העבודות על קו הרכבת ועל התחנה התחילו במאי 2002. למרות פשיטת רגל של הקבלן שבנה את תחנת הרכבת במהלך העבודות, התחנה נפתחה במועד המתוכנן, ב-13 בספטמבר 2003, במקביל לפתיחה המחודשת של תחנת בית שמש.
בשנת 2017 נחנך במתחם הרכבת קניון ראשונים.
ב-25 בדצמבר 2021 נסגרה התחנה לשיפוצים למספר מטרות:
מבנה התחנה.
בתחנה קיימים שני רציפים, ושתי מסילות המשרתות אותם. התחנה היא תחנת קצה והתנועה ממנה אפשרית מזרחה בלבד. הכניסה לתחנה והיציאה ממנה אפשרית משני הצדדים באמצעות דרגנועים העובדים במקום.
שירות הרכבת בתחנה.
בעבר שירות הרכבות בתחנה היה רחב יחסית וכלל רכבות אל תחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב. בשנת 2011 עם חנוכתה של מסילת הרכבת תל אביב - בני-דרום, קוצר קו זה והרכבת סיימה את מסלולה בתחנת הרכבת תל אביב ההגנה.
לאחר מכן התבצעו שינויים נוספים בקו הרכבת מהתחנה, והייתה יוצאת רכבת מדי שעה לרוב עד לתחנת הרכבת תל אביב מרכז. שמונה רכבות בשעות השיא, היו מגיעות עד לתחנת הרכבת נתניה.
בתחילת חודש אפריל 2018 בוטל הקו הישיר מהתחנה לתל אביב וצפונה, והקו הפך לפרברי עד לתחנת הרכבת לוד במסגרתו יוצאת רכבת מדי שעה. הקו בוטל עקב עומס רכבות במסילת האיילון והקצאת חריצי הזמנים של הקו עבור קו הרכבת המהיר לירושלים.
ב-25 בדצמבר 2021 נסגרה התחנה לשיפוצים, הקו הפרברי ללוד בוטל ורכבת ישראל מפעילה הסעות ללא עלות לתחנת לוד וממנה היוצא כל שעה.
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה.
ישנם מספר קווי אוטובוס היוצאים מהמסוף הצמוד למתחם עזריאלי ראשונים.
בנוסף ישנם קווי אוטובוס אזוריים ובינעירוניים על רחוב הרצל.
מקרא סימנים:
תוכניות עתידיות.
בשנת 2027 צפויה להיפתח מסילת ראשון לציון - מודיעין אשר תחבר את תחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין למודיעין דרך התחנה.
המסילה עוברת בין נתיבי כביש 431 לכיוון מודיעין והיא תאפשר שירות נוסעים לכיוון למודיעין וירושלים, דרך רמלה ושירות רכבתי גם לכיוון הערים הדרומיות של גוש דן. במסגרת העבודות התחנה תפסיק להיות תחנת קצה.
פרוטיסט
הפונקט הגדול
הפונקט הגדול הוא כינוי לסלקציה כללית של 50 אלף מיהודי הערים בנדין, סוסנוביץ ודומברובה גורניצ'ה באזור זגלמביה, פולין, שערכו שלטונות גרמניה הנאצית ב-12 באוגוסט 1942.
הפעולה נעשתה באמצעות תרגילי הסחה בקנה מידה רחב לצורך הטעיית היהודים. הגרמנים מיינו את היהודים וניפו מהם באמצעות "טיהור" כ-12,500 בני אדם אשר נחשבו "בלתי פרודוקטיביים" (לא יצרניים, כלומר בעלי כושר עבודה נמוך). עם אנשים אלה נמנו בעלי משפחות גדולות, ילדים, נתמכי סעד, נכים, חולים וזקנים. כל אלה גורשו לאושוויץ להשמדה השיטתית שהחלה במאי 1942. היתר נשלחו לעבוד במפעלים גרמניים. לפעולה רבת היקף זו קדמו טיהורים בקנה מידה קטן יותר, וגם לאחריה נערכו טיהורים נוספים, עד שקהילות יהודי זגלמביה חוסלו לגמרי.
לזכרם של הנספים ניטע "יער קדושי זגלמביה", ליד מודיעין.
תפריט
תפריט (מלשון "פירוט") במסעדנות הוא רשימת מאכלים מהם הסועד יכול לבחור את ארוחתו. לעיתים מוצגים רק שמות המאכלים ולעיתים מפורטים גם מרכיביהם. לצד המנות מוצג מחירן. במסעדות גורמה מוגש תפריט עם תמחור.
