עבודתה תרמה לשינויים מרכזיים בחוקי המדינה שלה. בשנת 2011, קניה הוציאה מחוק את חתך איברי המין הנשיים. לפי מספרים רשמיים בקניה, שיעורי המילה בקרב נשים בגילאי 15–49 ירדו מ 37.6 אחוזים ב 1998 ל 21 אחוזים ב 2014. בשנת 2013, נלד'טה דיברה ביוזמה העולמית של קלינטון בניו יורק על הקמפיין שלה כדי לעצור את ה"המום על האיבר הנשי" (FGM ) בשנת 2015, בגיל 24, קיבלה את פרס אשת השנה מממשלת קניה. שנה לאחר מכן, היא הייתה אחת מהנמענים של מלגת מנדלה וושינגטון למנהיגים צעירים אפריקאים, יוזמת ממשלת ארצות הברית תחת הנשיאות של ברק אובמה להעצים צעירים באמצעות הדרכות אקדמיות, הכשרת מנהיגות ורשת. בשנת 2018, לנד'טה הוכרה כאחד 300 מנהיגי הנוער הגלובלי על ידי נשים וזכתה בפרס מארי מדיסון על המחויבות שלה להפסקת המום הנשי ( FGM). באותה שנה לנד'טה קיבלה את הכבוד להיות אחד מ-100 האנשים המשפיעים ביותר בעולם על ידי מגזין Time.
טום ברוק
טום ברוק (באנגלית: Tom Brooke; נולד בשנת 1978) הוא שחקן אנגלי. הוא ידוע בעיקר מהופעותיו בתפקיד ת'יק קווין בסרט "רדיו רוק" (2009), ביל ויגינס ואנדי אפסטד בסדרות "שרלוק" ו"שומר ראש" של ערוץ BBC One, ובתפקיד פיור בסדרה "פריצ'ר" של ערוץ AMC.
ביוגרפיה.
ברוק נולד בלונדון שבאנגליה. הוא בנו של השחקן פול ברוק. הוא למד בבית הספר אליין (Alleyn's School) שבדאלוויץ' בלונדון, ובאוניברסיטת האל. את הכשרתו המקצועית רכש באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון.
בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "שרלוק" גילם ברוק את דמותו של ביל ויגינס. ב-2013 שיחק בתפקיד לות'אר פריי בעונה השלישית של סדרת הפנטזיה "משחקי הכס" של רשת HBO. עוד שיחק בתפקיד פיור בסדרה "פריצ'ר" של AMC.
ב-2011 שיחק ברוק בתפקיד לי הטיפש במחזה "ג'רוזלם" של גֶ'ז באטרוורת', בתיאטרון רויאל קורט. בשנת 2012 גילם שוב את הדמות בתיאטרון אפולו בווסט אנד, והוחלף על ידי ג'וני פלין. אחר כך לוהק לתפקיד ראשי בהפקה מחודשת התיאטרון הלאומי של המחזה "המטבח" מאת ארנולד וסקר.
פרסים.
ברוק זכה בפרס TMA לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו במחזה "The Long and the Short and the Tall" שהועלה ב-2006 בתיאטרון ליסאום בשפילד.
מגפת הקורונה באיראן
ב-19 בפברואר 2020 דווח לראשונה באמצעי התקשורת כי מגפת הקורונה הגיעה לאיראן.
עשרות אלפי אזרחים איראנים נדבקו בנגיף, בהם גם דמויות מפתח רבות בצמרת השלטון ומשמרות המהפכה, לרבות רבים מחברי הפרלמנט ומפקדים, שאף מצאו את מותם. נכון ל-31 במרץ, משרד הבריאות דיווח על 41,495 הידבקויות, 2,757 מקרי מוות ו-13,911 אזרחים שהבריאו, אם כי גורמי אופוזיציה טוענים כי הממשל מטייח את הנתונים, וכי מספר המתים גבוה בהרבה מזה המדווח.
בנוסף, בעקבות חדשות כזב שהופצו במדינה, מעל ל-700 איראנים מצאו את מותם בניסיון למנוע ולרפא את מחלת נגיף הקורונה באמצעות צריכת אלכוהול ומתנול.
התפרצות.
