ג'ובתא א-זית (בערבית: جباتا الزيت; בתעתיק מדויק: ג'באתא אלזית) היה כפר סורי בצפון רמת הגולן. על פי דיווח תושבי העיירה הסמוכה לכפר, הייתה לכפר אוכלוסייה של 1,500 עד ל-2,000 איש לפני מלחמת ששת הימים.
אטימולוגיה.
השם ג'ובתא א-זית היא מילה ערבית לבור של שמן זית, אשר מתייחס לעצי זית שגדלו בכפר.
היסטוריה.
לקראת סוף מלחמת ששת הימים ביוני 1967, האזור הוכרז כשטח צבאי סגור. כמחצית מתושבי הכפר נמלטו במהלך הלחימה, כשהשאר פונו על ידי צה"ל לאחר המלחמה. מאחר שהכפר נחרב בתחילת 1970, המושב נווה אטי"ב נבנה על אזור הכפר שנחרב.
Theorema Egregium
לייזר דיודה
לייזר דיודה (הקרוי גם לייזר מוליך-למחצה או לייזר הזרקה, באנגלית: laser diode) הוא רכיב הפולט קרן לייזר על ידי שימוש בתכונות החשמליות והאופטיות של הדיודה.
רקע פיזיקלי.
דיודה.
דיודה עשויה ממוליך למחצה המחולק לשני אזורים המזוהמים על ידי אטומים של יסודות אחרים כך שחלק אחד מזוהם באטומים להם יש אלקטרון עודף בשכבת ההולכה (השכבה החיצונית) אשר יכול לנוע בחופשיות בין אטומים (אלקטרונים חופשיים) - חלק ה-n-type; וחלק שני מכיל אטומים להם אלקטרון חסר בשכבה החיצונית היוצר "חור" - חלק ה-p-type. חיבור של שני האזורים האלה גורם לאלקטרונים החופשיים מהחלק הראשון לעבור לחלק השני כתוצאה מדיפוזיה ולהיכנס לחורים בתהליך הנקרא רקומבינציה (התמזגות). מעבר האלקטרונים יוצר אזור שלילי בצד הp-type וחיובי בצד הn-type וביחד הם יוצרים את אזור המחסור. הפרש הפוטנציאלים באזור המחסור יוצר שדה חשמלי הגורם לתנועה של אלקטרונים (סחיפה) בכיוון ההפוך לכיוון הדיפוזיה (מ-p ל-n) עד שמגיעים למצב של שיווי משקל בין הדיפוזיה לסחיפה, ומתקבל "צומת" שהוא מחסום מתח המונע ממטענים לעבור. מקור מתח חיצוני המחובר כך שהוא יוצר מתח בין שני האזורים של הדיודה הגדול ממחסום המתח ("ממתח קדמי") משחרר את המחסום ומאפשר מעבר של מטענים דרך הצומת וגורם לזרם. במעבר של אלקטרונים דרך הדיודה ממשיכה להתרחש רקומבינציה בין חורים לאלקטרונים אשר גורם לפליטה של אנרגיה.
תנאים ליצירת לייזר (לזירה).
לייזר דיודה בנוי ממוליך למחצה ויסודות מזהמים מיוחדים כך שבעת רקומבינציה האנרגיה המשתחררת תהייה בצורת אור (פוטון) ולא בצורת חום. אנרגיה זו תלויה בהרכב הכימי של הדיודה ושווה לפער האנרגיה בין הרמה המוליכה (מעוררת), בה נמצא האלקטרון, לרמה הלא מוליכה בה נמצא החור (רמת הערכיות). הרקומבינציה מתרחשת בצורה ספונטנית וגורמת לפליטה ספונטנית של אור ובכך מתקבלת דיודה פולטת אור (LED).
פוטונים שנפלטו בצורה ספונטנית המכילים אנרגיה השווה להפרש רמות האנרגיה של האלקטרונים יכולים לפגוע באלקטרון הנמצא ברמה המעוררת ולגרום לו "ליפול" לרמת הערכיות ולפלוט עוד פוטון בנפילה. תהליך זה נקרא פליטה מאולצת. על מנת שתהייה פליטה מאולצת שתגרום ללזירה הזרם העובר דרך הדיודה צריך לעבור "זרם סף" מסוים שיגרום לכניסה מרובה של אלקטרונים לדיודה אשר תביא להיפוך אוכלוסין, תנאי הכרחי ללזירה אשר בו ישנם יותר אטומים במצב מעורר מאשר במצב יציב. במצב של היפוך אוכלוסין ההסתברות שפוטון יפגע באלקטרון מעורר גבוהה מאוד וכך נוצרת תגובת שרשרת שגורמת לעוד ועוד פוטונים המכילים את אותה אנרגיה ובעלי אותן תכונות להשתחרר בעוד אספקת הזרם החיצונית דואגת להחזיר את האלקטרונים למצב מעורר. כך מקבלים לייזר -מקור אור האחיד בתכונותיו האופטיות.
