אריאס הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית מפלגת החירות הלאומית (Partido Liberación Nacional). בשנת 1986 התמודד לנשיאות המדינה מטעם המפלגה וניצח בבחירות. אריאס צידד במעבר של קוסטה ריקה מכלכלה מסורתית, המבוססת בין היתר על תעשיות הקפה והבננה, לכלכלה לא-מסורתית, המתמקדת בין היתר בתיירות. כן הוביל רפורמה במערכת החינוך במדינה.
ב-1987 זכה בפרס נובל לשלום על מאמציו להשכנת שלום במדינות אמריקה הלטינית, ותרומתו להשגת הסכם אסקיפולאס, שנועד להשיב את השלום במדינות מרכז אמריקה. באותה העת היו שקועות גואטמלה ואל סלוודור במלחמות אזרחים ממושכות, הונדורס הייתה בראשיתו של תהליך להשבת המשטר הדמוקרטי ובניקרגואה פעלו מורדי הקונטראס נגד המשטר הסנדיניסטי. בנוסף, עודד את הקמתו של הפרלמנט המרכז אמריקאי, אף שקוסטה ריקה עצמה לא הצטרפה אליו.
חוקת קוסטה ריקה הגבילה את מספר הכהונות של נשיאי המדינה, ולכן לא התמודד אריאס על כהונה נוספת ב-1990. בשנת 2000 עתר אריאס לבית המשפט העליון בטענה כי האיסור אינו חוקתי, אך עתירתו נדחתה. עתירה נוספת שהגישו תומכיו של אריאס ב-2003 התקבלה, מה שסלל את דרכו לכהונה נוספת כנשיא המדינה, לאחר אבל פאצ'קו. אף שסקרי דעת הקהל ניבאו לו ניצחון סוחף בבחירות של 2006, זכה אריאס רק ב-40.9% מהקולות, בפער של 18 אלף קולות בלבד (כ-1.1%) מהמועמד שהגיע למקום השני, אוטון סוליס.
במהלך המשבר החוקתי בהונדורס בשנת 2009, תיווך אריאס בין הנשיא המודח מנואל סלאיה לבין הנשיא בפועל רוברטו מיצ'לטי, והציג תוכנית שנועדה לאפשר את שובו של סלאיה למדינה, ואולם מיצ'לטי דחה את התוכנית.
ב-2010 הסתיימה כהונתו השנייה של אריאס, ובמקומו נבחרה סגניתו, לאורה צ'ינצ'ייה.
כביש הסרגל
יוחנן כריזוסטומוס
פקודה
פקודה (חיקוק)
פקודה (באנגלית: Ordinance) היא חקיקה ראשית של חיקוק (להבדיל מחקיקת משנה) שנחקקה על ידי הנציב העליון בימי המנדט הבריטי בארץ ישראל או על ידי מועצת המדינה הזמנית.
פקודת סדרי השלטון והמשפט שנחקקה עם קום מדינת ישראל על ידי מועצת המדינה הזמנית אימצה לתוך המשפט הישראלי את המשפט המנדטורי (לרבות הפקודות שנחקקו על ידי המחוקק המנדטורי).
קיימים מספר דברי חקיקה ראשית נוספים שקדמו לקום מדינת ישראל והם בעלי תוקף מחייב בה ובהם "דברי המלך במועצה", חקיקה בריטית ששימשה בתפקיד של מעין חוקה בימי המנדט הבריטי, חוקי פרלמנט בריטיים שהוחלו בעת המנדט ודינים עות'מאניים, המכונים לעיתים דין, ולעיתים "חוק" (כגון "חוק הפרוצדורה האזרחית העות'מאני" אשר סעיפים 80 ו-81 ממנו עודם בתוקף). כן עומדות בתוקפן תקנות ההגנה (שעת חירום) שהן חקיקה ראשית שהוצאה מכוח דבר המלך מ-1937 והן למעשה פקודה.
הסיבה לשימוש במונח פקודה, ולא במונח חוק, הוא כדי להבדיל בין חקיקה שנעשתה על ידי גוף נבחר וגוף שאינו נבחר. המונח חוק משמש דברי חקיקה שנעשו על ידי הגוף הנבחר – הכנסת. ואילו המונח פקודה משמש את החקיקה שנעשתה על ידי הגופים שלא נבחרו – הנציב העליון ומועצת המדינה הזמנית.
הגדרה חוקית.
חוק הפרשנות, התשמ"א-1981, מגדיר "חוק" כ"חוק של הכנסת או פקודה", ואכן לשניים מעמד שווה. "דבר המלך במועצה" והחוקים העות'מאנים מוגדרים כ"דין".
