במקור, רוב שטחה של הארלמרמיר היה ביצת כבול. בשנת 1531 שטח הארלמרמיר המקורי היה שטח של 26.0 קמ"ר, וסמוך לו היו שלושה אגמים קטנים יותר: Leidsche Meer (אגם לידן), Spiering Meer, וה-Oude Meer (האגם הישן), עם שטח משולב של כ-31 קמ"ר. האגמים התחברו לאחד לאחר מספר מקרי שטיפונות במהלכם נעלמו גם מספר כפרים באזור. הארלמרמיר יכולה להיות מקום מסוכן במהלך סערות. מקרה מפורסם היה כאשר פרדריק הנרי, בנו הבכור של פרידריך החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ טבע באגם במהלך ניסיון לחצות אותו ב-7 בינואר 1629 והוא בן 15 בלבד.
במהלך השנים הועלו מדי פעם בפעם רעיונות של ניקוז האגם אך הדבר אף פעם לא צלח. רק בנובמבר 1836 לאחר שהוריקן כבד הכה את האזור וגרם לשיטפון עד שערי אמסטרדם וליידן, עורר הדבר תשומת לב בכל המדינה ועניין ניקוז האגם עלה עוד יותר לסדר היום. ב-1 באוגוסט 1837, מינה וילם הראשון, מלך הולנד, ועדה אשר הציעה תוכנית לניקוז האגם, ובמאי שלאחר מכן, החלו העבודות. עד 1 ביולי 1852 נערכו העבודות והאזור היה לקרקע יבשה דבר אשר גרם בשנת 1854, לעיר ליידן הסמוכה, לדרוש שליטה על השטח שיהיה חלק ממנה, אך בתי המשפט החליטו לטובת האומה להקים במקום את העיר הארלמרמיר והיא נעשתה לחלק ממחוז צפון הולנד בצורה רשמית ב-16 ביולי 1855. הכנסייה הראשונה נבנתה באותה השנה, ובשנת 1877 היו שבע כנסיות בעיר. עד שנת 1860 אוכלוסיית העיר הייתה 7,237, וארבעים שנה מאוחר יותר, בשנת 1900, היא עמדה על 16,621.
בתחילה עיקר התעסוקה והכלכלה היו בתחום חקלאות, אך עם 99% מהאדמות שבבעלות כמה בעלי אדמות עשירים, קציר עניים ומחירי סחורות נמוכים, החיים היו קשים מאוד עבור החקלאים. לאחר 1900, המצב השתפר כאשר מחירי הסחורות עלו ורוב החקלאים היו בעלי אדמות משלהם. ואז התפתחה בעיר חממת חקלאות. עיקרי הגידול הן התירס, זרעים, בקר, חמאה וגבינה.
נמל התעופה סכיפהול.
בשנת 1917 הוקם שדה תעופה צבאי בסמוך למבצר הישן של שיפהול. בימינו, נמל התעופה סכיפהול הוא מרכז התעופה האזרחי העיקרי בהולנד. בשנת 1926, מועצת העירייה של אמסטרדם קיבלה לידיה את ניהול סכיפהול. סכיפהול היה שדה התעופה השני באירופה שנסללו בו מסלולי טיסה, בשנים 1937–1938, אחרי שדה התעופה של סטוקהולם. והשם "סכיפהול", שנזכר כבר ב-1447, עשוי להצביע על כך שהיא שימשה כמקור לעץ (scip בגותית). לפי פירוש אחר, מקור השם הוא בביטוי "גיהנום לספינות", מאחר שבמקום זה טבעו אוניות רבות, וברוח דומה נקשר השם למילה "hol" שמשמעותה בימי הביניים הייתה "חור" או "קבר". לפי פירוש הפוך לחלוטין, מקורב השם לשורש "hal" או "אולם", ומציע כי סכיפהול שימש דווקא כמקום מקלט לספינות.
בשנת 2017 זכה במקום העשירי בדירוג "שדה התעופה הטוב בעולם" של מגזין "Travel + Leisure".
בשנת 2020 זכה הנמל במקום התשיעי בדירוג "שדה התעופה הטוב בעולם" של SKYTRAX.
כלכלה.
