בשנת 1936 חלה ד"ר ברגמן במחלת הפוליו. ד"ר ברגמן שכב במיטה במשך שנה, אך המשיך לטפל ממיטתו בחולים, בעזרת אשתו אלישבע. לאחר שנה קם ממיטת חוליו וחזר לעבוד, אך סימני המחלה ניכרו בהליכתו. לאחר מכן עברה המשפחה לתל אביב ושם נולדה בתם השלישית.
החל מ-1939 עבד בקופת חולים כללית. במשך כל חייו ברגמן עבד כרופא ברפואה ציבורית. הוא היה רופא בתי הספר ובגני הילדים בכפר סבא ובאזור השרון. נוסף לכך נתן ייעוץ במרפאת זמנהוף שבתל אביב. הוא היה ידוע כדיאגנוסטיקן. הוא לימד רפואה ציבורית בבתי ספר לאחיות ובסמינרים.
ברגמן האמין שאדם החולה בפוליו צריך להפעיל את השרירים באזור החולה, כדי שיהיה בתזוזה, לכן חשב, שהטיפול היעיל ביותר הוא טיפול במים. בשנת 1955, עבר עם משפחתו לגור בכפר סבא. בהיותו בכפר סבא היה פעיל בין המקימים של בית הספר "מפתן" בכפר סבא ועבד שם כרופא.
ד"ר ברגמן פרסם בכתב עת בינלאומי מאמר חשוב בנושא של "מחלה בעקבות אבטלה". בסוף 1962 הוציא משרד הסעד חוברת של ברגמן בו הוא המליץ לתמוך במשפחות קטנות.
בחירתו של ד"ר ברגמן לעבוד במערכת הבריאות הציבורית הייתה חלק מהשקפת עולמו הסוציאל-דמוקרטית. הוא היה איש עקרונות, רחב אופקים ושלט ב-8 שפות.
ברגמן נפטר בשנת 1963 ונקבר בבית הקברות נורדאו בכפר סבא.
פרסים.
בשנת 1951 זכה ברגמן בפרס כתב העת המדעי של רופאי קופת חולים, "דפים רפואיים" שהוענק לראשונה בתולדות כתב העת.
הנצחה.
בית הספר מפתן "השחר" ברחוב בר-אילן 37 בכפר סבא, קרוי על שמו.
לוויניה מילושוביץ'
לוויניה קורינה מילושוביץ' (ברומנית: Lavinia Corina Miloșovici; 21 באוקטובר 1976) היא מתעמלת רומניה בעבר, היא אלופה אולימפית בעלת 6 מדליות מהן 2 זהב (ברצלונה 1992), אלופת עולם בעלת 13 מדליות מהן 5 זהב (1991 - 1995) ואלופת אירופה בעלת 7 מדליות מהן 4 זהב (סטוקהולם 1994 וברמינגהאם 1996).
ביוגרפיה.
מילושוביץ' נולדה בלוגוז', להורים ממוצא סרבי. אמה, הייתה שחקנית כדורעף ואביה היה מתאבק בנבחרת הלאומית. היא החלה להתאמן בהתעמלות בגיל 6.
אלופת עולם.
באליפות העולם שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית בשנת 1991 זכתה מילושוביץ' ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב, בתרגיל קפיצות. מדליות ארד, בתחרות קבוצתית ובתרגיל קורה.
אולימפיאדת השיא.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה מילושוביץ' ב-4 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, בתרגיל קפיצות ביחד עם הנרייטה אונודי מהונגריה בתוצאה של 9.925 נק', לפני טטיאנה ליסנקו מהמשלחת המאוחדת (9.912 נק') ובתרגיל קרקע עם הציון המושלם של 10.00 נק', לפני הנרייטה אונודי (9.950 נק') ו-3 מתעמלות שזכו כל אחת במדליית ארד, שאנון מילר מארצות הברית, טטיאנה גוצו מהמשלחת המאוחדת ובת ארצה כריסטינה בונץ (9.912 נק'). מדליית כסף, בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 395.079 נק', אחרי המשלחת המאוחדת (395.666 נק') ולפני ארצות הברית (394.704 נק') ומדליית ארד בתחרות הקרב רב אישי בתוצאה של 39.687 נק', אחרי טטיאנה גוצו (39.737 נק') ושאנון מילר (39.725 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בתרגיל מקבילים מדורגים (9.912 נק') ובמקום שמיני בתרגיל קורה (9.262 נק').
