הגשר הורחב בשנת 1912 וחוזק בבטון מזוין בשנות ה-20 של המאה ה-20, הגשר ניזוק במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1951 מזרח גרמניה העניקה לו את השם גשר מרקס-אנגלס. שמו חזר לשמו המקורי ב-3 באוקטובר 1991, עם איחוד גרמניה מחדש.
פסלים.
לפי תכנונו ועיצובו של קארל פרידריך שינקל הוקמו בגשר מעל העמודים התומכים שמונה זוגות של פסלי שיש שהוזמנו מפסלים שונים המתארים את התהוותו של גיבור:
בצד הדרומי:
בצד הנגדי:
בזמן מלחמת העולם השנייה הפסלים הועברו למחסן בצידה המערבי של ברלין, רק בשנת 1981 הסכם בין מערב גרמניה ומזרח גרמניה איפשר את החזרת הפסלים למזרח, בשנת 1984 הסתיימה עבודת השיקום, והפסלים חזרו למיקומם המקורי.
האנגר 11
האנגר 11 הוא אולם הופעות ומועדון לילה בנמל תל אביב, מן הידועים בישראל. האנגר 11 נחשב לאחד ממוקדי סצנת הלילה של תל אביב. הוא מתחם סגור והמהווה קורת גג לאירועים תרבותיים ועסקיים. מתקיימות בו הופעות של אמנים ישראלים ידועים, אמנים בין לאומיים, תערוכות, אירועי בוטיק, מסיבות חברה וחגיגות מפוארות.
בשנת 2021 שופץ האולם מהיסוד בשיתוף פעולה של חברת האנגר 11 וחברת אתרים, המנהלת את נמל תל אביב.
הקמה.
האנגר 11 הוקם בשנות ה-90 על ידי זאב אייזיק, אמרגן מופעים בינלאומיים אוסטרלי שעלה לישראל. עד אז ההאנגר שימש כמחסן קרמיקות וההאנגרים סביבו הוכרזו כמבנים מסוכנים המיועדים להריסה. המתחם שופץ ועבר לניהול "חברת האנגר 11" הדואגת לפעילותו השותפת. לאייזיק היה שותף נוסף במניותיה, איש העסקים אלברט פולדיאן. במרוצת השנים הסתכסכו השניים ובשיא הסכסוך הגיש פולדיאן לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה להוציא צו מניעה זמני, האוסר על אייזיק, לפעול על דעת עצמו בשם החברה. פולדיאן טען שהחל מנובמבר 2004 החל אייזיק לפעול לדחיקת רגליו מהאנגר 11, תוך שהוא משתלט על כל הזכויות בחברה. השניים הסכימו על בוררות ושנת 2006 פסק הבורר שמואל רוזנבלום כי השליטה במניות החברה וכן ניהולה העסקי, המסחרי והתפעולי, יוותרו בידי אייזיק. עם זאת הוא חייב אותו להשיב לפולדיאן את השקעותיו בשיפוץ המתחם, על סך 800 אלף דולר, וכן 600 אלף דולר המהווים השתתפות בהכנסות ההאנגר.
בשנת 2010, חברת האנגר 11 שכרה גם את מבנה 9 הצמוד לטובת הקמת אולם אירועים נוסף במתחם. לאחר כשנה בה לא הופעל האולם, בשנת 2011 חברת אתרים, החברה העירונית לפיתוח אתרי תיירות בתל אביב, תבעה את פינוי חברת האנגר 11 מהמקום. לטענתה הופרו הסכמי השכירות וכן חברת האנגר 11 חייבת דמי שכירות על סך רבע מיליון שקלים. התביעה הסתיימה בהסכם וחברת האנגר 11 המשיכה לשלוט גם במבנה 9, בו הקימה אולם אירועים המכונה "הפדרציה".
פרטים טכניים.
