סחלב הביצות, אנציקלופדיה החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 11, עמ' 323
אשליל שעיר
אַשְׁלִיל שעיר (שם מדעי: "Reaumuria hirtella") הוא מין בסוג אשליל, בן שיח רב שנתי.
מאפיינים.
גובהו 30 עד 50 ס"מ. עליו הקיציים קטנים, צומחים בבסיס הענפים בני השנה הקודמת. עליו החורפיים גדולים, וצומחים על גבי ענפים צעירים, צרים וארוכים, שחתכם בצורת חצי גליל. הפרחים גדולים - 15 עד 25 מ"מ קוטרם, צבעם לבן עד כחול, בעלי אבקנים רבים. הפריחה באפריל עד יולי. הפרי הוא הלקט מוארך, כ-5 ס"מ אורכו, נפתח בחמש קשוות לאחור. בתוך הלקט זרעים שעירים רבים, המופצים על ידי הרוח.
ככל מיני האשליל, מצטיין גם מין זה ביכולת להיפטר מעודפי מלחים על ידי הפרשתם מבלוטות מיוחדות בעליו.
משרעת תפוצתו של האשליל השעיר אירנו-טורנית וסהרו-ערבית.
לאשליל השעיר שלושה זנים, הנבדלים אחד מהשני מורופולוגית ופנולוגית.
אוכם מדברי
אֻכָּם מדברי (שם מדעי: "Suaeda asphaltica") הוא מין בסוג אוכם, בן שיח רב שנתי. גובהו עד 60 ס"מ. גבעוליו ישרים, העלים בשרניים ודמויי גליל, מסודרים לסירוגין על הגבעול. הפרחים לבנים, קטנים, צומחים מחיקי העלים.
הצמח אנדמי לארץ ישראל, צומח באדמות חוואר, פוספט וקירטון ולכן נמצא בארץ במדרונות מדבר יהודה, צפון הנגב ובקעת הירדן. הצמח עמיד מאוד למליחות, על ידי מהילת המלח בנוזל שבעלים, ונשירתם לאחר זמן. פורח בחודשים ינואר-מאי, הפרחים ירוקים, יוצאים מחיקי העלים.
בדומה לאוכמניה, מקור השם העברי מושאל מן הארמית: "אוּכָּמָא" בהוראת כהה, שחור. השם התקבל בשל הגוון השחור או הכהה של עליו היבשים. שמו המדעי, Suaeda, גזור גם הוא מצבעו השחור של הצמח: בערבית עתיקה הצמח קרוי "סוידא", כלומר: "שחור" (בדומה ל־أَسْوَد – שחור).
ברפואה הבדואית משתמשים בו לדלקות עור קשות, ובשימוש פנימי הוא מומלץ נגד הפרעות בדרכי העיכול, צהבת והרעלות קיבה.
מלחית אשונה
מלחית אשונה (שם מדעי: "Salsola vermiculata") היא מין בסוג מלחית , בן שיח מדברי רב שנתי. גבעוליו ישרים, ומהם מתפצלים גבעולים קצרים לצדדים. העלים מסורגים, קשקשניים, בשרניים וצמודים לגבעול. הפרחים קטנים, צהבהבים, מואבקי רוח, בעלי חמישה אבקנים. הפריחה בסתיו, ההבשלה בחורף. הפירות מופצים על ידי הרוח.
כשאר מיני המלחית, עמיד הצמח למליחות הקרקע, אך עמידותו נמוכה יחסית למינים אחרים בסוגו.
משרעת התפוצה של המלחית האשונה אירנו-טורנית וסהרו-ערבית. בישראל הוא מצוי בנגב ובמדבר יהודה.
פנלופה קרוז
פנלופה קרוז סנצ'ז (בספרדית: Penélope Cruz Sánchez; נולדה ב-28 באפריל 1974) היא שחקנית ודוגמנית ספרדייה זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר, החלה את דרכה כרקדנית ועברה לשחק בטלוויזיה ובקולנוע.
ביוגרפיה.
פנלופה קרוז נולדה במדריד שבספרד, למשפחה נוצרית-קתולית. הוריה, אדוארדו קרוז (סוחר) ואנקרנה סנצ'ז (ספרית), קראו לה על שם שיר של ז'ואן מנואל סראט. מגיל צעיר גילתה עניין בתחומי האמנות והמשחק. לקרוז אח צעיר ושמו אדוארדו, זמר במקצועו, ואחות קטנה בשם מוניקה קרוז, גם היא רקדנית וזמרת. אחות זו דומה לה מאוד וניצלה דמיון זה כדי להופיע בפרסומות בטלוויזיה הספרדית. בשנים האחרונות עזבה מוניקה את הריקוד לטובת סדרת טלוויזיה מצליחה. קרוז דוברת ארבע שפות: ספרדית, אנגלית, צרפתית ואיטלקית. היא נוהגת על פי האמונה הבודהיסטית.
