בשנת 2006 פרסמו פרופ' עומר מואב ופרופ' אריק גולד את מחקרם בנוגע לבריחת המוחות, שבו הסיקו כי ישראל היא יצואן המוחות מס' 1 לארצות הברית. בעזרתם של מואב וגולד ניהל המכון קמפיין ציבורי נרחב להעלאת המודעות לתופעה בכתבות בעיתונות, ראיונות, הרצאות והופעה לפני מספר ועדות בכנסת. בתחילת שנת 2007 פרסם המכון נתונים מעודכנים בנושא.
המכון לחוק וחוקה.
המכון היה פעיל בשנים 2005–2007 ולאחר מכן נסגר, ופעילות מרכז שלם בנושא החוקה פסקה.
הוצאת המרכז האקדמי שלם.
הוצאת המרכז האקדמי שלם מוציאה לאור מגוון תרגומים וספרים מקוריים בעברית ובאנגלית, והיא מחולקת לשלוש "ספריות" לפי נושאים:
כתבי עת.
תכלת.
תכלת: כתב-עת למחשבה ישראלית היה רבעון אינטלקטואלי שהכיל מאמרים וביקורות במגוון תחומים תרבותיים וחברתיים. הרבעון החל לצאת לאור בשנת 1996 על ידי מרכז שלם וראה אור גם בגרסה אנגלית תחת השם "Azure: Ideas for the Jewish Nation". בשנת 2012 חדל כתב העת להופיע.
כתב-העת תיאר את עצמו כ"במה לחשיבה מקורית בעניינים הנוגעים לעם היהודי ולמדינת ישראל" ואפיין את כותביו כ"מגוון רחב של כותבים צעירים ומנוסים, המאוחדים במחויבותם לביסוסה של מדינת ישראל כמדינה חזקה, יהודית וחופשית, ולקיומה של מסורת יהודית עשירה ומשגשגת."
Hebraic Political Studies.
"Hebraic Political Studies" (מחקרים בפוליטיקה עברית) היה רבעון אקדמי שיצא לאור משנת 2005 ועד 2009 על ידי המכון לפילוסופיה, פוליטיקה ודת של מרכז שלם. מטרת כתב העת הייתה "לאמוד את המסורת הטקסטואלית היהודית, לצד מסורותיהן של יוון ורומא בהיסטוריה של הפוליטיקה ובהיסטוריה של המחשבה הפוליטית". העורכים הראשיים היו פרופ' גורדון שוחט מאוניברסיטת ראטגרס ופרופ' ארתור אייפינגר ממכון היגנס בהולנד וספרן בכיר בבית הדין הבינלאומי לצדק בהאג. בשנת 2008 נערך כנס משותף של כתב העת ושל פרינסטון בנושא ההיבראיזם הפוליטי, שבו השתתפו כמאה חוקרים מ-15 מדינות. בין המשתתפים הבולטים היו ד"ר פניה עוז-זלצברגר והאינטלקטואל מייקל וולצר.
Dookie
Dookie הוא אלבומה השלישי של להקת הפאנק גרין דיי והוא האלבום המצליח ביותר שלה בכל הזמנים, עם 20 מיליון עותקים שנמכרו.
שם האלבום מתייחס אל חברי הלהקה שלעיתים קרובות סובלים משלשול שכונה על ידם כתוצאה של אכילת אוכל מקולקל בזמן טיול ("Liquid Dookie"). לכן, בהתחלה, האלבום נקרא בשם זה, אבל השם נשמע מגעיל מדי ולכן הם קיצרו אותו ל"Dookie".
האלבום נכנס למקום ה-193 ברשימת "500 האלבומים הטובים בכל הזמנים" של מגזין הרולינג סטון שנערכה בשנת 2003. האלבום נכנס גם לספר "1,001 אלבומים שחייבים לשמוע לפני שמתים".
סקירה כללית.
האלבום הצליח בעיקר בזכות פריצת הרוק האלטרנטיבי אל המיינסטרים. לעומת שני האלבומים הקודמים של הלהקה, האלבום יותר רציני והשירים יותר קליטים. רוב השירים נכתבו על ידי סולן הלהקה, בילי ג'ו ארמסטרונג, ומבוססים על חוויותיו האישיות, בנושאים כגון: חרדה, מערכות יחסים, מיניות ושעמום.
