רוגאני ייצג את נבחרות הנוער של איטליה מאז שנת 2010. הופעתו הראשונה בנבחרת איטליה עד גיל 21 הגיעה ב-5 במרץ 2014 במוקדמות היורו נגד צפון אירלנד, בה כבש את השער הראשון עבור נבחרתו בניצחון 0–2.
ב-9 בנובמבר 2014 הוא זומן על ידי אנטוניו קונטה לסגל של נבחרת איטליה לקראת משחק מוקדמות היורו לשנת 2016 של אירופה נגד קרואטיה ולמשחק ידידות נגד אלבניה.
בשנת 2015, הוא השתתף עם נבחרת איטליה עד גיל 21 הוא השתתף באליפות אירופה עד גיל 21 של אופ"א.
ב-31 במאי 2016, רוגאני נבחר לאחד משלושת המחליפים של הנבחרת הבוגרת ביורו 2016.
רוגאני ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו ב-1 בספטמבר 2016 כשעלה כמחליף בהפסד במשחק הידידות 1–3 לצרפת.
ביוני 2017 הוא נכלל בהרכב הנבחרת עד גיל 21 במהלך אליפות אירופה עד גיל 21. איטליה הודחה בחצי הגמר בעקבות הפסד 1–3 לספרד ב-27 ביוני.
עונג אפרון
עונג אפרון (נולד ב-7 בדצמבר 1992) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה.
אפרון נולד וגדל בזכרון יעקב בבית דתי, ובהתבגרותו יצא בשאלה.
בנה של המשוררת חמוטל בן זאב, נכדו של השחקן מרדכי בן זאב, אחיינם של שדרן הרדיו דורי בן זאב והשחקן ערן בן זאב.
תפקידים.
בטלוויזיה.
בשנת 2011 שיחק את דמותו של מיכאל בסדרה "2.3 בשבוע".
ב-2012 שיחק את דמותו של "איתי ניסים" ב"יומני החופש הגדול", בערוץ דיסני ב-yes.
ב-2014 שיחק את דמותו של דני בסדרה "מועדון החנונים".
בשנים 2016–2021 שיחק בסדרה "נעלמים", בערוץ ניקלודיאון, את דמותו של אלון קליין.
ב-2020 שיחק בסדרה "בלקספייס" ברשת 13.
ב-2022 שיחק בסדרה "שנות הירח" את רן.
בקולנוע.
בשנת 2013 שיחק בסרטים "בננות" את דמותו של דדי, ובסרט "ערבים רוקדים" את דמותו של שי.
בשנת 2016 השתתף בסרט "מעבר להרים ולגבעות" בתפקיד אלישע, חברה הטוב של יפעת.
כמפיק מוזיקלי.
בנוסף לעבודות המשחק, הפיק אפרון גם את הווידאו קליפים הבין לאומיים של הזמר דניס לויד Never Go Back ו-GFY.
בוקרמנגה
בּוּקָרָמַנְגָּה (בספרדית: Bucaramanga) היא עיר קולומביאנית, בירת מחוז סנטנדר. בבוקרמנגה מתגוררים 528,575 תושבים, ויחד עם פלורידבלנקה, ג'ירון ופיידקסטה, היא יוצרת את מטרופולין בוקרמנגה הכולל 1,141,694 תושבים, המטרופולין החמישי בגודלו במדינה. הוא ממוקם 384 ק"מ מבוגוטה, בירת המדינה.
היסטוריה.
התושבים הילידים שהתיישבו באזור לפני כיבוש אמריקה בידי הספרדים היו הגואנים. תחומיה ​​הנתמכים על ידי מסמכי אומת צ'יבצ'ה הגובלת במערב לזו של היריג'יאס, בצפון עם זה של הצ'יטרוס, במזרח עם זה של הלאכים, ובדרום ודרום-מזרח עם זה של הכוכבים muiscas. גבולות אלה הוגדרו, על ידי המערב, על ידי התוואי שנלקח על ידי רכס ההר Yariguíes, על ידי גבעת זאפטוקה וחלק מהריו דה אורו עד לנקודה בה מתרוקן נהר סוראטה.
כלכלה.
כלכלת העיר מבוססת על מסחר, תעשיות הטקסטיל והנעלה גם אספקת סחורות ושירותים ומגזר הבנייה.
יחסי אנדורה–מזרח טימור
יחסי אנדורה–מזרח טימור הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות אנדורה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של מזרח טימור.
היסטוריה.
