תחומי מחקרו של סולר עוסקים בגנטיקה של תכונות מורכבות והיישום שלו בהשבחת בעלי חיים באמצעות שיטה חדשנית אותה פיתח והפיץ לאמוד את הערך הטיפוחי של כל פרט המבוסס על הרצף הייחודי של הדנ"א של הפרט, הגנוטיפ, במקום על המדידות של התוצאה בפועל, הפנוטיפ. באמצעות אמדן זה ניתן לשפר בצורה משמעותית ביותר את הברירה המלאכותית ולהגיע לתוצאה הרצויה בזמן קצר יותר. את תוצאות הניסויים סולר יישם על תכונות שונות במגוון מינים חקלאיים הכוללים בין השאר את: שיפור העמידות למחלה טריפוסומוסיס בבקר באפריקה, מחלה חמורה הנגרמת על ידי זבוב הצה-צה ואחראית למותם של אלפי ראשי בקר בשנה ביבשת אפריקה המשוועת למזון; השבחה של כמות ואיכות החלב בבקר בישראל ובאיטליה; וכן בשיפור העמידות של תרנגולות למחלת המרק (MD) שגורמת נזק של מיליוני דולרים למשק העופות בארצות הברית.
יש לו מעל 170 פרסומים שפיטים, ופרקים בספרים רבים.
תצוגה רב-תכליתית
תצוגה רב-תכליתית או צג רב-תכליתי (באנגלית: Multi Functional Display, בראשי תיבות: MFD) הוא סוג של צג בכלי טיס, המאפשר שינוי והתאמה של תוכן התצוגה ושליטה על מערכות מרובות, בניגוד למסכים בעלי תכלית אחת דוגמת מחווני טיסה או צג מכ"ם ייעודי. מסכי MFD מהווים מרכיב מרכזי בתפישת העיצוב של תאי טייס מודרניים, ובכללם העיצוב של קוקפיט מזכוכית.
היסטוריה.
מטוסי קרב מהדור השלישי החלו להשתמש במערכות אוויוניות מתוחכמות יותר ויותר, ויכלו לשאת יותר ויותר כלי נשק מתוחכמים, אבל רוב המיקום בלוח המכשירים של המטוס תפסו מכשירי הטיסה והמנוע השונים ובגלל זה הייתה דרישה גוברת לשילוב וריכוז תצוגות בצג בודד. ה-F-111D היה למטוס הראשון לשאת צג רב-תכליתי שנכנס לשירות בשנת 1974.
עם התקדמות הטכנולוגיה יכולות הצגים והכמות שלהם בתאי הטייס גדלה ואף החלה להשפיע על תפיסת העיצוב הארגונומי לא רק במטוסי קרב או מטוסים צבאיים בכללי אלא גם במטוסים אזרחיים. מסכים רב-תכליתיים הותקנו במטוסי נוסעים ומנהלים החל משנות ה-90 המוקדמות. בשנת 1999 מטוס הסירוס SR-20 היה לראשון לכלול תצוגה רב-תכליתית במטוס פרטי קל. כיום מרבית מערכות התצוגה הרב-תכליתית כוללות שני סוגי מסכים, צג נתוני טיסה ראשי (PFD) המציג את נתוני הטיסה העיקריים ומחליף את מחווני הטיסה, ומסך רב-תכליתי המציג את שאר הנתונים, מכשירי מנוע, מפות וכדומה.
מאפיינים.
צגי MFD מוקדמים השתמשו במסכי שפופרת קרן קטודית ישרי מסך בהם התמונה יוצרה על ידי מחולל תצוגות אנלוגי שלרוב נכלל בתוך מחשב בקרת הירי של המטוס, צגי MFD המודרניים הם מסוג LCD וחלקם מסוגלים לחולל את התצוגות שלהם עצמאית וכל מה שהם דורשים זה נתונים שהם יכולים לאסוף מפסי תקשורת דיגיטליים.
