לאחר קרבות הבלימה הקשים בימי המלחמה הראשונים, פנה צה"ל לתפוס שטח בעומק סוריה. ב-11 באוקטובר פרצו אוגדות 36 ו-210 את הגנות הסורים לאורך הגבול והתקדמו לתוך שטח סוריה. עד סוף היום התקדמו האוגדות לעומק של כ-10 ק"מ. אוגדה 210, בגזרה הדרומית של המובלעת הגיעה לאזור צומת מעץ. במהלך יום ה-11 באוקטובר השלים כוח נתי את התארגנותו ובבוקר ה-12 באוקטובר צורף לאוגדה 210. שתי פלוגות בפיקוד המג"ד (כ-20 טנקים) צורפו לחטיבה 679 ופלוגה נוספת נשלחה לתגבר את חטיבה 179 אשר ספגה אבדות כבדות בקרבות היום הקודם.
על כוח נתי הוטל להוביל את התקפת חטיבה 679 על צומת הדרכים ליד כפר נסג'. שתי הפלוגות נערכו ממזרח לח'ן ארנבה, שם הותקפו על ידי מטוסים סורים וספגו אבדות ראשונות. פלוגה א' יחד עם המג"ד נתי גולן נעה דרום-מזרחה לכיוון כפר נסג' בעוד פלוגה ב' נעה באיגוף מצפון מערב. פלוגה א' נעה במהירות כמעט מבלי להיתקל בכוחות סורים והגיעה אל כפר נסג'. הפלוגה המשיכה בתנועה לכיוון תל קורין, מצפון מזרח לכפר, ואז נתקלה במארב של כ-20 טנקים סורים. טנקי פלוגה א' ניסו לתפוס עמדות ירי אולם בשל תוואי השטח היו בנחיתות מול הכוח הסורי המחופר. נגמ"ש הפיקוד נפגע מיד ותשעה מאנשיו נהרגו. נתי גולן נפצע קשה בראשו ופונה לאחור. מרבית טנקי הפלוגה נפגעו והשאר נסוגו. עשרה לוחמים נוספים נהרגו בהיתקלות זו, ביניהם מפקד הפלוגה שמואל אבישאול. לפחות אחד מהטנקים הפגועים נגרר לסוריה, ואיתו גם גופתו של המ"מ דודי ריבק. ריבק הוחזר במסגרת חילופי השבויים לאחר המלחמה.
פלוגה ב', בפיקוד יעקב קרני, נעה מצפון לפלוגה א', דרך ח'ן ארנבה וצומת מעץ, ונתקלה בהתנגדות קלה יחסית. כשהתקרבה לכפר נסג' זיהתה את הכוח הסורי המחופר שפגע קודם לכן בפלוגה א' והחלה לירות עליו מן האגף. הכוח הסורי נפגע ורבים מאנשיו נטשו את הטנקים.
שני הגדודים האחרים של חטיבה 679 המשיכו בהתקפה, השלימו את כיבוש תל קורין עד הצהריים, ונפרסו לתדלוק וחימוש. באותו זמן, בעזרת מחלקת הסיור של כח נתי, חולצו הטנקים ואנשי הצוות שנותרו מפלוגה א' מזירת הקרב והצטרפו לפלוגה ב'. משתי הפלוגות נותרו בשלב זה שבעה טנקים בלבד.
המשך הלחימה במובלעת.
בעת פריסת החטיבה להתארגנות זוהה כוח אויב גדול הנע לקראת כוחות החטיבה. היו אלה שני גדודים מתוך חיל המשלוח העיראקי. אורי אור, מפקד חטיבה 679, התקשר למפקד פלוגה ב', יעקב קרני, והורה לו להצטרף לשאר החטיבה בתנועה דרומה אל מול האויב. במהלך התנועה דרומה חברה הפלוגה לסמג"ד עמרי נגב, אשר הוביל את הכוח המוקטן משלב זה ועד לסיום המלחמה. הכוח תפס עמדות מערבית לתל ענתר ויחד עם שאר כוחות חטיבה 679 לחם בכוח העיראקי אשר לא היה מוכן לקרב. כמה עשרות טנקים עיראקיים נפגעו ועד שעות הערב נסוגו העיראקים חזרה דרומה. בלילה הוחלט להסיג את החטיבה צפונה אל חניון לילה מאובטח יותר לצורך חימוש, תדלוק ותיקון תקלות. הסורים ניצלו את נסיגת כוחות צה"ל מאזור כפר נסג' ובמהלך הלילה תפסו את האזור בחזרה.
