בשנת 1958 הודיע החוקר וההיסטוריון מורטון סמית מאוניברסיטת קולומביה כי מצא במנזר מר סבא את מכתב מר סבא ובו בשורה סודית על־פי מרקוס, והיא גרסה של הבשורה המיועדת למלומדים, בעוד הבמשורה הרגילה מיועדת להמוני העם. לדבריו, המסמך הועתק על דפים ריקים במהדורה מהמאה ה-17 של ספרו של איגנציוס פטריארך אנטיוכיה (תלמידו מהמאה ה-1 של יוחנן בן זבדי). המסמך צולם מספר פעמים, ואף כי לא נחקר כראוי הקהילה המדעית רואה בו זיוף.
גאולה (שכונה)
שכונת גאולה היא שכונה בירושלים. אך השם משמש גם ככינוי לגוש שכונות בצפון ירושלים, המשמש כמרכז השכונות החרדיות בעיר.
מקור השם.
השם לקוח מספר ויקרא:
יזם השכונה, אברהם חסידוף, קרא לה על שם בתו גאולה.
מבנה השכונה.
שכונה חרדית במרכז ירושלים בגובה כ־780 מ' מעל פני הים. בגבול השכונה עובר רחוב מלכי ישראל, רחוב שהפך ברבות הימים להיות מרכז המסחר של שכונות כרם אברהם, זיכרון משה, בתי הורנשטיין, שכונת אחוה ויגיע כפיים. לעיתים מכונה כל גוש השכונות הזה בשם "גאולה", ומעטים זוכרים היכן נמצאת השכונה המקורית.
שכונת גאולה המקורית גובלת מדרום ברחוב מלכי ישראל (והמשכו ברחוב מאה שערים), ממזרח בשכונות שערי פינה ונחלת צבי, מצפון בשכונת הבוכרים, וממערב בכרם אברהם - שכונה קטנה ודומה שהוקמה במקביל. בשנת 1941 אוחדו שתי השכונות לשכונה אחת.
רחובותיה של שכונת כרם אברהם-גאולה קרויים על שמות הנביאים: נחמיה, עזרא, הושע, יואל, עמוס, מיכה, נחום, יונה, עובדיה, חבקוק, צפניה, חגי, זכריה ומלאכי. רחובות שכונת אחוה, יגיע כפיים, וזיכרון משה, קרויים כולם על שמות רבנים, פוסקי הלכה, ואישי ציבור נודעים.
היסטוריה.
השכונה הוקמה בסוף שנות העשרים על ידי אברהם חסידוף, יזם מקרקעין ירושלמי, שרכש יחד עם האחים יוסף אליהו ואברהם חיים שלוש אדמות מבית היתומים הגרמני שנלר הסמוך, והקים עליהן את השכונה עבור זוגות צעירים (על פי המסופר קרא את שם השכונה בשם בתו הבכירה, גאולה, שנולדה בסמוך להשלמת הבנייה). חסידוף בנה את הבית הראשון בשכונה (היום רח' זכריה 4 פינת רח' מלאכי), והתגורר בו עם משפחתו עוד כשהיה בית בודד מוקף טרשים.
אחד מראשוני השכונה, שהיה לראש ועד השכונה בשנת 1930, זאב שפיגל, ביקש להקים בשכונה בית כנסת מרכזי, בנוסף על שלושת בתי הכנסת שכבר שכנו בה: אחד ספרדי ושניים אשכנזיים (לחסידים וליטאים). לפיכך פנה אל האחים שלוש בהצעה שיקדישו מגרש לבית כנסת מרכזי ובשכר זה תקרא השכונה "שכונת שלוש", אולם האחים לא קיבלו את ההצעה.
במשך השנים הפכה גאולה לשכונה המרכזית בחיים החרדיים בירושלים. בתי מסחר רבים נפתחו בה, ומוסדות תורה וחסידות רבים קבעו בה את משכנן. חסידות גור קבעה בה את מרכזה למשך שנים ארוכות, עד שעברה למחנה שנלר. לחסידויות אחרות ישנם מוסדות ושטיבלך בשכונה, כמו חסידות סאטמר, חסידות בויאן, חסידות באבוב, חסידות ראדזין, וחסידות אשלג. ישיבת חברון שכנה בשכונה שנים רבות עד שעברה למשכנה בגבעת מרדכי, ובמקומה נפתחה ישיבת חברון גאולה שנסגרה.
בתחומי השכונה נמצא בית הילדים ציון-בלומנטל, בית יתומים אשר נוסד בשנת 1917.
