בין השנים 1988–2012 כיהנה בלמקר כרופאה המחוזית של מחוז דרום במשרד הבריאות. בתקופת כהונתה שמה דגש בעיקר על פיתוח שירותי הרפואה הראשונית והרפואה המונעת במגזר הבדואי, בדגש על קידום גדילה והתפתחות תקינה, מניעת מחלות מידבקות, פיקוח על מחלות זיהומיות וזיהוי והתערבות מוקדמת לעצירת התפרצויות. בלמקר פעלה ליישום תוכניות להפחתת שיעורי תמותת התינוקות ולמניעת חסרים במיקרו-מזינים בקרב ילדים בדואים.
אחד מהפרויקטים הגדולים ביותר אותו הובילה היה תוכנית התערבות לשיפור כיסוי החיסונים בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב. התוכנית ארכה 15 שנה והביאה לעלייה בכיסוי החיסון בקרב האוכלוסייה הבדואית מ-50% ערב התוכנית ליותר מ-90%.
במסגרת פעילותה האקדמית, הייתה בלמקר פעילה בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב במשך כ-25 שנה. כפרופסור חבר בחטיבה הקלינית לבריאות בקהילה בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, פרסמה למעלה מ-50 פרסומים בכתבי-עת. היא פיתחה שני קורסי מבוא לתוכנית לתואר שני בבריאות הציבור: "שירותי רפואה מונעת לאם ולילד בישראל", ו"מבוא לבריאות סביבתית ותעסוקתית" וכמו כן קיימה הרצאות בנושא דילמות אתיות בבריאות הציבור.
בנוסף, יזמה בלמקר ונטלה חלק במחקרים אפידמיולוגיים שנועדו להעריך את השפעותיהן הבריאותיות השליליות של מפגעים סביבתיים, בין היתר את השפעת זיהום אוויר ממפעלי תעשייה גדולים על האוכלוסייה הכללית. לפרסום התוצאות הייתה השפעה ציבורית רחבה ובעקבותיה התקבלה החלטה ממשלתית לממן יחד עם החברות המחזיקות במפעלים הכימיים, מהלך משמעותי להפחתת זיהום האוויר מהאתר – מהלך אשר נחל הצלחה.
מתגוררת במודיעין. נשואה לפסיכיאטר הפרופסור חיים בלמקר. לזוג שישה ילדים.
מוסקבה (סוכנות ידיעות)
סוכנות הידיעות העירונית "מוסקבה" (ברוסית: Агентство городских новостей "Москва") היא סוכנות ידיעות מרכזית בבירת רוסיה, מוסקבה, הפועלת משנת 2013. הסוכנות נחשבת לחלק מחברת ההחזקות "מוסקבה מדיה" הנמצאת בבעלות משותפת של החברה הרוסית לשידורי רדיו וטלוויזיה ועיריית מוסקבה.
הסוכנות מהווה פרויקט חדשות המספק ידיעות וחדשות ומתפקדת כסוכנות ידיעות עירונית. מגוון האירועים שמכסה הסוכנות כולל אירועים וחדשות בקנה מידה עירוני, כמו גם סיפורים מקומיים שמעניינים את תושבי האזורים הספציפיים, הרבעים והמחוזות העירוניים.
הסוכנות מספקת תוכן במסגרת עדכוני חדשות, תצלומים וסרטונים. בנוסף, לסוכנות יש ארכיון משלה. ביצירת תוכן הסוכנות עושה שימוש בטכנולוגיות וציוד מודרניים, המאפשרים למסור מידע לצרכן במהירות וביעילות באמצעות אתר האינטרנט m24.ru ובאמצעות ערוץ מוסקבה 24.
איסור כריתת עצים בישראל
בישראל חל איסור על כריתת עצים בוגרים, או עצים מסוימים שנרשמו כמוגנים (כ-70 מינים הנפוצים בישראל), גם אם אינם בוגרים. עץ בוגר מוגדר כעץ בגובה של לפחות 2 מטר, וקוטר גזעו לפחות 10 סנטימטרים (במדידה בגובה 130 סנטימטרים מעל פני הקרקע).
