נגיף הציטומגלו
להיט
לָהִיט הוא יצירה מוזיקלית, בדרך כלל שיר או נעימה, הזוכה להצלחה רבה. הגורמים העיקריים להפיכת שיר ללהיט הם היותו קליט לאוזן וקל לשירה, קצבי לריקוד, או נסיבות כתיבתו – לרגל אירוע חריג כמו מלחמה. במקרים רבים די בעובדה שהשיר מושר בפי זמר או להקה ידועים כדי שהוא יהפוך להיט.
אטימולוגיה.
המילה "להיט" מבוססת על שילוב המילה האנגלית "Hit" עם המילה העברית "להט" (תרגום שומר משמעות וצליל). היא הומצאה ב-1960 על ידי שדרני הרדיו משה חובב ורבקה מיכאלי, ואומצה על ידי האקדמיה ללשון העברית במקום תחדישה המקורי "כפתור". לפני כן הרבו להשתמש במילה שְלָאגֶר (מילה שאולה מגרמנית: Schlager). מאז חדר הביטוי ללשון העברית נעשה בו שימוש גם בתחומים אחרים, בעיקר מסחריים; כך למשל אומרים על מוצר הזוכה לפופולריות כי הוא "להיט".
פופולריות.
המדד המדויק לפופולריות אינו מוחלט, אך מקובל לראות שיר כלהיט על פי הצלחתו במספר קריטריונים:
שיר או נעימה יכולים להיות להיט בקרב קבוצות אוכלוסייה מסוימות – על פי חלוקה של גיל, ארץ מוצא, או אזור גאוגרפי. וכן בהקשר לסוג מסוים של פעילות, כמו ריקודי עם.
להיט בעולם המוזיקה.
בתעשיית המוזיקה מייחסים חשיבות רבה ללהיט, בהיותו מקור הכנסה מובהק. כותבים, מלחינים ומעבדים מוזיקליים אשר יודעים לקלוע לטעמו של ציבור רחב יותר - מבוקשים ומתוגמלים בהתאם. גם זמרים אשר יש להם את הכישורים המתאימים לבצע להיטים, יזכו בקידום הקריירה שלהם. בדרך כלל תהילתו של זמר נמדדת בכמות הלהיטים שהוא יכול לנפק.
מנגד, היות הלהיט פופולרי בקרב המונים, יכול במקרים מסוימים ליצור לו תדמית שלילית. כך למשל יוצרים או חובבי מוזיקה הרואים עצמם אניני טעם מוזיקלי, יכולים לראות בלהיט יצירה בלתי אומנותית המיועדת להמונים. גם חובבים אדוקים של ז'אנר מוזיקלי מסוים, יכולים לראות בלהיט מז'אנר אחר - סוג של מוזיקה זולה וממוסחרת.
להיט קיץ.
להיט קיץ הוא מונח מתעשיית הבידור, המתייחס לשיר שמפורסם במהלך הקיץ, מגיע לשיא הפופולריות שלו במהלכו ודועך אחריו. שיר פופ יכול לצבור פופולריות בין לאומית במהלך חופשת הקיץ ועל ידי כך להפוך ללהיט הקיץ המובהק בארצות רבות.
זמר של להיט אחד.
זמר של להיט אחד, או להקה של להיט אחד, הוא כינוי לתופעה בעולם המוזיקה המסחרית, בה שיר אחד של זמר או להקה הפך ללהיט, בעוד שאר השירים שביצעו אינם מוכרים. בישראל עונים להגדרה זו רבים מהזמרים ומהלהקות שנבחרו לייצג את המדינה באירוויזיון.
הקורא
קצין ארגון רפואה
קצין ארגון רפואה (בר"ת: קא"ר) הוא קצין בחיל הרפואה, אשר אחראי על פיקוד, ארגון וניהול מערכות הרפואה בצה"ל בשגרה, בפעילות ביטחון שוטף ובעת חירום.
