השותפים בתהליך (PIP), יוזמה של קרן סיטי וקרן השקעות בהכנסה נמוכה ( the Citi Foundation and the Low Income Investment Fund), תומכת במגוון רחב של פרויקטים ברחבי ארצות הברית המשתמשים בגישה של השפעה קולקטיבית על מנת לטפל בבעיות של עוני ושל פיתוח עירוני. היא מדגישה גישות משותפות לנושאים אלה, במיוחד ברמת השכונה וברמה האזורית, בהנחיית מנהיג קהילה מקומי (המכונה “community quarterback" או "ארגון עמוד שדרה"). קהילות PIP מתמקדות גם באיסוף נתונים כדי לראות האם יש כשלים בתוכנית. פרויקטי PIP מתמודדים עם אתגרים עירוניים, החל מעיסוק של בתי חולים, והקשר לקהילה, כדי לשפר את הבריאות בשכונת אוקלנד, לרתום את פקידי העירייה, המעסיקים והקהילה סביב מקומות עבודה בברוקלין, כדי להשתמש בתחבורה כמרכז לבריאות, דיור ופיתוח כלכלי בדאלאס.
מועצת הבית הלבן לפתרונות קהילתיים זיהתה את הפוטנציאל של ההשפעה הקולקטיבית על מנת למלא תפקיד מרכזי בהפיכת הדרכים שבהן הקהילות מתקרבות לבעיות החברתיות שלהן. דו"ח לשנת 2012, שהתפרסם מטעם המועצה, מצא כי בקרב 12 "שיתופי פעולה קהילתיים" שהשיגו התקדמות של לפחות 10 אחוזים במדד קהילתי רחב, כולם עמדו בתנאי ההשפעה הקולקטיבית.
העבודה של מועצת הבית הלבן בהשפעה קולקטיבית נמשכת היום על ידי פורום Aspen לפתרונות קהילתיים. ב -2014, השיק פורום Aspen, בשיתוף עם FSG, את פורום ההשפעה הקולקטיבית, קהילה מקוונת שתסייע לתמוך במאמציהם של העוסקים בהשפעה קולקטיבית.
התחומים העיקריים בהם מיושמות יוזמות קולקטיב אימפקט בעולם הם התחומים הקלאסיים של שירותי אנוש או מעורבות קהילתית – דוגמת פיתוח קהילה, תשתית לפיתוח כלכלי, בריאות, נוער וצעירים. כיום ישנם שני סוגים של  ארגוני שדרה בעולם הקולקטיב אימפקט:
העדויות להצלחת גישת ההשפעה הקולקטיבית עדיין מעטות, אך מהדוגמאות הללו ניתן לראות כי ניתן להביא להתקדמות משמעותית בפתרון כמה מהבעיות החברתיות המורכבות ביותר. מעטים כיום משתמשים בגישה זו, בעיקר משום שרוב הקרנות והעמותות רגילות להשתמש בגישת ההשפעה המבודדת ככלי העיקרי להנעת שינוי חברתי.
קולקטיב אימפקט בישראל.
בישראל ניתן למנות מספר מיזמים בגישת קולקטיב אימפקט במרחב הפעילות החברתית בישראל.
5פי2 – היוזמה להרחבת מעגל המצוינות.
היוזמה להרחבת מעגל המצוינות - התוכנית להכפלת מספר התלמידים המסיימים תיכון במגמות במתמטיקה ובמדעים, נעשית באמצעות גישת קולקטיב אימפקט.
קרן לאוטמן השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית.
המיזם הוקם בספטמבר 2013 במטרה להביא לפריצת דרך בתעסוקה הולמת בחברה הערבית, תוך גיוס המעסיקים לשינוי אקטיבי בדפוסי ההעסקה של חברה זו. הנחות היסוד של המיזם הן כי על מנת לחולל את פריצת הדרך הרצויה, נדרש בראש ובראשונה שינוי תודעתי בקרב מעסיקים, והמנוף המרכזי להנעת השינוי המיוחל הוא יצירת מודעות לקיומו של Business Case עסקי מובהק. המיזם בחר ביישום הגישה הניהולית של קולקטיב אימפקט, המתכללת את כל מחזיקי העניין מכל המגזרים, לפתרון בעיה חברתית מורכבת ובעלת השפעה רחבת היקף, תוך מחויבות ארוכת טווח של כל השותפים (מגזר שלישי, ממשלתי, עסקי, החברה הערבית והפילנתרופיה). המיזם משמש כגוף מתכלל בתהליך.
