בנוסף לקידום מדיניות ציבורית במובנה הרחב, האיגוד גם מקיים פעילויות תמיכה לקהל המשתמשים ברשת, כדי להתמודד עם אתגרים שהרשת מעמידה בפני החברה. במסגרת זו, הקים האיגוד בשנת 2012 מרכז ידע ותמיכה שמטרתו לספק כלים, מידע וסיוע להקניית כלים מעשיים להתנהלות חברתית ברשת, ולמאבק בתופעות הבריונות והשיימינג ברשת. המרכז, שמופעל על ידי צוות ייעודי באיגוד האינטרנט הישראלי, נקרא כיום "נטיקה" (Netica.org.il), ובמסגרתו מופעל גם קו תמיכה, לתמיכה וייעוץ בכל הנושאים הקשורים לשימוש מיטבי ברשת ולתופעות אלימות רשת שכיחות כגון: אלימות וירטואלית, ביוש, הפצת תכנים פוגעניים ועוד. במקביל, השיק האיגוד מרכז ידע נוסף בשנת 2019, Block.org.il, המהווה מרכז הגנת סייבר לאזרחים, שמטרתו לספק לאזרחי ישראל ותושביה מידע וסיוע בכל הקשור בהגנה על המרחב הדיגיטלי הפרטי שלהם, ולאפשר לכלל המשתמשים לבנות "קו הגנה" אישי ולשפר את רמת הגנת הסייבר בבית ובעסק הקטן. איגוד האינטרנט הישראלי רואה בהעלאת רמת הגנת הסייבר של משתמשי האינטרנט בישראל מטרה חברתית ולאומית, ומיזם Block משרת את שתיהן.
כיום, איגוד האינטרנט הישראלי מנוהל על ידי שבעה חברי הנהלה, המכהנים בהתנדבות. הוועד המנהל אמון על התווית המדיניות, המטרות והפעילות של איגוד האינטרנט בישראל. לצידו פועל הצוות המקצועי של האיגוד, העומד בחזית ניהול מרחב ה-DNS, מחלף האינטרנט הישראלי ומרשם שמות המתחם בסיומת IL., לצד עיצוב האינטרנט הישראלי כפתוח, שוויוני, נגיש ובטוח.
בשנים 2013-2016 אלון הסגל היה נשיא האיגוד. נשיאת האיגוד, החל מינואר 2017, היא פרופ' קרין נהון.
מחלף האינטרנט IIX.
מחלף האינטרנט הוקם בשנת 1996, עד שנה זו, רוב תעבורת האינטרנט המקומית בישראל, הייתה מנותבת באופן ישיר באמצעות הרשת האקדמית באוניברסיטאות המופעלת על ידי מחב"א. בהוראות משרד התקשורת חיבורים אלו פורקו בשלב מסוים ונוצר צורך ברכיב כלשהו שישמש מחליף לנושא, לצורך כך הוקם מחלף האינטרנט.
מחלף האינטרנט IIX הוא מערך תקשורת מחשבים, המקשר באופן שוויוני ונייטרלי בין הרוב המוחלט של ספקי האינטרנט בישראל, (ISP – Internet Service Providers), כך שגלישה ממשתמש בישראל לאתר אינטרנט במדינת ישראל, או לשירות הפועל בה, תעשה מבלי לצאת מגבולות המדינה. IIX חוסך עלויות תקשורת בינלאומית, מאיץ את השימוש באינטרנט למשתמשים בישראל, משפר את יכולת הגנת הסייבר של מדינת ישראל ומחולל תחרות בהיצע שירותי האינטרנט, שכן הוא מקל על ISP חדשים להיכנס לשוק. המחלף ממוקם בחוות השרתים של חברת Med1 בפתח תקווה.
מאגר נתונים על האינטרנט בישראל (STS).
מאגר זה הוקם ביזמת האיגוד במטרה לרכז נתונים סטטיסטיים על האינטרנט בישראל, כדי לאפשר ניתוח והבנה שלו באמצעות שיתוף נתונים אלו באופן חופשי וללא עלות.
ההחלטה להקים את המאגר התקבלה בשנת 2009 ובעקבותיה התפרסמה קריאה לשיתוף נתונים עם המאגר. המאגר החל לפעול באוגוסט 2011 ומכיל כיום נתונים במגוון נושאים, ובהם מערכות, תשתיות, תוכנות ואתרים, כלכלה, עסקים ומסחר, ממשלה ושירותים ממשלתיים, שימוש פרטי באינטרנט, הפער הדיגיטלי ובעיות אבטחה. במרבית המקרים הנתונים אינם נמצאים במאגר עצמו והוא כולל רק הפניה אליהם.
