במהלך כהונתו השתתף במאבק על אולם אוסישקין בו שינה את עמדתו במהלך המאבק ותמך בעמדת אוהדי הקבוצה. נטל חלק במאבק נגד תחנת הכוח רדינג, יוזמת פיילוט הצבת פאנלים סולריים על גגות בתי ספר בת"א, פרויקט חיסכון באנרגיה במוסדות העירייה עצמם, פרויקט הצבת תאורה בחוף הילטון בעיר, קמפיין עירוני לשתיית מי ברז, פנייה לעירייה ולמנהל בדרישה למנוע את הריסתה של גינת שלוש בנווה צדק, העלה בפני העירייה א יוזמת ימי שני ללא בשר, הגיש תובענה ייצוגית כנגד רשות נחל הירקון על זיהום הנחל, דאג לכך שילדים ונוער עד גיל 18 יכנסו חינם למוזיאונים בתל אביב במשך שנה שלמה, פעל להנמכת מגדל והצליח למנוע בנייה מגדלית לטובת בנייה מרקמית, ניהל גישור בפרויקט שיקום חוף הים ליד "סי אנד סאן", הציג את תוכנית אגרת גודש ועוד.
ויסנר ספג ביקורת על תפקודו במפלגת הירוקים, ואף נטען נגדו שעיקר עניינו הוא פוליטי והוא אינו פועל באמת לשמירה על איכות הסביבה. לקראת הבחירות לכנסת ה-18, הוקמה מפלגה ירוקה נוספת בשם התנועה הירוקה.
בינואר 2011 הוגש נגד ויסנר כתב אישום בגין זיוף מסמך במטרה לקבל דבר, שימוש במסמך מזויף וקבלת דבר במרמה. באוקטובר 2011 הורשע בכל סעיפי כתב האישום וכעבור חודש השעה את עצמו מראשות המפלגה בשל הרשעתו בפלילים. במאי 2012 ביטל בית משפט השלום בתל אביב את ההרשעה, וגזר עליו 250 שעות של עבודות לתועלת הציבור ופיצוי בסך 5,000 ש"ח למתלונן עליו. הפרקליטות ערערה על ביטול הרשעתו ועל ההחלטה שבמעשיו לא דבק קלון. ובשנת 2013 בית המשפט המחוזי קיבל את ערעור המדינה, הרשיע את ויסנר והטיל עליו קלון.
חיים אישיים.
ויסנר נשוי ואב לשניים. מתגורר בתל אביב.
אסמא אגבארייה זחאלקה
אסמא אַגבָּארייה-זחאלקה (בערבית: اسماء اغبارية زحالقة; נולדה ב-1974) היא עיתונאית ופעילה פוליטית ערבייה-ישראלית, אשר עמדה בראש מפלגת דעם - מפלגת פועלים, ובראש רשימת "עיר ללא גבולות" בבחירות המוניציפליות בתל אביב-יפו.
ביוגרפיה.
אגבארייה נולדה וגדלה ביפו. בשנת 1995, לאחר שלמדה לתואר ראשון בספרות ערבית ובחינוך והוראה באוניברסיטת תל אביב, החלה לערוך את מגזין "אלסבאר", גרסתו הערבית של מגזין "אתגר".
קריירה.
בזמן עבודתה החלה לעסוק בפעילות חברתית; היא הצטרפה למפלגת דעם, נאבקה למען זכות הדיור ביפו ופעלה לשיפורם של רמת החינוך ושל מעמד האישה. בשנת 2000 ייסדה וניהלה את סניף מען - עמותה לסיוע לעובדים בירושלים, עמותה שנועדה לסייע לפועלים ולמובטלים במזרח ירושלים. בשנת 2002 עברה לסניף העמותה באזור המשולש, שם פעלה בפרויקטים למציאת תעסוקה לפועלים ולמובטלים בתחומים שונים ולחינוך בני נוער. כמו כן החלה לרכז פרויקט להגנה על מובטלים נפגעי תוכנית מהל"ב.
בבחירות לכנסת ה-15 התמודדה במקום השלישי ברשימת דעם לכנסת. בבחירות לכנסת ה-16, ה-17, ה-18 וה-19 עמדה בראשות הרשימה. בכל המקרים לא עברה הרשימה את אחוז החסימה. לקראת הבחירות לכנסת ה-21 שובצה במקום ה-19 ברשימת דע"ם.