מרכז ידע ולמידה אשלים -ג'וינט ישראל.
מרכז בין תחומי למגוון אנשי מקצוע העובדים עם ילדים, נוער וצעירים במצבי סיכון ובני משפחותיהם. המרכז מתמחה בפיתוח והפעלה של מסגרות למידה, בבניית כלים לניהול ופיתוח ידע יישומי ובאיתור והפצה של מודלים מקצועיים חדשניים ורלוונטיים.
מארי אסטריד, נסיכת לוקסמבורג
מארי אסטריד, נסיכת לוקסמבורג (ובשמה המלא מארי אסטריד מלוקסמבורג, ליליאן שארלוט לאופולדינה וילהלמינה אינגבורג אנטוניה/אנטוינטה אליזבת אן/אנה אלברטה פון הבסבורג-לותרינגן, בלוקסמבורגית: Marie-Astrid vu Lëtzebuerg, Liliane Charlotte Léopoldine Wilhelmine Ingeborg Antonia/Antoinette Élisabeth/Elisabeth Anne/Anna Alberte/Alberta von Habsburg-Lothringen; נולדה ב-17 בפברואר 1954), היא בתו הגדולה של ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג.
ביוגרפיה.
מארי אסטריד נולדה ב-17 בפברואר 1954 בטירת בצדורף, לז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג ולז'וזפין שארלוט, נסיכת בלגיה, בתם של לאופולד השלישי, מלך הבלגים ואסטריד, נסיכת שוודיה. מארי אסטריד התחנכה בלוקסמבורג ובבלגיה, ובשנת 1977 סיימה את לימודיה והוסמכה כאחות מוסמכת.
בשנות ה-70 יצאו שמועות כי מארי אסטריד אמורה להתחתן עם צ'ארלס, נסיך ויילס, אולם ההצעה לא יצאה אל הפועל, ובתקשורת הבריטית היו שטענו כי האפיפיור פאולוס השישי סירב לאשר את הנישואים, על אף שהם לא התקיימו בעקבות חוק ההסדר 1701.
החל משנת 1970 מכהנת מארי אסטריד כנשיאת הצלב האדום למען הנוער בלוקסמבורג.
משפחתה.
ב-6 בפברואר 1982 התחתנה מארי אסטריד עם קרל כריסטיאן, ארכידוכס אוסטריה, ממנו נולדו לה 5 ילדים:
ליברזון
מחלקת ביטחון המדינה של קוריאה הצפונית
מחלקת ביטחון המדינה של קוריאה הצפונית (בקוריאנית: 국가안전보위부) או המשרד לביטחון המדינה הוא המשטרה החשאית של קוריאה הצפונית. זו סוכנות ריגול, משטרה חשאית אוטונומית ממשלתית בצפון קוריאה שאנשיה מדווחים ישירות למנהיג העליון.
המחלקה נוסדה כמשרד ממשלתי לביטחון המדינה בשנת 1973 ובנוסף למשימות הביטחוניות ואספקת שירותי אבטחת אישים, המחלקה מעורבת לפי פרסומים במערב, בהפעלת מחנות ריכוז בקוריאה הצפונית והפעלת אמצעים חשאיים אחרים.
ארגון זה נחשב במערב לאחד מכוחות הביטחון האכזריים ביותר בעולם והוא מואשם על ידי מדינות המערב במעורבות בהפרות רבות של זכויות אדם.
היסטוריה.
כמה עריקים ומקורות טוענים כי בניגוד למקביליהם מהגוש המזרחי, תפקידי ביטחון המדינה הוטלו למעשה על ידי מספר גדול יותר ושונה של גופי ביטחון הפועלים בכפיפות למפלגה או הצבא, כל אחד עם אחריות ייחודית משלו ושמות חשאיים שמוזכרים בשם צופן בלבד (כדוגמת חדר 39), וכי הסוכנות אינה אלא מעטפת המשמשת את האליטה השלטונית לתיאום פעילויות ולחיפוי למבצעים חשאיים.
במשך זמן רב נותר תפקיד ראש מחלקת ביטחון המדינה לא מאויש, לאחר מותו של רי צ'ון-סו בשנת 1987, למרות שלמעשה, גם אם לא להלכה, הגוף נשלט על ידי קים ג'ונג-איל ומחלקת הארגון וההדרכה של מפלגת הפועלים. בשנת 1998, המחלקה הועברה לאחריות ועדת ההגנה הלאומית, שגם היא נוהלה על ידי היו"ר קים ג'ונג-איל. לבסוף, ב-2007, הועברה המחלקה למחלקת הניהול של המפלגה, אף שהמשיכה להיות מחויבת כלפי מחלקת הארגון והדרכה של המפלגה.
