ענפי הכלכלה המרכזיים במחוז הם גידול מקנה, חקלאות וחטיבת עצים לייצור פחם.
ענף החקלאות במחוז משמש הן לייצוא והן לשימוש פרטי. הגידולים החקלאיים הנפוצים הם: תירס, שעועית, אורז, אננס, טבק, בננה, תפוח אדמה, קסאווה, דוחן ודורה.
אוכלוסייה.
קצב גידול האוכלוסייה הוא 2.6% בשנה. כ-80% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.
Woke Up Late
Woke Up Late (בעברית: התעוררתי מאוחר) הוא סינגל של הלהקה הניו זילנדית דרקס פרוג'קט.
רקע.
בספטמבר 2019, הלהקה דרקס פרוג'קט הקליטה מחדש את השיר ל-Waiata / Anthems , אוסף שירי פופ בניו זילנד שהוקלטו מחדש לקידום שבוע השפה של מאורי. הגרסה החדשה, שכותרתה מחדש "I Moeroa / Woke Up Late", הוצגו מילים שפרשנו מחדש על ידי טימוטי קרטו . הגרסה הזו הגיעה למקום 6 בדירוג הסינגלים של האמנים הניו זילנדיים של איגוד תעשיית ההקלטות הניו זילנדי.
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד.
גרסת הדואט מציגה את השחקנית והזמרת האמריקאית, היילי סטיינפלד, יצא ב-21 בינואר 2019 כסינגל הראשי מהאלבום "Drax Project" (2019).
רקע.
הלהקה אמרה שהיא , וכך הם שיתפו פעולה עם סטיינפלד כי הם אהבו את שיריה "Starving" ו- "Let Me Go". iHeartRadio ציינו כיצד השיר .
במרץ 2019, הגרסה המציגה את היילי סטיינפלד הוצגה בפרק מסוים של העונה השלישית של מקגייוור. במאי 2019 יצא רמיקס לשיר של סם פלדט.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי יצא בערוץ היוטיוב של הלהקה ב-9 באפריל 2019. הווידאו קליפ בוים על ידי ג'ונתן זינגר-ויין וצולם בלוס אנג'לס. בווידאו קליפ נראית גם היוטיובריות האמריקאית ליזה קושי.
ביקורת.
המגזין האמריקאי בילבורד כינה את השיר והחמיא הן ללהקה והן של סטיינפילד. Idolator תיארה את השיר , ואמר שהופעתה של סטיינפלד . חברת המצעדים הרשמית כינתה את הלהקה ואמרה כי השיר , אותו תיארה .
עושה שלום במרומיו
עושה שלום במרומיו הוא חלק מבקשה הנאמרת בהזדמנויות שונות. הנוסח המפורסם ביותר הוא נוסח יהדות אשכנז: עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום עלינו ועל כל ישראל ואמרו אמן. מקורו של הביטוי "עושה שלום במרומיו" הוא בפסוק בספר איוב. הבקשה מופיעה בכתובים החל מתקופת הגאונים. בקשה זו זכתה ללחנים ולביצועים רבים.
פירושים ומדרשים.
הביטוי "עושה שלום במרומיו" עורר חשיבה רבה, פירושים ודרשות רבות. הדגש לפיו יש צורך בעשיית שלום בין מלאכי עליון ובין כוכבי השמים, הביא גם להסקת מסקנות מוסרית. כך למשל בדברי בר קפרא:
בתלמוד ירושלמי קושר רבי יוחנן את הפסוק ליחסי החמה והלבנה:
מזרק אפיפן
מזרק אפּיפּן אוטומטי הוא מזרק אוטומטי המשמש להזרקת כמות מדודה של אדרנלין (אפּינפּרין), השימוש באפיפן הוא לרוב במקרה של אנפילקסיס.
השם "אפיפן" ניתן למזרק על ידי חברת "מיילן", אך ישנן גרסאות גנריות של חברות נוספות. מזרק האפיפן האוטומטי הראשון שווק בשנת 1983.
שימושים.
אפיפן משמש כטיפול חירום ראשוני במקרה של אנפילקסיס, בהזרקה עצמית או על ידי חובש. האדרנלין מונע את חסימת קנה הנשימה ומגביר את קצב פעולת הלב.
