הממשלה יכולה להודיע בהודעה שתפורסם ברשומות שהוראות חוק זה או חלקן יחולו על תפקידים בשירות המדינה, בנוסף היא יכולה להודיע שעל חלק מן המשרות לא יחולו הוראות חוק, כלומר על כל משרה יחולו כללים שונים בהתאם להחלטה.
ועדת שירות המדינה.
הממשלה תמנה ועדה של אחד עשר מנהלים כלליים ואנשי ציבור לוועדת שירות המדינה, שבראשה יהיה נציב השירות, שיבצע החלטות שיוחלטו על ידי הוועדה. הוועדה תוכל לפעול גם אם פחת מספר חבריה (בתנאי שהוא לא פחת ביותר משני חברים).
הממשלה תמנה נציב שירות מדינה. על מינויו לא תחול חובת המכרז והודעה על המינוי תפורסם ברשומות, תפקידו יהיה לבדוק את התאמת המועמדים לתפקידי שירות המדינה.
חילופי תפקידים.
בכל שנה, שניים מחברי ועדת השירות יידרשו לפרוש, והממשלה תמנה במקומם שנים אחרים.
רק במקרה שאחד מחברי הוועדה נפטר, התפטר או שנבצר ממנו להגיע, הממשלה ראשית למנות מישהו אחר במקומו.
מינוי למשרה.
המינוי ייעשה רק במקרה שהמשרה התפנתה בתקן.
לכל העובדים באותה משרה, בני שני המינים, בעלי מוגבלויות, בני עדות שונות תינתנה אותן זכויות.
רק במקרה של מינוי מנהל כללי, הדבר ייעשה על פי הצעת השר הממונה על אותו משרד לפי תנאים שהיא תקבע. במקרה כזה לא תחול חובת המכרז.
המועמד למשרה חייב לעמוד בבחינות ובמבחנים להוכחת יכולותיו, ולמשרה ייבחר המועמד המתאים ביותר.
4.1. אזרחות או תושבות קבע.
רק אזרחי ישראל או תושבי קבע בישראל יוכלו להתמנות למשרת עובד המדינה.
4.2. דרך המינוי.
נציב הממשלה מכריז על המשרה בפומבי ורק אז אפשר יהיה למנות בעלי תפקידים באמצעות כתב מינוי חתום.
ועדת השירות יכולה לשנות כללים בכל הקשור לדרכי המכרז ולפרטיו.
4.3 הטלת תפקיד באופן זמני.
אם התפנתה משרתו של נושא משרה או נבצר ממנו למלא את תפקידו, רשאי השר שלמשרדו קשורה המשרה (בהתייעצות עם נציב השירות) להטיל על עובד מדינה אחר למלא את התפקיד, לתקופה הקצרה משלושה חודשים.
השר רשאי, לאחר התייעצות עם נציב השירות, להאריך את התקופה כל עוד סך התקופה הזמנית לא תעלה על שישה חודשים.
ובנוסף, רשאי השר, בהסכמת נציב השירות והיועץ המשפטי לממשלה, להודיע לממשלה על הארכת תקופת הטלת התפקיד באופן זמני מעבר לשישה חודשים בהתקיים נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת.
4.4 כושר רפואי.
כל אדם אשר מתמנה לתפקיד עובד המדינה יתבקש לעבור סדרת בדיקות על ידי רופאים מוסמכים על מנת לבדוק את כשירותו הבריאותית, והוא יצטרך למסור לרופא עדכונים על מצבו הבריאותי.
4.5 קירבה משפחתית.
ועדת השירות תקבע הגבלות למינויו של אדם למשרה במשרד כשקיימים יחסי קירבה משפחתית קרובה בינו לבין עובד באותה יחידה, והמינוי עשוי להביא ליחסי כפיפות ביניהם. את מידת הקרבה המשפחתית תקבע ועדת השירות בכללים.
4.6 הצהרת אמונים.
עובד המדינה חייב להצהיר הצהרה בפני שר או עובד מדינה שהוסמך לכך והיא:
"אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה ולמלא ביושר ובאמונה כל חובה המוטלת עלי כעובד המדינה".
4.7 הצהרה על רכוש.
עובד המדינה חייב להצהיר לנציב שירות המדינה על נכסיו ועל חובותיו, של בן זוגו, ילדיו ועל מקורות הכנסתו בעבר אם הם עשויים להיות גם מקורות הכנסתם בעתיד. נציב שירות המדינה חייב לשמור בסוד את הצהרות הרכוש.