במסעדות ובבתי קפה, המאכלים בתפריט מוצגים לרוב בחלוקה לקטגוריות שונות. קטלוג נפוץ הוא למתאבנים, סלטים, מרקים, מנות עיקריות, קינוחים, משקאות (ובחלוקת משנה: משקאות קלים, חמים, אלכוהוליים). התפריט עשוי לאפשר בחירה בין כל מרכיביו או בחירה בין ארוחות שלמות (שיטה המכונה בישראל "ארוחה עסקית"). ישנן מסעדות המציעות תפריטים שונים לארוחות השונות במהלך היום. בחלקן תפריט ארוחת הצהריים עשוי להכיל חלק מפריטי ארוחת הערב, במחירים זולים יותר.
בחדרי אוכל של בתי מלון וספינות נוסעים, באולמות אירועים, בכנסים וכדומה התפריט עשוי להיות תיאור של הארוחה שתוגש, ללא בחירה או עם בחירה מועטת. בבתי מלון רבים נמצא בחדרי המלון תפריט "שירות חדרים" המאפשר לאורחים להזמין טלפונית ארוחה לחדרם. תפריט זה לרוב מצומצם יחסית ויקר.
התפריט עשוי להכיל מדף בודד עד ספרון. הוא עשוי להיות מודפס על סוגי נייר שונים, החל מנייר פשוט וכלה בנייר מהודר, מעוצב במגוון אופני עיצוב גרפי, כרוך במגוון חומרים, החל מפלסטיק וכלה בעור או עץ, כל זאת בהתאם לתדמית ויוקרת המסעדה. באזורי תיירות מוצגים לעיתים תפריטים רב לשוניים.
במסעדות מזון מהיר ושירות עצמי רבות אין מגישים תפריט לסועדים. פירוט המנות, לרוב בליווי צילומיהן, מצוי על לוח התלוי מאחורי דלפק ההגשה. במסעדות פועלים לעיתים אין תפריט והמלצר מפרט בפני הסועדים מה הן מנות היום.
כיום למסעדות רבות אתרי אינטרנט והן מציגות גם בהם את תפריטיהן.
מסעדות המבצעות משלוחים של טייק אוויי מציעות לפעמים תפריט משלוחים השונה מתפריטן הרגיל (למשל, מכיל רק חלק מהמבחר).
בישראל מסעדות רבות מציעות בפסח תפריט זמני השונה מהרגיל כדי לעמוד בדרישות הכשרות לפסח.
המונח תפריט משמש גם לתיאור תכנון ארוחה, כך בונים תפריט כשמזמינים קייטרינג, כשמתכננים מסיבה או כשמתכננים ארוחה ביתית. בבתי המעמד הגבוה לפני המאה ה-20 תפריט הארוחות נבנה לרוב על ידי בעלת הבית בהתייעצות עם מנהלת משק הבית או הטבחית.
המונח תפריט משמש גם דיאטנים ובעלי מקצועות משיקים ברפואה ובספורט אשר בונים תוכניות תזונה לטווח ארוך עבור לקוחותיהם. תפריט כזה אינו כולל בהכרח מנות מפורטות, אלא עשוי לכלול קטגוריות כגון "מנת לחם" (הכוונה ללחם ולתחליפים אפשריים, לחמניות, קרקרים וכדומה), "מנת פחמימות" (כגון אורז, תפוחי אדמה, פסטה), מנת פרי וכדומה. התפריט כולל גם המלצה על מספר המנות מכל סוג המומלצות במהלך יום, ו/או מספר הקלוריות או שיטות חישוב אחרות, וכן המלצה על אופן בישול המזון, עיתוי צריכתו, חלוקתו על פני היום ועוד.
איסוף תפריטים הוא תחביב שאינו נפוץ, העיתונאי אורי דן היה אספן תפריטים של סעודות חגיגיות.
כשמדובר על המושג "תפריט" שלא במסעדנות, הכוונה היא דומה: ריכוז של פריטים. למשל במיחשוב, תפריט התחלה של מכשיר מאפשר ריכוז של כפתורים ויישומים במקום אחד.
ועדה
ועדה היא הרכב מצומצם של אנשים (קבוצת עבודה) המתכנס במטרה לקבל החלטות ולהגיע למסקנות. לרוב, הוועדה כפופה לארגון גדול יותר, ומהווה חלק ממנו.
ישנם סוגים רבים של ועדות. ניתן לחלק ועדות בשני אופנים: סוג הפעילות של הוועדה, והמעמד שלה.
מעמדים של ועדות.
ועדות מתקיימות בכל דרג בחברה מתוקנת.