האזור בדיודה בו מתבצעת הפליטה המאולצת והעירור מחדש של האלקטרונים נקרא "התווך הפעיל". כדי ליצור הגבר לתופעה ניתן לבנות את הדיודה כך שמצדדיו של התווך הפעיל יתווסף עוד סוג של זיהום למוליך למחצה אשר יגרום לשינוי במקדם השבירה שלו כך שיהיה נמוך יותר מהתווך ובכך תיווצר כליאה של האור כתוצאה מהחזרה פנימית מלאה הנובעת מחוק סנל ("Snell's law"). בנוסף ניתן להוסיף מראה המחזירה 100% מהאור בקצה הדיודה ממנו לא נרצה שיצא אור כדי להגביר את אפקט השרשרת. ההגברה המתקבלת בלייזר הדיודה מאוד גבוהה ולכן מספיק תווך פעיל קצר מאוד לקבלת לזירה.
אקווריום ישראל
אקווריום ישראל על שם משפחת גוטסמן (בשלב ההקמה נקרא Sea Israel או ים לי-ם) הוא אקווריום בירושלים שנחנך ב-19 ביוני 2017, והוא האקווריום הציבורי הראשון בישראל, האקווריום היבשתי הראשון והיחיד במזרח התיכון והאקווריום היחיד בעולם העוסק בים סוף ובים התיכון.
האקווריום מתמקד בסביבה הימית של ישראל - בכנרת, בים המלח, בים האדום ובים התיכון. האקווריום נבנה על ידי גן החיות התנ"כי וממוקם בסמוך לגן, אך עומד כאטרקציה תיירותית נפרדת. האקווריום נפתח לקהל הרחב בספטמבר 2017.
היסטוריה ובניית האקווריום.
בשנת 2008, עם סיום תהליכי התכנון והעברת שטח ההרחבה אל גן החיות התנ"כי, החל תהליך של תכנון עתיד גן החיות, כולל שטח ההרחבה. בתהליך לימודי ארוך ומשותף, ששיאו היה כינוס הוועדה הזואולוגית הבין לאומית של גן החיות הוחלט שפרויקט "העוגן" הראשון בשטח ההרחבה של גן החיות התנ"כי יהיה - האקווריום. ההחלטה על פיתוח האקווריום נבעה מכמה סיבות - במקביל לדיון על הפיתוח העתידי של גן החיות, הושלמה ואושרה התוכנית הלאומית לשמירת המגוון הביולוגי בישראל. המלצה בולטת בתוכנית זו הייתה להקים את האקווריום הראשון בישראל, לטובת קידום המודעות הציבורית לשימור בתי הגידול והסביבה הימית בארץ. במקביל, השאיפה הייתה שהאקווריום יקדם גם את הקמת גרעיני הרבייה ונושאי החינוך, הלימוד והמחקר בתחום זה. המלצות תוכנית זו, שנכתבה על ידי המשרד להגנת הסביבה, אומצו על ידי ממשלת ישראל.
כדי להקים את האקווריום בירושלים. הוחלט כי האקווריום יתמקד בהצגת בתי הגידול והסביבה הימית של ישראל. למיזם הוענק השם הזמני "Sea Israel" או "ים לי-ם" לאחר השלמת תהליך התכנון הראשוני, בשיתוף עם חברת אוקלהומה ביי (OK Bay), למיזם חברו יחדיו משפחת גוטסמן מניו יורק שתרמה 11 מיליון דולר ותורמים נוספים מישראל ומהעולם. יחד עם השקעת משאבים מהקרן הזמינה של גן החיות ובסיוע עיריית ירושלים ומשרד התיירות וסך הכול עלות ההקמה נאמדת בכ-100 מיליון ש"ח. המיזם כולו תוכנן על ידי האדריכל לני רביב ממשרד "רביב – טל", יחד עם חברת OK Bay.
התצוגות ובעלי החיים.
האקווריום בנוי על שטח של כ-6,500 מ"ר. הוא כולל כניסה ומשרדים, מרכז חינוכי הכולל אודיטוריום וכיתת לימוד. המסלול כולל גלריות שונות:
אולם הכניסה.