השפעת האדרנלין מוערכת בכעשרים דקות, משכך יש משמעות רבה לפינוי מהיר לבית חולים להמשך טיפול בתגובת רגישות היתר (אנטיהיסטמין או סטרואידים). אנשים הסובלים מרגישות אלרגנית מסכנת חיים, נוטלים עימם מזרק זה באופן קבוע.
מינון.
קיימים 2 מזרקים בעלי מינונים שונים, מזרק למבוגרים (בצבע צהוב) המכיל 0.3 מ"ג ומזרק לילדים (בצבע ירוק) המכיל 0.15 מ"ג.
לצורך ההזרקה, יש לשחרר את הנצרה הכחולה ולהצמיד את חלקו התחתון של המזרק לירך המטופל ולהמתין כ-10 שניות עד להזרקת החומר. לאחר ההזרקה יש לעסות את האזור במשך 10 שניות נוספות.
בשנת 2018 אושר בישראל חוק המחייב הצבת מזרק אפיפן במוסדות החינוך.
תופעות לוואי.
ברוב הפעמים כל תסמינים אלו ייעלמו אחרי מנוחה קצרה אם כך יש לדבר עם רופא לאחר הזרקת האפיפן.
זמינות.
להורים לילדים אלרגים מומלץ לשאת מזרק אפיפן לכל מקום. עם זאת, מאז נובמבר 2017 קיים מחסור חמור במזרקי אפיפן בכל העולם, והוא הפך למוצר קשה להשגה. מספר חברות פיתחו מוצרים דומים, אך אלה טרם קיבלו אישור מרשויות הבריאות.
קישורים חיצוניים.
infomed digital health-אנדרנלין (אפיניפרין)
https://www.maccabi4u.co.il/5553-he/Maccabi.aspx- אתר "מכבי"
סיסופון
רק בנות
רק בנות הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איתי לוי, יחד עם הזמר הישראלי סטפן לגר. השיר יצא לאור ב-24 ביוני 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברות התקליטים ליאם הפקות ויוניסל.
רקע וכתיבה.
במהלך יוני 2020, הוכרז כי לוי ולגר הקליטו שיר חדש ביחד, לאחר מכן, ב-18 ביוני, שבוע לפני צאת השיר, השיקו את השיר במסיבת בריכה. השיר הוא שיר פופ שנכתב והולחן על ידי לגר, בשיתוף רון ביטון ודולי ופן, והופק על ידי דולי ופן. השיר הוא שיתוף הפעולה השני של השניים, לאחר הלהיט "מאמו", שנכתב גם בשיתוף דולי ופן. בשיר מופיע בית בשפה הצרפתית המבוצע על ידי לגר, בדומה לשירם הקודם.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של איתי לוי ב-24 ביוני 2020, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו. בקליפ נראים לוי ולגר במסיבת בריכה יחד עם בנות, כמתואר בשיר, בהן אשת העסקים פנינה רוזנבלום והדוגמנית נטלי דדון. אל הקליפ הצטרפו גם יוצריו של השיר דולי ופן ורון ביטון.
נכון ליולי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-2 מיליון צפיות.
ביקורת.
יוסי חרסונסקי ביקר את השיר באופן שלילי, תוך שהעניק לו ציון של שני כוכבי זהב וחצי, ואמר, "בואו נצחק לקורונה בפנים. נשיר ונרקוד חבל"ז. זה כולל שף ואנטריקוט ובקבוקים בכמויות. לב נקי מדאגות. הכניסה לבנים אסורה. רק איתי וסטפן נכנסים להתהולל", והוסיף כי "יגידו – הקיץ הגיע. עזוב אותך מקורונה. תצטרף, אבל אני בן, והם הזמינו רק בנות. אני נשאר בחוץ, אוכלוסיית סיכון. תישמר הנפש מהשיר הזה".
בעקבות האונס הקבוצתי באילת, מספר אושיות ברדיו ובטלוויזיה החליטו לפרסם פוסטים פומביים נגד המסר המועבר בשיר, בהם ירון אילן, אסי לביא ומוטי פרנסיס. הזמרת-יוצרת נרקיס כתבה בעמוד הפייסבוק שלה: "תפסיקו להחפיץ אותנו... 'הזמנתי שף ואנטריקוט' / 'בקבוקים בכמויות' / 'לא יהיו פה חברים' / 'אחי הזמנתי רק בנות'... מה המסר כאן?... אפשר לכתוב על אהבה ותשוקה מבלי להוזיל אותנו. תפסיקו להעלות תכנים על גבול הפורנו שמעבירים מסר דפוק לנערות, שהן לא מספיקות איך שהן כדי להיות חלק מפנטזיה לא אמיתית, שבסופה 30 גברים אונסים נערה אחת".
