דמויי בונה (Castorimorpha) היא תת-סדרה בסדרת המכרסמים ובה ישנם 3 משפחות קיימות, הכוללים את מיני הבונים, ירבועניים ואת חולדי השק המכונים גופרים. כל המשפחות הללו חיות באמריקה הצפונית, למעט הבונה אירופי המצוי גם ביבשת אירופה.
דמויי אנומלור
דמויי אנומלור (שם מדעי: Anomaluromorpha) היא אחת מ5 התת-סדרות שבסדרת המכרסמים. בתת-סדרה זו ישנם 2 משפחות קיימות החיות רק באפריקה הטרופית. משפחה אחת היא האנומלוריים, המזכירים סנאים בעלי קרומי תעופה והם יודעים לדאות ביערות הגשם של אפריקה. המשפחה השנייה היא הפדטיים או הספרינבוקים של אפריקה הדרומית והם יודעים לקפץ על 2 רגליים במהירות כדי לברוח מאויביהם.
קישורים חיצוניים.
דמויי עכבר
דמויי עכבר או עַכְבָּרִים (שם מדעי: Myomorpha) הם תת-הסדרה הגדולה בסדרת המכרסמים המכילה 1,137 מינים שונים. בקבוצה זו מינים רבים ושונים: עכברים וחולדות, נברנים, חולדים וירבועים. המשותף להם הוא גופם הקטן, שיניהם המופנות קדימה ומנהגם לאכול מזון הן מהחי והן מהצומח, בדרך כלל מזרעים שונים. הם נפוצים ברחבי כל העולם והיונקים השכיחים בעולם כולו וגם בעלי כמות המינים הרבים ביותר.
מיון.
בעבר נמנו גם המשפחות ירבועניים, חולדי השק ונמנמניים בתת-סדרה זו.
צמח בן פלטוי
רב צמח בן פלטוי גאון היה גאון ישיבת פומבדיתא לקראת סוף תקופת הגאונים, במשך תשע עשרה שנה, בשנים ד'תרלב-תרן (872 - 890).
היה אחד הגאונים הבולטים בהיקף תשובותיו ותפוצתם, והעלה את קרנה של ישיבת פומבדיתא, כהמשך למפעלו של אביו, רב פלטוי גאון. נכדו מספר שיהודי ספרד הרחוקה שלחו אליו שאלות רבות, "שלא יטענוהו כמה חמורים מרובו".
חיבוריו.
מקובל לייחס לו את תשובות "רב צמח", שאין להן סימן מזהה נוסף, על אף שהיו גאונים נוספים בשם "רב צמח".
ערך מעין מילון להסברת מילים קשות בתלמוד על פי סדר הא-ב, בשם 'ערוך'. הספר לא נשתמר בידינו, אך כמה עשרות ציטוטים ממנו מופיעים בספר היוחסין לרבי אברהם זכות. ככל הנראה הערוך המפורסם לרבי נתן בן יחיאל מרומי, המאוחר לו בכמאתיים שנה, לא שאב ממנו ישירות, אך התוודע בעקיפין לכמה מפירושיו. ולפי שי״ר לא ידע כלל מזה..
יש שייחסו לו בטעות את ההתכתבות אודות אלדד הדני, אך זו שייכת לגאון סורא בן זמנו, רב צמח בר חיים, ממתא מחסיא (יעבץ, תולדות ישראל, ח"י עמ' 231).
כמה מפסקיו הוכנסו לספר הלכות גדולות לאחר פטירת מחברו, רבי שמעון קיירא (מהדורת 'הלכות גדולות של אספמיא'), וכך הגיעו לידי הרי"ף וחכמים נוספים.
לקריאה נוספת.
ריכוז פסקי רצ"ג במפתח לתשובות הגאונים עמ' 142–151.
אובה הון
אובה הון (בגרמנית: Uwe Hohn; נולד ב-16 ביולי 1962) הוא אתלט מזרח גרמני בעבר. הוא אלוף אירופה (אתונה 1982) ושיאן עולם (כידון ישן) בהטלת כידון. הוא האתלט היחידי בעולם שהצליח להטיל כידון למרחק של יותר מ-100 מטרים, בכידון הישן, שיא העולם שקבע עומד על 104.80 מטר.
ביוגרפיה.
הון נולד בניאורופין, ברנדנבורג.
אלוף אירופה.
