אדנן הוא אלמן עשיר, שגר באחוזה מפוארת באיסטנבול עם שני ילדיו ועם אחיינו, בהלול, שהתייתם מהוריו בגיל צעיר. בהלול הוא גבר יפה ומרשים, שכל בחורות האזור נופלות לרגליו. ביחטר היא בחורה צעירה ויפה, בתה של אשת חברה בשם פידרבס. פידרבס שמה עינה מזה זמן מה על אדנן ורואה בו מטרה כלכלית שתביא לסגירת חובות העסק המשפחתי. לתדהמתה, היא מגלה שאדנן התאהב דווקא בבתה ביחטר, שצעירה ממנו בשנים רבות, ושהשניים עומדים להינשא. על אף התנגדותם של ילדיו, נושא אדנן את ביחטר לאישה, שהסכימה להינשא לו בעיקר כדי לנקום באימה רודפת הבצע. בהלול וביחטר אינם מחבבים זה את זה כלל וכלל - ביחטר חושבת שבהלול הוא רודף שמלות אגואיסט, שמשחק ברגשותיהן של בחורות, והוא סמוך ובטוח שהיא התחתנה עם אדנן אך רק בגלל הכסף. על אף תחושותיהם, השניים מוצאים את הדרך לשמור על שקט תעשייתי. אולם עם הזמן קורה משהו בין בהלול וביחטר. הם מכירים זה את זה טוב יותר והקרבה ביניהם הופכת למשיכה עזה. בין השניים מתפתח רומן אסור וסוער, שהשלכותיו יהיו קשות מנשוא לכל הסובבים אותם.
עסקת בעל עניין
ניק פיין
ניק פיין (באנגלית: Nick Payne ,נולד ב-1984) הוא מחזאי ותסריטאי בריטי.
חייו.
הוא למד באוניברסיטת יורק ואחר כך בבית הספר המרכזי לדקלום ולדרמה. כמו כן הוא בוגר התוכנית שליד תיאטרון רויאל קורט לסופרים צעירים.
המחזה הראשון של פיין "אם יש עוד לא מצאתי" ("If There Is I Haven't Found It Yet") שהוצג על במת תיאטרון בוש באוקטובר 2009 זכה בפרס ג'ורג' דיוויין ולתגובות חיוביות מאוד של המבקרים. העיתון "פייננשל טיימס" העריך כי מדובר במכת "נוק אאוט" והעיתון "איבנינג סטנסרט" העריך כי מדובר ב"טור דה פורס"
בספטמבר 2012 הועלה המחזה על במת תיאטרון לורה פלס בניו יורק, בכיכובו של ג'ייק ג'ילנהול.
המחזה השני של פיין, "וונדרלאסט" (בולמוסי נסיעות), הוצג בספטמבר 2010 בבימוי סיימון גודווין בתיאטרון החצר המלכותית. היצירה זכתה גם היא לתשבחות מצד המבקרים.
בנובמבר נמנה פיין בין המועמדים בתחרות העיתון "איוונינג סטנדרד" למחזאי המבטיח ביותר. בסופו של דבר זכתה בו אניה רייס.
פיין השתתף בפרויקט של תיאטרון בוש בלונדון הנוגע ל-66 ספרים. במסגרתו הוא כתב מחזה המוקדש לתרגום המלך ג'יימס לספרי התנ"ך.
מחזה נוסף, "משהו קוסמי" (במקור "קונסטלציות"), הוצג לראשונה על במת תיאטרון רויאל קורט ב-13 בינואר 2015. היצירה חוקרת את האהבה, הידידות ומושג הרצון החופשי על רקע הפיזיקה הקוואנטית. המבקר צ'ארלס ספנסר מ"דיילי טלגרף" טען כי "הדרמה של ניק פיין נמשכת לא יותר משעה אך כוללת בתוכה יותר ממה שרוב ההצגות מסוגלת לנהל בפי שלוש יותר זמן. היא משעשעת, אינטליגנטית ומתפוצצת מרעיונות, אך בעת ובעונה אחת משיגה זרם חזק של רגש".
בנובמבר 2012 עברה ההצגה לתיאטרון דיוק אוף יורק וזכתה בפרס למחזה הטוב ביותר של השנה מטעם העיתון "איוונינג סטנדרד".