ב-13 באוקטובר לחם כוח נתי יחד עם חטיבה 679, אשר תקפה דרומה וכבשה מחדש את כפר נסג' והתילים באזור, מלבד תל ענתר. ב-15 באוקטובר השתתף הכוח בכיבוש תל ענתר. התל נכבש בהתקפה משולבת, כאשר חטיבה 679, וטנקי כוח נתי בתוכה, נעים אל התל מצפון, בעוד חטיבה 9 תוקפת ממערב. לאחר קרב שכלל ירי סורי מתמשך של טילי סאגר, נסוגו הכוחות הסורים אשר הגנו על התל וחטיבה 9 תפסה אותו.
פלוגה ג' לחמה עם חטיבה 179 במובלעת עד 14 באוקטובר, אז נשלחה חטיבה 179 לגזרת סיני, והפלוגה הועברה לפיקודה של חטיבה 9. ב-17 באוקטובר יצאה חטיבה 679 להתארגנות מחוץ למובלעת וטנקי כוח נתי עברו גם כן לחטיבה 9.
ב-19 באוקטובר החלו הסורים בהתקפה המשולבת האחרונה במלחמה. כוחות שריון סורים, יחד עם דיוויזיה עיראקית וחטיבת שריון ירדנית תקפו את כוחות צה"ל בדרום-מזרח המובלעת. גדוד הטנקים 278 שסופח לחטיבה 9, תפס עמדות על תל ענתר ובלם את ההתקפה מכיוון מזרח. כח נתי שהתמקם מדרום לתל מצא את עצמו בקרב מול עשרות טנקי אויב שהתקדמו מדרום לצפון. רק אחרי שהגיעו לטווח של פחות מ-1,000 מטרים ומספר טנקים נפגעו מהירי של פלוגות ב' וג', נסוגו הכוחות התוקפים.מספר ימים לאחר הפסקת האש חזר כוח נתי לפיקודה של חטיבה 679 ויצא מהמובלעת, לראשונה מאז הוקם, להתארגנות של מספר ימים ברמת הגולן. ב-4 בנובמבר חזר הכוח, יחד עם חטיבה 679, למובלעת ותפס את הקו באזור צבצבה (מצפון לכפר נסג').
ב-3 בדצמבר פורק הכוח לאחר כחודשיים של פעילות. חלק ממתנדבי חו"ל שוחררו משירות וחיילי הסדיר חזרו ליחידותיהם. שאר אנשי המילואים, כמו גם טנקי הגדוד, נקלטו בחטיבה 179, ושימשו להקמתו מחדש של גדוד 266 אשר נשחק כמעט לחלוטין ביממה הראשונה של המלחמה. טנקי כוח נתי המשיכו לשרת במובלעת כחלק מגדוד 266 עד תום מלחמת ההתשה במובלעת הסורית במאי 1974.
בקרבות במובלעת הסורית איבד הגדוד 22 לוחמים, מרביתם נפלו ב-12 באוקטובר במסגרת הקרב באזור כפר נסג'-תל קורין.
הנצחה.
לאחר המלחמה התפזרו לוחמי הכוח והקשר בין מרבית לוחמיו נותק. רק בשנת 2013 נעשה ניסיון לאתר את אנשי הגדוד ולראשונה התקיים מפגש של חיילי הכוח.
בשנת 2016 נחנכה ברמת הגולן אנדרטה לכוח נתי. האנדרטה נמצאת על כביש 98, כ-100 מטרים מצפון לתצפית קוניטרה, ומשקיפה על אזור המובלעת הסורית שבו נלחם הכוח. האנדרטה הוקמה ביוזמה פרטית של ותיקי הכוח. במרכזה מוצב שלט ועליו שורה משירה של חנה סנש: "קול קרא והלכתי, הלכתי כי קרא הקול". באנדרטה מונצחים 22 לוחמי הכוח שנפלו במלחמה. כמו כן כוללת האנדרטה עמדת "מסבירן" ומפה המתארים את קורות הגדוד במלחמה.
ביולי 2022 הוצב באנדרטה טנק שוט קל, מהסוג ששימש את הכוח בלחימה.
הנרי ברטר
הנרי ברטר (נולד בפברואר 1948) הוא מוזיקאי, מלחין ומעבד מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה.
הנרי ברטר נולד בפריז בירת צרפת להורים יוצאי פולין ניצולי השואה. אביו היה פרוון. בגיל 6 הביאו אותו הוריו לקונסרבטוריון ללמוד נגינה על פסנתר. להוריו לא היה כסף לקנות לו פסנתר, אז הם קנו לו לבקשתו גיטרה, והוא החל להופיע בלהקות, ועבד מגיל 19 עם זמרים ועסק בהלחנת מוזיקה לפרסומות. הוא למד לתואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה בפריז.
בתחילת שנות השמונים במהלך ביקורו בישראל הוא החליט לעלות לישראל מצרפת.
