אבידום קיבל את פרס אנגל בשנת 1947 ושוב בשנת 1956. ב-1961 זכה בפרס ישראל על האופרה "אלכסנדרה" (מילים מאת אהרן אשמן. בשנת 1962 זכה בפרס אקו"ם למוזיקה, ובשנת 1982 זכה בפרס אקו"ם למפעל חיים בתחום המוזיקה הקונצרטית.
מנחם אבידום נפטר ב-5 באוגוסט 1995, בגיל 87. בתו דניאלה רבינוביץ' ניהלה את הקונסרבטוריון הישראלי למוסיקה תל אביב.
ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.
מגדל בריטיש טלקום
מגדל בריטיש טלקום או מגדל BT (באנגלית: BT Tower) הוא מגדל תקשורת בגובה 175 מטרים (קצה תורן המגדל מגיע לגובה 189 מטרים) ברחוב קליבלנד מס' 60 בשכונת פיצרוביה ברובע קמדן של לונדון. בעבר נקרא המגדל "מגדל רשות הדואר" (Post Office Tower).
מגדל רשות הדואר.
הקמת המגדל הייתה יוזמה של רשות הדואר המרכזית (General Post Office) של אנגליה. מטרתו הייתה לשמש לתקשורת במיקרוגל.
המגדל תוכנן על ידי אדריכלים ממשרד המבנים והעבודות הציבוריות, בהם אריק בדפורד (Eric Bedford) ו-ג'. ר. ייטס (G. R. Yeats).
המגדל בנוי מבטון מצופה זכוכית. צורתו המעוגלת והמוארכת נבחרה בהתאם לדרישות של מגדלי תקשורת - צורה דקה זו מונעת תנודות בעת רוח חזקה (ברוח של 150 קילומטר לשעה ייטה הבניין לא יותר מ-25 סנטימטר).
במבנה תוכננו 16 קומות לציוד אלקטרוני, מעליהן מקטע של 35 מטרים עבור אנטנות, ובראש המגדל שש קומות של חדרים. בניית המגדל החלה ביוני 1961 והסתיימה ב-15 ביולי 1964. הוא החל לפעול ב-8 באוקטובר 1965. עלות הבנייה הגיעה ל-2.5 מיליון ליש"ט. בעת הקמתו היה המבנה הגבוה ביותר בבריטניה.
בראש המבנה אולמות, שבהם היו חנויות מזכרות, מסעדה מסתובבת וחדרי תצפית. אלה נפתחו לציבור ב-16 במאי 1966. המסעדה השלימה סיבוב כל 22 דקות. מנהג נוסף היה מרוץ שנערך מדי שנה במעלה המדרגות מתחתית המבנה עד ראשו.
ב-31 באוקטובר 1971 בוצע פיגוע של ארגון ה-IRA בשירותים שבראש המבנה, ומרפסות התצפית נסגרו משיקולי בטיחות. המסעדה נסגרה בשנת 1980.
בשנת 1980 נבנה בניין מגדל 42, ומגדל רשות הדואר הפך למגדל השני בגובהו בבריטניה.
מגדל בריטיש טלקום כיום.
עם הפרדת השירותים השונים שנותנת רשות הדואר בשנת 1981 כהכנה להפרטתם בשנת 1984 שונה שם המגדל, והוא נקרא "מגדל לונדון טלקום" (London Telecom Tower). לאחר שינוי שם החברה שונה שוב שם המגדל לשמו הנוכחי.
מגדל התקשורת נמצא עדיין בשימוש, אף שמרבית ציוד התקשורת המבוסס על מיקרוגל הוחלף בסיבים אופטיים, והמסעדה משמשת לאירועים של בריטיש טלקום (בהם היא אף מסתובבת).
עד אמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 נחשב עצם קיומו של המגדל לסודי, והוא לא הופיע במפות רשמיות של לונדון. צילום המגדל נחשב לעבירה על חוק הסודות הרשמיים. קיום המגדל אושר ב-19 בפברואר 1993 על ידי חברת הפרלמנט קייט הואי בנאום שנשאה בפרלמנט, כדוגמה לאי התאמת חוק הסודות הרשמיים למציאות. חברת הפרלמנט הודיעה כי "אני מקווה שאני מוגנת בחסינות פרלמנטרית (בעוברי על החוק) כשאני מודיעה שמגדל בריטיש טלקום אכן קיים, וכתובתו היא רחוב קליבלנד 60, לונדון".
