עלילת המשחק מתרחשת מספר שנים לאחר שהמלחמה שהתרחשה במשחק הראשון הסתיימה בניצחונם של האור-קוון. בזמן המלחמה חללית מחקר של בני אדם הגיעה אל כוכב לכת מרוחק וגילתה בו מפעל של גזע חייזרים עתיק ומסתורי, אך בשל המלחמה נותקה החללית מכדור הארץ ונותרה תקועה על הכוכב. לאחר שנים רבות הצליחו החוקרים לגלות כי המפעל מיועד לייצור ספינות חלל, ובעזרת המשאבים שברשותם בנו שלד של ספינת חלל שמסוגלת לנוע בעל חלל ולחזור לכדור הארץ. השחקן נכנס לנעליו של קפטן ספינה זו. עם שובו לכדור הארץ מגלה הקפטן כי בני האדם נכלאו בידי האור-קוון על פני הכוכב מתחת למעטה אדום, והקשר היחיד שלו איתם הוא באמצעות תחנת חלל המקיפה את כדור הארץ. מנקודת מוצא זו מתחיל הקפטן בחקר הגלקסיה על מנת לאתר את חברי הברית הישנה, לפגוש חייזרים חדשים שיסייעו לו, להשיג משאבים וציוד ולגלות את מקור כוחם של האור-קוון והדרך לנצחם. המשך העלילה שופך אור חדש על האור-קוון, על בני בריתם ועל הסיבות למלחמה המקורית.
בין מעלותיו הבולטות של הכותר, השיחות אותם מנהל הקפטן עם הגזעים הניכרים בדרכו. דיאלוגים אלה עשירים בהומור משובח, לצד המידע החשוב שמועבר לעיתים כבדרך אגב.
מכיוון שתשובות שונות מובילות לתוצאות שונות ישנו מימד של דיפלומטיה למשחק, אך עלילתו המרכזית היא ליניארית באופיה והשחקן אינו מסוגל להשפיע על הדרך שבה תתפתח, אף שיש לו חופש פעולה רחב לבחור את הסדר והקצב שבו יתקדם בה.
המשחק השלישי.
המשחק השלישי (שנקרא פשוט "Star Control 3") הופץ בשנת 1996, ורבים מחובבי הסדרה ראו בו אכזבה קשה. למרות שבפני עצמו המשחק נחשב לסביר, בתור המשך למשחק השני הוא היה פחות טוב מקודמו. הסגנון נותר דומה לזה של המשחק הקודם - משחק הרפתקאות עתיר דיאלוגים וחקר כוכבים, עם קרבות חלל. התווסף למשחק גם ממד של אסטרטגיה עם האפשרות לבנות בסיסים, אך תכונה זו לא תרמה רבות למשחק. הטענות שהופנו כלפי המשחק היו שהחופש שהוענק לשחקן היה נמוך מאשר בקודמו, היו פחות ספינות וגזעים (גזעים רבים מהמשחק הקודם לא שותפו במשחק החדש ואף לא ב-melee), ממשק ה-melee היה מבלבל, המוזיקה הייתה גרועה יותר מזו של המשחק הקודם והגרפיקה, למרות שאיכותה הייתה טובה מזו של המשחק הקודם, לא יכלה לחפות על עיצוב בעייתי של חלק מהחייזרים. חלק מהדיאלוגים העתיקו ישירות דיאלוגים מהמשחק הקודם, וגם חלק מהמשימות היו דומות לאלו של המשחק הקודם. עוד טענה כנגד המשחק הייתה שהעלילה מורכבת הרבה פחות ואינה תואמת את המשחק הקודם, ושכמה תעלומות שהוצגו במשחק השני נפתרו בצורה מאכזבת במשחק השלישי.
רבות מהבעיות הללו נתלו בכך ששני המעצבים המרכזיים של המשחק הקודם לא שותפו כלל בהכנת המשחק השלישי. חלק מהמעריצים היו כה מאוכזבים עד שהם הכריזו שהמשחק השלישי כולו היה פשוט חלום רע של הקפטן ומעולם לא התרחש בפועל.
המשחק הרביעי.
אף שמשחק רביעי (בשם "StarCon") תוכנן, הוא מעולם לא הופץ, ובוטל בשלבי הפיתוח הראשונים. התכנון היה שהמשחק יזכיר בסגנונו את Colony Wars.
