מחוז קוּנדוּז (בדארי: کندز ופשטו: کندوز) הוא אחד מ-34 מחוזותיה של אפגניסטן, הממוקם בצפון-מזרח המדינה, בגבול עם טג'יקיסטן. מספר תושביה הוא כ-953,800, המשתייכים לקבוצות אתניות רבות, בעיקר פשטונים, אחר כך אוזבקים וטג'יקים, עם מסורות של חברה שבטית.
בירת המחוז היא העיר קונדוז. בסמוך לבירת המחוז שוכן שדה התעופה קונדוז.
רוב שטח המחוז הוא מישורי פרט ל 12% המכוסים הרים וגבעות.
המחוז נשלט על ידי עמק הנהר קונדוז. הנהר זורם בהיקף בלתי סדיר מדרום צפונה ונשפך אל נהר אמו דריה המהווה גבול בין אפגניסטן לטג'יקיסטן השכנה. בשר ח'אן בנדר נבנה גשר חדש מעל אמו דריה. מי הנהר על יובליו מספק השקיה לשדות החקלאיים של האזור המוכה בצורת. ישנם גם שדות המושקים על ידי גשמים וכן כרי מרעה.
דמוגרפיה.
אף על פי שלא התקיים מפקד אוכלוסין מהיימן, בשנת 2012 מעריכים כי אוכלוסיית המחוז היא בערך 953,000 תושבים.
הקבוצות האתניות העיקריות באזור הן הפשטונים (34%) והאוזבקים (27%), אחר כך הטג'יקים (20%), הטורקמנים, (9.4%),הזארה (3.5%) ערבים דוברי פרסית (4.6%), 3.5% חזארה וקבוצות אתניות אחרות - בלוצ'ים, פשאים, נוריסטנים וכו'.
כ-94% מהתושבים הם מוסלמים סונים, ו 6% מוסלמים שיעים. השפות העיקריות במדוברות במחוז הן דארי, פאשטו ואוזבקית.
היסטוריה.
באקטריה, הלניזם ובודהיזם.
בימי קדם שטחי המחוז קונדוז היו חלק מחבל הארץ הידוע ביוונית בשם באקטריה.
במחוז קונדוז נמצאה בזמנו העיר אלכסנדריה על נהר אוקסוס שהוקמה על ידי אלכסנדר מוקדון ואשר פרחה בימי הממלכה היוונית-באקטרית ונודעה בשם "אי-חאנום" (המאה ה-4-המאה ה-2 לפנה"ס)
במקום העיר קונדוז של ימינו עמדה העיר העתיקה דרפסאקה שהיה במאה השלישית מרכז חשוב ללימודים בודהיסטים ויישוב משגשג.
הפתאלים, סאמאנים, ע'זנווים, גורים, חווארזמים,.
השם קונדוז אינו מוזכר בספרי הגאוגרפים המוסלמים בכל תקופת ימי הביניים. בשטח המחוז קונדוז של ימינו היה קיים מחוז ההיסטוריה טוחארה או מאוחר יותר, טוחאריסטן. הוא נשלט על ידי האימפריה ההפתאלית יד לפלישת הערבים בשלהי המאה ה-6-תחילת המאה ה-7. דרפסאקה הייתה לבירת ההפתאלים בשם ואלואליג' או בדיאן.
אחרי הערבים, שלטו באזור הסאמאנים הפרסים (980-819),הע'זנווים (בערך 980–1151), הגורים (1215-1151) והשאהים של חווארזם (1221-1215).
המונגולים.
בשנת 1221 האזור נכבש על ידי המונגולים ונכלל באולוס של צ'אגאטאי חאן.
לא ברור אם במאה ה-13 נכבש המחוז קונדוז על ידי השושלת קארט מהראט
הטימורים.
שם העיר קונדוז (קוהנדיז) הוזכר לראשונה בימי מסעות הכיבוש של טימור לנג. קונדוז והאזור מסביב סופחו לאימפריה של שושלת הטימורית.
בסוף המאה ה-15 האזור נשלט על ידי אחד הסולטנים משושלת טימור, סולטן מחמוד מרזה אבן אבו סעיד. בשנים 1495-1494 כבש אותו סולטן חוסיין מרזה בייקארא ששלט בו עד יום מותו בשנת 1506. באותה שנה נפל בידי האוזבקים
ב-2 בדצמבר 1510 האוזבקים הובסו בקרב מרב על ידי שאה אסמעיל הראשון, מנהיג פרס הספווית ובני בריתו, ביניהם באבור, גם הוא מצאצאי טימור לנק, שהפך למייסד האימפריה המוגולית בהודו וסביבתה. החל משנת 1511 קונדוז נכנסה לתחום שליטתו של באבור. עד 1514 השתמש בה באבור במסעות הצבאיים שלו מעבר לאמו דריה לכיוון העיר חיסור והמחוז ואחש, מסעות שנכשלו בעקבות הנסיגה ההפרסית בשנת 1512.באבור סיפח את קונדוז לאמירות בדחשאן בת חסות של ממלכתו. בשנים 1520–1524 האוזבקים וגם הספווים חידשו את הקרבות אך באבור הצליח לשמור את האזור עבור האמירים בני חסותו והחל משנת 1526 הוא נכלל באימפריה המוגולית בהנהגתו.