מרכז הסחר העולמי סכיפהול, אשר ממוקם בנמל התעופה סכיפהול, מעסיק רבים מתושבי העיר. המטה המרכזי של ארבע חברות תעופה הולנדיות, טראנסאוויה, מרטינאייר, KLM Cityhoppe,TUI fly, ממוקמים בשדה התעופה סכיפהול שבעיר. משרדיה של ברית חברות התעופה SkyTeam, ממוקמים במרכז הסחר העולמי. לאיראן אייר יש את מרכז המכירות הגדול ביותר שלה במרכז הסחר העולמי. לניפון קרגו איירליינס גם משרדים אזוריים באירופה אשר ממוקמים במרכז הסחר.
T (שפת תכנות)
T היא שפת תכנות מרובת פרדיגמות, וניב של שפת Scheme (שהיא ניב של Lisp). היא פותחה בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי ג'ונתן א. ריס, קנט מ. פיטמן ונורמן י. אדמס מאוניברסיטת ייל כניסוי בעיצוב ומימוש שפת תכנות.
רציונל ודוגמות.
המטרה של T היא לבחון את התזה אשר פותחה על ידי גיא ל. סטיל ג'וניור וג'רלד ג'יי סוסמן בסדרת המאמרים שלהם על "Scheme", שגורסת כי ניתן להשתמש ב-Scheme בתור הבסיס לשפת תכנות פרקטית אשר מסוגלת להביע מגוון רחב של רעיונות (High Expressive Power) וכן שמימושים של "Scheme" יכולים להיות טובים יותר ממערכות "Lisp" אחרות, ואף להתחרות במימושים של שפות תכנות כגון C ו-BLISS, שבעבר נחשבו נחשבות ליעילות הרבה יותר מניבי Lisp בארכיטקטורות מחשב קונבנציונליות (אם כי ניבי Lisp יכולים להיות יעילים באותה המידה באמצעות מהדר טוב .
ב-T ישנם תכונות נוספות שחסרות ב Scheme . לדוגמה, T היא מונחית עצמים והיא מכילה סביבות מחלקה ראשונה, שנקראות ""locales"." מימוש תאורטי של פעולת ה-codice_1 לדוגמה:
(define-predicate pair?)
(define-settable-operation (car pair))
(define-settable-operation (cdr pair))
(define (cons the-car the-cdr)
(object nil
((pair? self) t)
((car self) the-car)
((cdr self) the-cdr)
(((setter car) self new-car) (set the-car new-car))
(((setter cdr) self new-cdr) (set the-cdr new-cdr))))
דוגמה זו ממחישה שאובייקטים ב- T קשורים באופן הדוק לסְגוֹרים (closures) ולהעברת מסרים (Message passing). ישנה פעולה מובנית בשפה (Primitive Function) ששמה codice_2 אשר מחברת 2 אובייקטים ביחד, ומאפשרת דבר המזכיר ירושה.
ב-T, כמו ניבי "Lisp" רבים אחרים, ניתן "לכתוב מחדש את השפה", כלומר, לשנות ערכים של פעולות וערכים מוגדרים בשפה, ולכן היא משויכת לפרדיגמה "מטא תכנות" . לדוגמה, ב "Scheme", הפעולה codice_3 מגדירה ערך מסוים (סוג של השמה), ולכן ניתן להשתמש בה גם להגדרת עצמה מחדש, כך של codice_3 תהיה משמעות שונה .
בקוד לעיל שינינו את ערך הפעולה codice_3 ל 6, והדפסנו .
"cons" (מהמילה "construct" באנגלית שמשמעותה "לבנות") היא פעולה שקיימת ברוב השפות ממשפחת "Lisp". היא יוצרת 2 תאים בזיכרון (בדרך כלל 4 בייטים (bytes) לכל תא) . התא הראשון מייצג את הערך, ואילו התא השני מייצג הפניה (מצביע) לתא הבא. בניבי LISP רבים מזינים את הערך codice_6 לפרמטר השני כאשר אין המשך לביטוי ה codice_1 (כלומר, הגענו לאיבר האחרון) . בניבים רבים, codice_6 הוא שקר (FALSE) ו codice_9 הוא אמת (TRUE) . ב-Scheme, הניב שעליו שפת T התבססה, מסמנים אמת ב codice_10 ושקר בcodice_11.
