בעקבות אירועים מסתוריים וצלילי כינור שמקורם לא ידוע הוא מגלה את כתבי סבו, שמתארים כיצד הצליח להחיות גופות מתות. פרנאקונסטין מניח ידו על גופה גדולה ובריאה (פיטר בויל), ושולח את המשרת איגור (מרטי פלדמן) להביא את מוחו של מדען ידוע שנפטר. פרנקונסטין מקווה להשיב את הגאון לתחייה, אך איגור מפשל ומביא תחת זאת מוח של אדם אלים.
רק לאחר שפרנקונסטין מחייה את הגופה מתגלה עומק הצרה. המת-החי אכול פחדים וסיוטים, ובשל שרשרת של טעויות גורם נזק רב בעיירה הסמוכה.
תושבי העיירה מצטיידים בלפידים ונערכים לבצע לינץ' בפרנקונסטין ושאר שוכני הטירה, ורק הקרבה אישית מצד פרנקונסטין תעמוד בדרכם.
אלי כהן (כדורגלן)
הרקולניאום
האחיות אנדריוז
עירוב שימושים
עירוב שימושים (באנגלית, Mixed-Use Development), להבדיל מ"הפרדת שימושים", היא גישה בתכנון ערים ואזורים, הדוגלת בשילוב מספר שימושי קרקע באותו מגרש או מתחם: בניה למגורים, למסחר, מוסדות ציבור ואף תעשייה קלה.
הגישה עומדת בניגוד לגישה שהתפתחה ברוב העולם המערבי מאז מלחמת העולם השנייה, ודוגלת בהפרדת שימושי קרקע- לאזורים מוגדרים של מגורים (כחלק ממגמת הפרבור והקמת שכונות וערי שינה), מתחמי מסחר, מתחמי חינוך, אזורי תעשייה ועוד.
עירוב השימושים הוא אחד העקרונות המרכזיים של תנועת ה"עירוניות חדשה" ("New Urbanism"). אחת הכותבות הראשונות שצידדו בגישה זו היא העיתונאית ג'יין ג'ייקובס בספרה "מותן וחייהן של ערים אמריקאיות גדולות" שיצא לאור בשנת 1961.
מצדדי הגישה טוענים כי היא מאפשרת הפחתה משמעותית של התלות ברכב הפרטי וזיהום האוויר, שכן היא מאפשרת לקרב את התושבים לשירותים כמו עבודה, חינוך, מסחר ותרבות ומאפשרת להגיע למרבית השימושים היום יומיים באמצעות הליכה או אופניים, דבר המשפר את ההליכתיות באזור הכולל עירוב שימושים. בנוסף, עירוב השימושים יוצר סביבה חיה ושוקקת בכל שעות היום.
קידושא רבא
ActiveX
אלי דריקס
אליעזר "אלי" דריקס (נולד ב-13 באוקטובר 1964 בפתח תקווה) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, מסמלי מכבי תל אביב, במדיה כבש 113 שערי ליגה בשנות ה-80 וה-90, ושחקן נבחרת ישראל. כיהן כמנכ"ל מכבי תל אביב בכדורסל.
קריירה כשחקן.
דריקס גדל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. במהלך עונת , זיהה מאמן מכבי יעקב גרונדמן את הפוטנציאל של דריקס כחלוץ רחבה, וקידם אותו לקבוצה הבוגרת. את הופעה הבכורה שלו ערך דריקס במשחק ביתי מול בני יהודה ב-13 בפברואר 1982, משחק שהסתיים בשוויון 0:0. באותה עונה ערך הופעה אחת נוספת בקבוצה, במסגרת הגביע.
בעונה שאחריה דריקס רשם 4 הופעות בלבד, אך בעונת כבר שיחק תפקיד מרכזי, רשם 30 הופעות, וכבש 4 שערים. את שער הבכורה שלו בליגה הבכירה כבש כבר בהופעתו הראשונה באותה עונה, ב-24 בספטמבר 1983. היה זה שער השוויון הזמני של מכבי בדרך לניצחון 2:1 על מכבי נתניה. בעונת מיעט דריקס לקבל דקות, והושאל לחצי עונה למכבי יבנה, במדיה זכה בתואר הראשון בקריירה שלו, גביע הטוטו.
דריקס חזר למכבי תל אביב בעונת . החלוץ הגבוה והפיזי הראה מגוון יכולות כיבוש, כשהבולטת שבהן היא משחק הראש המצוין. בעונת החזרה שלו כבש דריקס 8 שערי ליגה ב-28 הופעות, ו-16 שערים בסך הכל.
