כיום, מהווה ה־F-16 על שלל דגמיו את עמוד השדרה של החיל, כאשר חיל האוויר הישראלי הוא כיום החיל השני בכמות מטוסי ה־F-16 אחרי חיל האוויר האמריקאי. מגמה זו התחזקה משמעותית בעקבות רכישתם וקליטתם (ב־2004) של 102 מטוסי F-16I חדישים (נקראים בארץ "סופה") בעלי מערכות אוויוניקה מתקדמות תוצרת ישראל ומכלי דלק תצורתיים המגדילים את טווח הפעולה שלו באופן ניכר. בתחילת העשור השני של המאה ה־21 שדרג חיל האוויר את כל מטוסי ה"ברק 1" (C\D) וה"ברק 2" (CG\DG) שלו לדגם "ברק 2020" עם מערכות אוויוניקה משופרות ברמה של ה"סופה", ובאמצע העשור השני של המאה ה־21 החל בשדרוג מטוסי ה"סופה" (F-16I) על כלל מערכותיהם.
בשנת 2015 יצאו מהמערך המבצעי מטוסי ה־F-16A/B "נץ" הוותיקים, אך הם המשיכו לפעול במערכי ההדרכה והאימון. ב־2016 הודמם מטוס ה"נץ" האחרון והמטוסים במערך ההדרכה הוחלפו במטוסי M-346 מאסטר ("לביא"). בכך חתם ה"נץ" 36 שנה של שירות בחיל האוויר.
בינואר 2020 ניזוקו 8 מטוסי F-16 בבסיס חצור, כאשר דירים תת־קרקעיים הוצפו בשיטפונות.
בעתיד יוחלפו חלק ממטוסי ה־F-16 הישנים על ידי ה־F-35I "אדיר", מטוס קרב רב־משימתי חמקן מהדור החמישי.
חיל האוויר הישראלי חתם על הסכם עם החברה הקנדית Top Aces למכירה 29 מטוסי F-16, ונכון להיום ידוע לפחות על מטוס אחד שנמסר.
טייסות F-16 בחיל האוויר הישראלי.
טייסות חיל האוויר הישראלי שמפעילות F-16:
טייסות חיל האוויר הישראלי שהפעילו בעבר F-16:
צפורן
טיל בליסטי לטווח קצר
טיל בליסטי לטווח קצר (SRBM - Short-range ballistic missile), הוא טיל בליסטי בעל טווח של עד כ-1,000 קילומטר.
טילים בליסטיים לטווח קצר, מכונים לעיתים טילים בליסטיים טקטיים. רובם ככולם של הטילים, הם בעלי שלב אחד, והם בעלי יכולת שיגור ממשגר נייד. ניתן לצייד טילים כאלו גם בראשי קרב לא קונבנציונליים, ולרוב הם נושאים ראש נפץ במשקל של 500 עד 1,000 ק"ג ולעיתים יותר.
רובם של הטילים פותחו במהלך המלחמה הקרה, ומאות רבות של טילים הוצבו על אדמת אירופה כאשר הם נושאים ראש קרבי גרעיני.
בזירת המזרח התיכון, טילים אלה נפוצים במדינות אחדות ובכלל זה: לבנון (מתופעלים בדי החזבאללה), סוריה, עיראק (כיום אין), איראן, סעודיה, מצרים ותימן.
היסטוריה.
ראשיתו של הטיל הבליסטי, וגם של הטיל הבליסטי קצר הטווח, הוא בטיל הV-2 הגרמני שפותח על ידי ורנר פון בראון במהלך מלחמת העולם השנייה. טיל זה, שהיה בעל טווח של 320 ק"מ וראש קרב של טון, הופעל נגד מטרות בריטיות ובלגיות אך לא היה מאוד אפקטיבי, בשל מחירו הרב והקושי ביצורו, יחסית לנשק נוסף שהיה בשימוש הוורמאכט, טיל השיוט הראשון בעולם, ה-V-1. לאחר המלחמה, נשבה פון בראון על ידי האמריקאים והעביר להם מידע רב, בנוסף לעשרות טילים וציוד היקפי שנלקחו שלל והועברו לארצות הברית. על בסיס הטיל, פיתחו האמריקאים (בהנחיית פון בראון) את הרדסטון. גם הצבא האדום, לכד טילים שלמים ומידע טכני רב בתום המלחמה. על בסיס הטיל, פותח על ידי הסובייטים אחד הטילים הבולטים והנפוצים בעולם, הסקאד .