בשנת 1546 באביב הגיע לאזור הומאיון, בנו של באבור, שנאלץ באותה תקופה להימלט מהודו. הוא נחל ניצחון בקונדוז והשתלט על חבל בדחשאן שאת ניהולו מסר לאחיו מרזה חינדל.
אוזבקים.
בשנת 1584 האוזבקים בראשות עבדאללה חאן כבשו את בדחשאן. הם הקימו מספר חאנויות, ביניהם החאנות של בדחשאן שכללה גם את קונדוז, החאנות בלך והחאנות חולם.
בשנים 1645–1649 חזרו המוגולים מהודו לזמן קצר לבלך ולבדחשאן, לרבות בקונדוז, אך גורשו סופית על ידי האוזבקים.
בבדחשאן שלטה במאות הקרובות שושלת אוזבקית שהקימה את העיר פאיזאבד. שושלת זו טענה עוד במאה ה-18 שנציגיה הם צאצאים של אלכסנדר הגדול. בקונדוז קבע את מושבו מושל של ה"מיר" האוזבקי.
החאנות האוזבקית של קונדוז.
בשנת 1698 הומלך החאן הראשון של קונדוז, מחמוד ביי.
החאן של קונדוז קיבל בשנת 1751 את חסותו של אחמד שאה דוראני אך חסות זאת לא ארכה זמן רב. בשנת 1767 מרדו האוזבקים נגד האפגנים וב-1768 הפכה חאנות קונדוז לעצמאית. בתחילת המאה ה-19 ביקר הבריטי מונטסטוארט אלפיסטון בקונדוז ומצא כי המקום נצא בשליטת חאן אוזבקי עצמאי בשם חולדאודו חאן שהיה לו צבא של 15,000 חיילים.
בשנים בערך 1815–1842 שלט בקונדוז החאן מיר מוחמד מורד בג, בן השבט קטגאן, שהרחיב את שטחי החאנות. בשנת 1838 נאלץ לשלם מס לשליט האפגני דוסט מוחמד. בימי שלטונו קיבל העיר ביקור של הבריטי ג'ון ווד שמצא בו 500–600 בתים רעועים.
בשנת 1859 החאנות קונדוז הפכה סופית לבת חסות של שליט קאבול, דוסט מוחמד, יחד עם עוד אזור שמצפון להרי הינדו קוש והידוע כ"טורקסטן האפגני". האפגנים היו בדרך לכבוש את בדחשאן כשהאמיר בקונדוז הסכים לשלם מס ולהכיר את דוסט מוחמד כאדונו.
אפגניסטן.
בשנת 1888 חאנות קונדוז סופחה לאפגניסטן. העיר קונדוז נחשבה למקום לא בריא בגלל מכת המלריה.
תחת השלטון המקומי של שר חאן נאשר מחוז קונדוז הפך לאחד העשירים באפגניסטן בגלל הקמת חברת ספינצאר לפשתן שהתנהלה עד אחרי מלחמת העולם הראשונה במחצית הראשונה של המאה ה-20. בשנות ה-1920 המוקדמות קלט האזור מהגרים רבים מהטורקסטן הרוסי שנמלטו מפני השלטון הקומוניסטי. בין מאה אלף למאתיים אלף פליטים טג'יקים ואוזבקים התיישבו בצפון אפגניסטן.
בשנות ה-1930 האזור היווה בסיס לפעילות צבאית של הבסמ'צים, מתנגדים לשלטון הסובייטי ברפובליקות הסובייטיות שהקימו הקומוניסטים במרכז אסיה.
תחת השלטון האפגני אזור קונדוז היה עד שנת 1964 חלק ממחוז קטגאן. ב-1964 הוחלט על הקמת מחוז קונדוז.
מלחמות אפגניסטן בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21.
בשנת 1980 בעת התערבות ברית המועצות באפגניסטן הגיע לאזור כוח צבאי סובייטי:הדיוויזיה 201 הממונעת של רובאים.