בעונה לאחר מכן (), זכה דריקס בתואר הראשון שלו במדי מכבי תל אביב. הקבוצה הגיעה לגמר גביע המדינה, למשחק מול מכבי חיפה. דריקס העלה את מכבי תל אביב ליתרון זמני, 2:1, עם שער בדקה ה-73, כשעצר כדור על החזה בתוך הרחבה, והמשיך ברגל שמאל אל הרשת. חיפה הצליחה לאזן, ואף לעלות ליתרון 3:2 בתוך ההארכה, אך בדקה ה-113 דריקס כבש שער בבעיטת מספרת והשווה ל-3:3. דריקס תרם שער גם בדו-קרב הפנדלים, ומכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה.
בעונה שאחריה (), דריקס כבש 7 שערי ליגה, ואף פתח בהרכב מכבי בניצחון 2:1 בגמר הגביע, בדרבי העירוני מול הפועל תל אביב.
לאחר עונה נוספת בקבוצה, ולקראת עונת , שוב עזב דריקס את הקבוצה, הפעם לקבוצת מכבי נתניה, בה שיחק עונה אחת בלבד, שלא התאפיינה בהצלחה מרובה. בתום אותה עונה שוב חזר למכבי תל אביב.
בעונת , זכתה מכבי תחת הדרכתו של אברהם גרנט באליפות הראשונה לאחר 13 שנה, כשדריקס כובש לזכותה 13 שערי ליגה. אחת ההופעות הזכורות של דריקס בעונה זו הייתה בדרבי. במחזור ה-7 של העונה, ב-21 בנובמבר 1991, הביסה מכבי את הפועל בתוצאה 0:4. דריקס עלה מהספסל וכבש צמד שערים במשחק.
עונה לאחר מכן (), שוב ניצחה מכבי בדרבי באותה תוצאה, 0:4, ודריקס, הפעם כשחקן הרכב, כבש שלושער והפגין ורסטיליות רבה כשכבש גם בנגיחה, גם ברגל שמאל וגם ברגל ימין. הופעה זו נחשבת לאחת הטובות בהיסטוריה של שחקן בדרבי התל אביבי.
דריקס הוסיף להיות דומיננטי בהתקפת הקבוצה גם בעונות הבאות, וזכה עם מכבי תל אביב בשתי אליפויות נוספות ( ו-) ובשני גביעים נוספים, כשבעונת פתח בהרכב בדרבי בגמר גביע המדינה בניצחון 0:2 על הפועל תל אביב, ובעונת כבש שער בניצחון 1:4 בגמר הגביע מול עירוני ראשון לציון.
בתקופה זו, כאשר היה דריקס חלק מהרוטציה עם החלוצים מאיר מליקה וניר סביליה, הקפטן הקבוע של הקבוצה היה ניר קלינגר. עם התחזקות מעמדו של דריקס והפיכתו לשחקן הרכב, הוא החל לענוד את סרט הקפטן לסירוגין בתורנות שבועית עם קלינגר, והשניים הניפו במשותף את הגביעים בהם זכתה הקבוצה.
בסיום עונת , עזב דריקס את מועדון נעוריו בדרך לעונת פרישה בשורות מכבי הרצליה, בה שימש גם כעוזר מאמן של שייע פייגנבוים. ב-30 באוקטובר 1999, ערך דריקס את הופעתו האחרונה, כמחליף בהפסד קבוצתו 2:0 מול הפועל כפר סבא.
דריקס כבש 113 שערי ליגה עבור מכבי תל אביב, ו-159 שערים בכל המסגרות. הוא נמצא במקום ה-4 בטבלת מלך השערים בכל הזמנים של הקבוצה, והוא אחד מארבעה שחקנים בלבד שכבשו לזכותה למעלה ממאה שערים.
נבחרת ישראל.
דריקס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ב-18 בפברואר 1987, מול . בסך הכל ערך 27 הופעות במדי הנבחרת,
וייצג אותה בין היתר במוקדמות מונדיאל 1990, מוקדמות מונדיאל 1994, מוקדמות יורו 1996 ומוקדמות מונדיאל 1998.
את שער הבכורה שלו במדים הלאומיים כבש ב-18 באוקטובר 1988 בניצחון 2:0 על באצטדיון וסרמיל בבאר שבע. בסך הכל כבש 4 שערים עבור הנבחרת, כולם במשחקי ידידות.
קריירה מקצועית.