ביקורת על הארגון.
בשנת 2007 הושמעה ביקורת כלפי השימוש שעושה איגוד האינטרנט בכספיו, ובשנת 2009 הועלתה הביקורת בפעם נוספת. מרבית הכנסותיו של האיגוד באות מרישום שמות מתחם (Domain) תחת הסיומת il.. רישום שם המתחם מבוצע ברוב המקרים על ידי חברות פרטיות (רשמים מוסמכים) המשמשות כרשמים מוסמכים (Registrar), ומעבירות סכום מסוים לאיגוד, עבור כל שם מתחם, בכל שנה. איגוד האינטרנט סירב לחשוף את הסכום המועבר עבור כל שם מתחם מהרשמים, בנימוק של חשש לפגיעה בתחרות הפתוחה בתחום. נושא זה עבר שינוי משמעותי, כאשר במהלך שנת 2018 החליט הוועד המנהל שגם המידע הנוגע למחיר יחידת רישום שם מתחם בסיומת IL .שגובה האיגוד מהרשמים המוסמכים על ידו יהיה גלוי לציבור. זאת, בהתאם למדיניות של שקיפות שגיבש הוועד המנהל במרץ 2016, על בסיס עבודת מטה של הדרג המקצועי באיגוד, כי יש לנקוט בשקיפות מרבית בכל הקשור לדיונים וההחלטות הנידונות במסגרת ישיבות הוועד, ויש לפרסם אותן לציבור ובפרט לחברי העמותה.
ברטמיוס קראוץ' האב
אמיר חדד
אמיר חדד (נולד ב-17 בפברואר 1978 ברמלה) הוא טניסאי ישראלי ואלוף ישראל לגברים בשנים 2000, 2001 ו-2004.
קריירה.
בשנת 2003 התפרסם חדד כאשר נרשם לטורניר הזוגות באליפות וימבלדון כבן זוגו של הפקיסטני עיסאם אל-חאק קוריישי. שיתוף הפעולה יוצא הדופן זכה לברכת המארגנים שהעניקו לשניים כרטיס חופשי לטורניר. חדד וקוריישי רשמו הצלחה בלתי צפויה כשעלו עד הסיבוב השלישי.
בשנת 2009 שיחק חדד עם נבחרת ישראל בבית העליון של גביע דייוויס, כאשר החליף את יוני ארליך הפצוע במשחק הזוגות של המפגש מול נבחרת שוודיה. לאחר אותו מפגש התפרסם חדד בהיותו שחקן כבד יחסית, ואף דורג במקום החמישי במצעד הספורטאים השמנים של העיתון "מארקה". חדד העיד כי הוא מודע לבעיות המשקל שלו ומתייחס אליהם בעליצות.
בשנת 2010 הודיע חדד על פרישה מטניס, משחק הפרישה שלו היה באליפות ישראל הפתוחה במשחק זוגות בו הוא שיחק ביחד עם סטפן קיובק ובו הגיע עד לשלב חצי הגמר שבו הפסיד על חודה של נקודה 6:7, 7:6 ו-9:11 בסופר טיי ברייק, בסיום המשחק נערך לאמיר טקס בהשתתפות כל שחקני נבחרת גביע דייוויס של ישראל.
הופעות בגביע דייוויס.
חדד ייצג את ישראל בגביע דייוויס 5 פעמים ביחידים:
1998, 1999, 2001, 2002, 2009.
מאזנו של חדד בגביע דייוויס הוא 5-7 ( 3-5 ביחידים, 2-2 בזוגות).
הקולוסוס של רודוס
לימור ליבנת
מכתבי אל עמארנה
ספר חרדים
ספר חרדים נכתב על ידי רבי אלעזר אזכרי בצפת במאה ה-16.
הספר הובא לדפוס לראשונה בשנת 1601, לאחר מות מחברו.
תוכן הספר.
הספר ממיין את המצוות לפי איברי הגוף השונים; מצוות התלויות בעיניים, באוזניים, בגפיים וכיוצא בזה, ועוסק בשורשיהן ובענפיהן של המצוות. עיסוק מיוחד יש במצוות התלויות בארץ. כמו כן, הספר מדגיש פעמים רבות את הפן הקבלי שבמצוות ומרבה לצטט את דברי הזוהר (בעיקר מתוך ה"רעיא מהימנא" שעוסק בתרי"ג מצוות) ומדברי רבותיו- מקובלי צפת.
שמו של הספר "חרדים" ניתן לו על ידי מחברו, על שם היראה הגדולה והחרדה הנצרכים על פי דבריו לקיום המצוות.
