מתחת לעץ החיים מוקרן הסרט התלת ממדי קשה להיות חרק! המבוסס על הסרט של אולפני פיקסאר -
"באג לייף". בנוסף, דמותו של ראפיקי מטרילוגיית סרטי מלך האריות מתגוררת בעץ הדומה לזה ובעל שם זהה.
ריי בראדבורי
עץ החיים (פירושונים)
Noise rock
עזרת נשים (בית המקדש)
עזרת נשים – השטח המזרחי של חצר בית המקדש, בין החומה הפנימית לעזרה (השם הכולל לעזרת ישראל ועזרת כהנים).
לפי המשנה עזרת הנשים הייתה קיימת בבית המקדש השני והייתה קיימת אף במשכן שילה ולפי התלמוד גם בבית המקדש הראשון. בספר דברי הימים נכתב כי המלך יהושפט עמד עזרה המזוהה על פי התלמוד כעזרת נשים.
בבתי הכנסת בימינו קרוי כך האזור המוקצה לנשים לצורכי התפילה.
שמה.
סיבת קריאתה בשם עזרת נשים אף על פי ששימשה גברים ונשים באופן שווה היא משום שבזמן שמחת בית השואבה הותקנו בה מרפסות מיוחדות לעמידת הנשים. הגמרא במסכת סוכה מתארת שבתחילה הנשים היו מבפנים והגברים מבחוץ, אולם על מנת למנוע קלות ראש שינו זאת, והתקינו את המקום לנשים בגזוזטרה.
שטחה ומבנה.
שטח עזרת הנשים, 135 על 135 אמות. בצידה המערבי, בין הלשכות (להלן), נבנו 15 מדרגות עגולות, כל אחת בגובה וברוחב של חצי אמה, שהובילו אל העזרה ושימשו את הלויים כבמה לעמוד עליה בזמן ששרו ונגנו בשמחת בית השואבה. שירי המעלות שבתהילים (פרקים - ), נקראים כך משום ששוּררו על גבי מדרגות אלו.
בימי חג הסוכות היו בונים בעזרת הנשים מרפסות שבלטו מהקירות ואליהם הגיעו הנשים באמצעות מדרגות ושם היו עומדות הנשים שבאו להשתתף בשמחת בית השואבה. כמו כן היו מתקינים בימי חג הסוכות מנורות רבות להאיר לעם החוגג בלילה, אותן היו מדליקים הכהנים לפני התחלת החגיגות.
השימוש בה.
השימוש בעזרת הנשים, לבד מהשימוש השוטף לכהנים ולעם הבא לבית ה', כלל את חגיגות שמחת בית השואבה, ואת כינוס העם בעת מצוות הקהל, שאז הייתה נבנית בה בימת עץ מיוחדת למושב המלך הקורא בתורה באוזני העם.
קדושתה.
עזרת הנשים מקודשת יותר משטח החיל שסבב אותה, בכך שטבול יום, דהיינו טמא שכבר טבל, אך עדיין נמצא בתוך יום טבילתו אסור להיכנס לשם. דין זה אינו מן התורה אלא גזירה שגזר יהושפט מלך יהודה על העם, ולכן אף אם נכנס טבול יום לשטחה אינו מתחייב בהבאת קרבן חטאת.
לשכותיה.
בכל אחת מפינות עזרת הנשים הייתה לשכה לא מקורה באורך וברוחב 40 אמה.
דעת רוב הפרשנים היא, שהלשכות היו בתוך תחום עזרת הנשים. אך ראוי לציין את דעת הרא"ש, שהלשכות היו למעשה צמודות אליה מבחוץ.
שתי לשכות נוספות שהכניסה אליהן הייתה מעזרת נשים הן לשכות כלי שיר, ששימשו כמחסן כלי הנגינה של הלויים. הלשכות עצמן לא היו בעזרת נשים אלא מתחת לרצפת עזרת ישראל הגבוהה יותר, אך הפתחים שבהם נכנסו ללשכות אלו היו בעזרת נשים, משני צדי המדרגות העולות לשער ניקנור. מידותיהם של הלשכות אינן ידועות.
עזרת נשים על פי יוסף בן מתתיהו.