המקור החוקתי לחקיקת הפקודות.
"דבר המלך במועצה על ארץ ישראל" התקבל על ידי הממשלה הבריטית ב-10 באוגוסט 1922, והיה מעין חוקה של ארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
על פי סעיף 17 לדבר המלך, ניתנה סמכות החקיקה ל"מועצה מחוקקת" בת 22 חברים, בראשה אמור היה לעמוד הנציב העליון. במהלך כל תקופת המנדט לא נבחרה מועצה מעין זו, רעיון המועצה המחוקקת נזנח, ודבר מלך חדש, משנת 1923 הקנה את כל סמכויות החקיקה לנציב העליון.
סעיף 17 בנוסחו המתוקן הקנה לנציב העליון את הסמכות "ליתן תוקף חוקי לאותן פקודות שיהיה צורך בהן לשם השלום, הסדר והשלטון המתוקן בפלשתינה (א"י)...". סמכות זו הוגבלה בתנאים מספר:
איסורים אלו יכולים היו להיעקף באמצעות חקיקת "דבר מלך" נוסף שהסמיך את הנציב העליון לפעול אף באופן הסותר את רוח המנדט. כך למשל, הוסמך הנציב העליון ב"דבר מלך" משנת 1939 להתקין תקנות, על פי רוח "הספר הלבן" המגבילות העברת קרקע ליהודים, על אף שהדבר סתר בבירור את לשון כתב המנדט.
מעמדן החוקי של הפקודות כיום.
כאמור, פקודת סדרי השלטון והמשפט, שהתקבלה על ידי מועצת המדינה הזמנית עם קום המדינה, קיבלה את כל מערכת החוקים הבריטיים, ובהם הפקודות, שהיו בתוקף עם קום המדינה.
הכנסת מוסמכת לשנות פקודות, ואף לבטלן כליל. עם זאת פקודות רבות עדיין נותרו בתוקף, כאשר הבסיס להן אינו חקיקה עצמאית של הכנסת כי אם הנוסח המנדטורי (אם כי עליו מתווספים שינויים רבים שהכניסה הכנסת במהלך השנים) או נוסח חדש בעברית של החקיקה המנדטורית. בין העיקריות:
בן ציון חלפון
מפקד חיל הים הישראלי
ראובן מירן
ראובן מירן (נולד ב-3 בספטמבר 1944) הוא סופר עברי, מתרגם, עיתונאי, עורך ומו"ל הוצאת נהר ספרים.
ביוגרפיה.
מירן נולד, גדל ולמד בכפר סבא. בשנים 1970–1995 שימש בתפקידים שונים בשירות החוץ הישראלי. למד פילוסופיה בסורבון בפריז. החל לפרסם מסיפוריו הקצרים בגיל מאוד צעיר. סיפורו הראשון נדפס כשהיה כבן 17.
היה עובד מבצעי בשירות החוץ הישראלי, ועל כך כתב: "חייתי לא מעט שנים בארצות רחוקות מן הארץ הזאת ... הסתובבתי בשליחויות המוכרות כממלכתיות כאלה ואחרות ברחבי היבשת והעולם כולו".
מירן החל לתרגם לאחר שובו ארצה. קודם מצרפתית, ואחר כך גם מאנגלית. לאחר שבנה את ביתו בבנימינה, בשנת 2003, החל גם בקריירה של מוציא לאור, והקים, יחד עם רעייתו שושי מירן, שנפטרה ב-11 בפברואר 2018, את הוצאת הספרים הקטנה, נהר ספרים, המתמחה בתרגום ספרים ייחודיים, בצד ספרים מקוריים מאת מירן עצמו. מירן הוא גם מבקר ספרים ומפרסם ביקורות ספרים וסקירות בעיתונות הארצית בישראל.
בשנת 2003 זכה בתואר אבירות מטעם ממשלת צרפת - "אביר במסדר הדקלים האקדמי".
ב-2011 זכה בפרס אוסטנה האיטלקי על מפעל תרגום של ספרי מופת וטקסטים מכוננים משפות אירופיות לעברית.
ספריו.
מתרגומיו.
כמו כן הוציא לאור ספרים שונים בהוצאת "נהר ספרים", בנימינה. http://nahar.co.il/
קישורים חיצוניים.