כלת פרס נובל לכימיה עדה יונת נולדה בשכונה זאת.
תחילת המאה העשרים ואחת.
חלקה המזרחי של השכונה, הגובל בשכונת נחלת צבי, מזוהה עם שכונת מאה שערים. מרכזן של שכונות גאולה הוא רחוב מלכי ישראל בחלקו מכיכר השבת - המהווה צומת חשוב בירושלים, ומזוהה עם מאבקי השבת של שנות החמישים - ועד למחנה שנלר. התחבורה בשכונה פקוקה מאוד, ובפרט בערבי שבת וחג, אין מקומות חניה מסודרים כמעט, מרחוב יעקב מאיר הכביש הוא לתחבורה ציבורית בלבד, בעשור האחרון הפך צביון השכונה למסחרי מאוד, עד שנהיה מרכז הסחר החרדי הגדול בירושלים, ויש עזיבה של תושבים לטובת הפריפריה, ובשכונה מוקמים בתי עסק רבים, ישיבות ומוסדות ציבור.
דולי
אנוש – העמותה הישראלית לבריאות הנפש
אנוש - העמותה הישראלית לבריאות הנפש היא עמותה ישראלית הפועלת למען רווחתם וזכויותיהם של מתמודדים עם מגבלה נפשית ופועלת לשילובם בקהילה בתחומי החברה, התעסוקה והדיור. העמותה מקיימת גם הסברה במטרה להעלות את נושא בריאות הנפש לתודעת הציבור. הארגון נוסד בשנת 1978 על ידי קבוצת משפחות, מתנדבים ואנשי מקצוע.
פעילות העמותה.
בעמותת "אנוש" חברים כ-5,000 חברים המתמודדים עם פגיעה נפשית, והיא מפעילה שירותי שיקום ב-55 סניפים ברחבי הארץ. העמותה מנוהלת על ידי ועד מנהל המורכב ממתנדבים ממגוון תחומי עיסוק. העמותה מעסיקה כ-650 עובדים מקצועיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוגים, מרפאים בעיסוק ובאמנות, מדריכים חברתיים ומדריכי שיקום. קבוצת מתנדבים, כ-850 במספר במגוון גילאים ומקצועות מכל רחבי הארץ, פעילה ומסייעת לעמותה.
עמותת אנוש מעניקה שירותים בתחומים השונים, בתהליך שמטרתו שיפור היכולות התפקודיות הנובעות מהתמודדות עם מוגבלות נפשית. כל זאת, על מנת להגיע לרמה מיטבית של תפקוד עצמאי בקהילה, הכרה עצמית והחלמה.
בעמותה מופעלים שירותי שיקום בתחומי החיים הבונים רצף: שיקום חברתי, תעסוקתי, מגוון פתרונות בתחום הדיור המוגן (הוסטלים, דירות קבוצתיות, דירות לוויין ועוד), השמה תעסוקתית בליווי תומך וייעוץ למשפחות.
אנוש פועלת לקידום זכויותיהם של פגועי הנפש ובני המשפחות על ידי פעולות סינגור וקידום חקיקה בכנסת וכן להעלאת המודעות לתחום בריאות הנפש באמצעות פעילויות הסברה בישראל ומחוצה לה במטרה לצמצם את הסטיגמה הקשה. העמותה מפיקה חומרים פרסומיים: עלונים, ביטאונים וכתבי עת, מפעילה אתר אינטרנט ופועלת לחשיפת הנושא באמצעי התקשורת.
מרכזי מיל"ם.
אנוש מפעילה שבעה מרכזי ייעוץ למשפחות מתמודדים (מיל"ם) בערים: אשדוד, חדרה, חיפה, ירושלים, כפר סבא, כרמיאל ונתניה. בנוסף, מעניקה העמותה שירותי ייעוץ על ידי עובדי משפחות בסניפים: בית שמש, חולון, כפר סבא, כרמיאל, קרית-גת, ראשון לציון, רחובות, רמת גן, רמת השרון ותל אביב. הייעוץ מיועד להורים, לאחים, לבני זוג ולילדי מתמודדים.
מרכזי הייעוץ מיועדים לכל אחד מרשת התמיכה המקיפה את נפגע הנפש, הורים, אחים, בני זוג וגם ילדים של נפגעי נפש. בכל אחד ממרכזי הייעוץ יכולים בני המשפחה לקבל ייעוץ אישי וקבוצתי על ידי עובדות סוציאליות ופסיכולוגיות בעלות התמחות בבריאות הנפש, שיקום וטיפול משפחתי. הייעוץ כולל מתן מידע לגבי המחלה ותופעות הלוואי שלה, תרופות, לווי ועזרה בשלבי ההתמודדות, כלים ומיומנויות ספציפיות להתמודדות, כגון: תקשורת עם החולה, פתרון בעיות וקונפליקטים, מידע בנושא שירותים ומשאבים בקהילה וקבוצות תמיכה ומפגשים עם משפחות מתמודדות אחרות.
