באספה הכללית שלו משתתפים נציגי עיריות. את יושב ראש הדירקטוריון ממנה ראש הממשלה. חברי הדירקטוריון האחרים מתמנים על ידי מועצות העיריות ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה, מרכז השלטון המקומי, ארגון המועצות האזוריות, שר האוצר ושר הפנים. יושב ראש מפעל הפיס הנוכחי הוא אביגדור יצחקי והמנכ"ל הוא עו"ד בני דרייפוס.
היסטוריה.
מפעל הפיס הוקם בתל אביב באוגוסט 1951 כמפעל הגרלות של הרשויות המקומיות בישראל, על ידי ד"ר מיכאל לנדאו וביוזמת ראש העיר של תל אביב, ישראל רוקח. מטרת הקמתו הייתה תמיכה בהקמת בתי חולים ברשויות המקומיות בישראל ובפרט בניית בית חולים גדול בתל אביב. הדוגמה למפעל הגרלות לטובת הציבור נלקחה משווייץ והקמתו אושרה על ידי ממשלת ישראל. בשנה הראשונה, ההגרלות התקיימו אחת לחודש, ההגרלה הראשונה התקיימה באוקטובר 1951 והפרס הגדול בהגרלה זו היה 1000 ל"י. בשלושת החודשים הראשונים, נמכרו כרטיסים בשווי כולל של כ-110,000 לירות בממוצע להגרלה. כ-40% מההכנסות הלכו לפרסים וכ-45% הועברו למטרת בניית בתי חולים בתל אביב ובחיפה. בשנת 1952 הוקצב כסף גם לבית חולים ליולדות בפתח תקווה ובשנת 1953 גם לעיריית צפת. מעל 12% מההכנסות, בשנים הראשונות, שולמו למפיצים, שהיו בעיקר עולים חדשים קשישים, ציונים ותיקים ומקרים סוציאליים.
בשנת 1953 הביעה עיריית ירושלים תרעומת על שאינה מקבלת מהכספים מכיוון שבתי החולים בירושלים הם פרטיים ולא עירוניים, לכן מועצת העיר דרשה סיוע למוסדות רפואיים קיימים בעיר. באותה עת עלתה גם הצעה של אליהו אלישר שהמפעל יסייע גם לבניית בתי ספר, אולם ההצעה נדחתה אז. בשנת 1955 החל מפעל הפיס לחלק כספים גם לבניית בתי ספר.
לאחר שבסוף 1957 החל לפעול מפעל הימורי הספורטוטו על משחקי הכדורגל שנערכו בישראל, ולאחר מספר שנים החל להציע פרסים גבוהים מהזכייה הגדולה של מפעל הפיס, דבר שפגע בהכנסות הפיס, יצר מפעל הפיס באוגוסט 1968 את הגרלת ה"לוטו" שהציעה פרס גדול מזה של הספורטוטו. הגרלת מפעל הפיס נערכה באופן מסורתי בכל יום ה' בשבוע, ואילו הגרלת הלוטו נערכה בכל יום ג' בשבוע.
בית מפעל הפיס.
הנהלת מפעל הפיס שוכנת, מזה שנים רבות, ברחוב הפטמן 3 בתל אביב, בבניין ששימש גם את מרכז השלטון המקומי. בשנת 2013 החליטה הנהלת מפעל הפיס לעבור לבניין אחר ושנתיים אחר כך, הוחלט על מעבר הנהלת מפעל הפיס אל מבנה ברחוב לה גוארדיה 1 בתל אביב. בשנת 2016 נמכר הבניין ששימש את הנהלת מפעל הפיס ברחוב הפטמן, ביחד עם הבניין הצמוד אליו, הפונה אל רחוב קפלן, לשם הריסת שני הבניינים והקמתם של בנייני מגורים עם קניון.
חלוקת ההכנסות.
רווחי מפעל הפיס פטורים ממס הכנסה. למוסד ניתנה הלגיטימציה יוצאת הדופן לבחור בעצמו את האפיקים בהם הוא יכול להשקיע את הרווחים הזורמים אליו, לטובת הציבור לפי שיקול דעתו הבלעדי.
בחמישים שנותיו הראשונות השקיע מפעל הפיס למעלה מ-21 מיליארד ש"ח בפרויקטים למען הקהילה, החברה והאדם בישראל.