דוגמה למימוש פעולת cons בניב Common Lisp:
תחילה, הפעולה יצרה חוליה שהערך בתא הראשון שלה זה HELLO', והפניה לחוליה הבאה. ערך התא הראשון של החוליה השנייה הוא WORLD' והערך השני הוא NIL (המקביל לביטוי הבוליאני "שקר" (False) בניבי Lisp), ולכן אין חוליה שלישית והרשימה נגמרת . יש לסמן מחרוזות (בין היתר) ב-Common Lisp (וכן בניבים אחרים) בגרש בתחילתן על מנת לאותת למהדר לא להתייחס לטקסט כביטוי כגון מחרוזת או מתודה שצריך לפשטו. ניתן גם לכתוב את המילה השמורה quote לפני הערך כדי לקבל אותה תוצאה, בניבים רבים. לדוגמה, (codice_12 יחזיר HELLO.
אם נדפיס את הרשימה נקבל : codice_13).
מופיע ייצוג גרפי לחידוד ההבנה:
מבנה נתונים זה מזכיר רבות את מבנה הנתונים "שרשרת חוליות", אשר נפוץ בשפות עיליות רבות. בדרך כלל המצביע של האיבר האחרון הוא null (מסמל "כלום" בשפות התכנות סי שארפ וג'אווה (ועוד)), codice_14 (בפייתון) וכדומה, בהתאם לשפת התכנות.
היסבים (פורטים).
T הותאמה לפלטפורמות חומרה ומערכות הפעלה רבות, כגון :
מתחם עולם הספורט של דיסני
ברוך ראובן שלמה יונגרייז
הרב ברוך ראובן שלמה הלוי יונגרייז (בערך ה'תרכ"ח – ד' בניסן ה'תרצ"ד) היה המזכיר הראשי הראשון של ועד העיר האשכנזי בירושלים, ובהמשך מראשי ומייסדי העדה החרדית בעיר.
ביוגרפיה.
יונגרייז נולד לפייגה פני ולרב משה, שכיהן ברבנות העיר קושיצה, אז בשליטת הונגריה. בהיותו כבן 18 עלה לירושלים ולמד בישיבת "אור חדש" בחצר שטרויס. בשנת תרע"ב שימש כמגיד שיעור בישיבות חתם סופר ואור המאיר של כולל שומרי החומות, ובהמשך עמד בראשו. תקופה מסוימת, החל משנת ה'תרס"ט, כיהן כמנהל מושב הזקנים המאוחד בעיר. נמנה עם מייסדי שכונת שערי חסד.
מזכיר "ועד העיר האשכנזי".
יונגרייז כיהן כמזכיר הראשי של "ועד העיר האשכנזי", שבתחילת דרכו ייצג שנים ספורות את רוב הציבור החרדי בעיר. עם תום מלחמת העולם הראשונה עמד בקשרים עם הראי"ה קוק בעודו שוהה בלונדון, ואף הצטרף עם שותפו הרב דובער אפשטיין להסתדרות "דגל ירושלים", אולם ניסה לעכב את ביאתו של הרב קוק ארצה לכהן ברבנות ירושלים.
בהמשך התגבש הציבור החרדי בירושלים, הוועד הכללי והמוסדות העיקריים בעיר, סביב הראי"ה קוק, ויונגרייז וחוגו אשר התנגדו לקבלת הרב קוק כרבה של העיר, נותרו במיעוט מספרי. זמן קצר לפני בואו של הראי"ה ארצה, בקיץ של שנת תרע"ט, עבר עם "ועד העיר האשכנזי" (נקרא גם: "ועד העיר לקהילות האשכנזים") ופלג קטן בראשותו לחסותם של הרב יצחק ירוחם דיסקין והרב יוסף חיים זוננפלד. במסגרת תפקידו ביצר את כוחה של העדה החרדית בירושלים, חיזק את בית הדין שלה, מערכת הכשרות, יחסי הפנים והחוץ ועוד.
באותן שנים שיתף פעולה ועד העיר האשכנזי בראשות יונגרייז עם אגודת ישראל העולמית, אותה ייצגו בירושלים משה בלוי, רפאל קצנלנבוגן, מנחם מרדכי פרנקל ומשה פרוש. עם זאת, הפריד יונגרייז בין אגודת ישראל, שהייתה תנועה עולמית, ובין הוועד העירוני בראשותו. במקביל מינה יונגרייז את בלוי כפקיד בוועד העיר האשכנזי, לצד עבודתו באגודת ישראל.