באוגוסט 2013 הוצג מחזה נוסף של פיין, "The Same Deep Water As Me", בבכורה על במת "דונמאר וורהאוס" בקובנט גארדן. בינואר 2014 עלה "קווים מטושטשים" (Blurred Lines), שפיין כתב יחד עם הבמאי קרי קרקנל, בתיאטרון המלכותי הלאומי. ב-2014 שודרו שני פרקים בסדרה "הסודות" (The Secrets) בערוץ הטלוויזיה BBC.
באביב 2014 הוצגה "אינקוגניטו", שהייתה הפקה משותפת של תיאטרון ליב, להקת התיאטרון "נבוקוב" ותיאטרון פסטיבל הייטייד בשיתוף פעולה עם מרכז האמנויות נורת'וול באוקספורד. היא עברה מאוחר יותר לתיאטרון בוש.
בינואר 2015 התקיימה הצגת הבכורה האמריקאית של "משהו קוסמי" בברודוויי, במועדון התיאטרון מנהטן של תיאטרון סמואל פרידמן, בהשתתפותם של פיין ולונגהרסט והשחקנים ג'ייק ג'ילנהול ורות וילסון. בבימויו לונגהרסט הועלה בארצות הברית גם המחזה "אם יש עוד לא מצאתי".
בשנת 2018 יצר וכתב את המיני-סדרה "תאוות נדודים" ששודרה בנטפליקס בכיכובן של טוני קולט וסופי אוקונדו.
פופולריזציה של המדע
האקדמיה הצבאית המלכותית
עין נון
עין נון הוא מעיין הנובע בשטח המושבה מגדל בבקעת גינוסר.
מי המעיין נקווים בבריכה העליונה העגולה שעומקה כ-60 ס"מ ואין בה כמעט אבנים. בבריכה גדלים צמחי מים ואצות חוטיות. משם הם זורמים לבריכה התחתונה, בריכה גדולה יותר, מלבנית ורדודה שבקרקעיתה אבנים ושמקבלת מים גם מ־3 נביעות קטנות. לצידה צומחים עצי אקליפטוסים גדולים ודקלי וושינגטוניה גבוהים. המים נקיים וממשיכים לזרום בנחל נון שנשפך לכנרת.
למעיין מוליכה דרך כורכר משולטת ומסומנת בסימון שביל ישראל. היא יוצאת מכביש 90 במרכז המושבה ומגיעה למעיין כעבור כ-500 מטר.
שם המעיין.
בארמית נון הוא דג. שם המעיין משמר את השם "מגדל נוניא" (בארמית: מגדל הדגים) שהיה אחד משמותיה של מגדל העתיקה הסמוכה.
שמירה על המעיין.
ב־2011 נוקה אזור המעיין, סודרו אבני שפה סביב הבריכה והמקום הפך לאתר בילוי ושכשוך במימי הבריכה הרדודה.
בקיץ 2017 יבש המעיין כמעט לחלוטין ונגרם נזק אקולוגי חמור לדגים ובעלי החיים במקום.
ב־2018 החל שיקום ופיתוח סביבת המעיין בעלות 3 מיליון שקלים וביולי 2019 הסתיים שיקום המעיין. תושבי מגדל מתנדבים לשמור על המעיין ולנקותו ופועלים לכך שהכניסה אליו תהיה חינמית.
קבוע קפלר-באוקמפ
בגאומטריה, קבוע קפלר-באוקמפ או קבוע המצולעים החסומים, הוא קבוע מתמטי שמוגדר להיות הגבול של הרדיוס בסדרה הבאה: נבנה מעגל עם רדיוס 1, נחסום בתוכו משולש שווה-צלעות, שנחסום בתוכו מעגל, שנחסום בתוכו ריבוע שנחסום בתוכו מעגל, וכך הלאה, שכול המצולעים הם מצולעים משוכללים. הגבול מוגדר להיות:
קבוע המצולעים החוסמים.
קבוע המצולעים החוסמים הוא קבוע שמוגדר להיות ההפך בבנייתו של קבוע קפלר באוקמפ, בצורה שבה מתחילים עם מעגל בעל רדיוס 1, וחוסמים אותו במשולש שווה-צלעות, שאותו חוסמים במעגל, שאותו חוסמים בריבוע וכך הלאה, כל שכול המצולעים הם מצולעים משוכללים. קבוע זה מוגדר להיות אחד חלקי קבוע קפלר-באוקמפ, והגבול הוא:
שוק הכסף
שוק הכסף הוא שוק היצע וביקוש לכסף שהוא ההילך החוקי במדינה. בשוק זה משתתפים הבנק המרכזי שקובע את היצע הכסף ומנווט באמצעותו גם את הריבית בסיסית במשק, והבנקים מסחריים ומוסדות פיננסיים, שהם מצד הביקוש לכסף.
