Ada Rapoport-Albert, 'Hagiography with Footnotes: Edifying Tales and the Writing of History in Hasidism', in: "Essays in Jewish Historiography" (History and Theory, Suppl. 27) (ed.) Ada Rapoport-Albert (Middletown, 1988), pp. 23–84.
שכבת התהליכים של מודל ה־OSI
שכבת ההצגה של מודל ה־OSI
קובץ hosts
קובץ hosts הוא קובץ תצורה של מערכת ההפעלה המאפשר לקשר בין כתובת IP (מספר) לכתובת שמית (מחרוזת). פניה לקובץ Hosts שנמצא במחשב המקומי נעשית לפני פניה ל-DNS שנמצא במערכת חיצונית.
אחת ההמלצות על מנת להימנע מפגיעתן של תוכנות ריגול היא לחסום אתרים באמצעות קובץ ה־hosts, על ידי קישור בין כתובת האתר לבין הכתובת 127.0.0.1, שהיא למעשה כתובת המחשב המקומי (כתובת לולאה חוזרת). באופן זה נחסמים אתרים המכילים תוכנות הריגול, וכך נמנע מאלה לחדור למחשב בעת הגלישה.
מיקום הקובץ.
מיקום הקובץ משתנה לפי מערכת ההפעלה.
תוכן הקובץ.
קובץ ה-hosts כולל שורות של טקסט רגיל בכל שורה, כתובת ה-IP נמצאת בשדה הראשון ולאחריה אחד או יותר שמות השרתים. השדות מופרדים על ידי "תווים לבנים" (רווחים או טאבים). ניתן לכלול שורות הערה, המסומנים על ידי סולמית (#) כתו הראשון בשורה. אין התייחסות לשורות ריקות בקובץ. דוגמה לקובץ hosts טיפוסי, עשוי להכיל את הדברים הבאים:
היסטוריה.
לרשת ה-ARPANET, קודמתה של רשת האינטרנט, לא היה בסיס נתונים מבוזר של שמות שרתים. כל צומת ברשת החזיק מיפוי מקומי של שאר הצמתים ברשת לפי הצורך ונתן להם שמות עבור משתמשי המערכת. לא הייתה שום שיטה להבטיח כי כל ההפניות לצומת נתון ברשת השתמשו באותו השם, כמו כן גם לא הייתה אפשרות להעתיק את קובץ ה-hosts למחשב אחר.
גודלה הקטן של רשת ה-ARPANET איפשר למנהלי הרשת לתחזק את קובצי ה-host בתקורה ניהולית קטנה. לצומתי רשת הייתה, בדרך כלל, כתובת אחת עם אפשרות למספר שמות. עם התפשטות רשתות ה-TCP/IP המקומיות, תחזוקת הקבצים הפך למעמסה על מנהלי המערכות עם התווספות צומתי רשת רבים בקצב הולך וגובר.
המאמצים לקביעת סטנדרטים אחידים, כגון הפורמט של הקובץ "HOSTS.TXT" ב-, ופרוטוקולי הפצה, למשל, שרת השמות המתואר ב-, עזרו להתמודד עם בעיות אלה, אך כדי לפתור את שורש הבעיה, נוצרה המערכת המבוזרת Domain Name System (DNS).
מבחן לוקאס-להמר למספרי מרסן
במתמטיקה, מבחן לוקאס להמר הוא מבחן ראשוניות למספרי מרסן. המבחן פותח במקור בידי אדוארד לוקאס ב-1878 ולאחר מכן שופר בידי דריק הנרי להמר בשנות ה-30 של המאה העשרים. על-שם אותם שני מתמטיקאים קרוי גם מבחן ראשוניות כללי, מבחן לוקאס-להמר.
המבחן מחשב בצורה מהירה את האיבר ה-formula_1 בסדרת לוקאס formula_2 ובודק האם הוא שקול ל-0 מודולו formula_3 (כאשר formula_4 הוא המספר שצריך לבדוק את ראשוניותו).
המבחן.
נתונים מספר ראשוני formula_5. המשימה היא לבדוק האם M ראשוני. נגדיר סדרה formula_6 ברקורסיה: formula_7, ולכל formula_8 מוגדר formula_9.
משפט. המספר M הוא ראשוני אם ורק אם formula_10.