שמעון מז'ליחוב
ITunes Connect
השיטפון הגדול של צפון קוריאה (1995)
השיטפון הגדול בצפון קוריאה (1995) הוא רצף אירועי שיטפונות, שהתרחשו בקוריאה הצפונית בין השנים 1994–1996 (ששיאו בשנת 1995) אשר הובילו את המדינה המבודדת לתקופת הרעב ההמוני בקוריאה הצפונית. השיטפונות תרמו לדרדור המצב ההומניטרי בקוריאה הצפונית באופן ישיר וכתוצאה מכך מתו מרעב על פי ההערכות בין 330,000 ל-3,500,000 בני אדם.
רקע.
הגאוגרפיה של קוריאה הצפונית היוותה מאז ומתמיד אתגר משמעותי למדינה. כ-80% משטחה של המדינה הררי ובשטח שנותר יש מזג אוויר קר אשר אינו מאפשר לגדל תוצרת חקלאית במהלך כל השנה. מבחינה גאוגרפית ובהתאם לגודלה, צפון קוריאה מעולם לא הייתה מסוגלת לספק לעצמה את צורכי המזון של אוכלוסייתה ונראה כי אינה יכולה לעמוד בכך.
התפרקותה של ברית המועצות בסוף שנות ה-80 הובילה לפגיעה אנושה בצפון קוריאה הן מהבחינה הכלכלית והן מבחינת המשאבים אשר הייתה רגילה לקבל בזול. כך למשל, צנח היקף המסחר בין המדינות מ-40% בסוף שנות ה-80 ל-10% בלבד בשנת 1993, ערב הרעב הגדול. גם הציוד הצבאי שמכרה לשני הצדדים במלחמת אירן-עיראק בשנות ה-80 היווה הכנסה משמעותית (על אף הציוד הלקוי והרמה הנמוכה שלו), מקור הכנסה שהסתיים עם שוך הקרבות ב-1988. פוטנציאל צמיחה נוסף היה הלוואה מבנקים מערביים, אך שורה של הונאות קטנות בשנות ה-70 של כסף יפני וצרפתי, כמו גם שימוש לא מושכל בכספים, גרמו לאי אמון בממשלה הצפון קוריאנית תוך סתימת הגולל על האופציה הזאת גם כן. עזרה דחופה בתחילת שנות ה-90 קיבלה צפון קוריאה מסין, אשר הפכה ליבואנית העיקרית של המדינה המבודדת ובשנת 1993 ייצאה סין לצפון קוריאה 77% מהדלקים ו-68% מהמזון. עם זאת, הסכנה בהישענות על גורם אחד לייבוא פגשה את צפון קוריאה כאשר פרץ משבר כלכלי ומחסור בדגנים בסין, אשר הוביל להפחתה דרמטית של הייצוא בשנתיים הבאות.
לוח הזמנים של השיטפון בשנת 1995.
חודשי יולי-אוגוסט ידועים כתקופת המונסונים באזור זה של כדור הארץ, אך בדרך כלל הגשם יורד מספר שעות ביום לתקופה קצרה. באוגוסט 1994 חוותה המדינה שיטפונות ברמה בינונית אשר הובילו לאובדן של תוצרת חקלאית מקומית ופגיעה בהמוני כפריים. כשנה לאחר מכן, ב-30 ביולי 1995 החל לרדת גשם זלעפות אשר רק הוסיף והתחזק עד 18 באוגוסט. הגשם ירד באופן רצוף למשך כשבועיים וחצי ולא פסק 'אפילו לדקה'. בנפת פיונגסן שבמחוז חוואנגחייאה, תועדו 877 מ"מ של גשם תוך שבע שעות בלבד וכמות המים בנהר היאלו הוערכה במיליארד מטרים מעוקבים במשך 72 שעות. משקיפים זרים תיארו את הגשם כבעל 'מימד תנ"כי' וזקני האזור טענו כי גשם כזה לא תועד באזור במשך 70 שנה. השיטפונות גרמו לפינוי של 5.4 מיליון איש, אשר היוו כרבע מאוכלוסיית המדינה.
נזקי השיטפון והשפעותיו.
נפילת החשמל.