בשנת 2003 הוכרז הבניין כבעל חשיבות ארכיטקטונית. בשל גובהו נחקק חוק מיוחד בפרלמנט, המתיר שינוי בתקנות הבטיחות באש, ומאפשר פינוי המבנה בעת שרפה באמצעות מעליות. זהו המבנה היחיד באנגליה שבו מותר פינוי באמצעות המעליות.
PBS (ראשי תיבות של Public Broadcasting Service, "שירות השידור הציבורי") היא רשת הטלוויזיה הציבורית של ארצות הברית. הרשת, שבסיסה בארלינגטון, וירג'יניה, היא מלכ"ר ופועלת דרך 354 תחנות מקומיות ברחבי אמריקה.
הרשת נוסדה ב-1969 והחלה לשדר באוקטובר 1970. לפניה הייתה קיימת רשת ציבורית אחרת, NET (National Educational Television).
לאורך השנים שידרה הרשת תוכניות איכות רבות, בתחומי האמנות, תרבות, מדע, טבע ועוד. בין התוכניות הידועות ביותר שלה ניתן למנות את רחוב סומסום, תוכניות החדשות והאקטואליה הוותיקות Newshour ו"קבוצת מקלכלן"; ואת סדרת קוסמוס בהגשת ועריכת קרל סייגן. כמו כן היא הביאה לארצות הברית את הטלטאביז ושידורים חוזרים של הקרקס המעופף של מונטי פייתון. בתחום הכלכלה הביאה הרשת לאמריקה בכל יום שישי במשך שלושה עשורים את "", בהנחיית לו רוקייזר.
דוקינס
קובי גנון
קובי גנון (נולד ב-17 במאי 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירה.
קובי גנון החל לשחק בגיל 9 במחלקת הנוער של מכבי חיפה בתפקיד חלוץ, ובמהלך הופעותיו כבש עשרות שערים. במדי מכבי חיפה זכה גנון עם קבוצת הנוער בגביע המדינה, בנוסף להצטיינותו באליפויות צה"ל. בעונת הצטרף לקבוצת הבוגרים, והוסב לתפקיד המגן השמאלי על ידי המאמן גיורא שפיגל.
בשל מיעוט דקות המשחק שקיבל, הושאל בעונת להפועל בית שאן. בעונה שלאחר מכן שיחק גנון בהפועל כפר סבא ובקבוצה זו החל גם את העונה הבאה, אולם אז קיבל פניה מבית"ר ירושלים ובהסכמת מכבי חיפה הושאל אליה והצטיין בשורותיה. בשנת 2000 רכשה בית"ר ירושלים את כרטיס השחקן שלו.
בשנת 2001 רכשה מכבי פתח תקווה את כרטיסו של גנון, ומאז שיחק בשורותיה במשך יותר מעשור בליגת העל. בקיץ 2012, לאחר שירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
משפחה.
גנון קרוב משפחה של אלירן אלקיים ושל האחים גץ, שכיכבו בשנות ה-80 בליגה ארצית (שהייתה אז הליגה השנייה).
גנון גרוש, ואב לשתי בנות ולבן.
להיטון
להיטון היה שבועון ישראלי בתחום המוזיקה והבידור הקל, שיצא לאור מ-1969 ועד 1991.
היסטוריה.
"להיטון" החל את דרכו כדו-שבועון בספטמבר 1969, מייסודם ובעריכתם של אורי אלוני ודוד פז. כעבור שנה בדיוק, בספטמבר 1970, הפך לשבועון. "להיטון", שהיה נפוץ בעיקר בקרב הדור הצעיר, יצר ז'אנר עיתונאי מהסוג שלא היה מוכר או נגיש בישראל. הוא הביא מידע נרחב על כוכבי מוזיקה ובידור של הימים ההם, דירוגים של מצעדי הפזמונים, רכילויות, ביקורת תקליטים, חדשות וכתבות על כוכבי פופ בישראל ומחוצה לה, מילים לשירים, תמונות ופוסטרים. הגיליונות הצבעוניים שימשו במה כמעט יחידה, ולבטח מרכזית, לפרסומם של כוכבי התקופה. הפוסטרים הגדולים שהפיץ, בכלל זה פוסטרים בגודל טבעי, קישטו את קירות חדרי הילדים והנוער ברחבי הארץ.
כשבועון ייחודי בתחומו, יצר "להיטון" דירוג שנתי ללהיטי התקופה, ואף יזם את מופע "תקליט הזהב של להיטון". בתחילת שנות ה-70 הביא "להיטון" לישראל, להופעות מיוחדות, את כוכבי סדרות הטלוויזיה "המלאך" (רוג'ר מור), "איירונסייד" ו"האחים" וכן את אליל-הזמר מייק בראנט (שנחשף לראשונה למעריצים בישראל מעל דפי השבועון).
