ClefiaGfn4(rout, rin, rk, r); /* GFN_{4,r} */
memcpy(ct, rout, 16);
ByteXor(ct + 4, ct + 4, rk + r * 8 + 0, 4); /* final key whitening */
ByteXor(ct + 12, ct + 12, rk + r * 8 + 4, 4);
void ClefiaDecrypt(unsigned char *pt, const unsigned char *ct, const unsigned char *rk, const int r)
unsigned char rin[16], rout[16];
memcpy(rin, ct, 16);
ByteXor(rin + 4, rin + 4, rk + r * 8 + 8, 4); /* initial key whitening */
ByteXor(rin + 12, rin + 12, rk + r * 8 + 12, 4);
rk += 8;
ClefiaGfn4Inv(rout, rin, rk, r); /* GFN^{-1}_{4,r} */
memcpy(pt, rout, 16);
ByteXor(pt + 4, pt + 4, rk - 8, 4); /* final key whitening */
ByteXor(pt + 12, pt + 12, rk - 4, 4);
קרב העיוורים והחזיר - להיינריך פון קלייסט
אלוויס טקטיקה
אלוויס טקטיקה באנגלית: Alvis Tactica) היא משאית משוריינת, בעלת הנעה כפולה 4x4, ולדגמים מסוימים הנעה 4x6, אשר מיוצרת על ידי החברות "GKN plc", "Alvis plc" ומשנת 2005 על ידי "BAE Systems Land &amp; Armaments" בבריטניה משנת 1988 ועד היום.
אלויס טקטיקה.
דגמי "אלוויס טקטיקה" יוצרו לשימוש צבאי ואזרחי.
דגמי "אלוויס טקטיקה" יוצרו במספר גרסאות שונות, כולל רכב קרבי משוריין, ורכב לבקרת התפרעויות כולל סיוע בפיזור הפגנות. 3 רכבים של הצבא הנורווגי מתפקדים כאמבולנסים.
מחיר היחידה: 3,448,276 דולר.
עבדו
גדוד לביא הבקעה
אלג'ניב
אַלְגֶ'נִיבּ (מערבית: الجانب - הצד [של הסוס]), נקרא גם γ בפגסוס, הוא כוכב בולט בקבוצת הכוכבים פגסוס עם בהירות נראית מדרגה 2.84. הכוכב נמצא במרחק של כ-390 שנות אור ממערכת השמש והוא חלק מהאסטריזם "הריבוע הגדול" יחד עם מרקב, שאט ואלפרץ.
מאפיינים.
אלג'ניב הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B2 IV, מסתו מוערכת בכמעט 9 מסות שמש, רדיוסו קרוב ל-5.5 מרדיוסי שמש, טמפרטורת פניו היא כ-22,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה גדולה פי 900 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל הטמפרטורה הגבוהה של פניו חלק ניכר של קרינתו נמצא בתחום העל-סגול, כך שקרינתו הכוללת היא פי 6,000 מעוצמת ההארה של השמש. בהירותו של הכוכב משתנה בין דרגות 2.78 ו-2.89 במחזוריות של 3 שעות 38 דקות ו-31 שניות או 6.59 פעמים ביממה, ובשל כך הוא מסווג כמשתנה β בקפאוס. מדידות ספקטרוסקופיות של מהירותו הרדיאלית הראו שהיא משתנה במחזוריות של 370.5 ימים באופן שמצביע על קיומו של בן זוג עמום וקטן יותר שלא ניתן לצפייה באמצעים אופטיים ושמקיף את אלג'ניב במסלול אליפטי מאוד ובמרחק שנע בין עשירית של יחידה אסטרונומית לחצי יחידה אסטרונומית. מדידות עדכניות יותר מצביעות על כך שכל השינויים במהירות הרדיאלית מקורם בחוסר היציבות של הכוכב ולמעשה אין לו בן זוג. במרחק זוויתי של כ-3 דקות קשת מאלג'ניב נמצאים שני כוכבים עמומים עם דרגות בהירות 11 ו-12. לא ידוע אם הם קשורים כבידתית לאלג'ניב או אם הם בכלל נמצאים באותו המרחק או רק במקרה על אותו קו ראייה. אם המרחק זהה, אז מדובר ככל הנראה בזוג ננסים אדומים ואם הם אכן קשורים כבידתית לאלג'ניב, הם מקיפים אותו במרחק של לפחות שליש שנת אור ובזמן הקפה של מאות אלפי שנים. הכוכב נמצא בשלבי סיום של היתוך המימן שבליבתו להליום ועתיד להתנפח ולהתקרר עד שיהפוך לענק אדום.