אולם הכניסה כולל עמדת מידע וחדר תאי אחסנה. באולם זה התצוגה הראשונה באקווריום - תצוגת התלהקות (Schooling) ובה מאות דגים השוחים לכיוון ימין ומסמנים את התחלת המסלול.
גלריית ארבעת הימים.
גלריית ארבעת הימים היא מתחם המוקדש לארבעת הימים של ישראל, והוא מחולק לתצוגות המאפיינות כל ים בנפרד:
תצוגת חוף הים התיכון.
תצוגת חוף הים התיכון מציגה את חוף הים הישראלי המחולק לשני בתי גידול - חוף הים הסלעי וחוף הים החולי, ומאפשרת להציץ "מעל ומתחת" למים. בנוסף, זוהי התצוגה היחידה באקווריום שאיננה מלאה כולה וניתן לראות בה את גלי הים המתנפצים על החוף, בתצוגה ניתן לראות מספר מינים בהם הדגים: סיכן משויש, טווסון ים תיכוני, שישן מסורטט וסרגוס מסורטט.
גלריית התגליות ע"ש שרובר.
בגלריית התגליות ניתן לראות תצוגות שונות המבקשות להציג תופעות ייחודיות של בתי הגידול הימיים:
גלריית הים התיכון.
מתחם גלריית הים התיכון מתחלק לשלוש תצוגות:
תעלת סואץ.
בחיבור שבין תצוגת הים התיכון לתצוגת הים האדום ניתן לצפות בסרט שאורכו כארבע דקות המסביר על בניית תעלת סואץ ועל ההשפעות הסביבתיות שלה. הסרט מתמקד בעיקר בתופעת ההגירה הלספסית - הגירה של מינים מהים האדום לים התיכון.
גלריית הים האדום א'.
גלריה זו מאפיינת את הים האדום ומציגה מאות דגים ממינים שונים. כמו כן, גלריה זו מחולקת למספר תצוגות וביניהן:
תצוגת המדוזות.
גלריה זו מציגה מינים שונים של מדוזות כמו האורליה הכחולה. בנוסף בגלריה ישנם מיני בעלי חיים נוספים כגון ארנבות ים, קיפודי ים, כוכבי ים ותמנונים.
גלריית הים האדום ב'.
במתחם זה ישנם גם מספר תצוגות:
תצוגת הקונכיות והצדפות.
בתצוגה מוצג אוסף של 1,000 קונכיות וצדפות מכל העולם. האוסף כולל קונכיות בגודל של מילימטרים בודדים ועד קונכיות בגודל של כ-60 ס"מ.
תצוגת המגוון הביולוגי ובית הפרפרים ע"ש הילרי טיש.
תצוגה זו ממוקמת בסמוך לגן החיות התנ"כי, והוקמה במטרה להראות את החשיבות הגדולה בשמירה על המגוון הביולוגי הקיים, ומדמה יער טרופי.
בתצוגה נמצאים כ-15 מיני פרפרים טרופיים, כאשר במרכז התצוגה שני ארונות הגחה ייעודיים בהם ניתן לצפות בתהליך הגחת הפרפרים מהגלמים ושיחוררם אל החלל סביבם.
לצד הפרפרים, במתחם נמצאים גם ארבעה מתחמים בניהם: מתחם העוסק בחקיינות והסוואה בטבע בו חיים מקלונים; מתחם בנושא יחסי גומלין בטבע בו חיות דבורי דבש; מתחם בנושא מחזור ופירוק בו חיים רב-רגל שחור ותיקנים לוחשים; ומתחם העוסק בשיתוף הפעולה המתקיים בין חרקים וחקלאות בו חיים חגבים, חיפושיות וארבה.
ההתקוממות הצבאית נגד המשטר בקוט דיוואר (מאי 2017)
פורום חותם
אברהם גורביץ
הרב אברהם גורביץ הוא ראש ישיבה אנגלי-ליטאי, המכהן מאז 1982 כראש ישיבת גייטסהד.
ביוגרפיה.
נולד באנגליה, בנם השני של ראש ישיבת גייטסהד הרב אריה זאב גורביץ וליבה בת הרב אליהו לופיאן. מצד אם אביו מתייחסת המשפחה לגאון מווילנה.
למד אצל אביו ובישיבת בריסק אצל הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק ונישא לשרה, בת-דודו, ביתו של הרב אריה ליב לופיאן שכיהן אף הוא כראש ישיבת גייטסהד.