הרומן המפורסם ביותר של מילגרוים, "נעטרי הקוצים", ששמו נלקח ממשפט הסיום של יצירתו של ברנר, "מכאן ומכאן", מתואר ברומן שלפנינו כ"רומן היסטורי נפתל שנכרכים בו זה בזה, בתערובת יחידה במינה של אמת ובדיה, חייהם של המספר הושע תור ושל שני מומרים ...". גם "בחזרה מעמק רפאים" הוא רומן שמעורבים בו אמת ובדיה - אף שזהו רומן בדיוני, מוזכרים בו אישים אמיתיים רבים (מהם שנפטרו ומהם שחיים במועד התרחשותו), ובהם הסופר מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, חוקר הספרות אבנר הולצמן, ההיסטוריון אריה מורגנשטרן ורבים אחרים. יש המוזכרים ברמז שלא קשה לפענחו (כאשר מסופר על "אחד מכתבי 'הארץ', זה שסוגיות ממין זה הן לחם חוקו, זה שדיווח כל השנים על המאבק שהתנהל בין מזכירתו של מכס ברוד ובתה ובין הספרייה הלאומית על הבעלות על כתבי היד של קפקא", ברור שהכוונה היא לעופר אדרת). מתי חלפי הוא דמות בדיונית, של חוקר ספרות החוקר את יצירתם של ברנר ומילגרוים, אך שהייתו של ברנר בלונדון והסיוע שקיבל מהמומר פאול פיליפ לברטוב הם חלק מהביוגרפיה של ברנר. נעמי זלקינסון היא דמות בדיונית, אך היא מוצגת כאחת מצאצאיו של יצחק זלקינסון, שחי במאה ה-19. כאשר מילגרוים מתואר כ"ממשיך דרכם של הסופרים המשומדים אברהם אורי קובנר ואב"א קונסטנטין שפירא" לא מיד ברור שלצד מילגרוים הבדיוני, שני הסופרים המשומדים אכן פעלו במאה ה-19 - הקורא הסקרן יזדקק לאנציקלופדיה כדי לברר זאת. אתגרים מסוג זה מצפים לקורא לכל אורך הרומן.
ביחס לדמויות הבדיוניות שבספר (נעמי זלקינסון, אלישע מילגרוים, מתי חלפי, ישעיהו הומינר ואחרים) עולה שאלה אחרת: האם הן לחלוטין פרי רוחו של הסופר, או שהן מייצגות אישים של ממש בשדה הספרות העברית? הבלוגרית איריס גנור התייחסה לשאלה זו:
באר עצמו ענה לשאלה זו באומרו שספרו אינו רומן מפתח. בראיון נוסף אמר באר: "אמנם לקחתי מאנשים קונקרטיים ומעולם קונקרטי, אבל העולם הוא מאגר אינסופי של אנקדוטות. חשוב לי להפוך את זה ללא קונקרטי. זה הופך לדשן, להר הזבל שמצמיח פרחים."
העורך בני ציפר התייחס אף הוא לסוגיה זו:
אליזבת פרימן
אליזבת פרימן (אנגלית: Elizabeth Freeman; ידועה גם כ"בת" (Bet) וכ"מאמבת" (MumBet); נולדה בשנת 1744 לערך, ונפטרה ב-28 בדצמבר 1829) הייתה האפרו-אמריקאית הראשונה שזכתה בחירות (שחרור מהעבדות), לאחר מאבק משפטי במסצ'וסטס. בית המשפט הגבוה פסק לטובתה, וקבע כי העבדות היא מנוגדת לחוקה של המדינה. פסק הדין של בית המשפט הגבוה, נחשב לסופה של העבדות במדינה. פרימן הייתה סמל למאבק האדם למען השוויון והחירות.
ביוגרפיה.
פרימן הייתה אנאלפביתית ועל כן לא נותר שום תיעוד כתוב עליה. ההיסטוריה המוקדמת של חייה נאספה במחקר עכשווי שכלל איסוף מידע אודותיה ממקורות שונים, כולל רשומות היסטוריות.
פרימן נולדה לתוך העבדות בסביבות שנת 1744, בחווה בבעלות פיטר הוגבום בקלווראק ניו יורק ונקראה בת. כאשר בתו של הוגבום, חנה, התחתנה עם ג'ון אשלי משפילד, מסצ'וסטס בת ואחותה ליזי עברו להתגורר איתם, כשבת הייתה בגיל שבע בלבד. היא נשארה אצל משפחת אשלי עד שנת 1781. בתקופה הזו היא ילדה ילד, אף על פי שאין רישומים על נישואיה. מי שהיה אמור להיות בעלה, כנראה, נהרג במלחמת העצמאות של ארצות הברית.