מבין מגוון תפקידי קציני ארגון רפואה ניתן למצוא מפקדי קורסים בבית-הספר לרפואה צבאית של חיל הרפואה, קציני ארגון רפואה בחטיבות (שאף מחליפים במקרים חריגים את קצין הרפואה החטיבתי)), באוגדות, בפיקודים השונים, במפקדות ראשיות וביחידות מיוחדות וקצינים במפקדת קצין רפואה ראשי. המשותף לכולם הוא העיסוק בקידום, ניהול, בנייה וארגון נושאי הרפואה בצה"ל, כאשר הפן הטיפולי כמו גם המחקר מוטל בעיקר על קציני הרפואה (רופאים בהכשרתם).
הדרגה הבכירה ביותר לקצין ארגון רפואה היא אלוף-משנה, המוענקת למפקד בית הספר לרפואה צבאית. עד לפני מספר שנים, היה קצין ארגון רפואה נוסף בדרגה זו, ראש מערך הקא"רים, עוזר קצין הרפואה הראשי לארגון, אך במסגרת הארגון מחדש שנעשה בחיל הרפואה בשנים האחרונות, הורד התקן לתפקיד זה לדרגת סגן-אלוף.
תפקיד הקא"ר.
תפקיד הקא"ר נחלק לשלוש קטגוריות מרכזיות: שדה, פיקוד והדרכה, ומטה:
מסלול הכשרתו של הקא"ר ושלבי התפתחותו בתפקיד.
קציני ארגון הרפואה מתחילים דרכם הצבאית לרוב כחובשים, למרות שניתן למצוא ביניהם פרמדיקים, אחים ומספר מקצועות פרא-רפואיים.
המיועדים לשמש קציני ארגון רפואה עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 לרוב במגמת מעוז, ולאחריו הם עוברים השלמה חילית בבה"ד 10 (בקורס קציני ארגון רפואה). ה"השלמה" נמשכת כ-12 שבועות.
הקא"ר מתחיל את דרכו בהיותו סגן-משנה ומבצע את התפקיד בדרך כלל עד כניסתו לשירות קבע. תפקיד שני יבצע בדרגות סגן במשך כשנה וחצי עד שנתיים. אם יהיה מעוניין להמשיך את דרכו בצבא, יעבור לתפקיד שלישי (תקן דרגת סרן) במשך כשנתיים.
כשהוא בדרך כלל בן 25, יכול הקא"ר לצאת ללימודים אקדמאים מלאים לתואר ראשון במסגרת תוכנית שירות של חיל הרפואה, בנושאים הקשורים לחיל הרפואה, כגון ניהול מערכות בריאות ורפואת חירום (הכשרה כפרמדיק). לאחר שסיים את הלימודים האקדמאיים יחל הקצין בתפקיד רביעי שעתיד להמשך כשלוש שנים.
האנציקלופדיה של השואה
האנציקלופדיה של השואה, בעריכת פרופ' ישראל גוטמן, יצאה לאור בשנת 1990 בהוצאת יד ושם, ידיעות ספרים וספרית פועלים בשתי מהדורות במקביל - בעברית ובאנגלית. למהדורה העברית שישה כרכים ולאנגלית ארבעה.
האנציקלופדיה כוללת מאות ערכים, איורים, מפות ורשימות ביבליוגרפיות. כן כוללת האנציקלופדיה מפתח מונחים. במהדורה העברית המפתח (בסוף כרך שש) מכיל רשימות דו-לשוניות של שמות אנשים, מקומות וארגונים. לאנציקלופדיה מצורפים נספחים שונים, ביניהם: נספח , נספח סטטיסטי של קורבנות השואה, רשימת דרגות צבא ואס אס, רשימת ראשי תיבות וקיצורים לועזיים.
דפדפת
מעיינות
משה זורמן
משה זוֹרְמן (נולד ב-1952) הוא מלחין, מנצח, מוזיקאי, מוזיקולוג, מעבד, מרצה ומחנך למוזיקה ישראלי. זוכה פרס אקו"ם לשנת 1993, זוכה פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2002 וזוכה בפרס לנדאו בתחום המוזיקה לשנת 2017.
