאחר פטירתם הונהגה החסידות על ידי בנו של רבי שלום יוסף, רבי שמואל רבינוביץ', ללא תואר אדמו"ר, עד לפטירתו במחנות הריכוז בסיביר.
המועצה האזורית עמק יזרעאל
צלעות קירור
צלעות קירור (באנגלית: Heat Sink) הן מערך של משטחים מחומר בעל מוליכות חום גבוהה, החשופות לאוויר ומפזרות בו חום, שנקלט בהן מן הגוף שתפקידן לקרר. צלעות קירור הן חלק מגוף קירור, המשמש חלק במערכת קירור. מערכת קירור יכולה לכלול גם מאווררים, צינורות להולכת גזים או נוזלים, משאבות עבור צינורות אלו, מדחסים, חומרים משפרי מגע תרמי, חומרים מבודדים וחורי אוורור. צלעות קירור יש, לדוגמה, בגופי קירור של מעבדי מחשב ומנועי אופנועים.
צלעות הקירור עשויות בדרך כלל ממתכת בעלת מקדם מוליכות חום גבוה, כגון: נחושת, פליז, אלומיניום (במחשבים וברכיבים תעופתיים), ברזל (בדרך כלל במכשור תעשייתי כבד ומנועים בהספק גבוה) ועוד.
עקרון הפעולה.
צלעות הקירור קולטות אנרגיה בהולכה ישירה מהחלק במכשיר שבו נוצר החום (למשל מנוע, מעבד, מדחס, שנאי וכיוצא באלה), אנרגיית החום מתפזרת באופן יעיל בצלעות. הדבר מתאפשר בזכות מקדם המוליכות הגבוה של צלעות הקירור, ועובי שהותאם לפיזור יעיל, והסעה של החום לסביבה (אוויר, מים או נוזל אחר) בזכות שטח הפנים הגדול של הצלעות.
גאומטרית, הצלעות מותאמות למעבר אוויר או נוזל והן מוצבות במקביל לזרם האוויר או הנוזל שבסביבת המכשיר. לדוגמה צלעות הקירור במנוע האופנוע ניצבות במקביל לזרם האוויר הנוצר בזמן נסיעת האופנוע. במכשירים מסוימים שבהם זרם האוויר או המים אינו מספיק לצינון המכשיר, מוצב בסמוך לצלעות הקירור מאוורר שתפקידו ליצור תנועת אוויר או מים בסביבת צלעות הקירור.
Light Grenades
Light Grenades הוא אלבומה השישי של להקת אינקיובס. האלבום הופץ ב-28 בנובמבר 2006 ומכר 229,000 עותקים בשבוע הראשון ברחבי העולם. בארצות הברית, Light Grenades התמקם במקום הראשון במצעד הבילבורד כשמכר 165,000 עותקים בשבוע הראשון להפצתו. עם זאת, האלבום מחזיק גם שיא שלילי, כשרשם את הירידה הגבוהה ביותר מהמקום הראשון, לאחר שבשבוע השני ירד למקום ה-37 במצעד.
יונה בלטמן
יונה בְּלַטְמן (1929 – 1 בפברואר 2012) היה עורך דין ישראלי ופרקליט המדינה בין השנים 1982–1988.
ביוגרפיה.
בלטמן נולד בירושלים בשנת 1929. במלחמת העצמאות נפצע כאשר ליווה את שיירת נבי דניאל (1948). מאוחר יותר, סיים את לימודי המשפטים באוניברסיטה העברית בשנת 1956.
במהלך לימודיו ולאחריהם החזיק בתפקידים שונים בלשכת היועץ לענייני ערבים במשרד ראש הממשלה. בשנים 1950–1958 ריכז את המועצה הכלכלית המייעצת, בראשה עמד השר פרץ נפתלי. לאחר מכן פנה לעיסוק משפטי.
בשנים 1958-1966 היה בלטמן עוזר וסגן פרקליט מחוז ירושלים וייצג את המדינה בנושאים פליליים בערכאות משפטיות שונות. בשנת 1962 הופיע כתובע במשפט של הרב מנדלזון ובני הזוג קוט שהואשמו בחטיפת יוסל'ה שוחמכר. המשפט הסתיים בהרשעה מינורית לאחר שהעד המרכזי של התביעה הודה ששיקר.
בשנים 1966–1970 היה סגן בכיר לפרקליט המדינה ובנובמבר 1978 מונה למשנה לפרקליט המדינה.
בשנת 1982 מונה לתפקיד פרקליט המדינה וכיהן בתפקיד זה עד 1988. בעת כהונתו טיפלה הפרקליטות בפרשת קו 300. ממאי 1984 עד תחילת 1985 כיהן בראש ועדת בלטמן שחקרה את מותם של המחבלים, אך לא הצליחה לאתר את האשמים. לאחר ששיבוש החקירה על ידי השב"כ נתגלתה, והיועץ המשפטי של השב"כ וסגנו קיבלו חנינה, הוביל בלטמן חרם של פרקליטות המדינה על שיתוף פעולה עם היועץ המשפטי של השב"כ, עד הדחתם של מקבלי החנינה. תפקיד מרכזי שמילא כפרקליט מדינה היה כתובע במשפטו של ג'ון דמיאניוק. בלטמן הופיע בעצמו בבית המשפט, ושם זכה לחשיפה תקשורתית רבה יחסית לקודמיו.
לאחר פרישתו משירות המדינה היה בלטמן מבקר האוניברסיטה העברית.
נפטר בפברואר 2012, בגיל 82.
חיים אישיים.
בלטמן התגורר בירושלים עם רעייתו אטה בלטמן, והיה אב לשתי בנות ובן. בנו מנחם נהרג בתאונת דרכים. אחת מבנותיו, דפנה בלטמן-קדראי, כיהנה כנשיאת בתי משפט השלום במחוז המרכז וכיום היא שופטת בית המשפט המחוזי מרכז-לוד.