ג'ון אשלי שהיה עורך דין בוגר אוניברסיטת ייל, היה איש עשיר ובעל קרקעות, ומנהיג בקהילתו. בבית התנהלו דיונים פוליטיים ערים שהביאו לפרסום הצהרת שפילד, שהייתה עצומה נגד עריצות בריטית ומניפסט לזכויות הפרט. פרימן שמעה את הדיונים שהובילו לניסוח ההצהרה שעסקו בחודש ושוויון בין בני האדם.
פרימן התעמתה עם הבעלים שלה, חנה אשלי, כאשר הגנה על ילדה צעירה שעבדה גם היא במשק הבית של המשפחה. היא הצילה את הילדה אך נפצעה בזרועה. אחרי שהפצע החלים, פרימן הקפידה לחשוף את הצלקת כך שתשמש כעדות לאלימות שחוותה. הסופרת קתרין סדג'וויק שהכירה את פרימן מאז ינקותה כאישה משוחררת, מצטטת את פרימן: "מאז, הגברת לא הרימה יד על ליזי. כל החורף הזרוע שלי הייתה פצועה אבל הגברת הייתה במצב הרבה יותר גרוע. ושאנשים היו שואלים אותי לפני הגברת: בתי, מי פגע לך בזרוע? הייתי עונה תשאלו את הגברת! [שידעו] מי כאן העבד ומי כאן הגברת האמיתית". לאחר בתקרית עם חנה אשלי, פרימן עזבה את בית המשפחה.
ג'ון אשלי דרש את חזרתה ופנה לבית המשפט. פרימן פנתה לעורך הדין תיאודור סידגוויק, פעיל למען ביטול העבדות, שייצג אותה בית המשפט בדרישה לשחרורה מעבדות. תיאודור סידגוויק ביקש את סיועו של טאפינג רייב (Tapping Reeve), עורך דין ומייסד בית הספר הראשון למשפטים בארצות הברית. הדיון בבית המשפט התקיים באוגוסט 1781, בבית המשפט המחוזי בגרייט ברינגטון, מסצ'וסטסס. לתביעה הצטרף עבד נוסף בשם ברום. דגוויק ורייב טענו לתנאי חוקתי אם "כל בני האדם נולדים חופשיים ושווים" הרי שלמעשה העבדות מבוטלת במדינה. כאשר חבר המושבעים פסק לטובתה של בת וברום, הם הפכו לאפרו-אמריקאים הראשונים ששוחררו מעבדות על בסיס החוקה של מסצ'וסטס. בית המשפט פסק פיצויים על סך שלושים שילינג. אשלי חשב לערער על ההחלטה, אך נמלך בדעתו, ככל הנראה מאחר שפסק הדין שפסק על בסיס החוקה, הסופי ומחייב. לאחר המשפט אשלי הציע לפרימן לחזור לעבוד בשכר בביתו, אך היא סרבה ובחרה לעבוד אצל תיאודור סידגוויק. פרימן עבדה אצל משפחת סידגוויק עד 1808 כמשרתת בכירה ואומנת לילדי המשפחה. הסופרת קתרין סידגוויק, כתבה ספר על חיי האומנת שלה.
מארק ווסטון
הקלאסיקו הרוסי
War Thunder
War Thunder (בתרגום חופשי לעברית: "רעם המלחמה") הוא משחק תפקידים המוני וסימולטור, התואם לתקופת קדם מלחמת העולם השנייה ועד ימינו, בו ניתן לבחור בעשרה צבאות (ארצות הברית, גרמניה הנאצית, ברית המועצות, בריטניה, יפן, סין, איטליה צרפת, שוודיה, וישראל). במשחק ניתן למצוא מודלים (מטוסים, טנקים, ספינות ומסוקי קרב) של מדינות אחרות, להן יש קשר כלשהו לאחת המדינות המשתתפות (לדוגמה יש במשחק כמה כלים סוריים, תחת דגל ברית המועצות, זאת כיוון שסוריה הייתה תחת חסות ברית המועצות).
המשחק פותח על ידי החברה עבור Linux, Windows, פלייסטיישן 4 ו-Mac OS. קיימת גרסה גם לShield Android TV, וגם לXbox One, פלייסטיישן 5, Xbox Series
היסטורית המשחק.