בישראל הוא התפרסם בשנת 1981 כאשר הלחין את שירה הידוע של עפרה חזה "תפילה", שיצא באלבומה בוא נדבר. השיר היה מועמד לתחרות קדם-אירוויזיון 1981 אך לבסוף לא התקבל. ברטר סיפר בריאיון לערוץ 2 כי הלחין את השיר במהלך נסיעה באוטובוס, וכשירד ממנו נפגש עם בצלאל אלוני. אלוני שמע את הלחן, התלהב וכתב את מילות השיר. לשיר בוצעו גרסאות כיסוי רבות, ביניהן, גרסת כיסוי מהונגריה, שהפרה את זכויות היוצרים, למשך שנים רבות עד לטיפול משפטי בעניין ב-2021.
לקדם אירוויזיון 1982 הוא הלחין ועיבד את שירה של ירדנה ארזי "מוזיקה נשארת" שהשתתף בתחרות, וסיים במקום השני. השיר הופיע באלבום הבכורה של ירדנה ארזי. בדצמבר אותה שנה הלחין את שירה של ארזי "מילה קטנה" שזכה במקום הראשון בפסטיגל מספר 2.
לקדם אירוויזיון 1983 הלחין את שירה של ירדנה ארזי "שירו שיר אמן". בסיום התחרות הראתה ספירת הקולות כי השיר הפסיד על חודה של נקודה אחת לעפרה חזה שביצעה את השיר "חי". לימים סיפרה ארזי כי רפי גינת, שישב בחבר השופטים, סיפר לה לאחר התחרות, כי חלה טעות בספירת הקולות, והייתה זו דווקא היא שניצחה.
ברטר ניסה את כוחו כזמר, כאשר הוציא בתחילת 1985 את שיר שכתב והלחין - "הלו מאדאם לרואה". השיר הגיע למקום ה-21 במצעד הפזמונים לשנת תשמ"ה (1985) של רשת ג'. השיר שודר בתוכנית להיט בראש. בהמשך הקליט את השיר "לימוזין" למילים שכתב דורי בן זאב. לאחר מכן החליט להתמקד בהלחנה.
בשנת 1988 הלחין את שירו של אדם, "אל תשכח" שזכה במקום הראשון בפסטיגל (בשנת 2018, לכבוד שחרורו של אדם מאשפוז ממושך בבית החולים, הפיק ברטר גרסה מחודשת של השיר בביצועה של דיאנה גולבי).
באותה שנה הלחין גם את המוזיקה ל-2 סרטים ישראליים: "מלך הסלים" של דובי גל, וסרט המתיחות "מצלמה בלי בושה" של יהודה ברקן.
בשנת 1991 הלחין ועיבד את השיר "יחד נעמוד" בביצועו של הזמר אדם, שסיים במקום השני בקדם-אירוויזיון 1991.
לאלבומה של אילנית "בוא נתחיל מבראשית", שיצא באותה שנה, הלחין 2 שירים.
בשנת 2021 שיחק בסדרה "הד קולך" בכאן 11.
באותה שנה הוציא סינגל ראשון של דואט עם מזי כהן בשם "שום דבר לא בטוח", מתוך אלבום הבכורה.
פרסומות.
מעת עלייתו לישראל ברטר עסק גם בהלחנת מוזיקה לג'ינגלים. בין היתר הפיק ג'ינגלים לחברת החשמל ("איתך בכל רגע"), תנובה, אגד, בזק, בנק הפועלים, מועצת ההימורים, מועצת הפירות וקליל חלונות מעוצבים.
בשנת 1993 הקים את חברת ׳ברטר הפקות׳, העוסקת בהפקת ג'ינגלים, הלחנה הפקה ותחזוקה של תכנים קוליים ומוזיקליים למרכזיות טלפון והוספת ממד קולי לאתרי אינטרנט.
בשנת 2004 תבע מיליון שקל מקופ"ח לאומית וחברת אלגדקום, על שהשתמשו בג'ינגל "לאומית - מתחייבים אישית" שהלחין.
בשנת 1988 החל להלחין מוזיקה לתשדירי בחירות בישראל.
לקראת הבחירות לכנסת השתים עשרה שנערכו בשנת 1988, הוא הלחין את המוזיקה לזמריר "רק הליכוד יכול".
לקראת הבחירות לכנסת השלוש עשרה שנערכו בשנת 1992, הוא המשיך לעבוד עם הליכוד והלחין את הזמריר "הליכוד זה נכון", ובמקביל עבד גם על תשדיר הבחירות של מרצ.
לקראת הבחירות לכנסת הארבע עשרה ולראשות הממשלה שנערכו שנת 1996 עבד עם הליכוד בראשות בנימין נתניהו.