מפרי עטו:
על כתביו:
קייטסרפינג
קַיְטסֶרְפִינְג (באנגלית: Kitesurfing או Kiteboarding), בעברית גלישת מצנח וידועה גם כגלישת קַיְט, או גלישת עפיפונים, היא גלישה באמצעות עפיפון מיוחד המנצל את כוח הרוח על מנת להניע את הגולש על פני המים על גבי גלשן קטן ממדים.
גלישת קיט היא ספורט ימי. ממציאו של הספורט אינו ידוע, אך הוא הופץ על ידי תושבים מצרפת והוואי בשנת 1999. בחודש מאי 2012 קבע איגוד השיט הבינלאומי כי גלישת קיט תהפוך למקצוע אולימפי החל מאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) במקום גלשנים מדגם , אך ההחלטה בוטלה לאחר כמה חודשים.
הציוד.
הגולשים בגלישת קייט (אנגלית: kitesurfing) משתמשים בציוד הבא:
תחום זה הוא חלק מ"ספורט העפיפונים" המתפתח כיום וכולל בנוסף שימוש בעפיפונים (power kites)
ביבשה המניעים באגי -קייט באגי, סקייטבורד (מאונטן-בורד), גלישת קיט בשלג ועוד.
הבדלים עיקריים בין סוגים וצורות שונות של עפיפונים ומערכות חוטים.
מערכות חוטים:
הקייטים הראשונים היו בעלי שני חוטים ולא אפשרו לגולש יכולת שליטה מלאה בעפיפון. עם התפתחות הספורט הופיעו פיתוחים של מערכות חוטים בנות 4 או 5 חוטים.
מערכת בת 5 חוטים נחשבת בטוחה יותר במקרי סכנה ומצבי מצוקה (quick release) כמו כן מעניקה לקייט יתרון יציבות משמעותי ברוחות חזקות, ציר סיבוב מרכזי מאפשר לעפיפון לנוע באופן רדיקלי וזריז יותר וכמו כן יכולת הנפה מחודשת מהמים חזרה מעלה (re-lunch). יש הטוענים כי מערכת 5 חוטים יוצרת סכנה לגולש במצב בו הקייט מאבד כח באוויר, ויכול להתלפף סביב החוט החמישי.
עיצובים גאומטריים עיקריים:
עקרונות התעופה בקייטסרפינג.
העפיפון כאשר נמצא באוויר, משמש ככנף לכל דבר ועניין בו הרוח עוברת משפת התקיפה של העפיפון (בידון ראשי) אל עבר שפת הזרימה היא החלק האחורי.
במצב בו הרוח עוברת באופן שווה בין החלק העליון של הקייט ובין החלק התחתון, הקייט יעמוד באוויר באופן יציב יחסית.
העפיפון מייצר כוח כאשר החופה ממתקמרת ביחס לכיוון הרוח, עקרון השליטה בעפיפונים מהסוג המודרני מתחלק לקייטים בעלי מערכת 4 או 5 חוטים, כאשר עקרון התפעול והשליטה זהה, אלא שמערכת חוטים בעלת חוט חמישי כוללת חוט נוסף במרכז העפיפון אשר מאפשרת שליטה מרבית ואלמנט בטיחות עיקרי במצב בו הגולש איבד שליטה על העפיפון ומקבל החלטה לנתק מעליו את החיבור לעפיפון.
ארשת (מגזין מקוון)
ארשת היה מגזין מקוון מהראשונים שהוקמו ופרסמו תכנים בשפה העברית. ארשת עסק בנושאי אקטואליה, ספרות, מוזיקה, תרבות דיגיטלית ועוד.
ארשת הוקם בתחילת 1999 על ידי שלום רוזנפלד מירושלים,בימים בהם מספר הגולשים בארץ הסתכם בכמה מאות אלפים, ונחשב חלוץ בתחומו.
מייסדי ארשת הגדירו אותו "יומן עברי מקוון על ענייני היום", ולראשונה נחשף הציבור הישראלי לכתבות ומאמרים במגזין מקוון שנחשב חדשני באותם ימים.
היותו פורץ-דרך מוזכרת בהקשר להיותו הראשון אשר השתמש באינטרנט כמדיה עיתונאית עצמאית, ובין היתר:
ארשת חדל לפעול בסוף שנת 2000. ניתן למצוא חלק מהתכנים בשירותי ארכיב אינטרנטיים
מוזערבים
המוזערבים (בספרדית: mozárabes שמקורה בערבית: مستعرب, מוסתערב) היו הנוצרים תושבי איבריה שחיו תחת השלטון המוסלמי וכן צאצאיהם שחזרו לחיות תחת שלטון נוצרי.