זהו מבחן יעיל ביותר, והוא משמש עד היום לבדיקת ראשוניות של מספרי מרסן. החישוב מבוצע כולו מודולו M, ודורש כ- p פעולות של העלאה בריבוע מודולריות. בייצוג בינארי אלו פעולות מהירות יחסית: הריבוע האמיתי של מספר מתקבל מסיכום ההזזות שלו כלפי מעלה, וחישוב השארית מודולו M מהיר במיוחד מכיוון ש- formula_11, כך שתוצאת ההעלאה בריבוע מודולו M היא סכום שתי המחציות בריבוע שהתקבל. בסך הכול מדובר בכ- formula_12 פעולות בינאריות, מהיר יותר ממבחני הראשוניות האחרים כדוגמת אלגוריתם מילר-רבין הנחשב למהיר ביותר.
תמצית הוכחת המשפט.
נסתפק כאן בסקירה של ההוכחה לכיוון אחד של המשפט: אם M ראשוני, אז formula_13.
מכיוון ש-p אי-זוגי, formula_14 ולכן M הוא שארית ריבועית מודולו 3. אבל formula_15, ולכן משפט ההדדיות הריבועית מבטיח כי 3 איננו שארית ריבועית מודולו M. מכיוון שכך, סיפוח השורש הריבועי x של 3 לשדה formula_16 יוצר את השדה הסופי מסדר formula_17. בשדה הזה, נסמן formula_18.
כעת קל להווכח (באינדוקציה) ש- formula_19, ובסופו של דבר formula_20 אם ורק אם formula_21. מכיוון שהשדה בעל מאפיין M, מתקיים formula_22, כלומר formula_23. כדי להשלים חלק זה של ההוכחה, יש להראות שלשורש formula_24 של formula_25 אין, בתורו, שורש ריבועי.
הכיוון ההפוך דומה, אלא שבמקום השדה בגודל formula_17 יש לחשב בשדה בגודל formula_27 כאשר Q הוא גורם ראשוני של M שעבורו 3 איננו שארית ריבועית.
לקריאה נוספת.
Richard Crandall and Carl Pomerance (2001). Prime Numbers: A Computational Perspective, 1st edition, Springer. . Section 4.2.1: The Lucas-Lehmer test, pp.167–170.
אחי הצעיר יהודה
אחי הצעיר יהודה הוא שיר שכתב אהוד מנור לזכר אחיו . השיר הולחן על ידי יוחנן זראי, ובוצע לראשונה על ידי להקת גייסות השריון בשנת 1969. השיר, משיריו המוכרים של אהוד מנור, הפך במרוצת השנים לאחד משירי ההספד של פנתיאון היצירה הישראלית העכשווית.
יהודה וינר, שהיה תותחן בטנק, נהרג בקרב בפורט תאופיק, ליד תעלת סואץ שבסיני, ב-8 בספטמבר 1968, במהלך מלחמת ההתשה, בן 19 במותו.
בשיר מנסה המשורר לנהל דיאלוג עם האח המת, דיאלוג שכמובן אינו אפשרי. כל בית בשיר נפתח בשאלות רטוריות: "האם אתה שומע?", "האם אתה יודע?" – שאלות שאין להן מענה. לאחר שאלות אלה מספר המשורר כיצד מנסים החיים להמשיך, לכאורה במלוא עוצמתם, על אף השכול הכבד.
הבית הראשון מתאר את הטבע הממשיך לשגשג במחזוריותו: השמש זורחת, הרוח מפזרת עלים, הגשם יורד. הבית השני מתאר את מחוזות הילדות, הממשיכים להתקיים, בגן הילדים לומדים שירים חדשים, ובתיכון התלמידים שוב מתעמלים. אולם למרות המראה הַשָּלֵו לכאורה, החיים לא חזרו שוב למסלולם, וספק אם יחזרו. האובדן ממלא את הלב בכל רגע. בסוף הבית השני מעמת המשורר את השלווה המדומה עם העובדה כי, למרות הזמן שחלף, "אמא מחכה בסתר שאולי עוד יגיע מכתב".
הבית השלישי בשיר מעצים את גודל האובדן, ומזכיר כי למרות מחזוריות הטבע והמשכיות החיים של ילדי הגן, "כל חבריך הטובים נושאים דמותך עמם...".
בסיום הבית השלישי מבטיח מנור לקרוא לבנו על שמו: "ובני הרך יפה כמוך / בשמך לו אקרא – יהודה"; המשורר קיים אמנם הבטחה זו כעבור שנים ספורות, עם הולדת בנו ידי (יהודה) בשנת 1974.