בנובמבר 2008 התמודדה אגבארייה על ראשות עיריית תל אביב-יפו ועל מקום במועצת העיר בראש רשימת דע"ם, שהתמודדה לראשונה בבחירות המקומיות. היא עצמה זכתה ב-0.45% מקולות הבוחרים והרשימה בראשותה לא עברה את אחוז החסימה.
אגבארייה מנהלת את "מכְּתבת אלפאנוס", המקבילה של ספריית פיג'מה בערבית.
חיים אישיים.
אגבארייה נשואה למוסא זחאלקה, והיא אם לבן.
דעותיה.
במהלך עבודתה כעיתונאית בעיתון "מען" המייצג את מפלגת דעם, הלכה לבתי הדיירים ביפו כדי לבחון מקרוב את בעיותיהם של העובדים. החלה את דרכה בהפגנה להגנת הדיור ביפו, יום הניקיון בשכונת עג'מי, הפגנת הקואליציה הנשית למען תעסוקה הוגנת, ופעילויות נוספות.
קישורים חיצוניים.
מכּתביה:
בלשנות השוואתית
סקווים
סקווים (שם מדעי: Sequoioideae) היא תת-משפחה של עצים במשפחת הברושיים (Cupressaceae). בעבר שויכה למשפחת הטקסודיים, אך בעקבות מחקרים נבלעה משפחה זו בתוך הברושיים. תת-המשפחה כוללת שלושה סוגים, שבכל אחד מהם יש מין יחיד.
שלושת המינים הם:
עצי הסקוויה הם הגדולים שבצמחים, והם שוברים שיאים רבים בממדיהם, הן בגובה והן בנפח. הם אף מהמובילים בתוחלת חייהם, כאשר גילם יכול להאריך לעד כ- 2,200 שנה. מקור השם "סקוויה" בשמו של ראש שבט הצ'ירוקי האינדיאני. בארצות הברית רווח השם "רדווד" כשם חליפי לעצי ה"סקוויה" ומקורו בצבע הגזע החום-אדמדם כצבע הקינמון.
תפוצה.
התפוצה הטבעית והעיקרית של עצי "סקוויה ענקית" היא במורדות רכס סיירה נבדה במדינת קליפורניה בארצות הברית וריכוזם העיקרי בפארקים לאומיים וביערות לאומיים המשמרים אותם שהחשובים בהם הם: הפארק הלאומי סקוויה שבחורשת "היער הענק" שבשטחו הריכוז הגבוה ביותר של הפרטים הגדולים ביותר, הפארק הלאומי קינגס קניון הצמוד לפארק הלאומי סקוויה שבו נמצאת "החורשה הגדולה ביותר של עצי סקוויה ענקית" המכונה "חורשת הר הרדווד" ובה 15,800 עצים, הפארק הלאומי יוסמיטי שבו שלוש חורשות של עצי "סקוויה ענקית", היער הלאומי סקוויה שבו כ-41 חורשות במלואן או בחלקן והן למעלה ממחצית חורשות הסקוויה הענקית, היער הלאומי אינְיוֹ, היער הלאומי סיירה והיער הלאומי סטניסלאוס.
התפוצה הטבעית והעיקרית של עצי "סקוויה נאה" היא בצפון אזור החוף שבמערב קליפורניה והריכוזים החשובים הם הפארק הלאומי והפארקים המדינתיים רדווד שבו ארבעה מחמשת עצי "סקוויה נאה" הגבוהים ביותר וכן מרבית עצי "הסקוויה הנאה" הגדולים ביותר כולל תשעה מהעשרה הגדולים ביותר, הפארק המדינתי רדווד המבולדט שבו לפחות למעלה מ-500 עצים מתוך לפחות מעל 600 הגבוהים מעל 100 מטרים ו-23 מתוך 38 העצים הגבוהים מ-110 מטרים, "השמורה המדינתית יער מונטגומרי" (Montgomery Woods State Reserve) שבה שלושה מהעצים הגבוהים מ-110 מטרים, ו"מצבת הזיכרון הלאומית יער מיור" (Muir Woods National Monument) הנמצאת 19 ק"מ מצפון לסן פרנסיסקו ונקראת על שמו של ג'ון מְיוּר, בוטנאי, אקולוג וממייסדי התנועות לשימור המגוון הביולוגי ולהגנה מהתערבות האדם בטבע הפראי, שהציל את העצים מהמשך כריתה מסיבית, לאחר שנכרתו רבים מעצי הסקוויה שהיו מצויים בקליפורניה.