בנובמבר 2011, פורסם כי הגנרל יו טונג-צ'וק מונה לכהן בתור השר לביטחון המדינה, הראשון בתפקיד מאז 1987, כשהוא ממלא תפקיד שהיה פנוי במשך 24 שנים. המינוי הגיע במקביל גם למינויו של הגנרל רי מיונג-סו לתפקיד השר לביטחון העם. מקורות אחרים אף טענו כי קים ג'ונג און עבד במחלקת ביטחון המדינה טרם הפיכתו ליורש השלטון בספטמבר 2010. קים וון-הונג מונה לתפקיד שר באפריל 2012 עם שחזור המשרה לאחר מותו של קים ג'ונג איל. ישנן טענות כי סוכנים של הארגון היו מעורבים במותו של הואנג ג'אנג יופ בשנת 2010.
בשנת 2017 מונה ג'ונג-קיונג תאייק לראש הארגון, במקומו של הגנרל קים וון הונג.
ב-21 באוקטובר 2021, המשרד קיבל הוראה שלא לפקח על צפון קוריאנים המתגוררים בסמוך לגבול סין-צפון קוריאה, אשר ידועים כחופשיים מכל חשד אידאולוגי.
הערות שוליים.
המשרד לביטחון המדינה של קוריאה הצפונית
לאסוף (פירושונים)
איסוף
רב מרי ברה דבת שמואל
הווארד אשמן
הווארד אליוט אשמן (באנגלית: Howard Elliott Ashman; 17 במאי 1950 – 14 במרץ 1991) היה פזמונאי ומחזאי אמריקאי יהודי שעבד בשיתוף פעולה עם אלן מנקן מספר פעמים, שהמוכרות בהן היו שלושה סרטי הנפשה של דיסני, בהם אשמן כתב את המילים ומנקן הלחין את השירים והנעימות שבסרט. אשמן ומנקן החלו את דרכם בשנת 1979 במחזמר "יברך אותך אלוהים, אדון רוזווטר", שאותו אשמן ביים וכתב. המחזמר הבא של הצמד, "חנות קטנה ומטריפה" (1982), בוים ונכתב גם כן בידי אשמן הפך להצלחה מסחררת שהובילה להפקת סרט הקאלט "חנות קטנה ומטריפה". שיתוף הפעולה הראשון של השניים עם חברת וולט דיסני היה בסרט "בת הים הקטנה" (1989), ולאחריו הסרט "היפה והחיה" (1991). לאחר מותו, נעשה שימוש בחלק משיריו של אשמן בסרט נוסף של דיסני - "אלאדין" (1992).
ראשית חייו.
אשמן נולד בבולטימור, מרילנד, בנם של שירלי תלמה (לשעבר גלאס) וריימונד אלברט אשמן, אשר עבר במפעל ליצור גביעי גלידה. אביו היה ממוצא הונגרי. משפחתו הייתה יהודית. אשמן החל את לימודיו באוניברסיטת בוסטון ומכללת גודארד, ולאחר מכן המשיך לקבלת תואר שני מאוניברסיטת אינדיאנה בשנת 1974.
קריירה.
לאחר שסיים ללמוד באוניברסיטת אינדיאנה בשנת 1974, עבר אשמן לגור בניו יורק ועבד כעורך בGrosset &amp; Dunlap (חברה בת של "ברטלסמן"). שני המחזות הראשונים שלו; "Cause Maggie's Afraid of the Dark" ו-"Dreamstuff" לא זכו לאהדת הקהל וקבלו בקורות מעורבות. מחזו "The Confirmation" הופק ב-1977 בתיאטרון פרינסטון מקארטר בכיכובו של הרשל ברנרדי. בשנת 1977 הפך לבמאי האמנותי בתיאטרון WPA בניו יורק.
אשמן עבד לראשונה עם אלן מנקן בשנת 1979 במחזמר "יברך אותך אלוהים אדון רוזווטר", המבוסס על ספר בעל שם זהה. נוסף על כך, שיתפו פעולה במחזמר "חנות קטנה ומטריפה", כאשר אשמן שימש כבמאי, פזמונאי וליבריתן, מחזמר אשר זיכה אותו במספר פרסים.