בשנים הראשונות הופנו מעל 40% מההכנסות לפרסים, מעל 40% מההכנסות למענקים למען הציבור, מעל 12% לסוכנים ועוד כ-4% להוצאות פרסום ותפעול.
בשנים 2008–2011 הופנו בין 17-20% מההכנסות למענקים למען הציבור. בשנת 2012 הוגדל שיעור המענקים לקרוב ל-28% מההכנסות. ההוצאות של מפעל הפיס נעו באותה עת בין 18 ל-22 אחוזים מההכנסות.
תמיכה בקהילה.
מפעל הפיס היא חברה לתועלת הציבור, אשר הכנסותיה הפנויות מועברות לתמיכה במיזמים שונים. מפעל הפיס תומך בהקמת מרפאות, בתי חולים, אולמות ספורט, כיתות לימוד ובתי ספר, מועדונים קהילתיים (מרכזי פיס קהילתיים), מרכזים לנוער (כגון שבטי צופים), אולמות לאירועי תרבות, מוזיקה ואמנות, מלגות שכר לימוד ללוחמים משוחררים, מרכזים להכשרה מקצועית, אשכולות פיס וגינות ציבוריות. כמו כן, מפעל הפיס מממן תחרות חיבורים תורניים במגזר החרדי והדתי.
הקריטריונים לתמיכה במועצה מקומית:
החל משנת 2001 פועלת מועצת הפיס לתרבות ולאמנות שמטרתה לקדם כישרונות מבטיחים בתחומי אמנויות הבמה, קולנוע, טלוויזיה, ספרות, שירה ואמנות חזותית. בכל שנה מחליטה המועצה מראש באילו תחומים להתמקד, ומחלקת את התקציב שנקבע לשם כך לפי פניות מהציבור ופניות יזומות מטעמה ליוצרים ולגופים העוסקים בתחומי היצירה. במסגרת זו ניתן מדי שנה "פרס ספיר" לספר בתחום הספרות היפה.
בשנת 2011 (לאחר כניסתו של עוזי דיין לתפקיד היו"ר) נקבע כי 7.5% מההכנסות הפנויות יוקצו לתחומי התרבות, האמנות והמלגות כלומר לא דרך הרשויות המקומיות ולא על פי הקריטריונים לתמיכה.
בשנת 2015 העביר מפעל הפיס לרשויות המקומיות סכום העולה על 1.09 מיליארד שקל -עלייה של כ-6% מסך התשלומים שבוצעו בשנת 2013 וגבוה בכ-6 מיליון שקל מהתשלומים שבוצעו בשנת 2014. עם זאת ניתוח שיעור ההעברות לרשויות ביחס להכנסות הפיס מצביע על ירידה מתמשכת בשנים 2008–2015, כך היה אחוז ההעברות מהכנסות מפעל הפיס 26.7% בשנת 2012 ו 22.2% בשנת 2015. בשנת 2016 העביר מפעל הפיס 824 מיליון שקלים לבניית כיתות ובתי ספר וסכום זהה למועצות מקומיות, פרט לכך הועברו 83.7 מיליון שקלים למענקים למועצת הפיס לתרבות ואמנות וכ 70 מיליון שקלים לפרויקט מלגות פיס. בשנת 2017 הועברו 651 מיליון שקלים לבניית מוסדות חינוך, 839 מיליון למועצות מקומיות ו-71 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות. בשנת 2018 העביר מפעל הפיס 748.5 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, 834 מיליון לרשויות מקומיות ו68 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות ובשנת 2020 הועברו 571 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, ו-572 מיליון לרשויות מקומיות.
הגרלות מפעל הפיס.
מפעל הפיס מפעיל מספר סוגים של הגרלות. המכניסות ביותר למפעל הפיס הן צ'אנס, חיש-גד ולוטו.
לוטו.
הגרלה הנערכת פעמיים בשבוע (שלישי ושבת) בה על המשתתף לנחש 6 מספרים שיעלו בגורל מתוך 37 מספרים ומספר נוסף אחד (הקרוי "מספר חזק") מתוך 7 מספרים. סיכויי הזכייה בפרס הראשון, בניחוש של טבלה בודדת עומדים על 1 ל-16,273,488 טבלאות/צירופים. החישוב מתבצע באמצעות הנוסחה הבאה: formula_1
בטופס הלוטו הרגיל יש למלא לפחות 2 טבלאות וכן מספר הטבלאות הכללי שממלאים חייב להיות זוגי.
