ליכטנברג הוא המקים של מערכות מטען בע"מ, חברה שסיפקה חומרה וציוד בשביל מספר ניסויים שנערכו במעבורות חלל ותחנת החלל הבינלאומית. החברה הייתה הגורם המסחרי הראשון שערך ניסויים על תחנת החלל מיר, כאשר ערכו בה ניסויים של גדילת קריסטלי חלבון בשנות התשעים של המאה ה-20. כעת הוא הנשיא של חברת כוח כבידה אפסי.
כטייס חלל.
ליכטנברג היא טייס החלל הראשון ששימש כמומחה מטען. המשימה הראשונה בה השתתף כטייס חלל מטעם המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס הייתה משימה STS-9 שנערכה בשנת 1983. במשימה, שארכה עשרה ימים, הצליחו טייסי החלל לבצע 72 ניסויים מדעיים בתחומי האסטרונומיה, פיזיקה אטמוספירית ופיזיקת פלזמה שעליהם פיקחו מומחי המטען, ליכטנברג ואולף מרבולד. המשימה הראתה שאפשר לערוך מחקר מתקדם בחלל בעזרת ספייסלאב.
משימת מעבורת החלל השנייה בה השתתף ליכטנברג הייתה משימה STS-45 שנערכה בשנת 1992. במשימה הזו, כמו במשימה הקודמת, שימש ליכטנברג מומחה מטען, הפעם ביחד עם ד"ר דירק פרימאוט מבלגיה. במשימה, שארכה 9 ימים, נערכו 12 ניסויים בתחומי כימיה אטמוספירית, קרינה סולרית, פיזיקת פלזמה ואסטרונומיה בתחום העל-סגול.
פרסים.
פרסים בהם זכה ליכטנברג:
משרד החוץ של אוקראינה
משרד החוץ של אוקראינה (באוקראינית: Міністерство закордонних справ України) הוא משרד ממשלתי באוקראינה האחראי לניהול המדיניות הממשלתית בתחום יחסי החוץ וקשריה עם מדינות זרות וארגונים בינלאומיים.
מאז מרץ 2020 שר החוץ הנוכחי הוא דמיטרו קולבה.
שרי החוץ.
בראש המשרד עומד שר, הממונה לתפקיד ומפוטר על ידי נשיא אוקראינה. השר כפוף ישירות לנשיא.
עונת 1935/1936 בפוטבול ליג
עונת 1935/1936 הייתה העונה ה-43 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-31 באוגוסט 1935 והסתיימה ב-2 במאי 1936. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה ובדיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. ברנטפורד ובולטון וונדררס היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
סנדרלנד זכתה באליפות בפעם השישית בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו אסטון וילה ובלקברן רוברס. קבוצות אלו היו היחידות מ"קבוצות המייסדות" שאף פעם לא ירדו לליגת משנה. במקומן לליגה הבכירה עלו מנצ'סטר יונייטד וצ'רלטון את'לטיק (בפעם הראשונה בתולדות המועדון).
כדורגלנים מצטיינים.
ויליאם ריצ'רדסון מווסט ברומיץ' אלביון כבש 39 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
אנסטסיה היל
אנסטסיה היל (באנגלית: Anastasia Hille; נולדה ב-28 בנובמבר 1965) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה.
ביוגרפיה.
היל נולדה בלונדון. היא למדה בבית הספר למשחק "Drama Centre London" וב-1995 זכתה בפרס איאן צ'ארלסון במקום השני (למקום הראשון הגיע טובי סטיבנס ולמקום השלישי הגיע ג'וד לאו). היא הייתה מועמדת פעמיים לפרס אוליבייה בקטגוריית שחקנית המשנה הטובה ביותר. ב-2011 הייתה מועמדת לפרס על הופעתה במחזה "אלוף הבונים" שהוצג בתיאטרון אלמיידה, וב-2013 על המחזה "The Effect" בתיאטרון הלאומי קוטסלו.
בטלוויזיה שיחקה היל בפרק "The Sweetest Thing" בסדרה "קוואנה QC" משנת 1995, בסדרה "משפט ועונש" (1997), גילמה את קרול לומברד בסרט "RKO 281" (מ-2000), השתתפה במיני-סדרה "משפחת קאזאלט" (2001), ובסרט "Three Act Tragedy", בסדרה "פוארו" לפי ספר של אגאתה כריסטי (2012). ב-2012 הייתה היל מועמדת לפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר על הופעתה במיני-סדרה "הפחד".
