טיפול.
ניתן להסיר ניתוחית את הפוליפים על ידי גרידה עם או בלי היסטרוסקופיה. במקרה שללא היסטרוסקופיה ישנו סיכון להסרה חלקית בלבד של הפוליפים. ניתן להפחית סיכון זה על ידי סקירה של הרחם על ידי מלקחיים בתחילת הגרידה. לאחר מכן מתבצעת הגרידה והסרה של הפוליפ. בגרידה עם היסטרוסקופיה, תחילה, על מנת להקל על הניתוח הרחם יורחב גם בצוואר הרחם ל-9 מ"מ. ובנוסף יוזרמו מים פיזיולוגיים כדי לשמור על הרחם בגודל שיאפשר עבודה מיטבית. בתהליך עצמו מוחדר סיב אופטי בהיסטרוסקופ ואיתו לולאה חשמלית אשר תפקידה להסיר את הפוליפ ומשיכתו אל מחוץ לרחם. בשתי הדרכים יישלח הפוליפ לביופסיה
אפידמיולוגיה.
פוליפים ברירית הרחם מתרחשים בדרך כלל אצל נשים בשנות ה-40 וה-50. הפוליפים נוצרים אצל 10% מהנשים. שיעור הימצאותם אצל נשים עם דימום חריג מוערך ב-25%.
קולוניית מיוט
קולוניית מיוט (בצרפתית: Colonie de Mayotte et dépendances) הייתה ישות מדינית תחת חסות צרפת שהייתה קיימת בין 6 בינואר 1886 ל-23 בינואר 1896 ובין 9 בספטמבר 1899 ל-25 ביולי 1912 לפני שארכיפלג קומורו אוחד עם קולוניית מדגסקר. הקולוניה הורכבה מהאיים מיוט, אנג'ואן, גרנד קומור, מוהלי ואיי גלורייז (כולל באן דו ז'זר (Banc du Geyser)).
המבנה של הקולוניה היה שלטון מרכזי במיוט ומדינות חסות עם אוטונומיה בשלושת האיים אנג'ואן, גרנד קומור ומוהלי. האי מיוט הועדף על פני האיים האחרים בעקבות היותה צרפתית משנת 1841 לאחר קניית האי מידי הסולטן אנדיאנטסולי . בין השנים 1896–1899 הקולוניה נוהלה מראוניון.
מדגסקר הצרפתית
Make America Great Again
Make America Great Again (בתרגום לעברית: "להחזיר את אמריקה לגדולתה") היא סיסמה שנעשה בה שימוש בתעמולת בחירות בפוליטיקה של ארצות הברית, תחילה בשנת 1979 על ידי רונלד רייגן בקמפיין שבסיומו נבחר לנשיא ארצות הברית, ופעם נוספת בקמפיין הבחירות של דונלד טראמפ, שנבחר גם הוא לנשיאות בבחירות 2016.
היסטוריה.
סיסמת הבחירות "Make America Great Again" נהגתה בשנת 1979 כאשר ארצות הברית סבלה ממשבר כלכלי חמור. רונלד רייגן השתמש בה במירוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1980.
בשנת 2006 יצא ספרו של פיטר ביינרט "The Good Fight: Why Liberals—and Only Liberals—Can Win the War on Terror and Make America Great Again" (בתרגום לעברית: "הקרב הטוב: למה הליברלים - ורק הליברלים - יכולים לנצח במלחמה נגד הטרור ולהשיב את אמריקה לגדולתה") בהוצאת "הארפר קולינס".
ביל קלינטון השתמש בסיסמה זו מספר פעמים במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1992, אך בגרסה מפורטת יותר ולא כסיסמה בפני עצמה. כך, למשל, קרא לבוחרים "להחזיר את אמריקה לגדולה כלכלית, חינוכית וחברתית".
בשנת 2016 גינה ביל קלינטון את השימוש של דונלד טראמפ בסיסמה זו, בטענה שהיא מעבירה מסר גזעני סמוי לתושבי דרום ארצות הברית: "הסיסמה "להחזיר את אמריקה לגדולתה" - אם אתה דרומי לבן, אתה יודע בדיוק מה זה אומר, נכון? פירוש הסיסמה הוא: אני אתן לך כלכלה כמו שהייתה לפני 50 שנה, ואני אזיז אותך למעלה בסולם החברתי ואזיז אחרים למטה".
שימוש בסיסמה על ידי דונלד טראמפ.