מרכזי הייעוץ מיועדים בעיקר למשפחות שזהו האשפוז הראשון של אחד מבני המשפחה, והן מתמודדות עם דעות קדומות, חוסר ידע, תחושה של אובדן, בושה והסתגרות. כמו כן ניתן במרכזי הייעוץ ייעוץ משפטי (העוסק בענייני אפוטרופסות, צוואות, הקדש וכו'). הייעוץ ניתן ללא תשלום ואין צורך בהפניה מגורם מטפל. פעם בשנה מקיימת העמותה כנס משפחות ארצי בן יומיים בבית מלון.
קו חם.
ניתן לפנות לקו החם בשאלות בנושאים הקשורים בבריאות הנפש באמצעות טלפון העמותה או בדוא"ל. הפניות מועברות אל עובדת מקצועית ומנוסה המסייעת לפונים. השירות מוענק לכלל האוכלוסייה ולא רק לחברי עמותה.
מספרים ונתונים.
לעמותת אנוש סניפים בכל רחבי הארץ, באמצעותם ניתנים השירותים לכ-5,000 משתקמים.
בשנת 1999 הוענק לעמותה מגן שר הבריאות לארגונים מתנדבים.
בשנת 2008 הוענק לעמותה פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים.
מנצפ&quot;ך
סנהדריה
סנהדריה היא שכונה חרדית בצפון ירושלים, ממזרח לכביש גולדה מאיר וצמוד לשכונת רמת אשכול, שמואל הנביא, מעלות דפנה ובית הקברות סנהדריה. השכונה כוללת בתוכה את שיכון פאג"י.
השכונה קרויה על שם 70 חכמי הסנהדרין, אשר, לפי המסורת, קבריהם נמצאים במערת קבורה במתחם גן הסנהדרין שבפאתי השכונה הקרוי קברי הסנהדרין.
תולדות השכונה.
רקע היסטורי.
עולי רגל וחוקרי ארץ הקודש היהודיים זיהו עוד מהמאה השלוש עשרה את מערות הקבורה בצפון ירושלים, בדרך העולה לכיוון קבר הנביא שמואל, עם קברי הסנהדרין. וסיפרו כי במערת קבורה זו נטמנו שבעים חברי הסנהדרין הגדולה, שפעלה בירושלים בימי בית-שני.
הערבים קראו למערה זו קבור אלקוצ’א (אלקודא) ומכאן כונה האתר ההיסטורי בשם קברי השופטים (Tombs of the Judges).
בשנת 1897 התגלתה באזור מערת קבורה נוספת מערכת אשכולות.
בשנת 2005 חשפה רשות העתיקות ברחוב ניסן בק בשכונת מחניים הסמוכה, מחצבה מתקופת בית שני, שמשערים כי שימשה לחציבת אבנים לכותל המערבי ולחומה השלישית של ירושלים. האבנים שנמצאו במחצבה דומות בגודלן לאבנים הקטנות שניתן לראותן בכותל המערבי, או לאלה של החומה השלישית ולפיכך, משערים שאבני המחצבה הזו שימשו גם לבניית מבנים אלה. המחצבה ננטשה בתקופת המרד הגדול.
רכישת הקרקע.
בשנת 1910 נודע לרבי דוד צבי אריה שניאורסון כי שטח אזור מערת קברי הסנהדרין עתידה להימכר על ידי הקונסול הגרמני, שפעל ככונס נכסים, והוא החל לפעול לרכישתה. שניאורסון (1869–1948), יליד חברון, היה עורך דין שהתמחה במשפט העברי וסחר בקרקעות. לאחר משא ומתן נחתם חוזה בין הצדדים בחודש יוני 1914. הידיעה על הרכישה הגיעה לאוזניו של אברהם משה לונץ, חוקר ירושלים, שציין:
באותה שנה פרצה מלחמת העולם הראשונה שמנעה את השלמת העסקה, והחלקה לא הועברה לידי הרוכש, אף ששילם את רוב הסכום הנדרש.
בשנת 1915 פרסם אברהם משה לונץ בלוח ארץ ישראל קול קורא להציל את החלקה:
הקמת השכונה.