המשחק התחיל את דרכו בשנת 2011 כגרסת בטא סגורה שכללה חמישה צבאות (לפי הסדר שהוזכר למעלה). באותה תקופה היו רק מטוסים במשחק.
בשנת 2012 יצא המשחק כבטא פתוחה, ואיפשר לכולם להירשם ולנסות את המשחק בחינם. באותה שנה הגיע המשחק ל-223 מודלים של מטוסים.
בשנת 2013 יצא המשחק לפלייסטיישן 4 וגם קיבל תמיכה ב-VR. בשנת 2014 הופיעו לראשונה הטנקים במשחק, ובשנת 2016 ניתן היה לראשונה לנסות את הבטא הסגורה של הספינות.
ב־19 בספטמבר 2018, יצא עדכון המוסיף מסוקים וטנקים מודרניים, אשר שינה את המשחק, שעסק עד אז רק בכלים ממלחמת העולם השנייה, וכיום יש יותר מ-1,300 כלי מלחמה, משנות ה-30 המאוחרות ועד לשנות ה-90.
ב-23 באוקטובר 2018 יצא עדכון המאפשר לשחק בספינות ללא עלות של רכישת ספינה בכסף אמיתי.
עם הזמן נוספו מדינות חדשות: צרפת איטליה ולאחר מכן גם סין למשחק בתור מדינה השמינית במספר, וב-29 באוקטובר נוספה שוודיה וכיום היא עם מבחר מודלים חינמיים של מטוסים וטנקים, שהתחילו בשלושה מטוסים: ה-J8A, ה-Pyörremyrsky , והסאאב לאנסן J29D. ושני פריטי טנקים: סטרידסואגן 103 ו-SAP 20.
בעתיד מתוכנן להוסיף אפשרות של לוחמת חי"ר.
ב־28 באוקטובר 2021 הוכרז כי ישראל הייתה למדינה העשירית ברשימת הצבאות שניתן לשחק.
מצבי משחק.
במשחק שלושה מצבי משחק: ארקייד (Arcade), ריאליסטי (Realistic), סימולטור (Simulator). לכל מצב אופן ההתנהגות והשליטה בטנקים, מטוסים, ספינות שונה.
מצב משחק הארקייד הוא הכי פחות ריאליסטי, והכי קל לשליטה ומאפשר אפילו לבצע תמרוני טיסה שאינם אפשריים במציאות. לעומת זאת מצב הסימולטור הוא המציאותי ביותר שיש ויש בו גם משחקים המתנהלים במפות המבוססות על קרבות מתקופת במלחמת העולם השנייה.
ברוב המקרים ומצבי המשחק יש שתי קבוצות עם כ-16 משתתפים בכל קבוצה (סדר גודל של צוות לפי סימון יחידות יבשה), שמתחרות זו מול זו על שטח מפה וירטואלית שנבחרה באקראי.
מדינות נוספות.
ישראל.
בשנים האחרונות ישראל תפסה פופולריות ב-War Thunder, אם מצד כמות האנשים המשחקים בישראל ואם במספר המודלים עם נציגות ישראלית. לדוגמה: יש במשחק חמישה טנקים ישראלים: מרכבה סימן 1, סימן 2 וסימן 3, מגח ושוט קל, ומסוק AH-64A (פתן). נראה שבעתיד יתווספו גם טנקי מרכבה סימן 4, סברה וטירן, מטוס הווטור (מודל בדגם הישראלי), ועוד. במשחק יש שגיאה כאשר מפתחיו התקינו בכלי הנשק הישראליים את מטוס הF84 תארג’ט שלא פעלו בחיל האוויר הישראלי.
ב-14 בדצמבר 2021, בעקבות העדכון "Winged Lions" (אריות מכונפים), נכנסה ישראל למשחק. ניתן היה לשחק בכלים רק באמצעות קנייה בכסף אמיתי או השלמת משימות.
ב-24 במרץ נוסף חיל השריון, ונפתחה גישה מלאה לחיל האוויר.
דרום אפריקה.
ב-10 במרץ 2021, יצא עדכון שעיקרו היה התווספותו של חיל השריון הדרום-אפריקאי תחת הדגל הבריטי, מהלך זה נבע מרצונם של השחקנים לראות מדינות נוספות וגם כי היו בנמצא כמה מודלים כגון ה-Rooikat לדגמיו וה-class 3. חלק מהדגמים כוללים את ה-SARC MkVI (2pdr), עד לאוליפנט, גרסה דרום אפריקאית לצנטוריון הבריטי.
בעלות ברית.