באולימפיאדת אטלנטה (1996) זכתה מילושוביץ' בשתי מדליות ארד, בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 388.246 נק', אחרי ארצות הברית (389.225 נק') ורוסיה (388.404 נק') ובתחרות קרב רב אישי ביחד עם בת ארצה סימונה אמנאר בתוצאה של 39.067 נק', אחרי ליליה פודקופייבה מאוקראינה (39.255 נק') ובת ארצה ג'ינה גוג'אן (39.075 נק'). נוסף לכך היא סיימה במ'ום שמיני במקבילים מדורגים (9.750 נק').
נומרטור (תקציב)
נומרטור הוא כלי ישראלי חישובי למעקב אחר הוצאות עתידיות של ממשלת ישראל.
מטרת הכלי.
הנומרטור מאפשר מעקב אחר כלל ההתחייבויות התקציביות של הממשלה הישראלית באופן רב שנתי.
הנומרטור כולל מעקב אחר הוצאות מתוכננות והכנסות חזויות ואחר התאמתן לתקרות ההוצאה והגרעון ב-3 השנים שלאחר שנת התקציב השוטפת. תחזיות והערכות אלו תעודכנה לפחות פעם בשנה. הכלי מאפשר קבלת החלטות בעלות משמעות תקציבית בהתאם להתחייבויות עתידיות תוך התחשבות במקורות התקציביים.
הנומרטור מנוהל על ידי אגף התקציבים במשרד האוצר הישראלי. זו תוכנת מחשב שאליה מוזנים כל החלטות הממשלה שיש להן עלות תקציבית. המערכת מחשבת את העלות התקציבית לשנים הקרובות. המערכת מתחשבת בגורמים נוספים כגון: גידול בכמות הילדים, הקשישים, המכוניות ועוד. הנומרטור אמור לשמש את הממשלה להתנהלותה השוטפת. הוא יציג את גודל ההכנסות ממסים הצפויות, גודל הגירעון הצפוי.
היסטוריה.
הנומרטור הוא כלי שפיתח אגף התקציבים במשרד האוצר הישראלי והוא נכנס לשימוש החל משנת התקציב של 2016.
הצורך בכלי נוצר כתוצאה ממעבר לתקציב דו-שנתי, שבעקבותיו החלה הממשלה לקבל החלטות שמשפיעות על השנתיים הבאות.
השפעות.
הנומרטור מאפשר לממשלה לדעת האם קיים כיסוי תקציבי להחלטות שיתקבלו. הכלי מגביר את השקיפות בקבלת החלטות שכן המידע שמופיע בו חשוף הן לפוליטיקאים והן לציבור. הכלי אמור להקטין לחצים תקציביים שכן, הוא מציג מה המחיר של כל החלטה תקציבית.
לאחר הפעלתו של הנומרטור נעשה שימוש באמצעים לצמצם את השפעתו:
רון הרפר
רונלד "רון" הרפר (באנגלית Ronald "Ron" Harper; (נולד ב-20 בינואר 1964) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בארבע קבוצות בליגת ה-NBA בין השנים 1986–2001, וזכה ב-5 אליפויות. ממוצעי הקריירה שלו הם 13.8 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.9 אסיסטים למשחק. בשנים 2005–2007 שימש במשך שתי עונות כעוזר מאמן בדטרויט פיסטונס.
מאז ילדותו סובל הרפר מגמגום.
קריירה מקצועית.
קליבלנד קאבלירס (1986–1989).
הרפר נבחר בבחירה השמינית של דראפט 1986, על ידי קליבלנד קאבלירס. בעונת הרוקי שלו הוביל את קלעי הקאבלירס עם ממוצע של 22.9 נקודות למשחק, ולאורך 3 עונותיו המלאות בקליבלנד רשם ממוצעים של 19.4 נקודות, 5.0 אסיסטים ו-4.6 ריבאונדים למשחק.
לוס אנג'לס קליפרס (1989–1994).
במהלך עונת , עונתו הרביעית עם קליבלנד, הועבר יחד עם 3 בחירות דראפט עתידיות לוס אנג'לס קליפרס, בתמורה לדני פרי ורג'י ויליאמס. ב-4 וחצי עונותיו בקבוצה קלע 19.3 נקודות ומסר 4.8 אסיסטים בממוצע למשחק.
שיקגו בולס (1994–1999).