באוקטובר 2016 חברת Stardock Entertainment החלה לפתח משחק נוסף בסדרה שייקרא Star Control: Origins, המשחק אמור להיות משוחרר לקראת סוף 2017 ויכלול גרפיקה חדשה ומעודכנת, סיור בכוכבי לכת ואיסוף משאבים, קרבות melee מתקדמים, בניית חלליות לפי מפרט אישי ועוד.
גרסת הקוד הפתוח של המשחק השני.
בשנת 2002 שחררו יוצרי המשחק השני את קוד המקור של המשחק תחת רישיון GNU GPL תחת השם "The Ur-Quan Masters" (שכן השם "Star Control" נותר סימן רשום). בזכות זאת החלו מעריצים של המשחק בפיתוח שלו ובהפצתו לכל סוגי מערכות ההפעלה ובפרט למערכות הפעלה מודרניות. החל מגרסה 0.4 של המשחק ניתן לשחק בו עד סופו ללא בעיות. גרסתו האחרונה של העיבוד עומדת על 0.6.2, ובנוסף למשחק עצמו העובד בצורה חלקה גם מכיל דברים רבים שלא היו בהוצאה המקורית כמו אפשרות למשחק רשת, שיפורים גרפיים, תיקוני באגים, אפשרויות חיפוש וגרסאות רמיקס מודרניות למוזיקה הישנה של המשחק.
האפשרות למשחק המשך.
בשל הקהילה הגדולה שעדיין קיימת למשחק, פרד פורד ופול רייך הציעו באתרם את האפשרות לשכנע את חברתם אקטיוויז'ן לאשר להם לפתח משחק המשך, בתנאי שישיגו מספיק קולות של תומכים בכך.
Star control
שדה סמנטי
שדה סמנטי הוא קבוצה של מילים שיש להן מכנה משותף.
כל המילים בשדה סמנטי מסוים קשורות בצורה כלשהי למשמעות של הנושא הכללי של אותו שדה. יחד עם זאת, לכל מילה יש משמעות הייחודית לה.
שדה סמנטי ראשי עשוי להיות מחולק לשדות סמנטיים קטנים יותר.
כמו כן, תיתכן חפיפה בין שדות סמנטיים, כך שמילה מסוימת יכולה להשתייך ליותר משדה אחד.
הסמנטיקה עוסקת בין היתר גם בשדות סמנטיים משום שהיא ענף של תורת הלשון שעניינו תיאור משמעותן של המילים ושל צירופי המילים.
ישנם מילונים המחלקים את המילים על פי השדות הסמנטיים שהם מתייחסים אליהם. מילון מסוג זה נקרא "אגרון" (תזאורוס).
סוגים של שדות סמנטיים.
בשדות סמנטיים ישנה חלוקה לשני סוגים עיקריים: שדה המושתת על קשר מהותי ושדה המושתת על קשר אסוציאטיבי.
בשדה סמנטי תימצא קבוצה של מילים או צירופים השייכים לאותו תחום מושגים, כלומר מילים הקרובות במשמעות ומתארות תחום מסוים במציאות.
הן נמצאות בתחומים הבאים:
נרדפות:
לדוגמה: שמש - חמה; ירח - לבנה; חושך - עלטה וכו'.
ניגודיות:
לדוגמה: אור - חושך; קטן - גדול וכו'.
היכללות:
לדוגמה: פירות - קלמנטינה, תפוז, תפוח ועוד.
שימושים ספרותיים.
המשורר בוחר במלה בעלת מעמד מרכזי ביצירה, ולאחריה הוא מזכיר מילים נוספות הקשורות למלה המרכזית. כך נוצר "שדה" של מילים, שיש קשר ביניהן וזיקה בינן לבין המלה המרכזית. השדה הסמנטי מלכד ומאחד את חלקיה השונים של היצירה ומדגיש ומבליט את תוכנה.
ספסיאציה
ספיסיאציה
ישראל ראבון
ישראל רָאבּוֹן (בכתיב יידי: ראַבאָן; 1900 – 1941) היה משורר וסופר יידי.
ביוגרפיה.
נולד בשם ישראל רובין בעיירה גוברצ'וב (Gowarchów) שבפולין בשנת 1900, אך גדל בבלוט (Balut), פרוור פרולטרי של העיר לודז'. את שיריו הראשונים פרסם בגיל 15. ראבון פרסם ספרי שירה, וכן שני רומנים ביידיש, "באלוט", רומן מסורתי בשלושה כרכים, המתאר את החיים ברובע העוני של לודז', רובע באלוט. ו"די גאס" ("הרחוב"), רומן חדשני ואקספרסיוניסטי. "הרחוב" תורגם לכמה לשונות, ובהן עברית ואנגלית.