סיימה שנה שנייה בבית ספר תיכון, אך בגיל 15 עזבה את בית הספר לאחר שניצחה 500 בנות בתחרות כישרונות צעירים. למדה במשך כ-7 שנים בלט קלאסי בקונסרבטוריון הלאומי של מדריד, 3 שנים של קורסים שונים לשיפור הריקוד בבית הספר למחול "קריסטינה רוטה" בניו יורק, ובנוסף 3 שנים בלט ספרדי עם אנחלה גארידו. כמו כן נטלה חלק בקורסי ריקוד ג'אז עם ראול קבאיירו. לאחר מכן קרוז הופיעה בווידאו קליפ "לה פוארסה דל דסטינו" של להקת הסינת'פופ מקאנו והנחתה תוכנית טלוויזיה המיועדת לבני נוער בשם "לה קינטה מרצ'ה".
קריירה.
סרטו של אלמודובר "קשור אותי! אהוב אותי!" (1990) שבו צפתה בקולנוע בפלאסה מאיור שבמדריד הותיר עליה רושם חזק, והיא החליטה להיות שחקנית כדי להגשים חלום: לעבוד עם אלמודובר. סרטיה הראשונים היו "נקניק נקניק" (1992) (סרטו של ביגאס לונה) ו"הפיתוי היפה ביותר של חיי" (1992) (זוכה פרס האוסקר בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר, של הבמאי פרננדו טרואבה).
בשנת 1997 גילמה את דמותה של סופיה בסרט "פקח את עינך" (מאוחר יותר גם בגרסה ההוליוודית "ונילה סקיי") מאת הבמאי אלחנדרו אמאנבר. לאחר ששיחקה באותה שנה בתפקיד קטן בסרטו "אהבת בשר ודם" של פדרו אלמודובר שיחקה בסרט נוסף שלו "הכל אודות אמא" (1999), סרט שהקנה לה פרסום עולמי.
בשנת 2000 כיכבה בסרט "כל הסוסים היפים".
בשנת 2001 כיכבה בסרט "המנדולינה של קפטן קורלי", שהתבסס על ספרו של לואי דה ברנייר. למדה איטלקית משום שרצתה להשתתף בסרטו של סרג'יו קסטליטו "לא לזוז!" (2004). שיתוף הפעולה הבא של אלמודובר וקרוז היה בסרט "לחזור" (2006). משחקה בסרט זה הקנה לה את פרס השחקנית הטובה ביותר של פסטיבל הקולנוע בקאן במשותף עם יתר שחקניות הסרט. בשל הופעותיה החוזרות בסרטים של אלמודובר, דבק בה לעיתים הכינוי "נערת אלמודובר" (Chica Almodóvar).
ב-2009 זכתה בפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה ובפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר עבור השתתפותה בסרטו של וודי אלן "ויקי כריסטינה ברצלונה". באותה שנה שיחקה בתפקיד ראשי בסרטו של אלמודובר, "חיבוקים שבורים" ובסרט "Nine", עליו הייתה מועמדות שנייה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה לשנת 2010. באותה שנה שיחקה ב"סקס והעיר הגדולה 2".
בשנת 2012, שיחקה בסרטו של וודי אלן, "לרומא באהבה". ב-2013, שיחקה בסרט הספרדי "לעוף מהתרגשות". ב-2016, שיחקה בסרטים "גרימסבי" ו"זולנדר 2".
בשנת 2017 שיחקה לצד ג'וני דפ בסרט הפשע הבלשי של קנת בראנה "רצח באוריינט אקספרס" שמבוסס על ספר באותו שם מאת אגאתה כריסטי.
בשנת 2018 שיחקה בסרט "כולם יודעים" ושיחקה את דונטלה ורסצ'ה ב-"" - העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה האמריקאית "סיפור פשע אמריקאי". ב-2019, שיחקה בסרטים "כאב ותהילה" ו"רשת צרעות".
בשנת 2022 שיחקה בסרט "יחידה 355".
חיים אישיים.
קרוז צמחונית משנת 2000 בעקבות משחקה בסרט "כל הסוסים היפים".
בין השנים 2001–2004 הייתה בזוגיות עם השחקן האמריקאי טום קרוז.
