פרסום הספר ותוצאות המחקרים הפכו את שמו למושג בתחום מנהל העסקים. בשימוש במושג "חברות של חיבה" הכוונה היא לחברות שמשלבות כישורי ניהול מצוינים עם מחויבות גבוהה להיטיב עם כל מי שבא במגע איתן תוך תפיסת עולם הומניסטית. חברות אשר במסרים שלהן ובפעולותיהן שואפות לחבב את עצמן על כל בעלי העניין של הארגון: לקוחות, עובדים, ספקים, קהילות ובעלי מניות. החברות דואגות לאזן בין האינטרסים של כל בעלי העניין באופן שווה וברגישות, ולא אחד על חשבון השני, אלא תוך תחושת שותפות ושגשוג משותף. הנהלות החברות מונעות יותר על ידי תפיסתן המוסרית הסובייקטיבית באשר לדרך הנכונה (מאשר מה שאחרים יגדירו כנכון או רצוי).
רקע.
בהקדמה לספר מצוין כי עולם העסקים אינו מנותק מתהליכים חברתיים, אתיים ותרבותיים בסביבתו. נטען כי מאז שנות ה-90 החברה המערבית עבה שינויים בעלי השפעה על חברות וארגונים, כגון: התבגרות הקהילה העובדת, תפיסות של אנשים בהקשר ליחסי משפחה-עבודה, היחלשות של המטריאליות והמירוץ אחר קריירה, ובעיקר ניכרת מגמה שבה רוב האנשים העובדים אינם טרודים בהישרדות כלכלית ופנויים לשאול שאלות של משמעות כגון "למה אני רוצה להקדיש את שארית חיי?".
על פי כותבי הספר, מנהל עסק מוכרח להתאים את עצמו לשיח החברתי בנושאים אלו על מנת להבטיח את עתידו בשוק ולשאול אף הוא: "איך הארגון שלי יכול להיות כלי שרת לטובת החברה, תוך מחויבות לכל בעלי העניין?".
מאפיינים של חברות שהן "חברות של חיבה".
הבדלים עיקריים בין חברות של חיבה לחברות טובות ואף מצוינות.
מטרות עיקריות ומדדי הצלחה: בחברות טובות ומצוינות המטרה העיקרית היא רווח מקסימלי ומדדי ההצלחה הם פיננסיים, ואילו בחברות של חיבה המטרה היא "לעשות את העולם מקום טוב יותר עבור כולם" ומדדי ההצלחה הם בעיקר הומניים.
עם מי החברה מיטיבה?: חברות טובות ומצוינות שואפות להשיג את טובת הבעלים, המנהלים הבכירים ואת טובת המשקיעים, ואילו חברות של חיבה שואפות להיטיב עם כלל בעלי העניין: הקהילה, השותפים, המשקיעים, הלקוחות, הספקים והעובדים.
אופי היחסים עם המתקשר עם החברה: חברות טובות ומצוינות מקיימות יחסים עסקיים ענייניים עם כל אלו הבאים במגע איתם. הן מחויבות לחוזה פורמלי מפורש עם בעלי העניין המסדיר נושאים מדידים וכמותיים בעיקר. לעומתן חברות של חיבה מקיימות מערכת יחסים רגשית-מנטלית עם כל המתקשים איתן מתוך מטרה "לתפוס מקום בלב, ולא רק להניח יד על הארנק".
מחקר.
המאמר המובא בספר מבוסס על שתי מתודולוגיות מחקר כדלקמן:
מתודולוגיה במהדורה 1 –
החברות שעברו את הסינונים הנ"ל הוגדרו לצורך המחקר כ"חברות של חיבה" והמשיכו לשלב הבא.
תחקור פיננסי של החברות שנבחרו בתהליך הנ"ל מנקודת מבטאו של משקיע.
מתודולוגיה במהדורה 2 –
ביקורת מתודולוגית.