ערך הכסף.
ערך הכסף משתנה באופן תמידי ולכן כאשר נוקבים בערך של נכס מסוים יש צורך להתייחס לזמן בו נקבע הערך. על כן, הוגדרו ההגדרות הבאות בקשר לכמות הכסף, ושוויה:
אם, נניח, מדד המחירים לצרכן עלה בתוך ארבע שנים ב-20%, אזי סכום נומינלי של 500 ש"ח מלפני ארבע שנים ייחשב היום לסכום ריאלי של 600 ש"ח, כיוון ש:
היצע הכסף.
במודל פשטני משמש המושג 'היצע הכסף', שם נרדף לכמות הכסף במשק. היצע הכסף מיוצג כגודל מוחלט שאינו תלוי בשער הריבית במשק. אולם, במודל משוכלל יותר, בדומה להיצע בשוק הסחורות והשירותים, המושג מתייחס לפונקציה המבטאת את כמות הכסף אשר "תסופק" למשק עבור כל שער ריבית ייצוגי המשקף, כביכול, את המשק כולו.
גורמים המשפיעים על היצע הכסף.
ישנם גורמים המשפיעים על כמות הכסף, הבנק המרכזי ועל רמת המחירים. גורמים אלו ישפיעו כאמור גם על היצע הכסף.
עקומת ההיצע.
בעקומה זו נהוג לסמן את כמות הכסף על ציר ה-x ואת שער הריבית על ציר ה-y. גידול בהיצע הכסף מתבטא בתזוזת העקומה ימינה או כלפי מטה. היצע הכסף הריאלי מדבר על היצע הכסף במושגים של מדד המחירים לצרכן.
הביקוש לכסף.
הביקוש לכסף הוא פונקציה המגדירה מהי סך כמות הכסף אשר הציבור מוכן להחזיק עבור כל רמת שער ריבית נתונה.
עקומת הביקוש.
כאמור, ייתכנו מניעים שונים להחזקת כסף. צירופם של מניעים אלו אצל גורמים שונים במשק יקבע מהי כמות הכסף בה ירצו להחזיק במשק ככלל, כפונקציה של הריבית. בדומה לעקומת ההיצע, את כמות הכסף נהוג לסמן על ציר ה-x ואת שער הריבית על ציר ה-y.
גידול בביקוש מתבטא בתזוזת העקומה ימינה ו/או כלפי מעלה. הביקושהריאלי לכסף מדבר על הביקוש לכסף במושגים של מדד המחירים לצרכן.
ניתן להבחין בין ארבעה חלקים עיקריים של עקומת הביקוש לכסף:
היווצרות מערכת השמש
המנסרים מטקסס (1974)
אדוארד אפלטון
סר אדוארד ויקטור אפלטון FRS, KCB, GBE (באנגלית: Edward Victor Appleton; 6 בספטמבר 1892 - 21 באפריל 1965) היה פיזיקאי בריטי.
בשנת 1947 זכה בפרס נובל לפיזיקה על עבודתו שהוכיחה בשנת 1924 את קיומה של היונוספירה.
ביוגרפיה.
אפלטון נולד ב-1892 בברדפורד, באזור יורקשייר והאמבר לפטר אפלטון ומארי ווילקוק, ולאמד בבית הספר הנסון. בגיל 18 קיבל מלגה לקולג' על שם יוחנן, קיימברידג' שם למד וסיים תואר ראשון במדעי הטבע.
במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת תחילה ברגימנט של הדוכס מוולינגטון ולאחר מכן הועבר לחיל ההנדסה המלכותי. לאחר שירותו החל לעבוד כעוזר במעבדת קוונדיש עד 1920. הוא כיהן כפרופסור לפיזיקה בקינגס קולג' לונדון, ולאחר מכן כפרופסור לפילוסופיה של הטבע באוניברסיטת קיימברידג'. ב-1941 קיבל תואר אבירות.
ב-1947 קיבל פרס נובל לפיזיקה על עבודתו בנושא היונוספירה, שהובילה גם לפיתוח הראדאר.
מ-1949 ועד מותו כיהן כסגן נשיא האוניברסיטה באוניברסיטת אדינבורו.
וירלאנה טקאץ'
וִירְלאנָה טְקאץ' (אנגלית: Virlana Tkacz; נולדה ב-23 ביוני 1952 בניוארק, ניו ג'רזי, ארצות הברית) היא במאית תיאטרון אמריקאית ממוצא אוקראיני.