ב-19 בפברואר 2020 דיווחו באמצעי התקשורת כי שני אזרחים איראנים מהעיר קום אובחנו כחיוביים לנשיאת נגיף קורונה "SARS-CoV-2". בהמשך אותו היום אישר משרד הבריאות האיראני את הידיעה, והוסיף כי השניים מתו כתוצאה מסיבוך במחלה הנגרמת כתוצאה מנשיאת הנגיף. כהמשך להתפרצות ברחבי העולם, ביום שלמחרת נמצאו שלושה אזרחים נוספים כחיוביים לנשיאת הנגיף. ביומיים שאחר כך טיפס מספר הנדבקים כבר ל-29 ומספר המתים ל-8. ההתפרצות הגיעה גם לעיר הבירה טהראן. שר הבריאות סעיד נמאקי הכריז כי בבדיקה שנערכה עלה כי האדם שהפיץ את הנגיף ברחבי הרפובליקה הוא סוחר מקום, שנהג לטוס בקביעות לסין, מוקד ההתפרצות המקורי של הנגיף.
עד 24 בפברואר עלה מספר הנדבקים ל-61 ומספר המתים ל-12, בשיעור תמותה מקומי של כ-20%. באותו יום כינסו סגן שר הבריאות, איראג' חרירי, ודובר הממשלה, עלי רביי, מסיבת עיתונאים בנושא, ובה חרירי הופיע כשהוא משתעל ומזיע. למחרת, ב-25 בפברואר, הוא נמצא חיובי בבדיקה לנשיאת הנגיף, ולאחריו חברים נוספים בפרלמנט האיראני. עד סוף אותו החודש, ב-29 בפברואר, אובחנו בסך הכול 205 הידבקויות, כשמתוכן 40 מיתות, אם כי גם 50 הבראות. גורמי אופוזיציה טענו כי הממשל מסתיר את כמות הנדבקים והמתים האמיתית, שלטענתם הייתה גדולה בהרבה, אך לאחר שעניין זה עורר מחלוקת בשאלת הצנזורה, הודיע יושב ראש ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס כי נתוני ההידבקות שלהם מאומתים.
ב-1 במרץ עדכן משרד הבריאות האיראני את נתוניו בנוגע להתפרצות הנגיף בזינוק חד: 385 הידבקויות, ו-51 מיתות. ב-3 במרץ שוחררו באופן זמני כ-54,000 אסירים, על מנת למנוע צפיפות בבתי הסוהר שתוביל להידבקות המונית. יומיים אחר כך, ב-5 במרץ, בעקבות מקרי הידבקות רבים בצמרת השלטון, ובהם הידבקות של כ-8% מחברי הפרלמנט, יצאה הנחיה האוסרת על כל נושאי התפקידים בממשל לטוס מחוץ לארץ. ב-9 במרץ נדבק גם ראש ארגון ניהול המשברים האיראני, שהיה אחראי לטיפול בהתפרצות המגפה. במקביל להודעה על שחרורם באופן זמני של 70,000 אסירים נוספים, הכריז המנהיג העליון עלי ח'אמנאי כי הוא מבטל את נאום ראש השנה השנתי במקדש האימאם א-רידא.
לבקשת הפרלמנט האיראני הודיע נשיא איראן חסן רוחאני ב-11 במרץ כי הוא נוטל על עצמו באופן אישי את הטיפול בהתפרצות הנגיף מידיו של שר הבריאות סעיד נמאקי. ביום שלמחרת, 12 במרץ, ביקשה איראן מקרן המטבע הבינלאומית הלוואת חירום של חמישה מיליארד דולרים, לראשונה מאז שנות ה-60, על מנת להתמודד עם התפרצות הנגיף. עוד באותו יום, טען המנהיג העליון עלי ח'אמנאי כי התפרצות הנגיף עלולה להיות "מתקפה ביולוגית" נגד איראן. עד 13 במרץ דווחו באיראן על 10,771 הידבקויות, מתוכן 551 מיתות ו-3,529 הבראות.
ב-17 במרץ פרסמה אוניברסיטת שריף מחקר דמוגרפי, ובו עלו שלושה תרחישים אפשריים להתפרצות באיראן: שיתוף הפעולה בין תושבי הרפובליקה לממשל יהיה מלא ועד תום ההתפרצות יימנו לא יותר מ-120,000 נדבקים וכ-12,000 מתים; רק חלקים יהיו קשובים להנחיות ואז ייספרו כ-300,000 נדבקים ו-110,000 מתים; או שהתושבים לא יישמעו כלל להנחיות ומספר הנדבקים יגיע לכ-4 מיליון והמתים למעל 3 מיליון. באותו יום הודיע הממשל על צעדים נוספים במטרה להילחם בהתפרצות הנגיף – פסטיבל האש המסורתי יבוטל, ו-85,000 אסירים נוספים ישוחררו לבתיהם. עד 19 במרץ דווחו באיראן 17,814 הידבקויות, מתוכן 1,321 מיתות ו-5,710 הבראות. ב-22 במרץ הכריז שר הבריאות כי 33 מיליון אזרחים כבר הספיקו להיבדק, וכי 145,000 נתונים תחת בידוד בביתם או במתקנים רפואיים.