באליפות אירופה שנערכה באתונה, יוון בשנת 1982 זכה הון במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 91.34 מטר.
שיאן עולם.
בתחרות שנערכה בברלין באצטדיון על שם פרידריך לודוויג יאן ב-20 ביולי 1984, קבע הון בהטלת כידון שיא עולם של 104.80 מטר, שיפור לשיא בן השנה של טום פטרנוף מארצות הברית (99.72 מטר). שבועיים לאחר מכן, נמנע מהון להשתתף באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) ולנסות לזכות במדליית הזהב, בשל החרם שהוטל על משחקים אלו על ידי מדינות הגוש הקומוניסטי.
בתחרות גביע התאחדות האתלטיקה הבינלאומית שנערכה בקנברה, אוסטרליה בשנת 1985 הטיל הון את הכידון למרחק של 96.96 מטר, תוצאת השנה בעולם.
בניגוד לאמונה הרווחת, זריקתו של הון לא הייתה הסיבה בגינה הוחלט לשנות את עיצוב הכידון לתחרויות הטלת כידון החל משנת 1986. השינוי הוצעו עוד קודם לזריקתו של הון, לא רק על מנת לקצר את טווח זריקת הכידון, אלא גם כדי למנוע מהכידון ליפול על הארץ ולייצר מדידה לא נכונה. בקצהו של הכידון החדש קיים חוד מתכת הגורם לכידון להינעץ בקרקע בסיום הטלתו, וזוהי הנקודה המדויקת בה נמדד מרחק הכידון מנקודת הזריקה. לפיכך, תוצאות השיא של תחרויות הטלת כידון "אופסו" משנת 1986, ושיאו של הון נחשב ל"שיא עולם נצחי".
קריירת הספורט של הון הלכה ודעכה עקב ניתוח שעבר בשנת 1986. מאז החל לעסוק כמאמן ספורט במקום כאתלט מתחרה. הוא נשוי משנת 1983 ויש לו שני ילדים.
דוברי קוד
דוברי קוד (באנגלית: Code talkers) היו אנשים שבמהלך המאה ה-20 עשו שימוש בשפות שהשימוש בהן לא היה נפוץ, כאמצעי להעברת שדרים סודיים בזמן מלחמה. כיום המונח מקושר בדרך כלל לחיילי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שבמהלך מלחמות העולם עשו שימוש בידע שלהם בשפות של העמים הילידיים בארצות הברית כבסיס להעברת שדרים סודיים. מדובר בעיקר על קבוצה של כ-400 עד 500 ילידים אמריקאים בחיל הנחתים של ארצות הברית שתפקידם העיקרי היה העברת שדרים טקטיים סודיים. דוברי קוד אלו העבירו את השדרים בטלפון או במכשירי קשר אלחוטיים, תוך שימוש בקודים רשמיים או בלתי רשמיים המבוססים על שפות האם שלהם. פעילותם שיפרה את מהירות ההצפנה של השדרים משני צדי קווי התקשורת במבצעים צבאיים בחזיתות במהלך מלחמת העולם השנייה.
המונח "דוברי קוד" מתקשר במיוחד לדוברי שפת הנאוואחו הדו-לשוניים שגויסו במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי חיל הנחתים לשירות ביחידות הקשר שלהם במערכה באסיה ובאוקיינוס השקט. עם זאת, דוברי הקוד הראשונים היו האינדיאנים משבטי הצ'רוקי והצ'וקטאו ששירתו במלחמת העולם הראשונה.
דוברי קוד נוספים מילידי ארצות הברית הועסקו על ידי צבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה, כולל חיילים מבני שבטי הלקוטה, המסקוואקי והקומאנצ'י. בנוסף, גויסו לחיל הנחתים חיילים ממוצא בסקי לשמש כדוברי קוד במלחמת העולם השנייה באזורים בהם לא היה צפוי שיפעלו דוברי השפה הבסקית.
מלחמת העולם הראשונה.
דוברי הקוד מבני הצ'ירוקי.
השימוש הראשון הידוע בילידים אמריקאים להעברת שדרים צבאיים תחת אש, הייתה פעילותם של קבוצת בני שבט הצ'ירוקי שהאמריקאים גייסו לשירות בדיוויזיית הרגלים ה-30 ששירתה לצד הבריטים בקרב השני על הסום. על פי קצין הקשר של הדיוויזיה, התרחשה פעילות זו בספטמבר 1918 ובאותה עת הם היו תחת פיקוד בריטי.