בין כותביו נמנו: אהוד מנור, מני פאר (עם טורו "ממני אליכם"), הסופר יצחק בן-נר, המשורר דוד אבידן, עמוס אורן, נעמי רון, יגאל גלאי, יואל ריפל, אריה רייכמן, אביק גלבוע וג'ודי סולומון (הוליווד), שמואל שי (עם טורו "ושי לחכימא ברמיזא"), דודו דותן, פנינה רוזנבלום, יורם מארק-רייך, דב זעירא, בני דודקביץ', שאול גרוסברג, הלל אברמוב, אלי ניסמן וכתב הרכילות ג. עיטור.
בספטמבר 1976 התמזג להיטון עם השבועון "עולם הקולנוע", ונוספו לו תכנים מתחום הקולנוע והטלוויזיה, שהחל לצבור תאוצה ועניין באותם ימים. באמצע שנות ה-80 התמעטו קוראי השבועון עד שחדל להופיע, בין היתר עקב חדירת העיתונים הגדולים לתחומים זהים, הרחבת מדורי הבידור והוצאתם לאור של שבועונים דומים ובהם, שבועון הצעירים "ראש 1" (שאותו הקים וערך דוד פז, לשעבר עורך "להיטון עולם הקולנוע" ועורך "עולם האשה") ושבועון הטלוויזיה "פנאי פלוס" (שאף אותו הקים וערך דוד פז).
בהחל מ-1982 עד סגירת העיתון המעצבת גרפית הראשית שלו הייתה מרים קנדיוטי.
ב־1987 החל לערוך דודו אורן את השבועון "להיטון". את הרכילות כתב שלומי בוצ'צ'ו - שם מדור הרכילות נקרא "בINיינים". בוצ'צ'ו ערך את מדור הרכילות עד 1989.
נערת היופי של ישראל.
"להיטון" יזם את תחרות היופי לצעירות "נערת היופי", והקפיד להביא לתחרות כוכבים נערצים באותן שנים, דוגמת השרירן האוסטרי ארנולד שוורצנגר, דייוויד סול ופול-מייקל גלזר (כוכבי הסדרה "סטארסקי והאץ'") ופיטר שטראוס (כוכב הסדרה "עשיר ועני"). הזוכה בתואר נשלחה לייצג את ישראל בתחרות-היופי הבינלאומית לצעירות "Miss Teenage International".
הזוכות:
מיקום:
של&quot;ג
אומאה איי-קיי
יומון
דו ירחון
דו-ירחון
איטלו קאלווינו
איטַלוֹ קָאלוִינוֹ (באיטלקית: Italo Calvino; 15 באוקטובר 1923 - 19 בספטמבר 1985) היה סופר איטלקי. בין ספריו המפורסמים: "אבות אבותינו", "הערים הסמויות מעין" ו-"אם בלילה חורפי עובר אורח".
ביוגרפיה.
קאלווינו נולד בסנטיאגו דה לאס וגאס שבקובה לבוטניקאים מריו קאלווינו ואוולינה מאמלי (צאצאית של גופרדו מאמלי). אחיו פלוריאנו קאלווינו הוא גאולוג ידוע. בתחילת חייו עבר עם משפחתו לאיטליה, שם התגורר במשך מרבית חייו.
הוא שהה בעיר האיטלקית סן רמו במשך כמעט עשרים שנה, וגויס לאוואנגווארדיסטי ("Avanguardisti"), תנועת נוער פשיסטית. במסגרת השתתפותו בתנועה לקח קאלווינו חלק בכיבוש הריביירה הצרפתית. בתקופה זו פגש את אוג'ניו סקלפרי, שעתיד להישאר חבר קרוב.
לאחר התלבטויות רבות אם לעבור להתגורר בטורינו או שמא במילאנו, עבר לבסוף לטורינו בשנת 1941. הוא תיאר לעיתים את בחירתו בהומור ונהג להגדיר את טורינו כ-"עיר רצינית אך עצובה".
בשנת 1943 הצטרף קאלווינו לחטיבת גריבאלדי שבמחתרת האיטלקית הפרטיזנית. יחד עם סקלפרי הקים את התנועה האוניברסיטאית הליברלית (MUL). לאחר מכן הצטרף למפלגה הקומוניסטית האיטלקית.