בסוף הספר מופיעים מספר פיוטים אשר "ידיד נפש" הוא הידוע שבהם. הספר מהווה גם מקור ראשון לתעודות היסטוריות שונות, כמו למכתבו של הרמב"ם אחרי עלייתו לארץ ישראל. הכרעתו ההלכתית כי קדושת שביעית נוהגת בפירות נוכרים, עוררה עניין רב בספרות ההלכה. בספר מובאות רבות בשם "ספר המדות", אותו זיהה משה חלמיש עם הספר "אורחות צדיקים".
מהדורות וספרים שהתחברו בעקבות הספר.
הספר נדפס לראשונה בוונציה בשנת 1601, ומאז נדפס בעשרות מהדורות.
במהלך הדורות חוברו קיצורים שונים של הספר והוא תורגם לשפות אחרות. רבי אברהם דנציג, מחבר הספר "חיי אדם", חיבר קיצור לספר חרדים, שנדפס בתוך ספרו "זכרו תורת משה". תרגום ליידיש יצא לאור תחת השם "תם וישר". ספרים אחרים התחברו על בסיס חלוקתו של ספר חרדים למצוות התלויות באיברים, ועליהם נמנים הספרים "זובח תודה" לרב מרדכי אצבאן, קושטא ה'תצ"ג; "ליקוטי יוסף" לרבי יוסף מזבורוב, למברג ה'תק"פ בערך; והספר "נר מצווה" לרב אהרון מאפטא, המלקט את דברי הבעל שם טוב על סדר ה"ספר חרדים", פיוטרקוב ה'תרע"א.
תפוצתו של הספר.
בשל היותו מרכז את המצוות בצורה נוחה לעיון, התחבב הספר על המוני בית ישראל. בספר משנה ברורה נכתב, ש"עוד יש הרבה והרבה מצוות שלא הובאו בשולחן ערוך, ונמצאים בספרי מוני המצות הרמב"ם והסמ"ג והחינוך, וביותר בספר חרדים כי הוא קיבץ מכל הראשונים הקודמים לו בהמצות הנוהגות למעשה בזמן הזה, ונכון מאוד שילמוד אותם כל אדם ויהיה בקי בהן" (משנה ברורה סימן קנו ס"ק ד). בתולדותיו של החפץ חיים מסופר, שהחפץ חיים נהג למסור שיעור קבוע בספר חרדים.
בהקדמה לספר "בית יהודה"- על ספר חרדים, משבח המחבר את הספר בכך שחרדת הקודש הנסוכה על הספר חודרת ללבו של הקורא ודבריו פותחים אף לב אבן. חסידים מספרים על אדם שנכנסו בלבו הרהורי כפירה, ורבו יעץ ללמוד עמו ספר חרדים ועל ידי כך ינצל מהרהוריו.
גלגל ענק
גלגל ענק הוא מתקן שעשועים הכולל גלגל ניצב ותאי נוסעים התלויים על היקפו.
גלגלי ענק הם מתקנים מקובלים ופופולריים בפארקי שעשועים בכל רחבי העולם.
היסטוריה.
הגלגל הענק הוא פיתוח של מכשיר המכונה "עולה ויורד" שהיה קיים בירידים באירופה ובטורקיה במאה ה-17, ויש מקומות בעולם שעדיין נעשה שימוש במכשיר זה.
הגלגל הענק המודרני הראשון תוכנן על ידי ג'ורג' וושינגטון גייל פריס הבן מגיילסברוג שבמדינת אילינוי, אשר תכנן גלגל ענק בגובה 75 מטרים עבור התערוכה הקולומביאנית העולמית שנערכה בשיקגו בשנת 1893. הגלגל תוכנן במטרה להתחרות במגדל אייפל שהוקם עבור התערוכה העולמית של פריז (1889). הגלגל, ששקל כ-2,000 טונות, היה המתקן הגדול בתערוכה והונע על ידי שני מנועי קיטור, שהספק כל אחד 1,000 כוחות סוס. בגלגל היו 36 תאי נוסעים שכל אחד מהם היה בגודל אוטובוס שבכל אחד יכלו לנסוע 60 נוסעים (20 יישובים ו-40 עומדים), ובסה"כ 2,160 נוסעים. הגלגל היה מבנה הפלדה הגדול ביותר שניצוק באותה עת, ובשל גובהו - 26 קומות - היה אחד המבנים הגבוהים בעולם (אולם רבע מגובה מגדל אייפל). הגלגל השלים סיבוב ב-20 דקות, ועלות הנסיעה בגלגל הייתה חצי דולר אמריקאי.
לאחר סיום היריד הועבר הגלגל ליריד נוסף, בשנת 1904 הועבר ליריד שנערך בסנט לואיס ולבסוף הושמד על ידי פיצוץ באותה שנה.