הן במהדורה הראשונה והן במהדורה השנייה, תהליך תחקור החברות מתחיל בסינון חברות קיימות, ניפוי חברות שאינן "חברות של חיבה" וצמצום הרשימה עד לקבלת רשימת "חברות של חיבה". מעשית המחקר חוקר חברות שהן מראש ועל פי הגדרה חברות שהן עסק חי (במשמעות המילולית, לאו דווקא החשבונאית). באופן זה המחקר חשוף להטיה מובנית, בה לא נכללות חברות שפעלו כ"חברות של חיבה" ושלא שרדו כלכלית.
לצורך ההמחשה ניתן לחשוב על מקרה קיצון בו רוב מוחלט של החברות הפועלות כ"חברות של חיבה" מתפרקות בתום שנה מיום הקמתן ומבלי שהותירו חותם משמעותי. במקרה זה, נראה כי תוצאות המחקר לא היו שונות באופן מהותי מהתוצאות כפי שמוצגות במאמר, זאת אף על פי שמדובר בכישלון כלכלי מבחינה סטטיסטית.
דרך אחת לנטרל הטיה זו היא, למשל, בחירת מדגם אקראי של מספר חברות מוגבל מתוך כל החברות החדשות שנרשמו ברשם בשנה מסוימת (נניח 10 שנים טרם עריכת המחקר), סיווגן בהקשר של "חברות של חיבה" ומעקב אחריהן. בצורה זו ניתן להשוות באופן בלתי מוטה את החברות הללו לחברות קונבנציונליות ולא רק לבחון את אלו מתוכן ששרדו, אולי באקראי, את מבחן הזמן.
שיח של הוגנות ואחריות תאגידית בישראל.
מונחים כמו הוגנות, אחריות תאגידית, אזרחות תאגידית, יזמות חברתית, קיימות, פיתוח בר – קיימא, דיווח עסקי – כלכלי, חברתי וסביבתי של ארגונים (TBL- Triple Bottom Line), אתיקה עסקית וממשל תאגידי נכנסים לשיח העסקי בישראל. בעולם התעשייתי ובמדינות מתפתחות רבות מתרחשת עלייה בציפיות מתאגידים באשר לתפקיד שעליהם למלא בחברה בה הם פועלים. עסקים מתמודדים עם דרישות הולכות וגדלות לדאוג לא רק לבעלי המניות אלא לכלל מחזיקי העניין. התהליך הוא הדרגתי והוא מסמן כיוון ומעודד עסקים לקחת בחשבון מיוזמתם שיקולים חברתיים וסביבתיים בצמתי קבלת ההחלטות על מנת להבטיח הצלחה גם בטווח ארוך.
דוגמאות להתפתחות השיח האתי העסקי בישראל.
מדד מעלה "הפועל לקידום נושאים של אחריות תאגידית ולפיתוח הסטנדרטים של ניהול אחראי בישראל"
מדד מעלה מדרג מדי שנה חברות ישראליות לפי קריטריונים של הוגנות ואחריות: התנדבות, גיוון והכלה, סביבה, שקיפות, אתיקה ועוד.
אביב ניהול קרנות: קרן מניות פרטית בבעלות ארז צדוק אשר משקיעה רק בחברות שעומדות בתנאי הוגנות מחמירים בתחומי ממשל תאגידי תקין, יחס לעובדים ולספקים, שכר בכירים שאינו מוצדק, אחריות סביבתית, יחס לבעלי מניות מיעוט ועוד.
ת'ורמונד
ת'ורמונד (באנגלית: Thurmond) הוא שם משפחה באנגלית.
מליודוסיס
מליודוסיס (באנגלית: Melioidosis) היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי חיידקים גראם-שליליים בשם "Burkholderia pseudomallei", אשר נמצאים באדמה ובמים, במיוחד באזור וייטנאם וצפון אוסטרליה. המחלה קיימת בצורה חריפה כמחלה שאורכה קצר ומסתיימת במוות או הבראה, אך יכולה להיות גם מחלה כרונית שמשכה ארוך ועשויה ללוות אדם לאורך כל חייו. התסמינים עשויים לכלול כאב באזור החזה, העצמות או המפרקים, שיעול, זיהומים בעור, קשריר ריאות (גושי תאים שפירים) ודלקת ריאות.