שבתיי
שרשרת מזון
מחלת ווילסון
פינה קולדה
פינה קולדה (בספרדית: Piña Colada, מבוטא: פִּינִיָה קולָדָה) הוא משקה קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי ומורכב מ-30 מ"ל רום לבן, 30 מ"ל חלב קוקוס ו-90 מ"ל מיץ אננס. את הפינה קולדה מגישים בכוס פוקו גראנדה כשהוא מקושט באננס ובדובדבן מרסקינו.
המשקה פופולרי בארצות רבות, בין השאר בישראל, ויש לו טעם אקזוטי. בגרסאות מודרניות יש המכינים את הקוקטייל בתוספת אבקת חלב, מה שמקנה לו טעם עשיר יותר וייחודי.
קוקטייל זה מוכן בצורה קפואה על ידי ערבולו בבלנדר עם קרח רב.
התפרצות הואי של הר פוג'י
התפרצות הוֹאי של הר פוג'י (ביפנית 宝永大噴火 – הוֹאי דאי פונקה) אירעה ב-1707.
במהלך ההיסטוריה התפרץ הר פוג'י בצורה משמעותית כמה פעמים. בשנת 684 בתקופת אסוקה (710-538) פלט ההר לבה שחצתה אגם למרגלותיו לשניים (התפרצות ג'וגאן). משנת 781 יש רישומים על 17 התפרצויות של הר הגעש, 12 מתוכן בתקופת הייאן (794- 1185). התפרצות הואי התרחשה בתקופת אדו (1868-1603). ההתפרצות קרויה על שמה של תקופת הואי (宝永 – "נצח משגשג"), תקופה בת 8 שנים (1704 עד 1711), חלק מתקופת אדו, כיוון שהתחוללה בשנה הרביעית לתקופה זו.
בהתפרצות הואי לא הייתה זרימת לבה, אבל ההר פלט כמויות גדולות של אפר געשי שהתפזר על פני שטחים נרחבים סביב הר הגעש, והגיע אפילו עד לאדו (כיום טוקיו), כמעט 100 קילומטרים מהר פוג'י. נפח האפר שנפלט מההר נאמד בכ-800 מיליון מטרים מעוקבים.
ההתפרצות אירעה בצדו הדרום־מערבי של הר פוג'י ויצרה שלושה לועות געשיים חדשים המכונים לועות הואי מספר אחד, שניים ושלושה. הר פוג'י לא התפרץ מאז.
אסונות משניים.
בשנה שלאחר התפרצות הואי עלה הנהר סאקוואה על גדותיו עקב הצטברות אפר געשי על קרקעיתו, והציף שטחים. לאסון תרמו חלקית פעולותיהם של איכרי הסביבה: האפר הגעשי שנפלט בהתפרצות התפשט על פני שטחים נרחבים וכיסה שדות מעובדים מזרחית להר פוג'י. על מנת להציל את השדות פינו האיכרים את האפר לאתרי פסולת והאפר רוכז שם בגבעות חול. הגשמים שטפו את גבעות האפר הגעשי לתוך ערוצי הנחלים והם הפכו רדודים יותר. לתוך הנהר סאקוואה נשפכו כמויות רבות של אפר געשי והן יצרו סכרים טבעיים לאורך הנהר. ב-7 וב-8 באוגוסט 1708, שנה אחרי ההתפרצות, גרם גשם סוחף למפולות של אפר געשי ובוץ שפרצו את הסכרים והציפו את מישור אשיגארה.
יחידת האיתור התת-מימי
היחידה לאיתור וזיהוי תת-מימי היא יחידה בחיל הים הישראלי, הפועלת לאיתור ולזיהוי של עצמים מתחת לפני הים. היחידה כפופה לשייטת ספינות הטילים ופועלת על הספינה אח"י בת-ים, למרות היותה מסוגלת להתאים את עצמה לפלטפורמות שונות בים. עד לשנת 2006 פעלה היחידה על היאכטה אח"י תמנון, עד שהיאכטה יצאה משירות פעיל בחיל הים.
היחידה מתאמנת על איתור של עצמים המונחים על קרקעית הים בעזרת כלים כסונאר סורק צד, וגרדיומטר. לאחר שלב האיתור מתמקדת היחידה בזיהוי העצמים ולעיתים בשלייתם בעזרת רובוט תת-מימי המונחה מרחוק.
צלעות קרור
גבריאל בך
גבריאל (גבי) בָּךְ (שמו המקורי: גֶּרְט בָּךְ ובגרמנית: Gert Bach; 13 במרץ 1927 – 18 בפברואר 2022) היה משפטן ישראלי שכיהן כפרקליט המדינה (1969–1982), כשופט בית המשפט העליון (1982–1997) וכיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-11 (1983–1984). לאחר פרישתו מבית המשפט העליון כיהן כיושב ראש הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה (1999–2010).
ביוגרפיה.
ראשית דרכו.
גבריאל בך נולד בשנת 1927 בהלברשטאדט שבגרמניה. בשנת לידתו עברה משפחתו להתגורר בברלין, שבה חיו עד אוקטובר 1938, וכחודש לפני ליל הבדולח הורשו לעזוב את גרמניה הנאצית לאמסטרדם שבהולנד. כעבור שנתיים, כחודשיים לפני פלישת גרמניה הנאצית להולנד, הם עלו לארץ ישראל באונייה "פאטריה", שבה חגג בר מצווה. בך השלים את לימודיו היסודיים בגרמניה ובהולנד, ובשנת 1945 סיים את תיכון בית הכרם בירושלים. החל משנת 1943 היה חבר בארגון "ההגנה".