גמא בפגסוס
כרו&quot;פ
תו&quot;ח
גרע&quot;י
משרד הביטחון נ' גישה – מרכז לשמירה על הזכות לנוע
עע"מ 3300/11 מדינת ישראל – משרד הביטחון נ' גישה – מרכז לשמירה על הזכות לנוע הוא ערעור על פסק דינו של בית המשפט לעניינים מינהליים בתל אביב שניתן ביום ב-19 בדצמבר 2011 כתוצאה מסירובה של המדינה (משרד הביטחון) למסור מידע לארגון "גישה – המרכז לשמירה על זכות לנוע" בהתאם לחוק חופש המידע. בית המשפט העליון דחה את ערעורה של המדינה על פסק דינו של בית המשפט המחוזי בעתירה מנהלית אשר חייב אותה למסור לארגון "גישה" מסמך הידוע כ"מצגת הקווים האדומים" שבו מחושבת כמות קלוריות המינימלית הדרושה לקיומם של תושבי רצועת עזה, זאת כחלק מהגבלת העברת טובין לרצועה שהייתה בתוקף עד יוני 2010.
ביהמ"ש קבע כי אף אם מדובר במידע שעשוי להיחשב ל"ענייניה הפנימיים" של הרשות, בהתאם לחיסיון היחסי שבסעיף 9(ב)(4) לחוק חופש המידע, הרי שכל עוד לא נימקה הרשות מדוע אין למסור את המידע, היה עליה למוסרו. כך גם העיר השופט עמית כי היה על הרשות לבחון מסירת חלקים מהמידע, בהתאם לסעיף 11 לחוק וכן כי אין חשש של ממש לביטחון מעצם כך שלא דובר במסמך שאומץ. השופט עמית שכתב את דעת הרוב, קבע עוד כי העובדה שחלקים מהמידע פורסמו בכלי התקשורת זה מכבר מקלה על האפשרות לפרסם את המידע, אך היה בדעת יחיד לעניין זה כאשר הש' חיות והש' ג'ובראן לא ראו בעובדה זו כשיקול מכריע בהחלטה.
פסק הדין בעל חשיבות רבה שכן הוא תוחם במידת מה סייגים שונים לחוק. כך, למשל, קובע פסק הדין כי הסייגים המעוגנים בסעיף 8 ו-9 לחוק חופש המידע אינם "סוף פסוק", כפי שמשתמע מהוראות החוק, וכל החלטה לסירוב למסור מידע צריכה להיבחן בהתאם לסעיפי החוק תוך בחינה אם אלה לקחו את העקרונות של סעיפים 10 ו-11 לחוק חופש המידע בהתאם, ואם ניתן לעשות שימוש בסעיף 17(ד) ולהורות על מסירת המידע.
רקע לפסק הדין.
חוק חופש המידע.
חוק חופש המידע נחקק על ידי הכנסת במאי 1998 ונכנס לתוקפו במאי 1999. החוק קובע את זכותו של כל אזרח לקבל מידע מרשות ציבורית באופן שיאזן בין החופש למידע ובין שמירה על ביטחון המדינה, הזכות לפרטיות וכדומה. החוק קובע מי רשאי לקבל מידע, אילו סוגי מידע מותר למסור, וכן החוק מפרט את הנוהל להגשת הבקשה והטיפול בה.
מטרתו של חוק חופש המידע היא להסדיר את זכות המידע לציבור ולאפשר לכל אזרח או תושב לקבל מידע מרשויות השלטון. הזכות למידע המונחת בבסיסו של חוק חופש המידע היא מיסודותיה של הדמוקרטיה ונתפשת כתנאי להגשמת זכות הציבור לדעת וליכולתו לגבש עמדות ולבטאן, כמו גם להפעיל פיקוח ובקרה על רשויות השלטון ולקחת חלק בעשיה השלטונית ובעיצובה של תרבות שלטונית ראויה.
מדיניות הסגר על רצועת עזה.
