נראה שיהודים התיישבו במקום בסוף המאה ה-18 ורובם התפרנסו ממסחר או ממלאכה, כמה מהם היו בעלי טחנות קמח וכמה היו בעלי משקים חקלאיים. הקהילה היהודית התארגנה במסגרת הזרם האורתודוקסי בתחילת המאה ה-19 והקימה בית כנסת, תלמוד תורה, חברה קדישא ואגודת נשים לפעולות סעד. בסוף המאה ה-19 עזבו יהודים רבים את טט ועברו לערים הגדולות.
בתחילת מאי 1944 רוכזו יהודי טט בבית הכנסת, ומשם הועברו לגטו גיור. ב-11 ביוני 1944 שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו כמה עשרות יהודים לטט אך עזבו תוך שנים אחדות וב-1957 כבר לא נותרו שם יהודים אך במקום נותר בית קברות יהודי.
איתן עזריה
איתן עזריה (נולד ב־12 במאי 1983) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן הימני, ומאז פרישתו משמש כיועץ מנטלי.
קריירה כשחקן.
עזריה נולד וגדל במעלות-תרשיחא והחל את דרכו בעולם הכדורגל בשנת 1996, במחלקות הילדים והנוער של מכבי חיפה. בעונת 2002/2003 עלה לקבוצה הבוגרת והושאל להפועל רמת-גן גבעתיים, עמה זכה בגביע המדינה בכדורגל. בעונת 2003/2004 חזר למכבי חיפה, זכה עמה בשתי אליפויות רצופות ולקח חלק במשחקי הקבוצה במוקדמות גביע אופ"א. במהלך עונת 2004/2005 הושאל להפועל חיפה, עמה ירד לליגה הלאומית.
בעונת 2005/2006 עבר למכבי הרצליה מהליגה הלאומית, עמה עלה בעונתו הראשונה לליגת העל מהמקום הראשון. עזריה שיחק במכבי הרצליה במשך 3 עונות, שתיים מהן בליגת העל. בעונת 2006/2007 זכה עם הקבוצה בתואר הראשון והיחיד בתולדותיה, גביע הטוטו, כקפטן הקבוצה. בסיום עונת 2007/2008 ירד עם מכבי הרצליה לליגה הלאומית. בעונת 2008/2009 שיחק בקבוצת בני סכנין.
בעונת 2009/2010 עבר להפועל עכו. ב־20 ביולי 2009, במסגרת אחד ממשחקי ההכנה לעונה של הפועל עכו נגד עירוני קריית שמונה, קרע את גיד אכילס והתבשר בבית החולים שלא יוכל לשוב ולשחק כדורגל.
נבחרת ישראל
עזריה ערך 41 הופעות בנבחרות ישראל הצעירות.
קריירה כיועץ מנטלי.
לאחר שפרש ממשחק פעיל בגין הפציעה בגיד אכילס, החל עזריה לשמש כיועץ מנטלי לספורטאים. בשנת 2012 הקים את חברת המנטאליסט, העוסקת באימון מנטלי ושיפור הביצועים הספורטיביים בקרב ספורטאים, כדורגלנים, מאמני כדורגל ומועדוני כדורגל. עזריה עובד לפי מודל המבוסס על מחקרים של פסיכולוגי ספורט ויועצים מנטליים בינלאומיים, כולל תוכניות עבודה שנבנו ביחד עם פרופסור מיכאל בר-אלי ועם ד"ר פטריק כהן, מומחים לפסיכולוגיית ספורט, לצורך מימוש הפוטנציאל האישי. התוכניות הותאמו למנטאליות של הספורטאי הישראלי.
בעונת 2013/2014 מונה ליועץ המנטלי של מועדון הכדורגל עירוני קריית שמונה וליווה את המועדון במשך שנתיים, במהלכן זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בגביע המדינה, סיימה במקום השני בליגת העל והשתתפה במוקדמות הליגה האירופית. בעונת 2015/2016 מונה ליועץ המנטלי של הפועל באר שבע וליווה את המועדון במשך 4 עונות, במהלכן זכתה הקבוצה בשלוש אליפויות רצופות, שני תוארי אלוף האלופים וגביע הטוטו, וכן העפילה פעמיים ברציפות לשלב 32 הגדולות של גביע אופ"א.
