יבריץ' החל לשחק בנבחרת סרביה ומונטנגרו בשנת 2002. במונדיאל 2006 הוא היה השחקן המונטנגרי היחיד בסגל הנבחרת. בשלב הבתים במונדיאל הוא עמד בין הקורות בתבוסת נבחרתו 6-0 לנבחרת ארגנטינה, אף על פי שבמשחקי המוקדמות ספג שער אחד בלבד. את המונדיאל סיימה נבחרת סרביה ומונטנגרו במקום האחרון בבית ג' לאחר שהפסידה בשלושת משחקיה.
לאחר המונדיאל, בעקבות הכרזת העצמאות של מונטנגרו ב-2006, הוקמה נבחרת מונטנגרו כנבחרת עצמאית ואילו נבחרת סרביה ומונטנגרו שינתה את שמה לנבחרת סרביה. יבריץ' זומן למשחקה הראשון של נבחרת סרביה, שהיה משחק ידידות נגד נבחרת צ'כיה ב-4 באוגוסט 2006. יבריץ' לא שותף במשחק משום שמאמן הנבחרת חאבייר קלמנטה העדיף את ולדימיר סטויקוביץ' על פניו בהרכב. לאחר המשחק פרש יבריץ' מהנבחרת והודיע שלא ישוב לשחק בנבחרת סרביה או בנבחרת מונטנגרו.
תחנת הרכבת לוד – גני אביב
תחנת הרכבת לוד – גני אביב היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל, המשרתת את שכונת גני אביב בעיר לוד. התחנה ממוקמת בצפון מערב העיר לוד, בסמוך לשכונת גני אביב, על מסילת הקו הראשי של רכבת ישראל בין תחנת לוד לתחנת כפר חב"ד.
היסטוריה.
עם הקמת שכונת גני אביב בלוד באמצע שנות ה-90, הובטח לתושבים על ידי עיריית לוד ומשרד השיכון כי תקום תחנת רכבת בסמוך לשכונה. לתחנה הוצעו גם השמות הבאים: "לוד צפון" ו"פאתי לוד". ביולי 2002, הכריז ראש הממשלה, אריאל שרון, על השקת הפרויקט להקמת התחנה, כחלק מתוכנית כוללת לשיקום ופיתוח לוד.
אבן הפינה לתחנה הונחה ב-8 במאי 2002, אך תוכניות הבניה הוגשו לוועדת התכנון רק בתחילת שנת 2003 ואושרו במהלך אותה שנה. בעקבות חילוקי דעות כספיים בין הרכבת ומשרדי התחבורה והאוצר, העבודות לבניית התחנה החלו רק בפברואר 2006. התחנה נכללה כבר בלוחות הזמנים שהוציאה רכבת ישראל בשנת 2007 אך היא נפתחה בפועל רק ב-10 במאי 2008.
ב-2021 הושלמה בתחנה התקנתה של מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. עם סיום העבודות התחנה היא אחת מתשע תחנות רכבת בארץ המחוברות לתשתית החשמול, ואחת משתיים שלא פועלות בה רכבות מחושמלות באופן סדיר. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס. התחנה חושמלה במסגרת חיבור מסילת ירושלים - גנות אל מתחם התחזוקה החשמלי בלוד.
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה.
אל התחנה מגיעים שלושה קווי אוטובוס בתדירות גבוהה. שניים מהם פנימיים וקו אחד אשר מוצאו ברמלה.
קווי האוטובוס היוצאים מהתחנה מופעלים על ידי חברת קווים.
תסמונת אשר
תסמונת אֲשֶׁר (באנגלית: Usher syndrome) היא תסמונת גנטית שבה קיימת לקות שמיעה ראשונית, בצירוף מחלת העיניים רטיניטיס פיגמנטוזה. מחלת הרטינטיס פיגמנטוזה מתפתחת בשלבי גיל ההתבגרות או מאוחר יותר, בהתאם לתת הסוג הספציפי של התסמונת, מביאה לקשיי ראייה חריפים, לעיתים עד עיוורון. התסמונת נקראת על-שם האופתלמולוג הסקוטי צ'ארלס אשר, שתיאר אותה במאמר שפרסם ב-1914.
הסוגים הקליניים של תסמונת אשר.
סוג 1 (USH1).