סימנים וסימפטומים.
מליודוסיס חריף.
בקבוצת המשנה של חולים שזוהו כחולים תקופת דגירה במחלה באופן אקוטי, תקופת הדגירה הייתה 9 ימים (הטווח המלא היה 1–21 ימים). חולים עם מליודוסיס סמוי עשויים לא להרגיש סימפטומים במשך עשרות שנים, התקופה הארוכה ביותר בין רגע ההידבקות המשוער לתופעות הקליניות יכולה להגיע עד 62 שנים. הפוטנציאל לדגירה ממשוכת ניתן לראות בחיילי הצבא האמריקאי אשר היו מעורבים במלחמת וייטנאם, והיה מכונה " פצצת זמן של וייטנאם". חומרת המחלה נעה בטווח גדול של מידות חומרה. בצורה הכרונית שלה, הסימפטומים יכולים להימשך חודשים, ומנגד יש גם צורה פתאומית בה יכול להופיע זיהום, אשר תסמיניו עשויים להופיע ולהחמיר תוך שעות בודדות.
אצל חולה עם מליודוסיס פעיל בדרך כלל יהיה חום. כאב או תסמינים אחרים עשויים להוות רמיזות לשלב התמקדות קלינית שלב בו המחלה פעילה ולא "דוגרת", אשר קורה אצל כ-75% מהחולים. התסמינים האלו כוללים שיעול או כאבי חזה שלרוב ירמזו על דלקת ריאות. כאבי עצמות או מפרקים, ירמזו על דלקת עצם מוגלתית, דלקת מפרקים זיהומית, או דלקת רקמתית תת-עורית. זיהום תוך בטני (כולל מורסה בכבד, בטחול או בפרוסטטה) בדרך כלל לא נגלה על ידי כאב מוקדי אלא, על ידי הדמיה של איברים אלה באמצעות אולטרסאונד או טומוגרפיה שצריכה להתבצע באופן שגרתי.
ישנן וריאציות שונות של סיבוכים לפי אזורים שונים בעולם. למשל:מורסות בבלוטת מיצד האוזן (הפרוטיד) אופייני להתרחש אצל ילדים תאילנדים, ולעומת זאת תוארה רק פעם אחת באוסטרליה. לעומת זאת, מקרי מורסה בפרוסטטה נמצאים עד 20% בזכרים אוסטרלים אשר חולים במחלה, אבל הן לא מתוארות בשום מקום אחר. גם דלקת המוח וחוט השדרה היא סיבוך מוכר בצפון אוסטרליה אבל לא במקומות אחרים.
לעד כ-25% מהחולים, אין מוקד מסוים של זיהום והאבחנה נעשית בדרך כלל על תרביות דם או במשטח גרון. מליודוסיס יכולה להשפיע על כל איבר בגוף, למעט מסתמי הלב. תוארה דלקת קרום המוח כסיבוך משני לקרע מורסה במוח אבל לא תוארה כסיבוך ראשוני ישיר של המחלה. סיבוכים פחות נפוצים כוללים זיהום תוך-כליתי, מורסה בלימפה (1.2–2.2%), מוגלה בשק קרום הלב, דלקת שריר הלב, זיהום במדיאסטינום, ומורסות בבלוטת התריס ובאשכים.
מליודוסיס כרוני.
בדרך כלל מוגדר על ידי משך הזמן של סימפטומים, כשאר הוא עולה על שני חודשים, מתרחשת אצל כ-10% מהחולים. יכול להיות מאוד דומה בתסמיניו הקליניים, לדלקות עור כרוניות, שקריר בריאות ולדלקת ריאות. מאוד דומה בפרט לתסמיני השחפת ועל כן לעיתים מכונה "שחפת וייטנאמית.
אבחון.