בקולנוע הופיעה בסרטים "התהום" (2001), "The Abandoned" (מ-2006) וב"שלגייה והצייד" (2012).
אנסטסיה הייל
חוק השחיטה (שוודיה)
חוק השחיטה (בשוודית: Lag angående slakt av husdjur), הוא חוק שוודי משנת 1937 האוסר שחיטה ריטואלית, אלא אם כן הבהמה הייתה לפני כן בחוסר הכרה, והשחיטה היהודית תתאפשר רק על ידי הימום חשמלי לבהמה בטרם שחיטתה. אחר השתדלויות שונות לא הצליחו לבטל את החוק. רבני ישראל ישבו לדון בזה, וישנם צדדים לאיסור וצדדים להיתר.
רקע.
החל משנת 1864 החלו ארגוני הגנה על בעלי-חיים לפעול לאיסור השחיטה והשחיטה היהודית בכללה. פעילות זו עוררה דיונים והצעות חוק שונות לאיסור השחיטה היהודית. עם הזמן התפשטה בכל אירופה המגמה לאסור את השחיטה.
הנימוקים העיקריים לאוסרה הייתה הצער בעלי חיים הכרוך בטיפול הבהמה והכנתה לשחיטה, והכאב של הבהמה בעת השחיטה עצמה ולאחריה כאשר היא עדיין נתונה להכרה מלאה.
המדינה הראשונה בה נאסרה השחיטה הייתה מדינת שווייץ, לאחר מכן נאסרה השחיטה בעוד מדינות בזה אחר זה, בפינלנד (לאחר השתדלות הרב שמעון פדרבוש בפני הפרלמנט הפיני הותר הדבר). בנורווגיה ובוואריה בשנת 1930. בשנת 1933 נאסרה השחיטה גם בגרמניה עם עלות הנאצים לשלטון, ובשנת 1936 נאסר גם לייבא שחיטה כשרה לתוככי גרמניה.
בשנת 1937 נאסרה השחיטה גם בשוודיה, אך בהסתייגות, אם השחיטה נעשית על ידי הקדמת הימום לבהמה תותר השחיטה. בעקבות החוק החדש בשוודיה גם בהונגריה ובאיטליה נאסרה שחיטת בהמה שאינה מהוממת בשנת 1938. עם התפשטות השלטון הנאצי הוחל איסור זה גם במדינות נוספות כסלובקיה ופולין.
הימום הבהמה.
על מנת לפתור חלק מבעיות הטיפול בבעלי החיים, ובעיקר השכבת הבהמה לשחיטה השתדל ד"ר מנחם שלמה לובן למצוא פתרון מדעי לכך. ד"ר לובן העלה בתחילה כי ניתן להזרים חשמל מועט לבהמה, אשר זה יספיק להמם אותה ולהשכיבה מבלי לגרום פגם-מטריף פנימי. ד"ר לובן עצמו, לאחר ניסויים רבים, הגיע למסקנה, כי כל שימוש בזרם חשמלי מזעזע את הבהמה וגורם לה פגמים ובכך מטריפים חלקיה הפנימיים.
מלבד זאת יש צדדים נוספים ואיסורים נוספים בהימום טרם השחיטה:
טעמו של הרב יוסף רוזין, היות שהמתת הבהמה צריכה להיות דווקא על ידי השחיטה ולא על ידי גורם נוסף אחר, ממילא נאסרת הבהמה, מכיוון שההימום מסייע להמתת הבהמה.
טעם נוסף אותו העלה רבה של סטוקהולם והשו"ב הראשי, הרב יעקב ישראל זובער, הוא חשש בליעת דם באיברים, היות שהימום הבהמה גורם גם להאטת מרוצת הדם, על כן ישנו החשש שהדם נבלע באיברים.
לאיסור הימום הבהמה הצטרפו חשובי הרבנים, הרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב שלמה דוד כהנא, ועוד. בקשר עם מאבק השחיטה בפולין יצאו למעלה משמונה מאות רבנים בקריאה לשלטונות שיימנעו מחקיקת חוק זה, בייחוד בהתחשב בעובדה שבפולין היו כשלושה מיליון וחצי יהודים.