לקראת עונת חתם הרפר על חוזה בשיקגו בולס. הוא היה שותף לעונת השיא של הקבוצה אשר סיימה עם מאזן הניצחונות הטוב בתולדות הליגה עד אז; 72 ניצחונות ו-10 הפסדים בלבד (מאז נשבר השיא על ידי גולדן סטייט ווריורס). בעונתו השנייה עם שיקגו זכה עמה באליפות ה-NBA, לאחר ניצחון בסדרת הגמר מול סיאטל סופרסוניקס, ובשתי העונות הבאות גברה הקבוצה על יוטה ג'אז בדרך לשתי זכיות נוספות באליפות הליגה. ב-5 עונותיו עם הבולס שימש כרכז הפותח של הקבוצה, והעמיד ממוצעים של 7.9 נקודות ו-2.6 אסיסטים למשחק.
לוס אנג'לס לייקרס (1999–2001).
את הקריירה שלו סיים הרפר בקבוצת לוס אנג'לס לייקרס, בה שיחק בשנים 1999–2001. בעונות ו- זכה בשתי אליפויות NBA כשחקן הלייקרס, אשר גברו בסדרות הגמר על אינדיאנה פייסרס ופילדלפיה 76', בהתאמה. בשנת 2001 פרש הרפר ממשחק פעיל, בתום עונתו ה-15 ב-NBA.
חברת מסחור ידע
חברת מסחור ידע או חברת מסחור טכנולוגיה היא חברה שמטרתה לנהל את הקניין הרוחני של גוף מחקר אליו היא קשורה, הן מבחינת רישומו והן מבחינת מסחורו.
לעיתים במהלך עבודות מחקר של חוקרים באוניברסיטה, הם ממציאים טכנולוגיות שניתן ליישם בתחומים שונים. חברת מסחור טכנולוגיה היא זרוע של האוניברסיטה אשר מזהה טכנולוגיות אלו ומביאה אותן אל החברות המסחריות. חברה כזו מלווה את התהליך החל משלב המחקר דרך רישום הפטנט ועד פיתוח עסקי על מנת למסחר את הפטנטים.
בישראל.
בישראל פועלות כמה חברות מסחור ידע דוגמת יישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים, ידע חברה למחקר ופתוח של מכון ויצמן למדע, רמות של אוניברסיטת תל אביב, ביראד - חברה למחקר ופיתוח של אוניברסיטת בר-אילן ו"סנה" (SNE) שנבחרה על ידי המועצה להשכלה גבוהה לשמש ספקית של שירותי מסחור קניין רוחני עבור כ-40 מכללות אקדמיות, בתי חולים ומכוני מחקר ממשלתיים.
עם המוצרים הבולטים שפותחו ומוסחרו באמצעות חברות מסחור ידע נמנים:
תחנת הרדיו הצבאית פייר-סור-אוט
תחנת הרדיו הצבאית פייר-סור-אוט (בצרפתית: Station hertzienne militaire de Pierre-sur-Haute) הוא מתקן קשר של חיל האוויר הצרפתי הממוקם באתר בגודל 300 דונם בחבל אוברן-רון אלפ.
בשנת 1913 נבנה טלגרף סמפור במיקומו של המתקן הצבאי הנוכחי. המבנה המקורי היה בניין אבן קטן, עם סמפור על הגג. בשנת 1961, במהלך המלחמה הקרה, נאט"ו ביקשה מהצבא הצרפתי לבנות את המתקן כחלק מרשת הקשר. ברשת זו התחנה פייר-סור-אוט (או FLYZ) שימשה ממסר בין תחנת (Lachens (FNIZ בדרום ובין תחנת (Mont-Août (FADZ בצפון המתקן של נאט"ו השתמש בציוד זירוי טרופוספירי מתוצרת ארצות הברית כדי להעביר אותות קול וטלגרף ברשת המשתרעת בין טורקיה לחוג הארקטי בנורווגיה.
תפקידים.
תחנת פייר-סור-אוט מנוהלת על ידי חיל האוויר הצרפתי. התחנה משמשת לשידורי פיקוד של יחידות מבצעיות, לרבות כחלק ממערך הנשק הגרעיני הצרפתי.
בניינים באתר.
באתר שלושה מגדלי תקשורת. הגבוה בהם הוא מגדל תקשורת אזרחי שגובהו 55 מטר. בראש מגדל תקשורת זה ממוקם מכ"ם הפועל מאז 18 באוגוסט 2009 במתחם בניינים המשמשים מוסכים, מבני מגורים, המקושרים זה לזה באמצעות מנהרות שאורכם הכולל 400 מטרים במטרה לאפשר מעבר בין הבניינים בשלג הכבד בחורף.
מתקנים תת-קרקעיים.