למרות שהאלבום נפתח בשני שירים הדומים בסגנונם לשני האלבומים הקודמים של הלהקה, הוא ממשיך בשירים Chump ו־Longview (הנחשבים מחוברים יחדיו) שכבדים יותר יחסית לסגנון הפאנק רוק. הוא ממשיך בשירים Welcome to Paradise, She, Basket Case ו-When I Come Around הקליטים, כשהשניים האחרונים כובשים את המצעדים, במיוחד בזכות הקליפים שנעשו להם. האלבום נגמר בשלושה שירים החוזרים עדיין לסגנון הלהקה, שאורך כל אחד הוא קצת יותר מדקה וחצי. השיר האחרון F.O.D דווקא כבד יחסית ומזכיר את Longview, כשבסופו מוחבא שיר אקוסטי, ששר מתופף הלהקה טרה קול, וכדי לשמוע את השיר צריך לחכות מספר דקות לאחר סוף השיר F.O.D. האלבום, ביחד עם Smash של אופספרינג, נחשבים לאבני דרך בפאנק רוק של שנות התשעים והאלפיים.
Pretty fly
שלם
S חדה
מטה בנימין
איידור גודיונסון
ועדת השמות
תקיפת הכור בעירק
תקיפת הכור העירקי
תקיפת הכור הגרעיני בעירק
מנשק
קזאין
קזאין הוא קבוצת חלבונים, המהווה את מקור החלבון העיקרי של הגבינה. עלותו הנמוכה של חומר הגלם מביאה לשימוש נרחב בו בתהליך הייצור של דבקים, חומרי קישור, ציפויי מגן, סוגי פלסטיק שונים, בדים, מצע לגידול חיידקים, אמצעי מניעה, תוספי מזון (לאלו שאינם רגישים ללקטוז ואינם טבעונים) וחומרים רבים אחרים. בתהליך פירוק קזאין נוצר פפטיד קאזמורפין.
הקבוצה מחולקת לארבע תת-קבוצות: אלפא, בטא, גמא וקפא-קזאינים. שלושת הסוגים הראשונים של הקזאינים הם הידרופוביים, ואילו חלבוני הקפא-קזאין הם אמפיפטיים (מטענים שליליים רבים בקצה ה-N טרמינאלי של החלבון). ההתארגנות המרחבית של הקזאינים בחלב היא במיצלה כדורית - החלבונים ההידרופוביים נמצאים במרכז המיצלה, בעוד הקפא-קזאינים נמצאים על פני השטח של המיצלה, ומייצבים אותה מבחינה אנרגטית.
הקפא-קזאין מורכב מ-169 חומצות אמינו ועל ידי הסרה של החלק ה-106–169 שלו בעזרת אנזים הגבנה (מסו) נגרם חוסר יציבות אנרגטי שמוביל להגבנה וליצירת הקריש.
שיטה נוספת ליצירת קריש היא באמצעות חומצה של החלב, כך שהמטענים השליליים שעל השיירים ההידרופיליים ("אוהבי-מים") של הקפא-קזאין מנוטרלים על ידי הפרוטון החיובי. לאחר נטרול המטענים הופכות מולקולות הקזאין להידרופוביות, חלקן ההידרופילי שנוטרל, כבר אינו יוצר קשרי מימן עם מולקולות המים, ומולקולות הקזאין נערמות זו על גבי זו ליצירת קריש גבן.
קיימות שתי שיטות מקובלות להחמצה. הראשונה נעשית בעזרת חיידקים, המפרישים חומצה לקטית לחלב. שיטה זאת מקובלת בגבינות טפטוף, כגון לבנה.
השיטה השנייה מתבססת על הוספה ישירה של חומצה (חומצות שמקובל להשתמש בהן הן חומצה לקטית, חומצה אצטית - חומץ וחומצה ציטרית-חומצת לימון). כך נעשה למשל בגבינות ריקוטה וקסו בלאנקו.
איכות תזונתית.
הקזאין הוא חלבון מלא המסוגל לספק לגוף את כל חומצות האמינו הדרושות לו, כולל שמונה חומצות האמינו שבני האדם אינם מסוגלים לייצר לבדם. אנשים העוסקים בפיתוח גוף צורכים קזאין כמקור חומצות אמינו המעוכל באיטיות. לעיתים קרובות מוסיפים קזאין למזונות שהם תחליפים למוצרי חלב, על מנת לשפר את המרקם שלהם, בייחוד במצבם המותך.
פירוק הקזאין על ידי הפרוטאז טריפסין משמש ליצירת טריפטון - תערובת פפטידים המשמשת במיקרוביולוגיה כמרכיב במצע לגידול חיידקים, להם הוא מספק חומצות אמינו, תרכובות חנקן וויטמינים.
המבנה של מיצלת הקזאין.