היחסים שבין נסיכות אנדורה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של מזרח טימור כוננו ב-20 בספטמבר 2011.
אשרת כניסה.
אזרחי מזרח טימור פטורים מאשרה למדינות אמנת שנגן ובהן בפועל אנדורה אשר לה גבולות פתוחים עם ספרד וצרפת.
אריה בראון (מזכיר צבאי)
אריה בראון (1935 – 6 ביוני 1997) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף שכיהן כמזכירו הצבאי של שר הביטחון.
ביוגרפיה.
אריה בראון נולד בחיפה בשנת 1935 להדסה ובן ציון, אח לשתי אחיות ואח. אביו בן ציון בראון היה מראשוני העיר תל אביב, מחלוצי גדוד העבודה בעמק וממייסדי מרחביה. הוא למד בבית הספר אליאנס בחיפה ובבית הספר המקצועי על שם מקס פיין. את לימודיו התיכוניים לא סיים ואת תעודת הבגרות השלים רק כאשר היה כבר קצין בצה"ל. בשנת 1953 התגייס לצה"ל ושירת בחיל החימוש. במסלול שירותו עבר לחיל ההנדסה, ולחיל השריון ושירת בשלושת הפיקודים ובגזרת תעלת סואץ. במלחמת ששת הימים שירת כסגן מפקד גדוד הנדסה ואחר כך סגן מפקד מתקן אימונים של חיל ההנדסה. לאחר המלחמה שירת כקצין שלישות במפקדת הממשל הצבאי ברצועת עזה. במלחמת ההתשה שימש קצין שלישות בחטיבה 14 בפיקודו של קלמן מגן באזור תעלת סואץ.
במאי 1969 הומלץ ומונה לשלישו הצבאי של שר הביטחון משה דיין בדרגת רב-סרן וזמן קצר מאוחר יותר הועלה לדרגת סגן אלוף. עם פרישתו של יהושע רביב בסוף שנת 1973 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למזכירו הצבאי של שר הביטחון דיין, תפקיד אותו מילא במהלך מלחמת יום הכיפורים. על שר הביטחון דיין ועל נקודת מבטו כמזכיר ושליש צבאי פרסם בשנת 1993 את הספר "משה דיין במלחמת יום הכיפורים" בהוצאת עידנים. לאחר התפטרותו של דיין ממשרד הביטחון ביקש בראון לעבור מתפקידו כמזכיר הצבאי, אך נתבקש על ידי שר הביטחון הנכנס שמעון פרס להמשיך בתפקידו. בדצמבר 1975 הועלה לדרגת תת-אלוף.
התקדמותו המהירה של בראון בסולם הדרגות הצה"לי עוררה גלים בשורות הצבא. עת מינויו לתת-אלוף פורסמה ידיעת שער בעיתון "העולם הזה" שתהתה על קנקנו של מינוי זה. בראון שעד למאי 1969 התבלט בעיקר כקצין שלישות, הומלץ לתפקיד השליש הצבאי לשר הביטחון בדרגת רב-סרן ותוך תקופת זמן קצרה של 6 שנים התקדם עד לדרגת תת-האלוף. עם מינויו לשליש, הפך בראון במהרה לאיש סודו של דיין, שקידם אותו בהמשך לדרגת אלוף-משנה. הרמטכ"ל דוד אלעזר חזה פני עתיד ומנע את העלאתו של בראון לדרגת תת-אלוף מתוקף תפקיד המזכיר הצבאי והתפקיד הורד באופן מיוחד בטרם נכנס בראון לתפקידו, לתפקיד בדרגת אלוף-משנה. לאחר מלחמת יום הכיפורים והתפטרותו של דיין מתפקידו כשר הביטחון, הוריש לבא אחריו, שמעון פרס את מזכירו הצבאי. גם במקרה זה הפך לאחד האנשים הקרובים לשר פרס, קרוב כל כך עד שהמליץ השר להעלותו לדרגת תת-אלוף. בתקופה שבין ההמלצה לבין אישורה והעלאתו של בראון בדרגה, עיכב פרס כל מינוי בשורות הפיקוד של צה"ל וחרף פניית קצינים בכירים אליו לא נעתר לאשרם. בכך לכאורה לא הותיר כל ברירה לצמרת צה"ל שבכירים בה לא חשקו במינויו של בראון. לאחר אישור מינויו של בראון, הוסרה במהירות ההתנגדות של פרס למינויים בצה"ל. בעקבות הפרשה איימו כמה קצינים בכירים לפרוש, זאת על אף שבעיתונות הרשמית פורסם כי לא הובעה התנגדות למינויו של בראון.