ב-24 במרץ, טען הנשיא רוחאני בריאיון לתקשורת כי מספר המאושפזים בבתי החולים פחת בצורה משמעותית, על אף שבאותו יום בדיוק דווח על שיא של אבחון 1,762 מקרי הידבקות חדשים ביממה אחת בלבד. עוד באותו היום הודיע הארגון "רופאים ללא גבולות" כי צוות הרופאים שהוא שלח לאיראן במטרה לסייע בהתמודדות בנגיף גורש. לטענת הממשל המתנדבים היו מרגלים. למחרת, ב-25 במרץ, הזהיר הממשל מפני "גל שני" של התפרצות הנגיף, במקביל לדיווח על אבחון יותר מ-2,000 הידבקויות ביום אחד. שיא שלילי זה נשבר שלושה ימים אחר כך, ב-28 במרץ, עם אבחון של יותר מ-3,000 הידבקויות.
במאי, איראן התמודדה עם גל שני של המגפה אחרי ירידה מסוימת בתחלואה. היא בצעה הקלות ואחר כך החמרות. באוקטובר, המדינה הייתה בעיצומו של גל שלישי. הממשלה הטילה סגר שני על הבירה טהראן כדי לרסן את ההתפרצות החדשה. הממשל הורתה על סגירת בתי ספר, בתי קולנוע, מכוני יופי, בתי קפה, מסגדים ועוד עסקים ומוסדות בטהראן כדי למנוע את התפשטות הנגיף. אלו הן ההגבלות הקשות ביותר מאז שהמדינה נפתחה בהדרגה מהסגר הארצי הראשון באפריל. הגל השלישי המשיך בנובמבר נוספו הגבלות במקומות נוספים. הוחלט לחלק את המדינה לערים צהובות, אדומות וכתומות כשבכל רמה רק חלק מהתושבים יוכלו לצאת לעבודה. באפריל 2021, החל גל רביעי. בסוף אפריל החלה ירידה ובמהלך יוני החלה עליה בתחלואה באזורים שונים אשר גרמה לחשש מגל חמישי בכל המדינה. החשש התממש ועד יולי העלייה הוגדרה כגל חמישי. הגל הרביעי יוחס להפרה המונית של הנחיות הריחוק החברתי במסגרת חגיגות הנורוז, במהלכן איראנים רבים יצאו לטייל או לבקר בני משפחה. לגל החמישי, כך טען הנשיא היוצא חסן רוחאני, תרמה לא רק התפשטות זן קורונה שנחשב למידבק הרבה יותר מהזנים האחרים של הקורונה, אלא גם הבחירות האחרונות לנשיאות ו"נסיעות לא-הכרחיות" או הפרות אחרות של ההנחיות. איראן הייתה מוקד ההתפרצות הקשה ביותר במזרח התיכון.
בקהילה היהודית באיראן היו באופן יחסי מעט נדבקים בקורונה, והרב יהודה גרמי מי שנחשב הרב הראשי של איראן הורה על סגירת בתי הכנסת ומניעת כל התכנסות דתית.
הידבקויות מאיראן ברחבי העולם.
ב-20 בפברואר נמצאה אישה בשנות ה-30 לחייה ששבה מאיראן לקנדה חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף. למחרת, ב-21 בפברואר, קרה דבר דומה גם בלבנון: אישה כבת 45 ששבה מאיראן נמצאה גם כן חיובית בבדיקה לנשיאת הנגיף, והיא הדביקה בעת אשפוזה חולים נוספים. ב-25 בפברואר, נמצאו גבר ואישה בשנות ה-60 לחייהם ששבו לקנדה מאיראן חיוביים לנשיאת הנגיף. תגובת מדינות העולם לא איחרה לבוא, וגאורגיה הייתה המדינה הראשונה שהשעתה את הטיסות בינה לבין איראן באופן מוחלט. אחריה נקטו פקיסטן, טורקיה, אפגניסטן וארמניה בצעד דומה, וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן היבשתיים עם איראן. אפגניסטן הוסיפה וגם השעתה את הטיסות בינה לבין איראן. לצעד זה הצטרפה לאחר מכן גם טורקיה.