דוברי הקוד מבני הצ'וקטאו.
השימוש בדוברי קוד על ידי הכוחות המזוינים של ארצות הברית החל כאשר הוכח שאנשי המודיעין של צבא הקיסרות הגרמנית, לא רק ששלטו באנגלית בצורה מושלמת, אלא גם הצליחו ליירט את הקודים הצבאיים של האמריקאים ולפצח אותם.
קצין בצבא ארצות הברית, קולונל א. וו. בלור, מפקד רגימנט הרגלים ה-142, הבחין בכמה חיילים אינדיאנים ששירתו תחת פיקודו בצרפת. כאשר הוא שמע במקרה שניים מהם משוחחים ביניהם, עלה בדעתו שהוא לא מסוגל להבין מילה אחת מתוך דבריהם. מכאן הוא גם הסיק שאם הוא לא מסוגל להבין את דבריהם, גם הגרמנים לא יוכלו להבין אותם, ללא כל קשר לרמת האנגלית שלהם, מאחר שרבות מהשפות של הילידים האינדיאנים לא הועלו מעולם על הכתב. באמצעות שיתוף הפעולה של החיילים מבני הצ'וקטאו, הוא בחן והכניס לפעולה קוד שעשה שימוש בשפת הצ'וקטאו כתחליף לקוד הצבאי הרגיל.
הניסיון הראשון שבו נעשה שימוש בקוד זה בפעולה קרבית היה ב-26 באוקטובר 1918, כאשר הורה קולונל בלור על נסיגה "מעודנת" של שתי פלוגות מהגדוד השני משופילי לשרדניי. המהלך היה מוצלח. "האויב היה מופתע לחלוטין וכך הוכח שהוא לא היה מסוגל לפענח את השדרים", העיר בלור. קצין גרמני שבוי אישר שהם היו "מבולבלים לחלוטין מהעברת השדרים בשפת הצ'וקטאו ובשום אופן לא עלה בידם להפיק מידע כלשהו" מהאזנות הסתר שלהם.
ילידים אמריקאים כבר שירתו כשליחים וכרצים בין היחידות. על ידי הצבת חייל משבט הצ'וקטאו בכל פלוגה, ניתן היה להעביר הודעות מבלי לחשוש לציתות של הגרמנים לקווי הטלפון או לרשתות האלחוט.
בזיכרונותיו לאחר המלחמה, הביע קולונל בלור את שביעות הרצון שלו. "היה לנו ביטחון באפשרויות השימוש בקווי הטלפון בלי להסתכן בציתות לקווים". עם זאת, שפת הצ'וקטאו כשלעצמה לא הייתה יכולה לספק באופן מלא את אוצר המונחים הצבאיים שהיה אז בשימוש. לדוגמה, לא היו קיימים כלל מילים או משפטים בשפת הצ'וקטאו שאפשר היה לתאר באמצעותם את המונח מקלע. עקב כך השתמשו בני הצ'וקטאו במונחים מאולתרים. למונח תותח הם קראו "רובה גדול" ולמקלע הם קראו "רובה קטן שיורה מהר". "התוצאות היו מאוד משביעות רצון", סיכם בלור.
19 מבני הצ'וקטאו שירתו כדוברי קוד במלחמת העולם הראשונה. כולם היו מבני השבט או בני תערובת. כולם נולדו בטריטוריה האינדיאנית של "אומת הצ'וקטאו" במה שהיום הוא החלק הדרום-מזרחי של אוקלהומה, שבאותה תקופה הייתה רפובליקה בממשל עצמי.
מלחמת העולם השנייה.
דוברי הקוד מבני הקומאנצ'י.
ברשותו של אדולף היטלר היה מידע על השימוש המוצלח בדוברי הקוד במלחמת העולם הראשונה. עוד לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה הוא שלח צוות של כ-30 אנתרופולוגים לארצות הברית כדי ללמוד את השפות של הילידים האמריקאים. משימה זו הוכחה כקשה מדי עבורם, שכן היה עליהם ללמוד שפות וניבים רבים. עקב המאמצים של האנתרופולוגים הגרמנים ללמוד את השפות הללו, הפעיל צבא ארצות הברית את תוכנית דוברי הקוד בזירה האירופית בקנה מידה מצומצם.