גודאי
גודאי הוא ספר לנוער שנכתב על ידי זהבה גושן, מתורגמנית שעלתה מאתיופיה, ומעיין בן הגיא, סופרת שנולדה בדגניה ב', ויצא לאור בשנת 2016. הסיפור הוא סיפור אוטוביוגרפי על חייה של זהבה גושן, אך הוא בעצם עוסק בילדה בשם גודאי, ילדה ממוצא אתיופי שעלתה לארץ ישראל עם משפחתה בשנת 1984 ומלווה שנה בחייה.
עלילה.
גודאי היא ילדה יהודייה שחיה עם משפחתה בת שבע הנפשות באתיופיה באזור כפרי חקלאי, במצב כלכלי טוב עם משק משגשג. מתוארת משפחתה המורחבת והחמה הכוללת את ההורים, האחים, הדודים, בני הדודים והשכנים, כל אלו חלק מהקהילה המעורבת של נוצרים ויהודים החיים בהרמוניה. בקהילה מתקיימת מסרות יהודית ואורח חיים מזרח אפריקאי. ברקע נשמעים הדים של צרות המתרחשות בעיר הבירה.
המבוגרים בכפר עוסקים בחקלאות ובמלאכה, ובניהם קשרים של חברות, רעות ומסחר, המבוססים על אמון ועל עזרה הדדית.
גודאי היא ילדה שמפחדת לטפס על עצים ובטוחה שהיא מכוערת, ובשונה מכל בני משפחתה, היא היחידה ששאפה ללמוד ולא לתת יד במטלות הכפר המשפחתי, דבר שלא היה מובן מאליו בכפרי אתיופיה.
נוברוז מאמאדוב
נורבוז איסמעיל מאמדוב (נולד ב-15 במרץ 1947) היה ראש ממשלת אזרבייג'ן המכהן משנת 2018 ועד אוקטובר 2019.
ראשית חייו.
מאמדוב נולד ב-15 במרץ 1947 בעיר באבק שברפובליקה האוטונומית של נחציבאן שנמצאת באזרבייג'ן (אז חלק מברית המועצות). עוד בצעירותו חבריו ומשפחתו הגדירו אותו בתור מדינאי או פוליטיקאי עתידי.
קריירה.
מאמדוב סיים את לימודיו ב-1964. הוא למד צרפתית במכון הפדגוגי לשפות באזרבייג'ן. בין השנים 1967 ל-1968 הוא עבד בתור פרשן מקצועי באלג'יריה
בין 1971 ל־1973, עבר לגיאנה ולאחר מכן חזר לאלג'יריה.
בשנת 1991 קיבל דוקטורט מהמכון הפדגוגי לשפות באזרבייג'ן.
בשנים 1992 ו-1993 עבד מאמדוב כדיקן מכינת APLFI, ובין 1993 ל-1997 בתור דיקן המחלקה לשפה הצרפתית במכינה. הוא גם עבד בתור מתרגם לצרפתית ומצרפתית עבור הנשיא הדאר אייליב.
בשנת 1997 מאמדוב מונה לראש מחלקת יחסי החוץ של הרפובליקה האזרית.
בשנת 2001 תרגם את הסרט מיתוס האימה מאנגלית לצרפתית
פרסים ומינויים.
נאמר על מאמדוב שהוא מנהיג נאמן למולדת שנהג לצטט משפט של הנשיא לשעבר הדאר אייליב (תמיד הייתי גאה להיות אזרי ותמיד אהיה גאה להיות אזרי). וכן שעשה את מיטב המאמצים לשמר ולהפיץ את התרבות האזרית ברחבי העולם ובעיקר את הסובלנות וקבלת האחר. הוא נודע בהיותו פטריוט אזרי בעל אידאולוגיה ימנית אבל הוא גם אדם שקול וסובלני שמבין את האחר ודואג לזולת.
מאמדוב נבחר לראשות הממשלה מטעם מפלגת אזרבייג'ן החדשה שזכתה ברוב הקולות בבחירות לפרלמנט האזרי. מאז מינויו לראשות הממשלה הוא החל בתהליכים לשיפור יחסיה של אזרבייג'ן עם מדינות שונות ברחבי העולם שישראל היא אחת מהן.
מאמדוב דובר באופן שוטף צרפתית, רוסית, אנגלית וטורקית ואזרית. מאמדוב הוא גם ראש המחלקה לקסיקולוגיה וסטיליסטיקה של השפה הצרפתית באוניברסיטת אזרבייג'ן. בנוסף מאמדוב חיבר 20 מאמרם בנושאי המדעים השונים ויותר מ-300 קטעים וחיבורים בנושאים: פוליטיקה מקומית ואקטואליה
הוא נשוי ויש לו שלושה ילדים ונכד אחד.
המלחמה הארמנית-אזרית בשנות ה-90.
בשנת 1989 החל סכסוך בין אזרבייג'ן הסובייטית לארמניה הסובייטית על חבל הארץ נגורנו קרבאך. באותו זמן שתי המדינות היו חלק מברית המועצות שהתפרקה ב-1991 באופן רשמי. וב-1992 כשנה לאחר פירוק ברית המועצות פרצה מלחמה בין שתי המדינות. מאמדוב, שאז עבד בתור דיקן המכינה, גינה את ההפצצות של צבאות ארמניה ואזרבייג'ן על ערים אזריות וארמניות. בנוסף לכך הוא קרא לסיום המלחמה.
בסיום המלחמה ארמניה סיפחה את נגורנו קרבאך. סיפוח זה גרם לבידוד אזור נחציבאן משאר אזרבייג'ן (אזור הולדתו של מאמדוב). ובכך גרם לו לכעס רב, מכיוון שלא היה יוכל לחזור לעיר הולדתו מבלי לעבור דרך הים או דרך שטח של מדינת אויב.
רי&quot;א (פירושונים)
פונטיאק פיירו
פונטיאק פיירו (באנגלית : Pontiac Fiero) היא מכונית ספורט בתצורה קופה מתוצרת חטיבת הרכב פונטיאק, מבית ג'נרל מוטורס אשר יוצרה בין השנים 1988–1983 ב-ארצות הברית.
טהראן טאבו
טהראן טאבו (באנגלית: Tehran taboo) הוא סרט הנפשה גרמני-אוסטרי בבימויו של עלי סוזנדה. הסרט מונפש באמצעות רוטוסקופ, המספר את סיפורן של שלוש נשים וגברים הגרים בטהראן ואת ניסיונותיהם הנואשים להתמודד עם החוקים הדתיים המחמירים של איראן. סטנדרטים כפולים נוצרו כתוצאה מהנסיונות הנואשים להתמודד עם חוקים אלו.
עלילה.
שלוש צעירות וצעיר מאיראן יוצאים למסע של חופש מיני ואושר, בחיפושיהם אחר דרכים יצירתיות להתגבר על מגבלות החברה האסלאמית השמרנית. המסע שלהם, כמתואר בסרט האנימציה טהראן טאבו, שעלה לראשונה בארצות הברית, מספק הצצה נדירה לתת התרבות העירונית של איראן. הסרט עוסק לא רק בדיכוי הנשים באיראן, אלא גם בצביעות הנרגמת, הסרט כולל סצנות קשות של הוצאות להורג בפומבי, אלימות מינית, התעללות בבעלי חיים והתאבדות.
"טהראן טאבו" מתרכז סביב ניסיונותיהן של שלוש נשים לנווט בין האיסורים הדתיים והציפיות החברתיות הרבות. פארי (אלמירה רפיזדה) היא זונה, אשר זקוקה לשופט (חסן עלי מט) שיחתום על מסמכי הגירושים שלה. היא מתגוררת בדירה בבעלותו של השופט וסוחרת מין לצורך השפעתו, מה שמאוחר יותר עוזר להבטיח את הרשמתו של בנה לבית הספר.
אופני הפקת הסרט.
הסרט הונפש באמצעות רוטוסקופינג, במהלכה שחקנים מצולמים ואז מועברים לאנימציה. היתרון הגדול ביותר של טכניקה זו הוא גישת השחקנים. השחקנים האמיתיים מביאים רגש לאנימציה והופכים את התוצאה להרבה יותר מקובלת בחברה. היה ברור למפיק סוזנדה שלא יוכל לצלם את הסרט באיראן, בגלל הצנזורה. לכן אחת החלופות הייתה האנימציה. בגלל הצנזורה אמנים אינם חופשיים להביע את דעותיהם ולנסות לעבוד סביב מגבלות. הם יוצרים דרכים חדשות לבטא את עצמן וזה הופך אותם ליצירתיים.
ביקורות.
עלי סוזנדה עבד בצורה חכמה סביב הבעיה, לא רק באמצעות מגורים בחו"ל, אלא בדרך ייצור הסרט: הסרט נבנה בטכניקה של יצירה אנימציה ובנוסף לכך, נוצר עם גרסה עכשווית ונעזרת במחשב מה שכונה פעם "רוטוסקופינג", חומר מצולם לייצור תמונה התואמת למסגרת הפעולה החיה. התוצאה יוצרת מרקם חזותי יוצא דופן, היפר- ריאלסטי מבחינת תנועה וביטוי, אך גם מעוצבת בצבעים פשוטים, כמו גרסה נעה.Leslie Felperin