בנובמבר 2012 הגיש דונלד טראמפ בקשה לרשום את הסיסמה "Make America Great Again" כסימן מסחרי רשום. היא נרשמה כך ביולי 2015. טראמפ טען שהוא המציא את הסיסמה: "אני המצאתי את זה בעצמי לפני שנה, והמשכתי להשתמש בה, וכולם עכשיו משתמשים בה, הם כל כך אוהבים את זה," אמר טראמפ בראיון מאותה תקופה.
טראמפ השתמש בסיסמה באופן אינטנסיבי במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, ורבים מתומכיו חבשו כובעים שנשאו את הביטוי.
לאחר שטראמפ הפך את הביטוי לנפוץ, נעשה בו גם שימוש על ידי יריבו במפלגה טד קרוז, וכן נעשה בו שימוש על ידי קומיקאים רבים, בפרק של הסדרה "סאות' פארק" ובמספר פרסומות.
הסיסמה מוכרת גם בראשי התיבות שלה: MAGA.
שבט גבאיה, הר משה, סיני
גשר אלנד
גשר אֶלַנְד (בשוודית: Ölandsbron) הוא גשר המחבר את העיר קאלמאר שבדרום שוודיה אל מזרח האי אלנד, מעל מצר קאלמאר. אורך הגשר 6,072 מטר והוא אחד מהארוכים ביותר באירופה (היה הארוך ביותר באירופה עד שנבנה גשר ואסקו דה גאמה ב-1998). הגשר נתמך על ידי 156 עמודים וליד קצהו המערבי עולה לגובה של 36 מטר, ליצירת מעבר נוח לספינות תחתיו.
הגשר נחנך ב-30 בספטמבר 1972, בנוכחות קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה (אז נסיך). העבודה ארכה כ-4.5 שנים ולבנייה נדרשו כ-100,000 מטר מעוקב של בטון.
על הגשר יש 4 נתיבים לרכב וצינור מים מתוקים לכיוון האי.
מועצת הכנסיות העולמית
מועצת הכנסיות העולמית (באנגלית: World Council of Churches, בראשי תיבות WCC) הוא איגוד עולמי של כנסיות שנוסד בשנת 1948. במועצה חברות הכנסייה האנגליקנית, הכנסייה האשורית, רוב הכנסיות של הכנסייה האורתודוקסית המזרחית, הכנסייה הקתולית העתיקה, כנסיות הנצרות האוריינטלית, רוב כנסיות הנצרות הפרוטסטנטית וכמה כנסיות אוונגליסטיות (בהן הנצרות הבפטיסטית והנצרות הפנטקוסטליסטית). הכנסייה הקתולית לא חברה במועצה, אם כי משקיפים מטעמה מגיעים לפגישות המועצה. המועצה נוסדה מתוך "התנועה האקומנית".
הצהרת המועצה היא:
במועצה חברות 349 כנסיות ברחבי העולם, בהן כ-590 מיליון איש. מנהלת המועצה נמצאת במרכז האקומני בז'נבה, שווייץ.
היסטוריה.
תנועה להפצת הנצרות בשם "התנועה האקומנית" צמחה בסוף המאה ה-19 והתפתחה בתחילת המאה ה-20. בשנת 1920, לאחר שנערכו מספר כנסים של מיסיונרים, כתב הפטריארך האקומני של הכנסייה האורתודוקסית המזרחית מכתב שקרא ליצור ארגון בשם "חבר הכנסיות", בדומה ל"חבר הלאומים", שבו יתקיים שיתוף פעולה בין זרמי הנצרות השונים. ארגון כזה קם רק בשנת 1937, בה הוסכם להקים ארגון לא-פורמלי בשם "מועצת הכנסיות העולמית" ובו יתקיים שיתוף פעולה בין הכנסייה האפיסקופלית של ארצות הברית לבין הכנסייה הלותרנית של שוודיה.
במהלך מלחמת העולם השנייה הצטרפו כנסיות נוספות למועצה, והיא הוקמה באופן רשמי בכנס באמסטרדם ב-23 באוגוסט 1948. בכנס השתתפו נציגים של 147 כנסיות. במהלך שנות השישים הצטרפו כנסיות נוספות למועצה, בהן מספר כנסיות מתודיסטיות בולטות מבריטניה.
רוב הכנסיות שלא הצטרפו למועצה הפכו לחברות בארגון "הברית האוונגליסטית העולמית" שקם במקביל.