על פי ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו בספרו 'מלחמות היהודים' (ספר ה', פרק ה'), לעזרת הנשים היו שלושה שערים, אחד מכול כיוון. בספרו "נגד אפיון" מתוארת עזרת הנשים כחצר מעורבת:
עץ החיים
עץ החיים, על פי ספר בראשית (פרקים -), הוא עץ שהיה בתוך גן עדן, לצד עץ הדעת טוב ורע, אשר ממנו נאסר על האדם, לאכול שכן אכילה ממנו תגרום למוות. לאחר שהוא וחוה אשתו הפרו את האיסור ונענשו, הם גורשו מגן העדן על מנת שלא יאכלו גם מעץ החיים, אשר פירותיו היו גורמים להם לחיות לעולם. לאחר מכן הוצבה שמירה על הדרך אל העץ על מנת למנוע את גישתם אליו.
במקומות נוספים במקרא.
הביטוי "עץ חיים" מופיע בספר משלי במספר מקומות (; ; ; ), כמטפורה לחכמה או לדבר מה המציל ומחיה את הנפש (מקביל לביטוי "מקור חיים", המופיע בהקשרים דומים).
רמז לעץ החיים ניתן לראות בחזון אחרית הימים של יחזקאל, המתאר מעיין היוצא מבית המקדש ועל גדותיו עץ שעליו נאמר "והיו (קרי: וְהָיָה) פִרְיוֹ לְמַאֲכָל, וְעָלֵהוּ לִתְרוּפָה" ().
בפרשנות המסורתית והקבלית.
במקרא נכתב שאם האדם היה לוקח מעץ החיים - "ואכל וחי לעולם", מה שנראה כהבטחה לחיי נצח. כמה פרשנים בני ימי הביניים (החל ברס"ג) סברו כי עץ החיים לא העניק חיי נצח, אלא רק אפשרות להירפא ממחלות ולחיות זמן ארוך.
במדרש מכונה התורה כעץ החיים ע"פ הפסוק בספר משלי: "עֵץ חַיִּים הִיא, לַמַּחֲזִיקִים בָּהּ, וְתֹמְכֶיהָ מְאֻשָּׁר." ().
בקבלה ניתנת משמעות רבה לעץ החיים, והוא מפורש בפרשנות פרקטית, סמלית ואלגורית, אשר על טיבה המדויק נחלקו המקובלים.
בביקורת המקרא.
ישנם חוקרים הסבורים כי פסקת הגירוש מגן העדן, שתכליתו למנוע מהאדם לאכול מעץ החיים ולזכות בחיי נצח, מבטאת נימה מיתולוגית בסיפור: האל חרד לכאורה לייחודו האלוהי עקב אכילת האדם מעץ הדעת, ומבקש למנוע פעולה שתוצאתה תהיה בלתי הפיכה מבחינתו.
יש הסבורים כי עץ החיים הוא תוספת מאוחרת לסיפור גן העדן המקראי, ולא הופיע במקור. הסיבה נעוצה בכך שהעץ נזכר רק בתחילת הסיפור ובסופו, ואילו גוף הסיפור עוסק בעץ הדעת בלבד.
מקבילות במיתולוגיה המסופוטמית.
המקבילה הקרובה ביותר לעץ החיים נמצאה בעלילות גילגמש, המתארות מסע לחיפוש אחר חיי נצח. גילגמש מצליח להשיג "צמח חיים" שעשוי להגשים את משאלתו - אלא שזה נגנב ממנו על ידי נחש בעת שהוא עוצר לטבול בבאר.
בספרות אכד ומצרים העתיקה ניתן למצוא "עץ חיים" ו"צמח חיים" שמהם ניזונים האלים על מנת להישאר בני אלמוות.
ביחס לאשרה.
בכתבים רבים, המגובים גם בממצאים ארכאולוגיים, עץ החיים מזוהה עם האלה אשרה.
עץ החיים בתרבות.
סמליות העץ מהווה השראה לעולם התרבות בהרבה תחומים.
Game Boy
TROPHY
ישו המושיע צייד הערפדים
בראונאו-אם אין
קטע פתוח
בית המוקד
בית המוקד היה בית גדול בצדה הצפוני של העזרה, מזרחית לשער הקרבן. ששימש את הכהנים ששירתו בבית המקדש.
מבנה בית המוקד.
בית המוקד היה בית גדול בעל גג דמוי כיפה עגולה. שחציו נחשב "חול" וחציו נחשב "קודש". על גג בית המוקד היה אחד ממוקדי השמירה של הכהנים במקדש.
את החלוקה בין הקודש לחול, הסבירו מפרשי המשנה בדרכים שונות. לפי הרמב"ם, מבנה בית המוקד היה מחוץ לחומת העזרה, וחציו הפתוח לעזרה, נכלל בקדושתהּ. לפי התפארת ישראל, חציו של המבנה היה בתוך תחום העזרה עצמה, ומכך נבעה קדושתו.