95% מהקזאינים בחלב נמצאים כגופים קולואידים (מיצלות) 94% ממיצלות הקזאין מורכב מחלבוני הקזאין וה-6% הנותרים מכילים בעיקר קלציום פוספאט (CCP) עם כמות קטנה של מגנזיום וציטראט.
התאוריה אשר נחשבת כמקובלת עד היום למיצלת הקזאין היא התאוריה של Holt בה הוצע כי מיצלת הקזאין היא רשת גמישה של קזאינים שבתוכה יש גרנולות של קלציום פוספאט, על גבי השטח שלה יש את הקצה הסי טרמינאלי של קפא קזאין שיוצר שכבה שעירה. זנב החלבון שבולט החוצה מאפשר קישור עם חלבונים אחרים בעזרת אינטראקציות חלשות (אינטראקציות הידרופובית, קשרים יונים, קשרים מימיניים ואינטראקציות אלקטרוסטטיות) כדי ליצר מטריצת חלבון הומוגנית. במחקרים מאוחרים העריכו שהמבנה הפנימי הוא בטווח 2-2.5nm, ועל פני השטח יש שכבת שיער שקוטרה 12nm.
Direct3D
מבנה בית המקדש
לפי המסורת היהודית, היו לעם ישראל כמה וכמה סוגים של בתי מקדש במהלך ההיסטוריה היהודית - החל במשכן, שהיה בצורת אוהל, דרך משכן שילה, שהיה בית אבנים מכוסה ביריעות במקום בתקרה, ועד לבתי המקדש הבנויים אבן - בית המקדש הראשון (מקדש שלמה), בית המקדש השני, וכן המקדש העתידי שעליו נתנבא יחזקאל.
מקדשים אלו שונים אחד מן השני בהרבה מאוד ממאפייניהם האדריכליים, אך הם מקיימים תבנית בסיסית דומה. לתפיסת הרמב"ם, מצוות בניין בית המקדש התקיימה בכל המקדשים האלה, ועל כן היא כוללת, לשיטתו, רק את המאפיינים הבסיסיים המשותפים לכולם.
הסמכות בתכנון המקדשים.
מתוך דברי הפסוק מדברי הימים אשר בו מוסר דוד על תוכנית המקדש (): "הכל בכתב מיד ה' עלי השכיל, כל מלאכות התבנית".
הגיעו חז"ל למסקנה כי תוכניות אלו נכתבו ברוח הקודש (ואולי אף נמסרו למשה בהר סיני והועברה ממנהיג למשנהו עד לדוד שהעביר לשלמה) דרשו חז"ל כי חל איסור לשנות את מבנה המקדש ללא הנחיה מנביא, ובכל פעם שהיה צורך לשנות, השינוי נעשה רק לאחר דרישה של פסוקים (או של המגילה המכילה את התכנון עצמה) כדי להראות שהתכנון החדש כבר נכלל בהם:
על פי הרמב"ם, צורתו של בית שני הייתה סינתיזה בין מקדש שלמה הקדום, לבין מקדש יחזקאל העתידי. נראה מדבריו שנבואת יחזקאל הייתה עמומה מדי, ועל כן נאלצו ליצור מעין כלאיים בין שני המקדשים. כך כותב הרמב"ם ():
המקורות לידיעת מבנה המקדשים השונים.
מקורות במסורת היהודית.
על כמעט כל אחד מן המקדשים יש תיאור מפורט במקורות היהודיים, כאשר המקומות העיקריים בהם הם נידונים הם כדלהלן:
מקדשים שלא תוארו במקורות הם משכן שילה, וייתכן שגם מבנה בית המקדש השני היה שונה בתקופות מסוימות, כגון אחרי (או לפני) השיפוץ של הורדוס.
מעבר לאלה, ישנו דיון נרחב במקורות חז"ל המאוחרים יותר, שלעיתים הביאו מסורות שונות ולעיתים דנו מסברה.
מקורות לצורת בית המקדש.
על המשכן אין מקורות חיצוניים הדנים בו, ואף על המקדש הראשון לא ידוע תיאור ממקור שאינו יהודי. עם זאת, באשר למקדש שלמה נעזרים החוקרים באדריכלות המקדשים של העולם העתיק, מתוך הנחה שייתכן שמקדש שלמה לא היה שונה באופן קיצוני מן המקדשים שבסביבה - בפרט לאור העובדה שאדריכליו היו פיניקים, למשל המקדשים שנמצאו באתר הארכאולוגי תל טאיינאט בדרום טורקיה ועין דארה בסוריה.