המועצה פרסמה בתולדותיה הצהרות שונות הנוגעות לזכויות האדם, ובין השאר התבטאה בנושאי הפרות זכויות אדם במדינות הקומוניסטיות, ואיומי המלחמה הגרעינית בזמן המלחמה הקרה.
מבנה ארגוני.
בין נשיאי המועצה בעבר נמנים מרטין נימלר ואלכסיי השני.
נציגי הכנסיות החברות במועצה נפגשים אחת לשבע או שמונה שנים ובוחרים בעלי תפקידים שונים בארגון.
הכנס האחרון נערך בשנת 2013 בפוסן, קוריאה הדרומית. בכנס נבחרה לתפקיד מנכ"ל המועצה ד"ר אגנס אבום מניירובי, נציגת הכנסייה האנגליקנית של קניה. זו פעם ראשונה שאישה או אפריקני מכהנים בתפקיד זה.
במועצה מספר צוותים, חלקם משמשים לדיונים תאולוגיים וחלקם לנושאים אחרים:
בין פעילויות המועצה:
בדרום אפריקה ובווייטנאם הוקמו אגודות צדקה מיוחדות בשם "אגודת פיתוח שיתופית" שסיפקו סיוע כלכלי לאוכלוסיות חלשות במדינות אלה, ללא תיווך הממשלה המקומית. אגודות אלה הוקמו על מנת להימנע מתמיכה במשטר האפרטהייד בדרום אפריקה ובמלחמת וייטנאם.
ביקורת.
השפעת הקג"ב על המועצה.
מספר היסטוריונים טוענים כי על פי מסמכי וסילי מיטרוחין סוכני ק.ג.ב. הסתננו לפעילויות המועצה בתקופת המלחמה הקרה והיטו את מדיניות המועצה על פי ההשקפה הקומוניסטית.
לטענתם, שניים מבכירי המועצה מונו לאחר מכן לתפקידים בכירים בארגון הכנסייה האורתודוקסית הרוסית, והם היו בעצם סוכני ק.ג.ב.
כדוגמה לפעילותם הם מציינים שבעצרת הכללית של המועצה בשנת 1983 בוונקובר, נכחו 47 סוכני ק.ג.ב. שהתחזו לפעילי המועצה, ומטרתם הייתה לוודא את בחירתו של מועמד פרו-סובייטי לתפקיד המזכיר הכללי.
התעלמות מסבלם של הנוצרים במזרח אירופה.
על פי דו"ח של מחלקת המדינה של ארצות הברית, נוצרים פרוטסטנטים ואורתודוקסים ממזרח אירופה שסבלו בתקופת השלטון הסובייטי פנו למועצת הכנסיות העולמית בשנת 1983 וזו התעלמה מפניותיהם.
היחס לישראל.
מועצת הכנסיות העולמית נוקטת עמדה ביקורתית כלפי מדינת ישראל עקב שליטתה על שטחי יהודה ושומרון וחבל עזה וטוענת להפרת זכויות האדם של הפלסטינים בשטחים אלו. בשנת 2002 בחסות המועצה הוקם ארגון EAPPI. בשנת 2005 קראה המועצה להחרים חברות המרוויחות משליטת ישראל על שטחי יהודה ושומרון, בשנת 2009 קראה המועצה לחרם בינלאומי על מוצרים המיוצרים בהתנחלויות, ובשנת 2013 הצהיר המזכיר הכללי בכנס בקהיר: "אנחנו תומכים בפלסטינים. המועצה תומכת בפלסטינים, כי הם צודקים."
המועצה הייתה מעורבת בהכנת המסמך "קאירוס פלסטין" בו נכתב: "הכיבוש הישראלי של האדמות הפלסטיניות הוא חטא נגד האל והאנושות כי הוא שולל מהפלסטינים את זכויות האדם הבסיסיות."
חברי המועצה דחו טענות על אנטישמיות, ולדבריהם "אנטישמיות היא חטא כלפי האל והאדם". כמו כן המועצה מתנגדת לציונות נוצרית.
בדצמבר 2016 נחתה בישראל ד"ר איזבל פירי, תאולוגית ממלאווי המייצגת את מועצת הכנסיות העולמית, ומשרד הפנים מנע את כניסתה לישראל. מועצת הכנסיות העולמית פרסמה הצהרה לפיה ישראל מבססת את החלטותיה על מקורות לא נכונים ולא אמינים, ופעילי הארגון הבהירו כי הוא כלל לא תומך בחרם על ישראל.
משרד נציב הסחר של ארצות הברית
המחלוקת על הביטוי &quot;מחנה מוות פולני&quot;