לצגים יש ריבוי של פורמטים (תפריטי תצוגה) שניתן לדפדף ביניהם. לכל צג יש ריבוי של מקשים (Soft Key) המותקנים בהיקף של מסגרת הצג ותפקידם נקבע על ידי הפורמט הרלוונטי. לדוגמה, במסך הראשי ניתן לבחור את המערכת שאת נתוניה רוצים לראות, האופציות מופיעות צמוד למקש הרלוונטי, ברגע הלחיצה במקש, הצג עובר לפורמט הרלוונטי והתפקיד של אותו המקש משתנה בהתאם לאופציות הזמינות בפורמט.
צגי ה-MFD יכולים לכלול תצוגת וידאו ממצלמות, מפות ניווט, תצוגת מכ"ם, תצוגות מערכות נשק, מחווני טיסה וכן תפריטי בקרה ושליטה על מערכות כלי הטיס השונות.
Primary Flight Display.
בשל ריכוז התצוגות שהחליפו את מחווני הטיסה העיקריים צג אחד חייב להיות מיועד לתצוגת נתוני הטיסה בשביל שאלה תמיד יהיו זמינים לטייס. במטוסי קרב התע"ל מציג נתוני טיסה ולכן שאר הצגים הרב-תכליתיים יכולים להציג דברים אחרים. עם זאת במטוסים בהם אין תע"ל צג אחד יוגדר כצג נתוני הטיסה העיקרי (PFD - Primary Flight Display). בחלק ממערכות התצוגה ניתן לחלק את הפורמט של הצג לשתי תצוגות, לדוגמה חלק מהמסך יציג את נתוני הטיסה והחלק השני יציג מפת ניווט או תרשים שדה וכדומה, אבל נתוני הטיסה תמיד יישארו על הצג. תצוגת נתוני מערכות המטוס יכולות להופיע בצג ייעודי או כחלק מהתצוגות של ה-MFD.
היתרון בסידור זה הוא שאם מסך ה-PFD כושל, צג ה-MFD הנותר יכול להציג את נתוני הטיסה בצורה אוטומטית.
מגפת הקורונה בזימבבואה
מגפת הקורונה פרצה בזימבבואה במרץ 2020.
רקע כללי.
ב־12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי (WHO) כי נגיף הקורונה הוא הגורם למחלת נשימה בעיר ווהאן, מחוז חוביי, סין.
יחס ההרוגים במקרה של COVID-19 הוא נמוך בהרבה מהסארס בשנת 2003, אך ההעברה גדולה משמעותית, עם מספר מקרי המוות הכולל.
ציר זמן.
מרץ 2020.
זימבבואה אישרה כי המקרה הראשון של COVID-19 במדינה הוא גבר תושב מפלי ויקטוריה שנסע חזרה מבריטניה דרך דרום אפריקה ב-15 במרץ. בתחילה דווח על מקרי מוות כפי שצוין בטעות בכמה מקורות שכן החולה ממשיך בבידוד עצמי בבית ומראה סימני התאוששות.
שני מקרים נוספים במדינה אושרו ב-21 במרץ, שני המקרים היו בהארארה. ב-23 במרץ, אושר כי העיתונאית הזימבבואית זורורו מקמבה הייתה האדם הראשון במדינה שמת מהנגיף.
אפריל 2020.
לאחר מותה של זורורו, שני אנשים נוספים מתו כשהם מעלים את מספר ההרוגים לשלושה. בשל מחסור בציוד רפואי הרופאים הזימבבואים הגישו תביעה נגד הממשלה על כך שהם אינם מוגנים כראוי בעת הטיפול בחולים נגועים.
נעצרו כחמישה עיתונים לאור הסיקור שלהם נגד ההתמדדות של המדינה בזמן המגפה.
אמצעי מניעה.
לפני שהיו מקרים מאושרים במדינה, הנשיא אמרסון מננגגואה הכריז על מצב חירום לאומי, והכריז על מגבלות נסיעה ואיסור על התכנסויות גדולות. שר הביטחון של המדינה, אופה מוסטינגורי, גרם למחלוקת בכך שקבע כי נגיף הקורונה עשוי להוות עונש אלוהי על מדינות המערב בגין הטלת סנקציות על זימבבואה.