בשנת 2019 מונה לתפקיד היועץ המנטלי של הנבחרת הצעירה של ישראל בכדורגל לקראת טורניר מוקדמות אליפות אירופה. בנוסף, הוא אחד מאנשי המקצוע במערך המנטלי של פרויקט המצוינות "2022" מטעם ההתאחדות לכדורגל בישראל, לטיפוח הכישרונות של דור העתיד. ביולי 2020 מונה עזריה לתפקיד היועץ המנטלי של מכבי חיפה. כעבור פחות משנה זכתה הקבוצה באליפות המדינה הראשונה שלה בעשור האחרון.
לצד ליווי ספורטאים, עזריה מלווה ארגונים, משמש כמרצה וכראש חוג האימון המנטלי בבית הספר למנהלים של האוניברסיטה הפתוחה. בנוסף, הוא כתב 4 ספרים העוסקים באימון מנטלי.
לעזריה פודקאסט העוסק בתהליכים מנטליים שונים. שמו "הביולוגיה של הווינרים".
מאן SL200
מאן SL200 (בגרמנית : MAN SL200) הוא אוטובוס מתוצרת חטיבת המשאיות והאוטובוסים MAN Truck &amp; Bus בבעלות מאן, אשר יוצר בין השנים 1988–1973 ב-גרמניה.
גרסה טרוליבוס דגם "MAN SL-E 200".
דגם "מאן SL200" הוסב לרכב חשמלי על ידי חברת הבת "Gesellschaft für elektrischen Straßenverkehr" שעסקה בתחום מתחילת שנות ה-70.
בשנת 1975 שווקו 22 יחידות מהדגם החשמלי (טרוליבוס) שהיה קרוי "MAN SL-E 200".
8 יחידות פעלו בעיר מנשנגלדבך עד שנת 1981 בשנת 1988 הם נמכרו לעיר "דיסלדורף". 14 יחידות בעיר דיסלדורף עד שנת 1988.
הציוד החשמלי הגיע מ-"Bosch", סוללות המתיחה הייתה של "Varta".
משקל דגם "MAN SL-E 200" עמד על 17.6 טון (ריק). בדגם תוכננו 45 מושבים. בנוסף למנוע החשמלי שפעל על סוללות בדגם הותקן מנוע דיזל.
ראבסנטמיקלוש
ראבסנטמיקלוש (בהונגרית: Rábaszentmiklós) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו בכפרים רבים באירופה גם בראבסנטמיקלוש אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה. כך, בשנת 1990 היו בכפר 179 תושבים ורק 138 בשנת 2019.
בראבסנטמיקלוש חיו 9 יהודים בשנת 1880
מבצע השהיד סולימאני
מבצע השהיד סולימאני (בפרסית: عملیات شهید سردار سهپد سلیمانی) הוא מבצע תקיפה של משמרות המהפכה האסלאמית באיראן נגד בסיסי חיל האוויר האמריקאי בעיראק שנערך ב-8 בינואר 2020. המבצע היה התגובה האיראנית להריגת קאסם סולימאני על ידי ארצות הברית ב-3 בינואר 2020, וקרוי על שמו.
רקע לתקיפה.
באיראן גברו הקריאות לנקום את הריגת סולימאני המוערך, וח'אמנאי הבטיח "נקמה עוצמתית", שבשונה מאירועים קודמים תבוצע ישירות על ידי כוחות איראניים ולא על ידי ארגונים כגון חזבאללה או החות'ים.
בעקבות כך הזהיר נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, את איראן שנקמה על הריגת סולימאני תתקבל בתגובה משמעותית.
פרטי התקיפה.
ב-8 בינואר 2020 בשעה 01:30, באותה שעה בה חוסל סולימאני חמישה ימים קודם, שיגרו משמרות המהפכה 11 טילים לעבר בסיס חיל האוויר האמריקאי בעין אל-אסד, וטיל נוסף לעבר בסיס בארביל. ארבעה טילים נוספים החטיאו את מטרותיהם ופגעו בשטחים פתוחים בעיראק. בסך הכל שוגרו על ידי משמרות המהפכה 16 טילים. הטילים ששוגרו היו מסוג קיאם וזולפיקאר. הטילים הראשונים פגעו ב-01:34, ואחרים המשיכו 3 מטחים נוספים, במרווחי תקיפה של יותר מ-15 דקות בין מטח למטח.
ראש ממשלת עיראק, עאדל עבד אל-מהדי, עודכן לפני המתקפה על ידי משמרות המהפכה באיראן והובטח כי איראן תתקיף רק מקומות בהם "יש נוכחות אמריקאית". על פי דיווחים בארצות הברית, אל-מהדי העביר את העדכון לכוחות האמריקאים.