ביולי 1977 סיים את תפקידו, השתחרר מצה"ל ויצא לחופשת לימודים ובמקומו מונה סגן אלוף אילן תהילה לתפקיד. הוא היה לבוגר החוג להיסטוריה כללית של אוניברסיטת תל אביב ובוגר המכללה המלכותית למחקרי ביטחון בלונדון.
בראון נפטר ב-6 ביוני 1997 והובא למנוחות בבית העלמין סגולה בפתח תקווה.
אליהו ישראל (שיריזלי)
הרב אליהו ישראל (שיריזלי) (? – י' באב תרכ"ו, 1866) היה רב ומנהיג הקהילה היהודית בקהיר שבמצרים.
קורות חייו.
נולד ליצחק ישראל שיריזלי, שעלה מהעיר שיריז שביוון לארץ ישראל בשנת תקס"ז (1807) והתיישב בירושלים. יחד עמו עלו בניו חיים משה ורבי אליהו.
בירושלים היה מעורה בחיי הקהילה הספרדית, וכאשר נקלעה הקהילה לחובות נשלח על ידה למרוקו ופעל בעיר מקנס אצל ראשי הקהילה שיקציבו לירושלים חלק מהכנסות הקופות של רבי מאיר בעל הנס ורבי שמעון בר יוחאי שנועדו מתחילה לערים צפת וטבריה בלבד.
בשנת תר"ז (1847), לאחר פטירתו של רבה של קהיר הרב יוסף משה אלגאזי הוזמן לשמש תחתיו, תפקיד בו החזיק 19 שנה, עד למותו. השד"ר ר' יעקב ספיר, שביקר בקהיר בשנת תר"י (1850) הזכירו ותיאר את פעילותו:
היה נשוי לאסתר הלוי ולרוביסה סולטנה ונולדו לו ארבעה בנים ובת. אחיו חיים משה היה פקיד בוועד העדה הספרדית בירושלים.
נפטר בי' אב תרכ"ו. בנו רבי יום טוב ישראל שימש אחריו כרב הקהילה בקהיר ונודע בחיבורו "מנהגי מצרים".
לקריאה נוספת.
גיורא פוזיילוב, חכמי יהודי מצרים, ספריית המורה הדתי (ירושלים תשנ"ח) עמ' 172–173.
אליהו ישראל שיריזלי
יום טוב ישראל
ארקטופס
ארקטופס (שם מדעי: Arctops; מילולית: "פני דוב") הוא סוג של זוחל מקבוצת התראפסידה, שחי בסוף תקופת הפרם בדרום אפריקה. לתראפסיד זה הייתה גולגולת מוארכת באורך 30 סנטימטרים שהזכירה גולגולת יונק, והייתה בעלת ניבים ארוכים בקדמתם, דומות לניבי סמילודון. אורך הגוף הגיע ל-2 מטרים בממוצע.
הסוג התגלה לראשונה בדרום אפריקה, תואר ב-1914 בידי החוקר דייוויד מרדית' סירס ווטסון והוא כלל בתוכו 3 מינים: "A. willistoni", "A. watsoni" ו-"A. kitchingi". בסוג זה קיים רק המין "A. willistoni" נחשב לתקף בעוד השאר בטלים ונחשבים לנרדפים למין הראשון או משויכים לסוג "Smilesaurus".
התראפסיד ידוע רק ממספר גולגולות, והוא נקרא בשמו עקב המבנה החזק שלהם שהזכיר גולגולת דוב. הוא היה טורף מטיל אימה דומה לגורגונופס שארב כנראה לטרף איטי כמו תראפסידים אחרים, זוחלים שונים ואולי גם דו-חיים. לצידו חיו מינים דומים ממשפחת הגורגונופסיים.
אמורוזאורוס
אמורוזאורוס (שם מדעי: Amurosaurus; משמעות שמו: "לטאת נהר אמור") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת ההדרוזאוריים אשר חי ברוסיה של הקרטיקון העליון לפני 70 עד 66 מיליון שנה מזמננו, במשך המאסטריכט - הגיל האחרון של הקרטיקון. הדינוזאור קרוי על שם נהר אמור שבסביבתו התגלה ב-1990 ותואר בידי החוקרים יורי בולוטסקי וסרגיי קורזנוב. הסוג כלל מין אחד - "Amurosaurus riabinini".