הסגר על רצועת עזה הוטל על רצועת עזה על ידי ישראל ומצרים החל משנת 2007, זאת בעקבות השתלטות של ארגון החמאס על רצועת עזה, במסגרתה הכריזה ישראל על הרצועה כשטח עוין. כתוצאה מהכרזה זו חלה הקשחת נהלים בנוגע למעבר סחורות ואנשים במעברי הגבול שבשליטת ישראל. במסגרת הסגר אפשרה ישראל מעבר של מוצרים בסיסיים בלבד לתוך הרצועה כדי למנוע משבר הומניטארי. במרוצת השנים, ישראל הקלה על הסגר מספר פעמים ואפשרה כניסה של סחורות שבעבר היו אסורות לכניסה. הקלות אלו הגיעו בעיקר לאחר שני המבצעים הקודמים ברצועה- "עופרת יצוקה" ו"עמוד ענן", שלאחריו ישראל אפשרה הכנסה של חומרי בנייה לרצועה תחת פיקוח, אולם עצרה זאת בעקבות חשיפת המנהרה ההתקפית ליד קיבוץ עין השלושה.
הצדדים לעתירה.
גישה - מרכז לשמירה על הזכות לנוע.
מרכז גישה הוא ארגון זכויות אדם ישראלי שנוסד בשנת 2005 ומטרתו היא "הגנה על הזכות לחופש תנועה של פלסטינים, במיוחד תושבי רצועת עזה, המעוגנת במשפט הבינלאומי ובמשפט הישראלי".
הארגון דוגל בתפיסה על פיה חופש התנועה הוא זכות יסוד אשר מהווה בסיס למימוש זכויות נוספות, ועל כן פועל הארגון במישור המשפטי ובמישור הציבורי לשם שמירה על זכות זו והזכויות הנפגעות מהפרתה. במישור המשפטי פועל הארגון על ידי פנייה לרשויות המדינה ולבתי המשפט בשמם של אנשים וארגונים אשר זכויותיהם נפגעות, ובמישור הציבורי פועל הארגון על ידי פרסומים בכלי התקשורת השונים לשם הגברת המודעות והרגישות לזכויות האדם של הפלסטינים ותושבי רצועת עזה.
דיון.
ההליכים שקדמו לדיון בביהמ"ש העליון ועובדות פסק הדין.
ערעור על פסק דינו של ביהמ"ש לעניינים מנהליים בת"א - עתירה מנהלית 2744/09 גישה מרכז לשמירה נ' משרד הביטחון. ארגון גישה עתר לביהמ"ש לעניינים מנהליים בת"א לגילוי מסמכים שונים הנוגעים למדיניות הגבלת העברת טובין לרצועת עזה, זאת לאחר שהבקשה שהוגשה בהתאם להוראות חוק חופש המידע סורבה.
הדיון בפסק דין זה התמקד במסמך המכונה "מצגת קווים אדומים" בו מחושבת כמות הקלוריות המינימלית הדרושה לקיומם של תושבי רצועת עזה. המדינה סירבה למסור את המסמך בטענה שמדובר הן במסמך רגיש והן במסמך עבודה פנימי שמוגדר כטיוטה ולכן אין חובה לגלותו, זאת בהתאם לחיסיון היחסי המעוגן בסעיף 9(ב)(4) לחוק חופש המידע לפיו רשות ציבורית אינה חייבת למסור מידע בדבר דיונים פנימיים או טיוטה שנכתבה לצורך קבלת החלטה.
ביהמ"ש קבע כי גם אם המסמך אכן מהווה טיוטה במובן החריג הקבוע בסעיף 9(ב)(4) לחוק, אין מדובר בחילופי דעות בין חברי הרשות, אלא במסמך המכיל נתונים עובדתיים אשר שימשו בסיס לדיון בשאלת היקפי המזון שיוכנס לרצועת עזה, ועל כן הרציונל לחסיון שבבסיס סעיף 9(ב)(4) – החשש להשפעתו של "האפקט המצנן" – כלל לא מתקיים. זאת ועוד, ביהמ"ש דחה את טענת המדינה כי מדובר במידע רגיש מכיוון שלא ניתן נימוק משכנע המסביר את רגישותו וכן לא ניתנה סיבה מספקת מדוע מסמך זה רגיש יותר מיתר המסמכים שהמדינה העבירה זה מכבר לארגון גישה. בנוסף, ביהמ"ש ציין כי מכיוון שמדובר במסמך שעניינו בריאות הציבור, ישנה חשיבות מיוחדת לגלותו. על כן, הורה ביהמ"ש על גילוי המצגת, ועל החלטה זו הגישה המדינה ערעור.
טענות הצדדים.
טענת המדינה.
המדינה טענה כי אין להורות על גילוי מסמך "מצגת קווים אדומים" שכן הוא בגדר "טיוטה" אשר חוסה תחת הסייג המעוגן בסעיף 9(ב)(4) לחוק חופש המידע:
(ההדגשות אינן במקור)