בית המוקד נקרא כך על שם מדורה גדולה שבערה בתוכו שבחומה התחממו הכהנים, שהיו הולכים יחפים על רצפת המקדש שעשויה משיש. סיבה נוספת לכך שהייתה מדורה היא שממנה הדליקו את אש המזבח מדי יום, מאחר שיש מצווה להביא אש מן ההדיוט.
בחציו הצפוני של הבית, היו בנויים בקיר דרגשי אבן ששימשו את זקני בית האב לשינה, בעוד שהכהנים הצעירים היו ישנים על הרצפה. במרכז הבית הייתה אחת מן המרצפות בלתי קבועה בקרקע, וניתנת להרמה על ידי טבעת שהייתה קבועה בה, ותחתיה היה שוער המקדש מניח בלילה את מפתחות העזרה, ומעליה היה ישן.
לשכות בית המוקד.
בבית המוקד היו ארבע לשכות, אחת בכל פינה:
בצידו השני שהיה ב'חול':
חירם הראשון מצור
חירם הראשון היה מלך צור בשנים 980 לפנה"ס עד 947 לפנה"ס, לאחר שירש את כיסאו של אביו, אביבעל.
על פי המסופר במקרא, חירם היה ידידם של מלכי ישראל. כאשר בנה דוד את עירו, עיר דוד, שלח לו חירם אדריכלים ופועלים (בראשם חירם ממטה נפתלי) ועמם עצי ארז לסייעו. גם בימי מלכותו של שלמה המלך נמשכו קשרי הידידות בין המלכים וכשבנה שלמה את בית המקדש שלח לבקש מחירם שישלח לו עצי ארז ופועלים לצורך בניית הבית. חירם שלח לו את העצים והוסיף עליהם גם עצי ברוש וזהב. תמורת עזרתו שלח לו שלמה מדי שנה 20,000 כור חיטים ועשרים כור שמן. כמו כן העניק לו שלמה "עשרים עיר בארץ הגליל" – אולם הכתוב מספר כי "לא ישרו" הערים בעיני חירם בגלל אדמתן שהפיקה תנובה דלה.
על פי האגדה היה חירם אביו החורג של נבוכדנצר מלך בבל. ב, מסופר כי בשלב מסוים גבה לבבו של חירם והוא ייחס לעצמו תכונות אלוהיות.
פיני טבגר
פיני טבגר (נולד ב-1 באפריל 1978) הוא שחקן טלוויזיה, תיאטרון וקולנוע ומנחה ישראלי. יוצר בתחום הקולנוע והמוזיקה.
ביוגרפיה.
טבגר נולד בירושלים להורים שעלו מברית המועצות. סבו הוא הפיזיקאי פרופ' בן ציון טבגר, מפעילי היישוב היהודי בחברון. גדל בקריית אתא. למד בבית הספר למשחק ניסן נתיב (1997-2000) במחזור של פיני למדו גם אורי אומנותי, מולי שולמן, מעיין בלום ואחרים.
בוגר החוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב (2008).
קריירה.
מיד לאחר שסיים ללמוד בניסן נתיב שיחק טבגר בסדרה ששודרה במסגרת שידורי קשת בערוץ 2," דקות של תהילה" והדרמה "איש השלג" שביים וכתב עמרי לוי ושיחק לצד שמיל בן ארי, עמוס לביא ויעל פוליאקוב. באותה שנה שיחק בסרט הקצר "מבצע YY" שביים וכתב עודד לוטן.
השתתף בסדרות טלוויזיה, בהן: "הילדים מגבעת נפוליאון", "כנפיים ". כמו כן השתתף בסרט בוצ'אצ'י בתפקיד טייס קרב שמתנשא על טבח בבסיס חיל האוויר.
בשנים 2004-2005 שיחק בשתי העונות הראשונות של השיר שלנו בתפקיד נחי (נחמן) בן חגי.
בשנת 2005 השתתף בהצגה "בא לגנון", בסרט הקולנוע "ימים קפואים" וכן הופיע בסרט "לילה אפל". בשנת 2006 השתתף בתוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" עם הרקדנית דורית מילמן, והודח בחצי הגמר. באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "אדמה משוגעת" בתפקיד אייל אבני. ב-2008 השתתף טבגר בסרטו של רשף לוי "איים אבודים", בסרט "סוף שבוע בגליל", בדרמה היומית "דני הוליווד" וכן, בסדרת הדרמה "עספור". כמו כן, גילם טבגר את דמותו "אדיק" במיני סדרה "טרויקה".