במהלך המלחמה הקרה, טילים בליסטיים מסוגים שונים היו מטווחים לעבר ברית המועצות וארצות הברית. באירופה הוצבו, על ידי האמריקאים, טילי פרשינג וע"י הסובייטים, טילי סקאד. זאת בנוסף לטילים בין יבשתיים (ICBM) וטילים בליסטיים מצוללות.
טילים בליסטיים קצרי טווח, נורו מספר פעמים בהיסטוריה, במהלך מלחמת יום הכיפורים, נורו שלושה טילי סקאד לעבר כוחות ישראלים והרגו כשבעה חיילים, וגם במלחמת המפרץ, נורו טילי סקאד, או כמו שנקראו בעיראק, אל-חוסיין, לעבר סעודיה (46 טילים) וישראל (39 טילים).
השימוש הבולט ביותר בטילים בליסטיים קצרי טווח, לאחר מלחמת העולם השנייה, היה במהלך מלחמת איראן עיראק, כנגד מטרות צבאיות ומתקני נפט. לקראת סוף המלחמה, תקפו שני הצדדים זה את בירתו של זה, לעיתים גם בנשק כימי, במה שכונה "מלחמת הערים".
בצבאות רבים בעולם, משמש הטיל הבליסטי קצר הטווח, מרכיב חשוב ביכולת האסטרטגית. הטילים מספקים נשק בעל השפעה עצומה במחיר נמוך משמעותית ממערכות אחרות דוגמת מטוסי קרב מודרניים, דבר המאפשר למדינות דלות אמצעים לרכוש אותו, ונותן להם יכולת להגיב כנגד מתקפות של חילות אוויר מתקדמים. בנוסף, לטילים בליסטיים יש הילה של נשק מתקדם ויוקרתי - דבר המשמש משטרים שונים בעולם ומהווה גם עילה להצגה פומבית של טילים - למשל במצעדים צבאיים.
טילים בליסטיים טקטיים (TBM).
טילים בליסטיים טקטיים, דוגמת הפאתח 110, הוא למעשה טיל בליסטי קצר טווח מתקדם, בעל מערכת הנחיה משוכללת, ודיוק רב.
טילים טקטיים עשויים להוות יתרון מכריע מעבר לקווי האויב ובשדה הקרב בכלל. עקב ניידותם, הטילים מוכנים יותר להתמודדות עם תרחישים שונים היכולים לקרות בשדה הקרב.
קשה להתמודד עם טילים מהסוג הזה, ומערכות בודדות מסוגלות לעם איום מסוג זה. הבולטות שבהם, הם הפטריוט PAC-3 ושרביט קסמים הישראלי, המיועד להיות PAC-4 של מערכת הפטריוט, והם מיועדות ליירוט טילים בליסטים קצרי טווח בלבד. להבדיל ממערכת החץ לדוגמה, שביכולתה ליירט גם טילים בליסטיים בין יבשתיים (ICBM).
Emirates
Virgin Atlantic
אנטואן אוגוסטן קורנו
אנטואן אוגוסטן קורנו (בצרפתית: Antoine-Augustin Cournot; 28 באוגוסט 1801 - 31 במרץ 1877) מתמטיקאי כלכלן ופילוסוף צרפתי. ידוע בעיקר בזכות התאוריות הכלכליות שלו המהוות הקדמה לתורת המשחקים.
ביוגרפיה.
קורנו נולד בעיירה הצרפתית גריי. בגיל 20 החל ללמוד בבית ספר למורים ובגיל 29 השלים את עבודת הדוקטורט שלו במתמטיקה. קורנו התמנה לפרופסור והחזיק במספר תפקידים אקדמיים, ביניהם גם כיהן כרקטור של אוניברסיטת דיז'ון.
למרות שקורנו הקדיש את מרבית עבודתו למתמטיקה, הוא ידוע כיום בעיקר בזכות המודלים הכלכליים שאותם פיתח. קורנו היה מהראשונים שדגלו בניצול כלים מתמטיים להבנת הכלכלה ולביסוסה כמדע. המודלים המתמטיים שלו לתיאור מונופולים ודואופולים מהווים בסיס להבנת תחרות ונמצאים בשימוש עד היום.