אדם המבקש לכרות עץ חייב לקבל אישור מפקיד היערות. איסור זה חל גם על עץ הנטוע בגינה פרטית, ואף על עץ שאדם נטע בעצמו. גם במקרה שהעץ נתפס על ידי הדיירים כמפגע סביבתי - למשל: כניסת ענפים לחלונות, פגיעה בצנרת הביוב, לכלוך או הפצת מזיקים, כריתתו דורשת אישור רשמי מפקיד היערות. במידה ופקיד היערות מוצא את הבקשה לכריתת העצים רלוונטית - הוא מנפיק עבורה רישיון כריתה. רישיונות הכריתה מתפרסמים באתר משרד החקלאות ופיתוח הכפר או באתרי פקידי היערות העירוניים וניתן להגיש להם ערר.
כריתת עץ, או אף העתקתו ממקום למקום, ללא אישור נחשבת לעבירה פלילית. העונש על כריתת עץ בוגר הוא כחצי שנת מאסר, או קנס של עד 15,000 שקלים. גם גיזום מסיבי של רוב העץ, גבוה מעל פני הקרקע, נחשב לכריתה. המונח "כריתה" בחוק הוא רחב מאוד, וכולל "חיתוך הגזע המרכזי של אילן מוגן או עץ בוגר בלא הותרת בדים, וכן כל פעולה הגורמת או העלולה לגרום למותו של אילן מוגן או עץ בוגר, לרבות ריסוס, הרעלה, הסרת קליפת העץ, שריפת העץ, חיתוך שורשיו או בנייה בתוך תחום קוטר צמרתו או עקירה, למעט עקירה במהלך העתקה".
עקירת עץ (כולל שורשיו) נחשבת לעבירה חמורה יותר, והקנס עליה גבוה יותר. עקירה לצורך העתקת העץ ממקום למקום אינה נחשבת לכריתה, אך גם פעולה זו נחשבת לעבירה פלילית כיוון שבדרך כלל היא מובילה למות העץ.
הפיקוח על עבירה זו נעשה לרוב על ידי דיווח של אזרחים בפנייה למוקד העירוני או למשטרה.
עצים מוגנים.
בישראל, כל עץ בוגר נחשב לעץ מוגן. לצד זאת, ישנם כ-70 עצים המוגדרים כמוגנים בכל שלב התפתחות: ביניהם אורן, אקליפטוס, אלון, ברוש, צפצפה, ערבה, אדר, אגס סורי, פיקוס, צפצפה, זית, ארז, אשל, צאלון, קטלב, הדס מצוי, דולב, שיזף, חרוב, אולמוס, אלביציה, אלה, אראוקריה, ברכיכיטון, כליל החורש, מילה, עוזרר, תמר מצוי, שקד, שיטה, שזיף הדב, סקוויה, ועוד. למעשה, רוב העצים הנפוצים בישראל כלולים ברשימה זאת.
היסטוריה.
פקודת היערות המנדטורית משנת 1933 הגדירה את איסור הכריתה רק במקרים של כריתה הסמוכה לקרקע, ורק לגבי עצים שהוגדרו כמוגנים. תיקון לחוק היערות משנת 2008 הגדיר כל עץ בוגר ככלול בחוק. בשנת 2012 התווסף תיקון נוסף לחוק, שקבע כי גם גיזום מסיבי בגובה העץ, באופן שפוגע אנושות בצמיחתו, הוגדר ככריתת העץ (כאשר החוק המנדטורי התייחס רק לחיתוך העץ סמוך לקרקע ככריתה).
דיעה
דעה
Paper Parachute
Paper Parachute (בעברית: מצנח מנייר) הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת הישראלית נינט טייב. האלבום יצא לאור ב-2017, על ידי חברות התקליטים "White Magic Music" והליקון.
איגור שסטאקוב
איגור לאונידוביץ' שסטאקוב (ברוסית: И́горь Леони́дович Шестако́в; נולד ב-27 בינואר 1962, מוסקבה) הוא איש טלוויזיה רוסי, מפיק, מנהל מדיה, כתב, סופר ומנחה מספר תוכניות טלוויזיה.
מכהן בתור המפיק הראשי של ערוץ הטלוויזיה רוסיה-1 (מאז 2015), המנכ"ל (משנת 2011) והעורך הראשי (מאז 2012) של חברת התקשורת מוסקבה מדיה, העורך הראשי של ערוץ הטלוויזיה רוסיה-2 (2013— 2015). הוא מיתג בהצלחה את הערוץ העירוני "סטוליצה" והפך אותו לערוץ החדשות המודרני מוסקבה 24.
Вечерняя Москва
שבוע האופנה של תל אביב
רבי נתן ברבי מאיר
רבי נתן בן מאיר
פארקווד אנטרטיינמנט
Parkwood Entertainment היא חברת תקליטים ובידור שהוקמה ב-2010 על ידי הזמרת האמריקאית ביונסה. החברה החלה כמפיקת סרטים וסרטונים בשנת 2008. החברה ממוקמת בעיר ניו יורק והיא גם מפיקה סרטים, קליפים מוזיקליים וספיישלים טלוויזיוניים, רובם לזמרת ביונסה. ההפקה הראשונה של החברה היה הסרט קדילק רקורדס.
מלך החסימות של ה-NBA
מלך החסימות של ליגת ה-NBA הוא כינוי, ותואר בלתי-רשמי, הניתן לשחקן אשר סיים את העונה הסדירה עם ממוצע החסימות למשחק הגבוה ביותר בליגה.
הזוכים בתואר הוכרו רק החל מעונת , בה החלו לתעד נתון סטטיסטי זו. על מנת לזכות בתואר, על שחקן להופיע לפחות ב-58 משחקים מתוך 82 משחקי העונה הסדירה.
כרים עבדול-ג'באר, מארק איטון ומרכוס קמבי מחזיקים במשותף בשיא הזכיות בתואר, עם 4 זכיות. מלבדם, השחקנים היחידים אשר זכו בתואר יותר מפעמיים הם ג'ורג' ג'ונסון, האקים אולאג'ואן, דיקמבה מוטומבו, ת'יאו ראטליף ואנתוני דייוויס, אשר כל אחד מהם זכה שלוש פעמים. בעונת קבע איטון את שיא החסימות הממוצע בעונה (5.56), ואת שיא הליגה בסך חסימות בעונה (456).
שני שחקנים בלבד זכו בתואר מלך החסימות באותה עונה בה זכו באליפות ה-NBA: ביל וולטון בעונת , ועבדול-ג'באר בעונת .
נתן מטרינקטיל
ג'ונתן אורטאוויסקאיה
ג'ונתן מתיאס אורטאוויסקאיה דה לוז (בספרדית: Jonathan Matías Urretaviscaya da Luz; נולד ב-19 במרץ 1990) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדת הקיצוני בריבר פלייט (מונטווידאו).
קריירת מועדונים.
אורטאוויסקאיה התחיל את הקריירה שלו בריבר פלייט. אורטאוויסקאיה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד ליברפול, במחזור הראשון של ליגת הקלאסורה 2007.
ב-2 ביולי 2008, אורטאוויסקאיה חתם בבנפיקה ליסבון מליגת העל הפורטוגלית תמורת 1.5 מיליון אירו, ולעיתים נדירות נעשה בו שימוש בעונת הבכורה שלו. רק בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד פורטו. כעבור זמן קצר, הושאל לפניארול עד לסיום העונה.
ביוני אורטאוויסקאיה הושאל לדפורטיבו דה לה קורוניה מליגת העל הספרדית במהלך ארוך עונה. בינואר חזר לפניארול. בקיץ חזר לויטוריה דה גימארייש.
ב-1 בספטמבר 2014, אורטאוויסקאיה שוחרר מבנפיקה וחתם בפאסוס דה פריירה. ב-23 בינואר 2015, חזר לקדנציה שלישית בפניארול כאשר הושאל עד לסיום העונה.
בקיץ חתם בפצ'וקה מליגת העל המקסיקנית.
בינואר , אורטאוויסקאיה חתם במונטריי.
בינואר , אורטאוויסקאיה חזר לקדנציה רביעית בפניארול.
ב-15 באפריל 2021 אורטאוויסקאיה חתם באתלטיקו רנטיסטאס.
ב-5 בפברואר 2022 הצטרף לריבר פלייט (מונטווידאו).
קריירה בינלאומית.
אורטאוויסקאיה נכלל בסגל הנבחרת לקראת אולימפיאדת לונדון (2012).
ב-28 במרץ 2017, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת כאשר נכנס כמחליף במהלך המחצית השנייה של משחק ההפסד 2-1 ל. במשחק זה, אורטאוויסקאיה הורחק לאחר שקיבל שני כרטיסים צהובים ב-11 דקות בהן שיחק.
אורטאוויסקאיה נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.
מרי פוטה