ההאנגר מתאים להופעות ואירועים של החל מ-350 משתתפים ויכול להגיע לקיבולות של עד לכ-3,000 איש. מערכת ההגברה היא מבית L-Acoustics ו-Outline. מערכת התאורה בת כ-700 פנסים מבית מרטין פְּרוֹפֶשְיוֹנָל וכוללת מחשבי תאורה של Chamsys ושל MA. המערכת כוללת 18 מקרני 4K מסונכרנים המקרינים וידאו-ארט ב-360 מעלות על קירות בגובה 8 מטרים. הסינכון מאפשר מגוון רחב של צורות הקרנה, כולל תמונות וסרטים, וידאו בלייב מהאירוע עצמו וכן הקרנה פנורמית על כלל קירות. האולם מציע "מופעי 360" ובהם במה מסתובבת המוצבת במרכז האולם ומאפשרת קרבה ליותר צופים.
הותקנה באולם במה הידראולית חדשנית ובכך נעשה האולם לאולם האירועים הראשון בישראל המספק במה הידראולית חשמלית.
אלבומי הופעה.
באולם הוקלטו מספר אלבומי הופעה, בהם מוש בן ארי Live בשנת 2007, אביב גפן &amp; התעויוט Live בשנת 2008, 4 תחנות של שלום חנוך משנת 2011, דודו טסה בהופעה משנת 2017 וכן Bootleg Archives Volumes 6-10 של Manfred Mann's Earth Band משנת 2017.
אירועים אחרים.
בשנת 2003 כדורגלן נבחרת ישראל, שמעון גרשון, והדוגמנית מלי לוי, נישאו בהאנגר 11 באירוע מפואר ומרובה בידוענים.
בשנת 2006 נערכה בו השקה גדולה לבושם מבית לנקום. באותה שנה התקיים גם פסטיבל האנפלאגד הראשון של ת"א. לאחר מלחמת לבנון השנייה המקום הועמד בחינם לרשותיצרני מזון קטנים מהצפון כדי שיוכלו למכור את מרכולתם.
בשנת 2013 התקיימה במתחם תערוכת "Spacemania", תערוכת החלל הגדולה בישראל.
בשנת 2016 התקיים במתחם שיעור יהדות ואקטואליה מפיה של סיוון רהב מאיר. באותו יום התקיימה במקום הופעה של שרית חדד ואייל גולן ובה 2,400 איש.
בשנת 2019 שבוע האופנה של תל אביב התקיים בהאנגר. האירוע היה אמור להתקיים במקום גם בשנת 2020 אך נדחה בשל התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
בבחירות לכנסת העשרים ושלוש, הוקם במקום מטה ובמת ריקודים אשר שימשה את פעילי מפלגת כחול לבן.
משטרת הבילוש של מוסקבה
פיליפ הלנדר
פיליפ ויקטור הלנדר (בשוודית: Filip Viktor Helander; נולד ב-22 באפריל 1993) הוא כדורגלן שוודי, המשחק בעמדת הבלם בגלאזגו ריינג'רס ובנבחרת שוודיה.
קריירת מועדונים.
הלנדר התחיל את הקריירה שלו במאלמה. ב-17 באוקטובר 2011 ערך הלנדר את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד סרייאנסקה. ב-17 ביולי 2012 חתם על חוזה במאלמה עד לסוף עונת . בעונת הפך לשחקן הרכב בקבוצה, וזכה עמה באליפות ראשונה בקריירה באותה עונה. ב-23 באוגוסט 2014 כבש הלנדר את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד נורשפינג. בסיום עונת , נבחר למגן העונה.
ב-22 ביולי 2015 חתם הלנדר בהלאס ורונה מהסרייה א'. ב-23 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 לאינטר מילאנו. מחזור לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בוורונה בהפסד 1–2 ללאציו.
ב-31 באוגוסט 2016 הושאל לבולוניה עד לסיום העונה, עם אופציה לחתימה בקבוצה. ב-12 ביוני 2017, מימשה בולוניה את האופציה והלנדר חתם בקבוצה.
ב-13 ביולי 2019 חתם בגלאזגו ריינג'רס מליגת העל הסקוטית תורת 3.5 מיליון פאונד.
קריירה בילנאומית.
בצעירותו, הלנדר שיחק בנבחרות הצעירות של שוודיה, ואף זכה עם הנבחרת הצעירה ב2015.
באוקטובר , זומן לראשונה לסגל נבחרת שוודיה לקראת משחק הידידות נגד . ב-28 במרץ 2017, ערך את הופעת הבכורה בנבחרת, בניצחון 2–3 נגד .