הימום חשמלי לבהמה בשוודיה.
בעקבות ההצעה שהועלתה להזרים חשמל לבהמה, ובכך להמם אותה ולגרום לה את מניעת הכאב, הלחץ מטעם השלטונות, וגם מהקהילה היהודית, אשר סברו כי בזרם חשמלי חלש ניתן להשיג את המבוקש, גבר יותר ויותר.
בעקבות זאת, בשנת 1937 שלטונות החוק בשוודיה חוקקו כי החוק אוסר שחיטה ריטואלית, אלא אם כן הבהמה הייתה לפני זה בחוסר הכרה, והשחיטה היהודית תתאפשר רק על ידי הימום חשמלי לבהמה בטרם שחיטתה. שלטונות שוודיה היו הראשונות בחקיקת חוק זה המחייב הימום חשמלי לבהמה. החוק היה אמור להיכנס לפועל בתוך שנה, עד שנת 1938, בכך הוגבר הצורך לפתרון עבור הקהילה היהודית בשוודיה על שאלה זו.
הקהילה היהודית בשוודיה כבר התעסקה בשאלה זו שנים מקודם, וכך כתב, בט"ו סיון תרצ"ד, הרב ישראל זובער אל הרב יוסף רוזין, "היות שבאיזו מדינות אסרו עלינו את השחיטה לגמרי, וגם במדינתנו שאלה השליטה עומדת על הפרק ומי יודע איך יפול דבר ואם ח"ו...", אחר זה שואלו על ההימום האלקטרוני, בתוספת ציון דעתו לאיסור ההימום מצד ארבעה טעמים המפורטים במכתבו.
על כך ענה הרב רוזין, בתשובה מיום ה' שלח תרצ"ד, אחרי נתינת טעמיו לאיסור "לכן ח"ו להתיר זה".
בי"ט אב תרצ"ה כתב שוב הרב יוסף רוזין בשלילת ההימום החשמלי, לקהילת שוודיה, "ח"ו להתיר זה וכבר השבתי כמה פעמים לאיסור גמור חשש נבילה . . לכן לדינא אי אפשר להתיר באופן כזה בשום אופן ואקצר".
עריפת כל המפרקת.
שאלה נוספת שהתעוררה, היא עריפת כל הראש על פי דרישת הממשלה השוודית, וכך כותב הרמ"א (יורה דעה, סימן כד, הלכה ה): "והמנהג להטריף אפילו לא חתך רק רוב המפרקת, ואין לשנות, כי יש מרבוותא סוברין כן". אמנם בשו"ע ובנו"כ יש המקילים בזה באופנים שונים. בפועל רבו המתירין בזה בעופות הקטנים בשעת הדחק.
על ההיתר מהרב חיים עוזר גרודזנסקי סיפר הרב זובער במכתבו לרב יוסף אונא, תוך התעניינות בסכין מיוחדת המיועדת לכך:
"באתי במכתבי דנא לבקש להודיעני ע"ד שחיטת העופות על פי הסכין המחודש, והוא, ד"ר עהרענפרייז, אמר לי שהרב ד"ר האפפמאנן מברעסלוי סיפר לו שבמאנהיים המציאו סכין כזה שיכולים לשחוט בו ולעשות תיכף התזת הראש בבת אחת ושעל זה יש היתר מהגאון, ר"ח עוזר מווילנא – ויש לי העתקה ממכתב זה – וכן ד"ר וויינבערג ה"י כתב היתר ע"ז אך לא ראיתי את זה. וגם אני בעצמי כתבתי בארוכה על כך ולדעתי ג"כ היתר גמור יש בזה.
"היות שבמדינתנו עומדת כעת על הפרק שאלת השחיטה והחוק כפי ההצעה של המינסטעריון הוא שהראש מוכרח להיבדל – דער קאמפפ מוז געטרעננט וערן פאם קעפער – וע"כ עלינו לדעת מאופן השחיטה בסכין זה.
"ובזה הנני לבקש מכבוד הדר"ג לשלוח לנו תמונה לדוגמה מסכין זה, וכן להודיעני אם מעשה יכולים להשתמט בזה באופן נקל – היינו הצד המעשי מאופן שחיטה זו".