אחוז ההחזר בהגרלה זו הוא כ-57% ומעלה מהכנסות מפעל הפיס להגרלה בודדת, המתחלקים בין הזוכים. במקרה שאין זוכים ברמות הפרס העליונות, נצבר חלק מההחזר להגרלה הבאה ומתווסף אליה.
סיכוי הזכייה בפרס הראשון לטופס מינימלי המכיל 2 טבלאות שונות הוא: 1 ל-8,136,745.
הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח ומעלה לטבלה בודדת הוא: כ-1 ל-24 טבלאות בודדות כך שהסיכוי לזכייה בפרס כלשהו בטופס מינימלי המכיל 2 טבלאות שונות הוא: כ-1 ל-12 טפסים מינימליים.
קיימים טפסים מיוחדים המאפשרים להגדיל מעט את סיכוי הזכייה, כגון טופסי הגרלה שיטתיים , בהם השחקן יכול לסמן יותר משישה מספרים בטבלה או לבחור כמה מספרים חזקים בבת אחת. בשנת 2008 השיק מפעל הפיס טופס מיוחד שבו מחיר כל טבלה הוא כפול לעומת טבלה בטופס רגיל ובהתאמה הפרס מוכפל פי שניים בכל רמת פרס - טופס "דאבל לוטו". אם הפרס הרגיל בהגרלת הלוטו עומד על 18 מיליון ש"ח, למשל, אז משתתף שבידו טופס דאבל לוטו יכול לזכות בעד 36 מיליון ש"ח, אם כי אחוז ההחזר וסיכויי הזכייה אינם משתנים, אך ערך תוחלת הזכייה הצפויה משתנה (כלומר, במקרה של זכייה ב"דאבל" לוטו - הרווח כפול, אך במקרה של אי-זכייה ההפסד כפול).
הקצאת הסכומים לפרסים נעשית באופן כזה שכל מי שמילא טבלת "דאבל" לוטו, נחשב שהכניס לקופת ההקצבות לפרסים סכום המשתווה לסכום ההכנסות מהלוטו הרגיל - 3 ₪ לטבלה, ולאחר מכן החלוקה של הפרסים מתבצעת בין כל הזוכים באותה רמת פרס באופן כללי (בלוטו הרגיל וב"דאבל" לוטו) ומוכפלת למי שזכה ב"דאבל" לוטו.
מפעל הפיס נוהג לשמור על אנונימיותם של הזוכים בפרס הראשון בהגרלה, אם כי הוא רשאי על פי תנאי ההשתתפות לחשוף את פרטיהם. זאת, בניגוד לנהוג בשאר העולם. תמונת הזוכים מפורסמת כאשר הם עוטים מסכת נייר.
טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הלוטו:
שינויים בהגרלת הלוטו לאורך השנים.
מבנה הגרלת הלוטו שונה מספר פעמים ובכל עת, הייתה למשחק מטריצה שונה:
הגרלת אקסטרה (Extra).
הגרלת אקסטרה היא הגרלה הנלווית ללוטו ובה רשאי להשתתף כל מי שרוכש כרטיס לוטו בעל 2 טבלאות לפחות וזאת על ידי סימון על-גבי הטופס במקום המיועד לכך (בפינה השמאלית התחתונה של טופס הלוטו). עלותה של השתתפות בהגרלת האקסטרה היא 6 ש"ח.
סימון המספרים באקסטרה נעשה באמצעות בחירה אוטומטית ואקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס בלבד ולא ניתן לבחור את המספרים בצורה ידנית, ישנה אפשרות שהצירופים המופקים יהיו זהים.
בהגרלת האקסטרה יש לנחש 6 ספרות שכל אחת מהן מוגרלת במכונת הגרלה שונה, כאשר ערך הספרות נע בין 1 ל-7 וניחוש הספרות צריך להיות בסדר ובמיקום המדויקים.
בהגרלה זו הפרס הראשון הוא קבוע על-סך 60,000 ₪ ואינו מתחלק בין הזוכים. ישנם גם פרסים קבועים משניים, הנעים בין 10 ₪ בניחוש של 2 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים לבין 1,000 ₪ בניחוש 5 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים.
הסיכוי לזכות בפרס הראשון בהגרלת האקסטרה לכרטיס בודד הוא אחד ל-117,649, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ־1 ל-4.83 (כ־20.7%) ואחוז ההחזר עומד על כ-56.06% .
טבלת הזכיות האפשריות באקסטרה: