שמעון פריץ בודנהיימר (Fritz Bodenheimer; 6 ביוני 1897 - 4 באוקטובר 1959) היה אנטומולוג וזואולוג ישראלי, מראשוני הזואולוגיים העבריים. פרופסור לזואולוגיה ולאנטומולוגיה באוניברסיטה העברית. ניהל חוות חקלאות ניסיוניות. בודנהיימר הוציא את הקטלוג המקיף הראשון לחי בארץ ישראל. זכה בפרס ישראל לחקלאות לשנת 1954.
ביוגרפיה.
נולד בקלן שבגרמניה. בנם של רוזה ומקס בודנהיימר, פעיל ציוני. בגיל 17 כתב מחקר ספרותי על המשוררת סאפפו. בשנת 1914 החל ללמוד באוניברסיטת מינכן אך הלימודים הופסקו עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה במהלכה שירת בחזית המזרחית. בלימודיו הושפע מעבודותיו של האנטומולוג קארל אשריך ולאחר סיום המלחמה למד באוניברסיטת בון. בשנת 1919 הציע לעשות את עבודת הדוקטורת באוניברסיטת בון על המונוגרפיה של הטיפולה, זאת למרות שהמנחה שלו, ריצ'רד הסה, הזהיר אותו שעיסוק באנטומולוגיה מעשית מראה על חוסר רצינות ואי עניין במדע אמיתי.. כן למד מספר חודשים בפקולטה לחקלאות בפורטיצ'י שבדרום איטליה, באקלים הדומה לאקלים הישראלי. ב-1921 קיבל תואר ד"ר לפילוסופיה בתחום מדעי הטבע באוניברסיטת בון. התמחה בתחום כנימות מגן במוזיאון הטבע של המבורג.
ב-1922 עלה לארץ ישראל, וכיהן כראש המחלקה האנטומולוגית בתחנת הניסיונות החקלאית של התנועה הציונית בתל אביב (לימים מינהל המחקר החקלאי ברחובות). במסגרת תפקידו ערך מיפוי של מזיקי החקלאות בארץ ישראל והנהיג לראשונה שיטות מדעיות בהדברת מזיקים. ב-1923 נישא לרחל, בתו של מנחם אוסישקין.
ב-1925 היה ממקימי המחלקה לזואולוגיה של המכון לחקירת טבע ארץ-ישראל. ב-1928 מונה למרצה וחוקר בתחום הזואולוגיה באוניברסיטה העברית, וב-1931 קיבל דרגת פרופסור. באותה שנה הוזמן כפרופסור-אורח לאוניברסיטת מינסוטה בארצות הברית. לאורך השנים הוזמן לייעץ למשרדי החקלאות בטורקיה ובעיראק.
בתקופת המרד הערבי הגדול ב-1936 התנדב כנוטר, ובמלחמת העצמאות השתתף בלחימה בירושלים.
בעקבות עליית הנאציזם בגרמניה ב-1933 הפסיק בודנהיימר להשתמש בשפה הגרמנית לכתיבתו. התוצאה הייתה, כפי שהוא עצמו הודה מאוחר יותר בספרו האחרון(עמ. 484), "כל עבודתי הופרעה מאוד בגלל העובדה שהפסקתי להשתמש בשפת האם שלי בשנת 1933. לצערי אני מאלה שלא מסוגלים לרכוש שפה חדשה ולהשתמש בה באופן שוטף וטבעי-גם העברית שלי וגם האנגלית שלי מורגשת מיד כזרה ומגושמת."
ב-1937 פרסם בצרפתית את Prodromus faunae Palestinae, קטלוג שריכז את רשימת כל בעלי החיים הידועים מישראל, רשימה זו נחשבת כמקיפה ביותר שנערכה על החי בארץ ישראל ואחת המצוטטות ביותר בספרות המדעית בנושא, אף על פי שהתיישנה מאז היא עדיין מצוטטת במאמרים בני ימינו. ב-1951 הוציא את ספרו "אנטומולוגיה כללית" ששימש שנים רבות כספר האנטומולוגי העברי המקיף ביותר.
ב-1938–1941 שימש כפרופסור אורח במשרד החקלאות הטורקי והוציא לאחר מכן שני ספרי לימוד ומחקר בטורקית. ב-1943 שימש כיועץ למשרד החקלאות בבגדאד ופרסם גם שם שני ספרי מחקר.
משנת 1947 החל להיות פעיל מאוד בארגונים הקשורים להיסטוריה של המדע ובעיקר לידיעת הטבע. ב-1950 מונה לנשיא החברה לחקר תולדות המדע והרפואה בישראל. בשנים 1950–1956 כיהן כסגן נשיא ולאחר מכן נשיא האקדמיה הבינלאומית למדעים בפריז. היה חבר בסנאט המדעי של המכון החקלאי הבינלאומי ברומא, הוועדה להיסטוריה תרבותית של האנושות באונסקו וחבר כבוד של החברות האנטומולוגיות בהולנד ובפינלנד.
במהלך תפקידיו שיתף פעולה עם התאחדות האיכרים, הקרן הקיימת לישראל ומחלקת החקלאות הממשלתית, בחקר החרקים בארץ ובמציאת דרכים להדברת מזיקים בחקלאות ובטבע בישראל. פרסם ספרים על מחקריו שתורגמו למספר שפות, וכ-420 מאמרים בכתבי עת מקצועיים.
נפטר ב-1959 ונטמן בבית הקברות סנהדריה.
אופסילון
אוּפְּסִילוֹן (אות גדולה: formula_1, אות קטנה: formula_2) היא האות העשרים באלפבית היווני. בספרות יווניות היא שקולה למספר 400.
מקורה של האות באות הפיניקית / שמית וו.
השתלשלות האות.
ארבע אותיות שונות באלפבית הלטיני התפתחו מאות זו: V, Y, U, ו-W (בשלב מאוחר יותר).
באלפבית הקירילי התפתחה ממנה האות У ("אוּ").
תעתיק האות.
כיום מקובל להעתיק אופסילון לעברית כתנועת חיריק מלא.
שימושים נוספים של האות formula_1.
בפיזיקת חלקיקים האות היוונית formula_1 מייצגת את חלקיק המזון מסוג אופסילון.
באסטרונומיה אופסילון קטנה מציינת את הכוכב ה20 בבהירותו במערכת כוכבים.
אופסילון הוא דגם של מותג הרכב האיטלקי לנצ'יה.
שמעון פריץ בודנהיימר
אדובי אפטר אפקטס
אדובי אפטר אפקטס (Adobe After Effects) היא תוכנה לעיבוד ויצירה של תוכני וידאו דיגיטליים המופצת על ידי אדובי מערכות (Adobe Systems). שימושה העיקרי של התוכנה הוא פוסט־פרודקשן.
תיאור.
אפטר אפקטס משתמשת במערכת של שכבות המסודרות ברצף זמן (timeline) ליצירת קומפוזיציות מתמונות דוממות ומקטעי וידאו. ניתן לשלוט בצורה עצמאית במאפיינים כמו מיקום ושקיפות לכל שכבה, ולכל שכבה ניתן להוסיף אפקטים. אפטר אפקטס לעיתים מתוארת בתור ה"פוטושופ של הווידאו", משום שהגמישות שלה מאפשרת למשתמשיה לשנות וידאו בכל דרך אשר בה חפצה נפשם, ממש כמו שהפוטושופ עושה בעבור תמונות.
אף על פי שאפטר אפקטס יכולה ליצור תמונות משל עצמה, בדרך כלל משתמשים בה לעיבוד של חומרים ממקורות אחרים ליצירת אנימציות וגרפיקת תנועה. למשל, עם תמונה של ספינת חלל ותמונת רקע של כוכב, ניתן להשתמש באפטר אפקטס כדי למקם את החללית בקדמת הכוכב וליצור אנימציה בה החללית נעה בין הכוכבים.
כל תמונה או סרט מצויים בשכבה ברצף הזמן, בדומה למערכות עריכה לא רציפות. למרות זאת, ישנו הבדל אחד בין אפטר אפקטס למערכות עריכה רגילות; אפטר אפקטס היא מונחת־שכבות, בעוד שמערכות עריכה רגילות מונחות־רצועות. המשמעות היא שבאפטר אפקטס כל אובייקט מדיה אינדיבידואלי (קטע וידאו, קטע קול, תמונה דוממת וכו') מאכלס רצועה שלמה משל עצמו, בעוד שבמערכות עריכה רגילות ניתן לאכלס שני אובייקטים על אותה רצועה מבלי שיעלו אחד על השני. מערכת מונחת־רצועות מתאימה יותר לעריכה ויכולה לשמור על קובצי הפרויקט בתימצות רב יותר. מערכת מונחת־שכבות, כמו זו שאפטר אפקטס מאמצת, מתאימה לעבודה מאומצת של אפקטים ואנימציה. אף על פי שתוכנות אחרות - במיוחד כאלו המאפשרות רצף עבודה של עץ או צומת, כמו The Foundry Nuke - מתאימות יותר לניהול מספר רב של אובייקטים בתוך הקומפוזיציה, אפטר אפקטס מסוגלת לתת מענה לאי־סדר על ידי החבאת שכבות על פי בחירה או על ידי איחוד השכבות לקומפוזיציות מוכנות מראש (precompositions). אפטר אפקטס מכילה, אומנם, פאנל של רצף העבודה, הדומה לעץ או לגרף הצומת, אולם זווית זו של הקומפוזיציה היא בעיקר למטרות תצוגה ולא מתפקדת במלואה.
הממשק הראשי מורכב מכמה פאנלים (חלונות בגרסות הקודמות לגרסה 7.0). 3 הפאנלים בהם משתמשים הכי הרבה הם פאנל הפרויקט (Project Panel), פאנל הקומפוזיציה (Composition Panel) ובפאנל רצף־הזמן (Timeline Panel). פאנל הפרויקט משמש כספרייה לאחסון תמונות, וידאו וקצבי שמע. קטעי וידאו או שמע בפאנל הפרויקט ניתנים לשימוש בפאנל רצף־הזמן, שם סדר השכבות והתזמון ניתנים לשינוי. הפריטים הנראים בסימון הזמן הנוכחי מוצגים בפאנל הקומפוזיציה.
ישנה אינטגרציה בין אפטר אפקטס לבין עוד כותרים מבית אדובי מערכות, כמו למשל אדובי אילוסטרייטור, אדובי פוטושופ, אדובי אודישן ואדובי פרמייר פרו.
תלת ממד.
אף על פי שאפטר אפקטס אינה תוכנת תלת ממד ייעודית, יש לה כמה יכולות מוגבלות בתחום. לדוגמה, התוכנה יכולה להציב אובייקטים דו ממדים שטוחים בסביבה תלת ממדית (נהוג לכנות טכניקה זו כ"2.5 ממד"). ניתן להרחיב את יכולות התלת ממד של התוכנה על ידי תוספים והרחבות מצד שלישי, כדוגמת Element3D או אינטגרציה עם תוכנות תלת ממד ייעודיות כדוגמת Cinema4D.
היסטוריה.
אפטר אפקטס נוצרה במקור על ידי החברה למדע ואומנות (Company of Science and Art) מפרובידנס, ארצות הברית. גרסה 1.0 יצאה בינואר 1993. גרסה 2.1 הציגה תאוצה ל־PowerPc ב־1994. החברה למדע ואומנות, יחד עם אפטר אפקטס, נרכשה אז על ידי איגוד אלדוס (Aldus) ביולי 1993. אחר כך חברה זו נרכשה על ידי אדובי ב־1994 ואיתה פייג'מייקר (Pagemaker) ואפטר אפקטס. הגרסה הראשונה של אפטר אפקטס שיצאה על ידי אדובי הייתה גרסה 3.0.
הרחבות.
עבור אפטר אפקטס פותחו על ידי חברות חיצוניות מספר בלתי מבוטל של הרחבות ביניהן מערכות חלקיקים משוכללות, כלים לתיקוני צבע ואף שילוב מודלים תלת ממדים. בין יצרני ההרחבות הגדולים ניתן למנות את:
Gen Arts, The Foundry, DigiEffects, Zaxwerks, Conoa, BorisFX, Red Giant Software, GridIron Software, Trapcode, VideoCopilot ורבים נוספים.
האריה המכשפה וארון הבגדים
מנחם מנדל מוויטבסק
רבי מנחם מנדל מוִויטֵבְּסְק (ה'ת"צ – א' באייר ה'תקמ"ח; 1730 – 8 במאי 1788) היה מגדולי אדמו"רי החסידות בדור השלישי לבעל שם טוב. עלייתו לארץ ישראל בראשות 300 איש מכונה "עליית תלמידי הבעל שם טוב", והיא נחשבת לעלייה משמעותית באותה העת.
ביוגרפיה.