הרומן "באלוט", נדפס ביידיש לראשונה בוורשה בשנת 1934.
הרומן "הרחוב", נדפס לראשונה ביידיש בוורשה בשנת 1928.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ברח מלודז' לווילנה. על-פי עדותו של שמרקה קצ'רגינסקי, הוא נרצח על ידי הגרמנים בפונאר, באחת מהאקציות ב-1941.
קוליפורמים
זאב אנגלמאיר
זאב אנגלמאיר (נולד ב-7 בינואר 1962) הוא קומיקסאי והומוריסטן ישראלי.
עבודותיו, הנוטות לסצנת הקומיקס האלטרנטיבית, מתאפיינות בהומור פרוע ובסגנון איורי חזק וחריף. כונה "הילד הרע של האיור הישראלי".
אנגלמאיר מרבה להופיע ולתעד את עצמו כ"שושקה", דמות מאוירת פרי עטו שהוא מתלבש בדמותה במגוון מקומות ומצבים.
קורות חיים.
אנגלמאיר נולד וגדל בקריית אונו, נכד ליהודה בינדר, אלוף הארץ באיגרוף, ובנם של ימי ורחל, מורים ומנהלי קייטנת "הצברים העליזים". בילדותו פרסם סיפורים ושירים ב"הארץ שלנו" וב"דבר לילדים".
בשנת 1976, בגיל 14, עבר עם משפחתו לוויניפג שבקנדה, שם למד בתיכון ויצר קולאז'ים וציורים רומנטיים.
המשפחה חזרה לישראל בשנות ה-80, ואנגלמאיר התגייס לצה"ל ושירת בהנדסה קרבית. במהלך שירותו הצבאי הציג את תערוכת היחיד הראשונה שלו בבית החייל בתל אביב. לאחר השחרור למד עיצוב גרפי באקדמיה לאמנות "בצלאל", בין השאר אצל מילכה צ'יזיק.
קריירה מקצועית.
עבודתו הגרפית הראשונה הייתה פלאטה של מאה איורי פופאי שהודפסו על קרטונים של אל אס די, ללא ידיעתו.
עיתונות.
בתקופת לימודיו ב"בצלאל" פרסם את הטור "סוטה העיר" במקומון "כל העיר" בירושלים. הטור היה נועז ופרובוקטיבי, והתאפיין בעשייה קולאז'ית וטקסטים אבסורדים.
לאחר סיום לימודיו עבר לתל אביב ואייר לעיתון "חדשות". טור הקומיקס הראשון שלו היה "חם וזפת", אודות ילד מוכר כעכים בחוף הים. אייר את המדור "מחלת השבוע" ובתוך זמן קצר הפך למאייר הבית של "חדשות". בעיתון זה ניתן לו חופש אמנותי ומקום ליצירתו הפרועה. אסף גפן כתב אודותיו ב"תרבות מעריב": "זאב אנגלמאיר הוא עוגת הקרם בפרצופו של הפוליטיקלי קורקט. אל מול הבורגנות הישראלית, אנגלמאיר הוא הילד הרע שצועק: כולנו ערומים". אנגלמאיר פרסם במוסף "חדשות" את מדורי "הידעת?", אוסף של עובדות מוזרות המבוססות על מדורים שרווחו בעיתונות בשנות ה-50. במוסף פרסם כפולות עמודים של "משחקים וכייף"- תחרויות ומשחקי נונסנס. לאחר סגירת "חדשות" פרסם את המדור "קרע קרע" במקומון "העיר", ואייר בקביעות את שער "עכבר העיר". איורים רבים שיצר היו שנויים במחלוקת, ועוררו מכתבי תגובה מצד הקוראים. בעקבות שער פסח ל"עכבר העיר" הציעה לו הוצאת "תמוז" להוציא לאור הגדה של פסח מאוירת וכתובה בכתב ידו. ההגדה יצאה לאור בחמש מהדורות, והוצגה בתערוכה במוזיאון תל אביב. עמיר חדד כתב אודות ההגדה ב"ידיעות אחרונות": "אנגלמאיר הצליח לפצח את הקוד הבלתי אפשרי של שפה ויזואלית ישראלית. סדרת האיורים שמלווה את הספר היא קולאז' סלפסטיק מופרע, שמצליח בדרך מוזרה לייצר שפה חדשה, שמתקשרת עם הישראליות". איור שער שלו ל"העיר" מיום תחילת האינתיפאדה נבחר לייצג את ישראל בתערוכה נודדת במכוני גתה בעולם.