אהוד מנור, שהיה משורר ופזמונאי פורה, כתב שירים רבים, אולם השיר "אחי הצעיר יהודה" נחשב עד היום לאחד החשובים והמרגשים שבהם. בנימוקי השופטים שהחליטו להעניק לאהוד מנור את פרס ישראל בשנת תשנ"ח, נכתב:
חוקרת הספרות זיוה בן-פורת מונה פזמון זה של מנור (לצד שירו "בשנה הבאה") בין "פזמונים שזכו למעמד קאנוני-ממסדי [...] אלה שחוויה אישית ביותר [...] מבוטאת בהם באופן אימפרסונאלי ונוסחאי". לדבריה, היסוד הקושר פזמון קינה זה ומהווה את מוקד הניחומים בו הוא זכרו החי של הנופל.
ראו גם.
שירים נוספים שכתב אהוד מנור לזכר אחיו:
פינוי בינוי
פינוי בינוי הוא סטטוס בישראל לשטח עירוני שהוחלט להרוס את בתי המגורים הישנים שבו, ולבנות תחתיהם בנייני מגורים חדשים. משרד הבינוי והשיכון רשאי להכריז על שטח כעל מתחם פינוי בינוי באמצעות צו הכרזה, שתוקפו עד שש שנים. פינוי בינוי הוכרז לראשונה כמדיניות רשמית של משרד הבינוי והשיכון בשנת 1998. היוזמה לפרויקט פינוי בינוי בישראל היה של האדריכלית סופיה אלדור, מנהלת אגף לתכנון עירוני במשרד הבינוי והשיכון ויושבת ראש הראשונה של הוועדה הראשונה להתחדשות העירונית.
הכרזה על שטח כעל מתחם פינוי בינוי.
הכרזה על שטח כעל מתחם פינוי בינוי היא חלק ממדיניות ההתחדשות עירונית בערים שנוצרה כפתרון לבעיות הנגררות בעקבות תהליך הפרבור. מדיניות זו פותחה בעקבות אזילת השטחים הפתוחים מחוץ לערים, קריאת גופי התכנון לציפוף הערים, וחוסר היכולת לטפל במרקמים עירוניים מתדרדרים. ההכרזה על שטח כעל מתחם פינוי בינוי נעשית על מנת לעשות שימוש יעיל יותר בקרקע, על מנת לאפשר עתודות מגורים תוך שמירה על שטחים ירוקים בעיר ועל מנת לשפר את תדמית העיר. בשטחים המוכרזים כמתחמי פינוי בינוי מבוצעת בדרך כלל הריסת המבנים ובנייה מחדש של שכונה צפופה יותר ובעלת תשתיות משופרות. בשטחים המוכרזים כמתחמי פינוי בינוי ניתנות תוספות של זכויות בנייה והטבות מיסוי, כגון פטור מהיטל השבחה. כל אלה מעודדים התקשרות בין היזמים לדיירים במתחם.
דרך הביצוע.
הדיירים ו/או היזמים מוציאים את התוכנית לפועל, דיירי הבניין (או מספר בניינים) חותמים על הסכמה לפרויקט בינוי. בהסכם מבטיח היזם לדיירים דירה חדשה בשטח זהה או גדול יותר מהדירה הקיימת בבניין החדש, תשלום שכר דירה בזמן הבנייה ותשלום הארנונה על שטח הדירה הישנה. היזם הורס את המבנה הקיים ובונה במקומו מבנה גבוה יותר ובעל מספר דירות גדול יותר (בהתאם להיתר הבנייה שניתן ליזם), שחלקן ניתנות לדיירים הקודמים וחלקן נמכרות לדיירים חדשים. החזר הוצאות היזם והרווח שלו מותנה במכירת כל הדירות הנוספות שנבנו לדיירים חדשים, במחיר מתאים.
רשויות התכנון מאפשרות את ההתחדשות העירונית בשלושה מסלולים:
מסלול רשויות מקומיות.
הרשות המקומית יוזמת את פרויקט ההתחדשות העירונית, משרד הבינוי והשיכון רשאי להכריז על שטח כעל מתחם פינוי בינוי באמצעות צו הכרזה, שתוקפו הוא עד שש שנים, אלא אם כן תוארך ההכרזה. הרשות המקומית מתכננת ומאשרת. הדיירים ו/או היזמים מוציאים את התוכנית לפועל.
מסלול מיסוי.