הסוג השלישי של עצי סקוויה, המטסקוויה, גדל בסין.
סקויה
סקווייה
סקוייה
בית הבליעה
בית הבליעה הוא תא גלילי המצוי בכלי נשק היורים קליע באמצעות קנה והנטענים מאחור. תפקידו לקלוט לתוכו את הכדור התורן, או הפגז התורן וחומר הנפץ ההודף שלו, ולהחזיק בהם במשך תהליך הירי.
בית הבליעה נמצא בקצהו האחורי של קנה הירי. פתחו הקדמי של בית הבליעה צמוד לחלקו האחורי של הקנה, כך שבזמן הירי הקליע עוזב את בית הבליעה, נדחס לתוך הקנה ומאיץ לאורכו. פתחו האחורי של בית הבליעה פתוח לאחור, כדי שיוכל לקלוט כדור או פגז תורנים, וננעל באמצעות מכלול הירי.
הכדור, או הפגז ומטעניו ההודפים, נטען ידנית לתוך בית הבליעה (כמו ברובה צלפים ותותח טנק) או נגרף לתוכו באמצעות מנגנון הנשק (אם מתוך מחסנית, כמו ברובה סער, או מתוך שרשרת כדורים, כמו במקלע).
לאחר הכנסת החימוש לבית הבליעה, נע מכלול הנשק (או הסדן, כשמדובר בתותח) וסוגר את חלקו האחורי של בית הבליעה. כחלק מתהליך הסגירה מתבצעת נעילה בין שני החלקים, כדי להבטיח שהגזים המשתחררים בזמן בעירת חומר הנפץ ההודף יישארו כלואים בין בית הבליעה והקנה, וכך ינוצלו במלואם להדיפת הקליע.
בזמן הירי ננקר הכדור ותפקיד בית הבליעה הוא להחזיק אותו בזמן שחומר הנפץ ההודף בוער והודף את הקליע לתוך הקנה. לכן, כדי לעמוד בלחצים ובטמפרטורות הגבוהות כתוצאה מכך, בית הבליעה בנוי עם דופן עבה וחזקה ביחס לחלקים אחרים במנגנון הירי.
לאחר הירי, במידה ונותר תרמיל ריק בבית הבליעה הרי שהנעילה בין בית הבליעה לחלק שסגר עליו מאחור משוחררת והתרמיל מחולץ על ידי מנגנון הירי, אם באופן אוטומטי ואם בהפעלה ידנית, כדי לפנות מקום לכדור חדש.
ברובים ומקלעים.
ברובים ומקלעים, הקשר בין דריכת מכלול הנשק לאחור לבין הכנסת הכדור התורן לבית הבליעה, נחלק לאחת משתי גישות תכנון שונות:
רובה גליל הוא דוגמה לרובה הפועל בשיטת "מכנס סגור".
רובה עוזי הוא דוגמה לרובה הפועל בשיטת "מכנס פתוח".
מכנס סגור מקובל ברובי סער, עקב היותו בטיחותי יותר לשימוש, ומכנס פתוח נפוץ במקלעים ובתתי-מקלעים, מכיוון שכך מתאפשר קצב ירי גבוה יותר, תוך שימוש בשרשירי תחמושת.
באקדחים.
באקדחים מוזני מחסנית, דומה בית הבליעה לזה שברובה בעל מכנס סגור.
באקדח תופי ערוכים בתי הבליעה סביב היקף התוף, במקביל לקו הקנה, ונקראים "תאים". במהלך טעינת האקדח נטענים הכדורים לכל התאים במקביל. ברגע הירי ניצב רק תא אחד שכזה באחורי הקנה והוא התא המכיל את הכדור התורן.
קזנובה
נונאפפטיד
כלכלת רוסיה
כלכלת רוסיה היא כלכלה מעורבת עם בעלות ממשלתית בתחומים אסטרטגיים. רוסיה היא אחת הכלכלות הגדולות בעולם (ה-11 בגודלה בעולם ) ומסתמכת במידה רבה על הכנסות ממשאבי טבע, ובעיקר נפט, גז טבעי ומתכות, כדי למנף את צמיחתה. המטבע של רוסיה הוא רובל רוסי.