ב-23 במרץ הודיע הנשיא מננגגואה על צעדים נוספים: 1) סגירת גבולות זימבבואה לכל נסיעות שאינן חיוניות, למעט תושבים ומטענים חוזרים. 2) סגירת ברים, מועדוני לילה, בתי קולנוע, בריכות שחייה ופעילויות ספורט. 3) הגבלת כל המפגשים הפומביים לפחות מ-50 איש. 4) הגבלת ביקורי בית החולים ללא יותר מיום ליום. ב-27 במרץ הודיעה הממשלה כי המדינה הייתה אמורה להיכנס לסגר ארצי למשך 21 ימים החל מ-30 במרץ ואילך.
נכון לסוף ינואר, ישנם בזימבבואה 1,103 מתים ו32,004 מקרי הדבקה מתוכם הבריאו 23,413.
מגפת הקורונה בזמביה
מגפת הקורונה פרצה בזמביה במרץ 2020.
רקע כללי.
ב-12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי כי נגיף הקורונה הוא הגורם למחלת נשימה בעיר ווהאן, מחוז חוביי, סין.
יחס ההרוגים במקרה של COVID-19 הוא נמוך בהרבה מסארס בשנת 2003, אך ההעברה גדולה משמעותית, עם מספר מקרי המוות הכולל.
ציר זמן.
מרץ 2020.
החל מ-17 במרץ, הממשלה סגרה את כל מוסדות החינוך והציבה כמה מגבלות על נסיעות חוץ.
זמביה דיווחה על שני המקרים הראשונים של COVID-19 בלוסקה ב-18 במרץ. החולים היו זוג שנסע לצרפת לחופשה.
מקרה שלישי נרשם ב-22 במרץ. החולה היה אדם שנסע לפקיסטן.
ב־25 במרץ אישר הנשיא אדגר לונגו את מספר הנדבקים בשידור חי: 12.
אפריל 2020.
זמביה רשמה את המוות הראשון ב-2 באפריל.
נכון לסוף ינואר 2021, ישנם בזמביה 672 מקרי מוות ו-47,622 מקרי הדבקה מתוכם הבריאו 40,362.
ההשפעה על הממשלה.
ממשלת זמביה הואשמה שבכלל הנגיף היא השעתה את הפרלמנט כדי שלא להגיע להצבע נגד חוק זמביה שאמור להחליש את המוסדות הדמוקרטים.
Petit Roi
Petit Roi (בעברית: המלך הקטן) הוא סינגל של הפרויקט של עידן רייכל שהוקלט על ידי צחי הלוי. השיר יצא לאור ב-10 ביוני 2014, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים הליקון. שיר זה יצא כחלק מקידום הופעתו של הפרויקט של עידן רייכל בפארק הירקון, שהתקיימה ב-13 ביוני.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי צחי הלוי והולחן והופק על ידי עידן רייכל. השיר הוא בסגנון המוזיקת עולם אשר משלב בתוכו את סגנונות האפריקאית והאתני. כמו כן, השיר הוא בשפה הצרפתית. את השיר מלווים קולות רקע בביצוע ריף כהן.
וידאו קליפ.
טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. העלה רייכל לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר אשר מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל ואף את מילותיו של השיר.
פאול מאהלמן
פאול מאהלמן (בגרמנית: Paul Mahlmann; 10 בדצמבר 1892 – 19 במרץ 1963) היה גנרל גרמני בזמן מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
מאהלמן נולד ב-10 בדצמבר 1892 בגיספרסלבן, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. ב-20 בינואר 1914 הוא התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-98, עמו לחם במהלך מלחמת העולם הראשונה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה לחם מאהלמן בשורות הפרייקורפס, ולאחר מכן הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באוקטובר 1936 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, ב-1 באפריל 1939 הוא מונה למפקד רגימנט הסער ה-57, וב-1 בינואר 1936 הוא הועלה לדרגת אוברסט.
מלחמת העולם השנייה.