מאז 2007 נמצאת בזוגיות עם השחקן הספרדי חאווייר ברדם. השניים נישאו ב-2010. בינואר 2011 נולד לזוג בן בשם ליאו וביולי 2013, נולדה בתם לונה. לאחר לידת ילדיה, קרוז החלה לתמוך בהנקה בפומבי.
ב-2014, במהלך מבצע צוק איתן, קרוז ובעלה חאווייר ברדם (ביחד עם עוד קולנוענים ספרדיים כמו פדרו אלמודובר) האשימו את מדינת ישראל בביצוע רצח עם בפלסטינים, ואף שיגרו מכתב חריף לאיחוד האירופי - בו גינו את פעולות צה"ל ברצועת עזה.
מקדוניה (פירושונים)
הסלע האדום (שיר)
"הסלע האדום" הוא פזמון ישראלי שנכתב בשנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי חיים חפר, הולחן בידי יוחנן זראי והושר בידי אריק לביא. בפזמון מתואר מסעם של צעירים ישראלים אל "הסלע האדום": אתר פטרה ובו מקדש החצוב בסלע, באבני החול של הרי אדום.
השיר מתחיל במילים:
פטרה ממוקמת בדרום ירדן, כ-100 ק"מ צפונית לאילת. בשל הקרבה לישראל ויופיו הקסום והמרהיב של המקום, ולאור האתגר שבכך, ניסו במשך השנים מספר צעירים לחצות את הגבול לירדן, כדי לראותו במו עיניהם. הראשונים שעשו זאת היו, ככל הנראה, מפקד יחידה 30 חיים דים וסגנו אהרון קמארה שביקרו בפטרה ב-1952. המסע לפטרה, המתואר בפזמון, היה לא פשוט: רבים מאלו שהגיעו נתפסו, רבים כלל לא הצליחו להגיע, ומרבית אלו שנתפסו לא חזרו בחיים לישראל.
כותב השיר, חיים חפר, סיפר כי הוא עצמו ביקש מדוד בן-גוריון להפסיק את שידור הפזמון בקול ישראל כשראה שהוא מעודד הליכה מסוכנת לפטרה. באותו זמן הוא פגש קצין צעיר, שתיאר לו כמה הוא מתרגש מהשיר ושהוא שוקל לצאת למסע לפטרה. "באותו רגע ידעתי שאני נותן יד לחרם" טען חפר. החלטה על כך התקבלה ב-30 ביולי 1958. בהחלטה גם נאסר להשמיע את הבלדה אנקש, אף הוא בביצועו של אריק לביא. בעקבות החלטה זו לא הושמע הפזמון במשך עשרות שנים.
רק לאחר הסכם השלום עם ירדן בשנת 1994 התאפשר לאזרחי ישראל לבקר באופן חוקי בירדן ובפטרה.
סולם פרנהייט
אזור אירנו-טורני
בן-חורש רחב-עלים
בן-חורש רחב-עלים (שם מדעי: "Epipactis helleborine") הוא גאופיט ממשפחת הסחלביים.
מאפיינים.
לבן-חורש רחב-עלים פרחים שצבעם משתנה מפרט מפרט, בין לבן, ירוק, וארגמן. שפית הפרח מורכבת משני חלקים: חלקה האחורי בנוי ככוסית ומכיל צוף נוזלי; חלקה הקדמי משמש משטח נחיתה לחרקים הבאים למצוץ את הצוף.
מחקרים שנעשו במספר ארצות שבהן גדל המין, הראו שהוא מואבק על ידי צרעות; עם זאת, לא ידוע מי מאביק את המין בישראל.
בישראל, המין גדל בגליל וברמת הגולן, ובעיקר בהר מירון וליד החרמון, לרוב בגובה של כ-700 עד 1200 מטרים מעל פני הים ותחת צל חלקי או מלא של העצים. הפריחה בחודשים מאי-יוני.
אזור סהרו-ערבי
התראה
התראה היא אזהרה לאדם להימנע מביצוע עבירה ו/או הודעה על צעדים שעתידים להנקט נגדו. במערכות משפט מסוימות, כמו בהלכה, מהווה ההתראה תנאי לענישה. כן מהווה ההתראה במקרים מסוימים תנאי לנקיטת צעדים, כמו עיקול. בנוסף נעשה שימוש, במקרים מסוימים, בהתראה כחלופה לענישה.
תנאי לענישה.
בהלכה, מהווה ההתראה תנאי לענישה על כמעט כל עבירה, למעט עבירת המסית.