ועדות ממלכתיות.
הוועדה בעלת המעמד הגבוה ביותר במדינה, היא ועדה המחוקקת עבור המדינה – הפרלמנט. מכאן כלפי מטה, ניתן לציין מעמדים רבים לוועדות שונות, המדורגות, לצורך העניין על פי מידת השפעתה בחברה.
הפרלמנט בעצמו מחולק, לרוב, לוועדות משנה האמונות על נושאים שונים בעניין הציבור. בישראל, ועדות הכנסת השונות הן קבוצות של חברי כנסת הדנים אך ורק מתחום מסוים ומוגדר.
גם הממשלה, הרשות המבצעת הכפופה לפרלמנט, מחולקת לרוב לוועדות בעלות חשיבות והשפעה. בישראל ניתן לציין את ועדת השרים לענייני חקיקה, האמונה על תיאום עמדתה של הקואליציה בחוקים שהועלו על ידי חבריה, או את הקבינט המדיני ביטחוני – ועדת שרים בנושאי ביטחון, שהיא למעשה המפקד העליון על צה"ל.
עוד ברשות המבצעת, ניתן למנות ועדות משרדיות לבדיקת עניינים שונים – צוות של פקידי המשרד המקבל החלטות לגבי נושאים מסוימים. לדוגמה: ועדת מתאר; ועדה לתיאום מילואים.
גם לרשות השופטת יש ועדות משלה: כל הרכב שופטים הדן בתיק אחד, הוא למעשה ועדה. בנוסף, בחוק הישראלי קיים מושג ועדת החקירה הממלכתית, המהווה ועדת חקירה המופעלת על ידי גורמים מהרשות השופטת.
המודל הנ"ל של סוגי ועדות וחלוקתן בתוך המערכת השלטונית המדינית, מועתק לרוב כמו שהוא למערכות מוניציפליות. בישראל, קיים שוני בכך שאין ביטוי לרשות השופטת ברמה המוניציפלית.
ועדות ארגוניות.
מעמד נוסף של ועדות, הוא ועדות המתפקדות אך ורק בתוך ארגון מסוים. להחלטותיהן ומסקנותיהן אין כל מעמד מחייב עבור ארגונים אחרים, או כל מי שאיננו חלק מהארגון. בעולם העסקי, קיימות ועדות רבות ברמות שונות ומשונות – החל מדירקטוריון המתווה את דרגו של הארגון, וכלה בוועדות זמניות ונקודתיות ברמות הזוטרות ביותר של הארגון.
ועדות וולונטריות.
ועדה ווֹלוּנטרית היא ועדה שההשתייכות אל הארגון שהיא מייצגת אינה חובה, אולם מחייבת. כל חבר בארגון מחויב לכבד את החלטותיה של הוועדה. לדוגמה: ועד עובדים, מפלגה פוליטית, אגודת סטודנטים.
ועדות חינוכיות.
ישנן ועדות אשר אין להן תפקיד מלבד עצם קיומן. כך לדוגמה, ועדת כיתה אינה באמת ועדה דמוקרטית הרשאית להחליט ככל העולה על רוח חבריה, או לחייב מישהו מהכפופים לה. הערך בוועדות שכאלה, הוא בהטמעה חינוכית של הדינמיקה החברתית הכרוכה בקבלת החלטות קבוצתית ובדמוקרטיה.
תפקידים בוועדות.
לוועדות יש שני תפקידים המזוהים כקיימים אך ורק בוועדות:
יושב ראש הוועדה.
להבדיל ממסגרות אחרות, שבהן למעמד יושב ראש יש משמעות סמכותית, יושב ראש של ועדה, אמור להיות שווה במעמדו לכל יתר חבריה. חברי הוועדה מסכימים לקבל מיושב ראש מרות במה שקשור לסדרי הדיון בה, מתוך הבנה שזוהי הדרך לנהל שיח. היושב ראש אינו יכול לכפות על ועדה את "מה" שייאמר בה, אלא להכתיב רק את "איך" יאמרו הדברים. בסמכותו של יושב ראש הכנסת אף להוציא חברי ועדה מן הדיון.
מזכיר הוועדה.
תפקידו של מזכיר ועדה אינו שונה מתפקידו של מזכיר בכל ארגון אחר. הוא אמון על הצדדים הטכניים הקשורים בפעילותה של הוועדה, כגון מקום להתכנס, תיעוד הדיונים וכדומה. לרוב, מזכיר הוועדה איננו חלק מהוועדה ואיננו בעל זכות הצבעה בה.
יתרונות וחסרונות של ועדות.