בשנת 1838 פרסם קורנו את ספרו "העקרונות המתמטיים של תורת הכלכלה", שבו נעשה שימוש ראשוני בנוסחאות וסימונים מתמטיים בניתוח כלכלי. ספר זה ספג קיתונות של ביקורת ולא זכה להצלחה בתקופתו, אך הפך לספר בסיס משפיע ביותר על כלכלנים במאה ה-20 והוא מסמן, בעיני רבים, את ראשיתה של התורה הכלכלית המודרנית. בין חידושיו, קורנו הציג לראשונה שימוש בפונקציות מתמטיות ובהסתברות לאפיון מערכות כלכליות. הוא היה הראשון להציג פונקציות ביקוש, המתארות את השפעת ההיצע והביקוש על מחיר של מוצרים. עבודתו של קורנו אף נחשבת כחלוצית בתחום תורת המשחקים, אף על פי שהיא הוכרה ככזו רק עם התפתחות התחום למעלה ממאה שנים מאוחר יותר.
Thai Airways International
סקנדינביין אירליינס
Malaysia Airlines
Qatar Airways
Korean Air
חוק הפרשנות
חוק הפרשנות, התשמ"א-1981 הוא חוק תשתיתי בספר החוקים של מדינת ישראל, והוא קובע כללים לפרשנותם של כלל החוקים.
החוק כולל הגדרות למונחים נפוצים, והגדרות אלה רלוונטיות לכל יתר החוקים, כפי שמבהיר של חוק זה: "חוק זה יחול לגבי כל חיקוק והוראת מינהל, אף אם ניתנו לפני תחילתו, אם אין הוראה אחרת לעניין הנדון ואם אין בעניין הנדון או בהקשרו דבר שאינו מתיישב עם חוק זה". החוק מבהיר לגבי מונחים שאינם נכללים בו: "מונח שהוגדר בחיקוק - משמעו כהגדרתו, והגדרה זו תחול גם על תקנות שהותקנו לפי אותו חיקוק, וכל צורה דקדוקית הנגזרת מהמונח תתפרש לפי אותה משמעות, הכול אם אין הוראה אחרת לעניין הנדון ואם אין בעניין הנדון או בהקשרו דבר שאינו מתיישב עם אותה הגדרה".
הגדרות בחוק הפרשנות.
אחדות מההגדרות ש:
כללי פרשנות בחוק הפרשנות.
כללי פרשנות המופיעים בחוק (():
קביעת תקופות.
קובע כללים לגבי מנין תקופות המופיעות בחוקי מדינת ישראל:
החוק קובע כי במנין ימי התקופה, יש למנות גם את ימי המנוחה, הפגרה או השבתון אלא אם הם הימים האחרונים בתקופה. כך למשל, אם תאריך 30.6 בדוגמה לעיל נופל על יום שבת, הרי שהיום האחרון להגשת המסמך יהיה 1.7.
פרק ג' ו-ד' לחוק הפרשנות: פירוש סמכות ותחילת דין וחיקוק.
עוסק בפירושן של הסמכות שניתנו מכוח חיקוק, כגון הסמכה או חיוב לעשות דבר מסוים ללא זמן לעשייתו, או סמכות לפטור וכדומה.
עוסק בדינם של חיקוקים; כך למשל, נקבע כי שעת תחילת תוקפו של חיקוק הוא בשעה 00.01 של יום תחילתו, ומשבוטל חיקוק, בטלים עמו התקנות והמינויים שנעשו מכוחו.
כניסה לתוקף של החוק.
החוק נכנס לתוקף ב-1 באוקטובר 1981, וביטל את מרבית סעיפיה של שקדמה לו. על פי , פקודת הפרשנות, למעט סעיפים 16(2) ו-(4), 17, 19 ו-42 – בטלה.
China Airlines
בציר טוב
"בציר טוב" (1982) הוא אלבום מוזיקה שהוציאו המוזיקאים אילן וירצברג ושמעון גלבץ, למילות שיריה של המשוררת יונה וולך.
האלבום דורג במקום ה-18 במצעד האלבומים הישראלים הטובים ביותר שערך העיתון "ידיעות אחרונות" בשנת 2005 ובמקום ה-10 ברשימת 100 האלבומים העבריים הטובים ביותר בפרויקט משותף של עיתון מעריב ושידורי קשת (ערוץ 2) בשנת 2012, ובמקום הראשון במצעד עשרים אלבומי השירה המולחנת הטובים ביותר במוזיקה הישראלית (2016) מטעם אתר תרבות.il.
מתוך האלבום יצאו הסינגלים: "כשבאתי לקחת אותה מהעננים" (לחן: גלבץ, שיצא כבר ב-1979), "שיר קדמשנתי" (לחן: וירצברג, יצא ב-1980) ו"לא יכולתי לעשות עם זה כלום" (וירצברג, 1981).
תהליך היצירה עד היציאה לאור.