הכוחות האמריקאיים ששהו בבסיסים קיבלו התראה מוקדמת על התקיפה ערב קודם לכן ועדכונים בזמן אמת על שיגורי הטילים, פינו את ההאנגרים מכלי טיס בלתי מאוישים ומסוקים, והסתתרו במקלטים ארעיים שעתיים לפני המתקפה. חלק מהכוחות האמריקאיים יצאו מהמקלטים לחפש פצועים בין המטחים ונקלעו בחוץ למטח הטילים.
תוצאות.
בימים הראשונים אחרי המתקפה טענו בצבא האמריקאי כי "יש מעט מאוד נפגעים, אם בכלל". במקביל, התרברבו באיראן כי בתקיפה נהרגו 80 חיילים, וגורמי ביטחון בעיראק דיווחו על מטוס אמריקאי שנפגע בתקיפה. אך מספר חודשים אחריה דווח כי כ-100 חיילים אמריקאים חוו פגיעות מוח קשות בתקיפה, בהם חיילים ששהו בעמדות שמירה בזמן המתקפה והועפו מהעמדות. כ-15 חיילים פונו מיד אחרי המתקפה לבתי חולים בעיראק. במאי, 4 חודשים אחרי המתקפה, 29 חיילים אמריקאים קיבלו את עיטור לב הארגמן, עיטור המוענק לחיילים שנפצעים בקרב.
על פי הערכות צבא ארצות הברית, הטילים ששוגרו נגד הבסיס היו טילים מדויקים בעלי הנחיה, שכוונו נגד האנגרים של כלי טיס בבסיסים. לפי הערכות במערב, האיראנים השתמשו בטילים אלו בכוונה כדי למנוע פגיעה משמעותית בכוחות האמריקאים על מנת למנוע הידרדרות למלחמה.
בנוסף לתקיפת הטילים ציפו האמריקאים לתקיפה קרקעית נגד הבסיס מיד אחרי התקיפה האווירית, שלא קרתה. בזמן התקיפה לא היו בבסיסים מערכות להגנה אווירית.
תגובות לתקיפה.
באיראן.
התקיפה התקבלה בחגיגות באיראן. בטלוויזיה האיראנית הוצגו איראנים חוגגים וצוהלים, שהכריזו: "הנקמה על מותו ננקטה, וכעת הוא יכול לנוח בשלום". עלי ח'אמנאי התייחס למתקפה וכינה אותה "סטירת לחי בפני ארצות הברית", חזר על הטענה כי ארצות הברית היא המקור למתיחות במזרח התיכון, ודרש את פינוי צבאה מהאזור.
יום למחרת התקיפה בוצעה איראן תקיפה נוספת באמצעות רקטות קטיושה על מתחם בעיראק שבו שכנה השגרירות האמריקאית. לא היו נפגעים בתקיפה.
הפלת המטוס האוקראיני.
מיד לאחר המתקפה הכריזה ארצות הברית על אזור אסור לטיסה מעל עיראק, איראן והמפרץ הפרסי. מספר מדינות נוספות הסיטו את טיסותיהם מהאזור מחשש לביטחונן.
במקביל, הוגברה דריכות במערכות ההגנה האיראניות בציפייה לתגובה אמריקאית. בבוקר 8 בינואר 2020 בשעה 03:38, דקות אחדות לאחר המראתה מנמל התעופה הבינלאומי האימאם חומייני בטהראן, ושעתיים לאחר המתקפה, הופל מטוס הבואינג 737 של חברת "יוקריין אינטרנשיונל איירליינס" על ידי טיל קרקע-אוויר איראני ששוגר מסוללה שחשבה שמדובר בתגובה אמריקאית. על סיפון המטוס היו 176 נוסעים ואנשי צוות. כולם נספו.
תחילה טענו באיראן כי ההתרסקות נגרמה בעקבות תקלה טכנית במטוס, ואף סירבו למסור את הקופסה השחורה של המטוס. רשת CNN דיווחה ב-8 בינואר 2020 בערב כי המודיעין האמריקאי פתח בבדיקת נסיבות ההתרסקות. ב-11 בינואר הודתה איראן שהמטוס הופל בטעות עקב המתיחות שגרם העימות בין ארצות הברית לאיראן. בהמשך לכך הכריז המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, כי על חקירת ההתרסקות להיות פומבית.
בעיראק.