מאופיין בחירשות מולדת ועמוקה בכל התדירויות. RP מופיע בשלב מוקדם, בדרך כלל לפני הבגרות המינית, וכן בעיות בשיווי המשקל.
סוג 2 (USH2).
מאופיין בלקות שמיעה מולדת קלה בתדירויות הנמוכות, ובלקות שמיעה חמורה בתדירויות גבוהות. לקות השמיעה בדרך כלל איננה מחמירה עם הגיל. הילדים הלוקים בתסמונת אשר מסוג 2 יכולים לקרוא שפתיים ולהשתמש בשפה אוראלית, עד לשלב מאוחר יחסית. RP מופיע בין סוף העשור השני של החיים לתחילת העשור השלישי. אין בעיות שיווי משקל מובְנות, אולם עם צמצום שדה הראייה הופכת מערכת שיווי המשקל הוויזואלית לפחות אמינה.
סוג 3 (USH3).
סוג 3 של תסמונת אשר הוא נדיר, ביחס לסוג 1 ולסוג 2. בסוג זה מתפתחת לקות השמיעה אמנם בילדות, אך לאחר גיל רכישת השפה. אובדן השמיעה מחמיר בהתמדה, עד לחרשות בגילאי הבגרות. RP מתחיל בשלב מאוחר יחסית. בסוג 3 קיים אובדן מתקדם של מערכת שיווי המשקל.
הבסיס הגנטי של תסמונת אשר.
נכון להיום זוהו כעשרה גנים שהפגם הגנטי בהם יכול לגרום לתסמונת אשר. באוכלוסייה היהודית בישראל תוארו שתי מוטציות נפוצות:
בדיקה גנטית לשתי מוטציות אלה אפשרית לביצוע ואף מומלצת על ידי משרד הבריאות עקב חומרתה הקשה של המחלה.
שקל חדש
שקל חדש או שקל ישראלי (בראשי תיבות: ש"ח, סמל: ₪, בערבית: شيكل جديد או شيكل إسرائيلي) הוא ההילך החוקי של מדינת ישראל. שטרות ומטבעות של השקל החדש הוכנסו למחזור לראשונה ב-4 בספטמבר 1985, במסגרת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, אולם המעבר הסופי, שכלל נקיבת מחירים בשקל חדש, נקבע ל-1 בינואר 1986. השקל החדש החליף את המטבע הקודם, השקל, לפי שער המרה של 1,000 שקלים = שקל חדש אחד. השקל החדש מחולק ל-100 אגורות. המעבר לשקל החדש נעשה בהתאם לחוק מטבע השקל החדש, התשמ"ה-1985.
השקל החדש מסומן באמצעות הסימן ₪, שבא אחרי המספר.
הסימון הרשמי של השקל על-פי תקן ISO 4217 הוא ILS (Israeli Shekel), אם כי במקרים רבים מסמנים אותו גם בראשי התיבות של שמו באנגלית - NIS (New Israeli Shekel).
החל מ-26 במאי 2008 השקל החדש הוא מטבע בר-המרה, לאחר שישראל צורפה באופן רשמי למערכת הסליקה הבינלאומית.
ב-23 בדצמבר 2017 פורסם באתר TheMarker כי במשרד האוצר מעוניינים לקדם הנפקת מטבע דיגיטלי על ידי בנק ישראל - "שקל דיגיטלי", במטרה להגביל את השימוש בכסף מזומן, וכך לצמצם את פעילות השוק האפור.
מטבעות.
עם הנפקתו של השקל החדש הוחלפו שטרות של 1,000 שקלים ישנים במטבע של שקל חדש אחד. ערכו של השקל באותה תקופה היה גבוה יחסית בכוח הקנייה שלו. זמן קצר אחר כך הונפקו שטרות בערך נקוב של שקל חדש אחד. הציבור התקשה בהתחלה להסתגל למטבע החדש. מידתו הקטנה הקנתה לו את הכינוי "ג'וק", וביקורת הושמעה על כך שקל מאוד לאבד את המטבעות היקרים.
עם הזמן ועם ירידת ערך המטבע התרגל הציבור למטבעות השקל החדש, והשטרות המקבילים הוצאו מהמחזור.
מטבע עשרה שקלים חדשים היה המטבע הראשון המורכב משתי מתכות שהוכנס לשימוש בישראל. המטבע תוכנן כך שקשה יהיה לזייפו. אף על פי כן, בתחילת המאה ה-21 הופצו זיופים של המטבע בדרגות שונות של דיוק. מאוחר יותר הופצו מטבעות מזויפים גם בערך של חמישה שקלים חדשים.