בוגר האקדמיה למוזיקה בתל אביב באוניברסיטת תל אביב במגמות פסנתר וקומפוזיציה, בעל התואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת העיר ניו יורק, כיהן כמרצה בכיר באקדמיה למוזיקה ובחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ניהל את המדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך, פרופסור חבר במכללת לוינסקי לחינוך, הוביל מסלול תואר שני בתרפיה במוזיקה במכללה, פרופסור לתזמור בבית הספר בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
משה זורמן נולד ב-1952 בחולון, בן להורים ניצולי גטו ורשה. למד בתיכון קוגל וסיים בהצטיינות את לימודיו באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין בתל אביב במחלקת הפסנתר (עם מינדרו כץ), ובמחלקת הקומפוזיציה (עם לאון שידלובסקי). משה זורמן זכה במשך 14 שנים ברציפות במלגות קרן התרבות אמריקה ישראל בכל התחומים. את שירותו הצבאי עשה כמעבד של להקות צבאיות, ועבד יחד עם רפי בן משה,
משה וילנסקי וגיל אלדמע. המשיך בלימודי הקומפוזיציה עם צבי אבני ולאחר סיום השירות נסע ללימודים בארצות הברית, והוא בעל תואר דוקטור למוזיקה מאוניברסיטת ניו יורק. בשנים אלה למד קומפוזיציה עם ג'ורג' פרל, עם ג'ון קייג' בעת שהותו בבאנף קנדה כמלחין אורח, ועם מריו דוידובסקי בסדנת המלחינים בקולג' ג'ונסון בוורמונט. עם שובו ארצה ב-1985 הצטרף לצוות ההוראה של האקדמיה למוסיקה והחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב, עיצב את תוכנית הלימודים בבית הספר לאמנויות בתל אביב, ולימד בבית הספר רימון לג'אז ולמוזיקה עכשווית. ב-1990 נבחר פה אחד למנהל המדרשה למוזיקה (המנהל הצעיר ביותר שהיה עד אז) ניהל את המדרשה במכללת לוינסקי לחינוך (1990-1996), החל מ-2006 פרופסור בפקולטה למוזיקה, מ-2013 הוביל את המסלול ללימודי תואר שני (מ.א.) בתרפיה במוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך. החל מ - 2022 פרופסור לתזמור באוניברסיטת תל אביב.
משה זורמן נבחר לחבר הנהלת איגוד הקומפוזיטורים בישראל, יזם וערך את סדרת הקונצרטים "בעיקר כחול-לבן", והוא חבר המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות של משרד החינוך והתרבות ומינהל החינוך. משה זורמן היה מנהל מוזיקלי בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות, כולל תחרות האירוויזיון שהתקיימה בישראל, מעבד ומנהל מוזיקלי של כל תקליטי נעמי שמר ועפרה חזה בשנות השבעים והשמונים. כמו כן כתב מוזיקה להצגות תיאטרון "הבימה", והה"קאמרי"" ,מוזיקה ללהקות המחול ענבל ובת-שבע, וכן כ-2000 עיבודים בכל תחומי המוזיקה-מוזיקה קלה, ג'אז, מוזיקה ווקאלית ועוד.
יצירותיו המקוריות כוללות שש אופרות, בתוכן "פונדק הרוחות" לפי מחזהו של נתן אלתרמן "מלך הילדים" על חיי לוין קיפניס, ה"ג'ילג'ול" (יוני להב לפי קפקא), "שאול" (קובי לוריא לפי הסיפור התנכי) ושתי אופרות לילדים - "מעשה ברם" (לפי לוין קיפניס) ו"בראשית בצלילים" (עם דני ארליך), יצירות סימפוניות ביניהן קונצ'רטו לטרומבון לתזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של זובין מהטה וקונצ'רטו לכינור, יצירות קאמריות ומקהלתיות, קונצ'רטים ופואמות סימפוניות המבוצעות על ידי מיטב התזמורות בארץ ובעולם. ביחד עם זמרת הסופרן הנודעת אן סופי פון - אוטר הוציא ב-2007 דיסק בהוצאת דויטשה גרמופון ובו עיבודיו לשירים של מלחיני גטו טרזנשטט שנספו בשואה. בהמשך לפרויקט זה הוציא דיסק שירי קברט של גטו טרזין עם הפזמונאי קובי לוריא, בהפקת בית טרזין ויד ושם.