תארים.
גלאזגו ריינג'רס
הקורפוס ה-16 (בריטניה)
הקורפוס ה-16 של הצבא הבריטי היה קורפוס בריטי, אשר השתתף במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה.
מלחמת העולם הראשונה.
בינואר 1916 הוקם הקורפוס ה-16 בסלוניקי, ולמפקדו מונה ג'ורג' מילן. הקורפוס לחם בחזית המקדונית, וומאי 1916 הוא היה חלק מארמיית סלוניקי הבריטית. הקורפוס לא קיבל כמעט משאבים, בשל החלטתו של ויליאם רוברטסון לתת עדיפות לחזית המערבית. בספטמבר 1918 ספג הקורפוס אבדות כבדות במהלך קרב דויראן השלישי, אולם כוחות מעצמות המרכז הובסו במהלך מתקפת הוורדאר, מה שהביא לניצחון מדינות ההסכמה בחזית הבלקן.
מלחמת העולם השנייה.
במלחמת העולם השנייה, הקורפוס ה-16 הוקם כקורפוס פיקטיבי תחת פיקוד הארמייה ה-12, לצורך מבצע אשד.
המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית
המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית הוקם על ידי ממשלת ישראל בשנת 2014, במטרה לשפר את המוצרים הציבוריים ואת השירותים והתהליכים הממשלתיים ולהתאימם לעידן הדיגיטלי. המיזם שואף לרתום ולמנף את ההזדמנות הטמונה במהפכה הדיגיטלית ובהתקדמות טכנולוגיות המידע והתקשורת לטובת צמיחה כלכלית מואצת, צמצום פערים והפיכת הממשל לחכם, מהיר, ידידותי לאזרח ומוביל עולמי בתחום הדיגיטלי.
בראשות מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית מכהן כממלא מקום אשר דולב.
רקע.
הצורך בגיבוש אסטרטגיה דיגיטלית לישראל התהווה כבר בשנת 2013 כאשר הממשלה זיהתה את הפערים הדיגיטליים ההולכים וגדלים בין המגזר הציבורי למגזר הפרטי. הממשלה זיהתה שקיים צורך מהותי בטרנספורמציה דיגיטלית של המגזר הציבורי ושיפור הטמעת היכולות והכלים הקיימים בישראל כאומת הזנק ובממשלה.
במאי 2013 המיזם הלאומי הוגדר כאחת משש סוגיות אסטרטגיות של ממשלת ישראל על מנת לצמצם את פער הציפיות שהולך וגדל בין האזרחים והממשלה בכל הנוגע להיקף ואיכות השירות הממשלתי.
בדצמבר 2013 החליטה הממשלה על הקמת המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית" אשר יגבש מדיניות לאומית לשימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת ויפרט כיצד ליישמה. בהחלטה הממשלה הוגדרו מספר תחומי ליבה עיקריים – חינוך, בריאות, רווחה ושירותים חברתיים וכלכלה, בהם עוסקים צוותי יישום משרדיים, וכן נקבעו תחומי רוחב כגון התאמת מדיניות הרכש לעידן הדיגיטלי, התאמת הרגולציה, צמצום הנטל הבירוקרטי על ידי טרנספורמציה דיגיטלית והטמעת תהליכים מבוססי מחשוב.
פעילויות.
קמפוס IL.
המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית מציע קורסים דיגיטליים ובחינם. התוכנית הלאומית ללמידה דיגיטלית, ביוזמה של מטה ישראל דיגיטלית והמועצה להשכלה גבוהה, מאפשרת לציבור חוויית למידה חדשנית ומותאמת אישית עם תכנים שמוגשים על ידי אוניברסיטאות והמכללות בישראל, משרד החינוך ומשרדי ממשלה נוספים, כמו: קורס פסיכומטרי, צעדים ראשונים במדעי המחשב, ניהול משא ומתן, כימיה אורגנית, רבייה מינית ממולקולות לפילים, מבוא לפסיכולוגיה, רעיונות מרכזיים בפיזיקה, קורסי אופיס, ערבית מדוברת ועוד.
המיזם הלאומי 265.