לאחר שפרש ממשחק פעיל, הוסיף דריקס לשמש כעוזר מאמן מכבי הרצליה כחודשיים, אז התפטר מתפקידו מאמן הקבוצה שייע פייגנבוים ודריקס התמנה במקומו למאמן הזמני של הקבוצה. שלושה מחזורים לסיום העונה, התמנה במקומו אבי כהן למאמן הקבוצה. הרצליה סיימה את העונה במקום ה-13 מתוך 14, וירדה לליגת המשנה.
בסיום העונה חזר דריקס למועדון נעוריו. דריקס היה אמור בתחילה לשמש כעוזר מאמן של שלמה שרף, מאמנה החדש של הקבוצה, אך לבסוף קיבל את תפקיד מנהל מחלקת הנוער של הקבוצה.
לקראת עונת , מונה דריקס על ידי לוני הרציקוביץ', בעלי הקבוצה, לתפקיד סגן הנשיא, במסגרת תפקידו דריקס היה אחראי על הצד הניהולי של המועדון, וזאת בנוסף לתפקידו במחלקת הנוער. באותה עונה זכתה מכבי באליפות המדינה, אך בעונות שאחריה הפגינה הקבוצה יכולת חלשה, ואוהדי הקבוצה פתחו במחאה מול ההנהלה, ובכללה דריקס. הביקורת כלפי דריקס נבעה בין היתר מכישלונו לסגור חוזים מול שחקנים שכבר סיכמו עקרונית במועדון, כשהמקרים הזכורים עם גוסטבו בוקולי, שחקנה של מכבי אחי נצרת בקיץ 2004, שלבסוף חתם במכבי חיפה, ואיתי שכטר, שחקן הפועל נצרת עילית בקיץ 2006, שחתם לבסוף במכבי נתניה.
ב-5 בדצמבר 2005 מונה כמאמן הזמני של הקבוצה, לאחר התפטרותו של ניר קלינגר. הוא החזיק בתפקידו פחות מחודש, עד שהוחלף על ידי טון קאנן ההולנדי.
ב-21 בנובמבר 2006, הודיע דריקס על מעברו למועדון הכדורסל של מכבי תל אביב, לאחר שלדבריו הרגיש מיצוי מתפקידו. הוא מונה כמנהל השיווק של המועדון. ב-11 בינואר 2008 מונה למנכ"ל הקבוצה, בתחילה הוא מונה כמנכ"ל זמני במקומו של צביקה שרף, שעזב את התפקיד כדי להחליף את מאמן הקבוצה שעזב, עודד קטש. בסיום העונה, המינוי נעשה קבוע, והחל מה-19 ביולי 2011 הוא חולק את התפקיד עם דני פדרמן. ב-10 בספטמבר 2019, פורסם כי דריקס יעזוב את התפקיד בסוף 2019.
חיים אישיים.
דריקס נשוי למירי גולדפרב, מלכת היופי לשנת 1991, ולזוג שלושה ילדים.
טקיטוס (היסטוריון)
סונוריות
בפונטיקה ובפונולוגיה, סונוריות (בעברית: צליליות) היא מונח המתייחס לעוצמת הצליל שנוצר בעת הפקת הגה מסוים. כל התנועות הן סונורנטיות, כלומר בעלות צליליות גבוהה, אך רק חלק מהעיצורים. העיצורים הסונורנטיים הם בעלי צליליות גבוהה, בדומה לתנועות, משום שבהפקתם מתבצעת חסימה חלקית בלבד של שטף האוויר בחלל הפה. לקבוצה זו משתייכים עיצורים מקורבים (l, r, w, j), ועיצורים אפיים (m, n). נהוג לחלק את העיצורים המקורבים לחצאי תנועות (w, j), ולעיצורים נזילים (l, r) (באנגלית: Liquids), שחלקם צדיים (l).
בעת הגיית העיצורים הסונורנטיים זרימת האוויר חופשית ולא יוצרת "רעש" רב, ולכן, על מנת שיהיו תפיסים לאוזן, הם בדרך כלל קוליים, כלומר בהפקתם יש הרעדה של מיתרי הקול (למשל, מעטות השפות עם /l/ אטומה). בניגוד לכך, הגיית העיצורים הבלתי־סונורנטיים (Obstruents) – סותמים, חוככים ומחוככים – כן מייצרת "רעש" חזק מספיק, ולכן הם ניתנים להגייה הן כקוליים והן כאטומים (למשל, ברוב השפות קיים הן הסותם הקולי /d/, והן הסותם האטום המקביל לו /t/).
היררכיית הסונוריות.
ניתן לחלק את ההגאים השונים לפי מידת הסונוריות שלהם, מהתנועות הסונורנטיות ביותר ועד העיצורים הסותמים, בעלי הסונוריות הנמוכה ביותר (מימין לשמאל):