בסוף שנת 2007 הונפקו מטבעות בערך נקוב של שני שקלים חדשים, המכונה "שְנֶקֶל" (הלחם של "שני שקל"). מטרת ההנפקה הייתה לשפר את אמצעי התשלום הנמצאים בידי הציבור.
מטבעות עם פרטים מיוחדים.
במשך השנים הונפקו סדרות של מטבעות עם מאפיינים ייחודיים.
הדוגמה הבולטת ביותר לכך היא של סדרה בה הוטבעה בצד הנושא תמונתה של האישיות שהופיעה על השטר באותו ערך שקדם למטבע.
על מטבע של חצי שקל חדש הוטבע דיוקנו של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, על מטבע שקל חדש הוטבע דיוקנו של הרמב"ם, על מטבע 5 שקלים חדשים הוטבע דיוקנו של לוי אשכול או דיוקנו של חיים ויצמן, ועל מטבע 10 שקלים חדשים הוטבע דיוקנה של גולדה מאיר.
בשנת ה'תשמ"ח הוצאה מהדורה מיוחדת של מטבעות. בסדרה זו הוטבע על חלק ממטבעות השקל החדש הכיתוב "מ' שנים לישראל".
מדי שנה מונפק מאפיין ייחודי נוסף ובו הטבעת חנוכייה והמילה "חנוכה" באנגלית ובעברית משני צדדיה, תחת המילים "שקלים חדשים".
בשנת 2021 יצאה מהדורה מיוחדת של מטבע 5 שקלים כאות הוקרה לצוותים הרפואיים שפעלו בתקופת מגפת הקורונה בישראל.
שטרות.
סדרה א'.
השקל החדש הוכנס למחזור ב-4 בספטמבר 1985 (אך בפועל נכנס כהילך רשמי ב-1 בינואר 1986), כאשר יצאו לאור שטרות 5 ש"ח, 10 ש"ח ו-50 ש"ח, כמה חודשים לאחר מכן נוספו שטרות 1 ש"ח ו-100 ש"ח, ב-1988 נוסף לסדרה שטר 20 ש"ח, וב-1992 נוסף שטר 200 ש"ח. השטרות מעוצבים במראה אופקי והם בגודל אחיד: 138×76 מ"מ. עיצוב שטרות 1 ש"ח, 5 ש"ח ו-10 ש"ח זהה לעיצוב שטרות 1,000 שקל, 5,000 שקל ו-10,000 שקל (בהתאמה) שקדמו להם.
סדרה ב'.
סדרה ב' של השקל החדש הוכנסה למחזור ב-3 בינואר 1999, עם הנפקת שטרות 20 ו-100 ש"ח. ב-31 באוקטובר של אותה שנה הונפקו גם שטרות 50 ו-200 ש"ח.
השטרות מעוצבים במראה אנכי והם בגודל אחיד: 138×71 מ"מ. בסדרה זו ערך השטר מוטבע באופן בולט בפינת השטרות על מנת לסייע לכבדי ראיה.
דיוקנאות האישים בסדרה זו עוצבו בסגנון אמנות ASCII - ציור המורכב מתוים. כל דיוקן בסדרה הורכב מאותיות ראשי התיבות של שם האיש. כך, למשל האותיות שיצרו את דיוקנו של משה שרת על גבי שטר 20 שקלים חדשים, היו מ' ו-ש'.
את הסדרה עיצבו נעמי ומאיר אשל.
עם הנפקתה של סדרת השטרות הנוכחית, עוצב גם שטר בערך 500 שקלים חדשים עם דיוקנו של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין. בהודעה שהוציא בנק ישראל בשנת 2001, בה גם נחשפה תמונתו הקדמית של השטר, נמסר שהשטר מיועד להיכנס למחזור בשנת 2002. הכנסתו למחזור נדחתה לזמן בלתי-ידוע עקב שיעורי אינפלציה נמוכים שנמשכו זמן רב. על-אף שבכספת הבנק מונחת גלופה של שטר זה, עקב חוסר כדאיות כלכלית שנמשך זמן רב להוצאת שטר בערך זה, ובשל סדרה ג' אשר החליפה את סדרה ב', שטר זה לא ראה אור בסדרה זו.