באותה תקופה פעלו במחוז כוחות מזוינים של שתי מפלגות איסלאמיסטיות עיקריות:מחד - המפלגה האסלמית של אפגניסטן בראשות גולבדין חכמתיאר שבסיסה בנפת אימאם סאהיב. תחת דגלה התאחדו קבוצות רבות של מוג'חידין - של חולמרוד, טימור שאה, ד"ר שאמס, סופי פיאנד, מוללה עוסמן, סאמיוללה ואחרים, ומאידך - "החברה האסלאמית של אפגניסטן" בראשות בורחנודין רבאני שמקורה היה בנפה השכנה פאיזאבאד שבבדחשן ושכללה קבוצות בראשותם של אריף חאן, רחמטוללה, ביסמוללה, ארבוב חיידר, ג'אבר ואחרים.
מאוחר יותר בשנות ה-1990 האזור הפך בסיס לתנועת התנגדות אסלאמיסטית טג'יקית נגד המשטר הטג'יקי הפרו-רוסי בדושנבה ושהיווה איום על הסדר הפוסט-סובייטי במרכז אסיה.
בשנת 1997 נכנס האזור לשליטה של הטליבאן.
בשנת 2000 מושל המחוז, אריף חאן, האיש החזק של האזור, נרצח בפשאוור בפקיסטן. הוא הוחלף בתפקיד, עד שנת 2001, על ידי אחיו, חאג' עומר חאן. בהמשך הפך חאג' עומר חאן לנציג המחוז קונדוז בבית התחתון - וולאסי ג'ירגה ולזמן מסוים שימש כיועץ של הנשיא חאמיד כרזאי.
בנובמבר 2001 בימי מלחמת אפגניסטן השנייה נגד שלטון הטליבאן המקום נכבש על ידי כוחות נאט"ו בעיקר מאמריקאים. במסגרת זו גרמניה שלחה לכאן 4000 חיילים כדי להבטיח שיקום המחוז. בשנת 2009 התחילו לוחמי טליבאן להסתנן באזור. ב-4 בספטמבר 2009 כששתי משאיות דלק של נאט"ו הותקפו על ידי מורדים, מפקד מן הכוח הגרמני הזעיק עזרה. מטוס קרב אמריקאי הפציץ את המקום והרג מעל 90 אנשים, לפחות 40 אזרחים שבאו לאסוף את הדלק.
באותו חודש חברי טליבאן והארגון אל-קאעידה יחד אוהדיהם ועם צוותים צבאיים פקיסטנים הוטסו ברכבת אווירית לפקיסטן כדי לא ליפול בשבי בידי כוחות נאט"ו. חיילי נאט"ו נשארו באזור עד לשנת 2010.
ב-8 באוקטובר 2010 מושל המחוז, מוחמד עומר, נהרג על ידי מטען. ב-10 בפברואר 2011 מחבל מתאבד רצח את המוזל האפגני הבא ועוד שישה אנשים בנפת צ'רדארה, שבה התעצם המרד נגד השלטון המרכזי.
באפריל-אוקטובר 2015 התנהל קרב על השליטה בעיר קונדוז בין מורדים של טאליבאן לכוחות הביטחון של הממשלה בקאבול.
ב-28 בספטמבר הטליבאנים הצליחו להשתלט על בירת המחוז, קונדוז. זו הייתה בפעם הראשונה מאז 2001 שהטליבאן הצליחו להשיג שליטה על עיר חשובה במדינה.
ב-3 באוקטובר באותה שנה הפצצות אוויריות ממושכות של ארצות הברית על מרכז הטראומה בקונדוז גרמה למותם של 12 אנשי צוות של הארגון "רופאים ללא גבולות" ושל 10 מטופלים, כולל שלושה ילדים. נספרו 37 פצועים, כולל 19 אנשי צוות רפואי.
ב-13 באוקטובר לוחמי טליבאן נסוגו מן העיראחרי לחימה קשה עם הכוחות האפגנים, הנתמכים על ידי כוחות מיוחדים והפגזות אוויריות של כוחות ארצות הברית.
במאי 2017 הטליבאן כבשו את המחוז קאלא-אי-זאל.
בשנת 2021 בנסיבות נסיגת הצבא האמריקני מאפגניסטן כוחות הטליבאן יצאו למתקפה וכבשו את המחוז.
כלכלה.
האזור היה אחד העשירים באפגניסטן עד לפלישה הסובייטית. עדיין מפותחת בו החקלאות - גידולי אורז, תירס, חיטה, מלונים ופירות אחרים, ירקות, שומשום. קיימים גם מטעי כותנה שהוקמו בתחילת המאה -ה-20 על ידי חברת Spinzar Cotton Company מיסודו של שר ח'אן נאשר.
תושבי המחוז מגדלים גם בעלי חיים.
קיימת גם תעשייה מקומית הכוללת בתי חרושת לטקסטיל, לעיבוד מתכות, נגריות