אֶבְיָתָר הַכֹּהֵן הוא דמות מקראית, היה כהן גדול בירושלים בימי דוד המלך, בנו של אחימלך בן אחיטוב ומצאצאי בית עלי. אחימלך בן אביתר, בנו, שימש גם כסגנו לכהונה הגדולה.
דמותו.
אביתר הכהן היה הניצול היחיד מהטבח בנוב עיר הכהנים שערך שאול המלך בבני משפחתו, כהני נוב. הרקע לטבח היה חשדו של שאול באבי אביתר, אחימלך, כי סייע בידו של דוד הנס מפניו. אחימלך נשבע שלא ידע שדוד נס מפניו, וכי לא ידע מאומה על קלקול היחסים שבין שאול לדוד. שבועתו של אחימלך לא הועילה לו, ושאול ציווה על דואג האדומי להשמיד את כל כהני נוב, ובתוכם את כל בית אחימלך. (הטבח והרקע לו, מופיעים בשמואל א, כב, ו-יט; הסיוע של אחימלך לדוד, מופיע שם, כא, א-יא).
אחרי הטבח הנורא בבני משפחתו, הצטרף אביתר הכהן לדוד (שם, כב, כ-כג). בימי מלכותו של דוד שימש ככהן בירושלים, יחד עם צדוק הכהן (שמואל ב, ח, יז). אביתר, בנו יונתן וצדוק נשארו נאמנים לדוד, גם בזמן מרד אבשלום (שם, טו, כד-יז, כ).
בזמן המרד דוד ברח מירושלים. זאת על מנת שלא ייאלץ להילחם באבשלום בנו, המנסה להשתלט על כס המלכות בעיר, ומישהו משניהם ייהרג. לאחר השתלטותו של אבשלום על העיר, שלח דוד את אביתר וצדוק הכהן לחזור לירושלים, כדי שיוכלו לרגל עבורו אצל אבשלום. תוצאת ריגול זה היא הפרת עצת אחיתופל הידועה, ותבוסתו ומותו של אבשלום.
בניגוד לנאמנותו המוחלטת של אביתר לדוד בימי מרד אבשלום, הוא לא נשאר נאמן לו בערוב ימיו, בעת מרד אדוניהו. אביתר קשר קשר עם אדוניהו בן דוד וצידד בו במאבק הירושה מול שלמה, למרות הבטחתו המפורשת של דוד לבת שבע, להמליך את שלמה תחתיו (מלכים א, א, ה-כז).
אחרי מות אדוניהו (שם, ) והמלכת שלמה (שם, שם, יג-מו), שלמה לא גזר על אביתר עונש מוות על מרידתו במלכות דוד אביו, "כִּי נָשָׂאתָ אֶת אֲרוֹן ה' אלהים לִפְנֵי דָּוִד אָבִי וְכִי הִתְעַנִּיתָ בְּכֹל אֲשֶׁר הִתְעַנָּה אָבִי" (שם, שם ). כעונש פחות, שלמה סילק אותו מכהונה במקדש והגלה אותו לעיר ענתות.
ספר מלכים רואה את שלמה כשליח ה', בכך שהוא מסלק את אביתר מהשירות במקדש כדי לקיים את הנבואה-גזרה נגד עלי וצאצאיו, שלא ישרתו במקדש- "וַיְגָרֶשׁ שְׁלֹמֹה אֶת אֶבְיָתָר מִהְיוֹת כֹּהֵן לַה', לְמַלֵּא אֶת דְּבַר ה' אֲשֶׁר דִּבֶּר עַל בֵּית עֵלִי בְּשִׁילֹה" (שם, שם ).
אביתר בספרות חז"ל.
לפי דברי חז"ל, שילם אביתר מחיר כבד על כך שערער על קביעתו של דוד, כי שלמה יהיה יורשו. לא רק שאיבד את תפקיד הכהונה בירושלים, אלא שאף רוח הקודש חדלה מלצלוח עליו, ומעתה לא היה יכול לשאול ב"אורים ותומים".
חז"ל מזהים נקודה מסוימת במהלך מרד אבשלום, בה נדחה אביתר, וצדוק החל לשמש ככהן גדול תחתיו. חז"ל מזהים נקודה זו, מתוך הבחנה בפניה "הסדרתית" של דוד לצדוק במקום לאביתר, במהלך מרד אבשלום, והקדמת צדוק לאביתר במהלך תיאור מאורעות המרד (שמואל ב, פרק טו, פסוקים כד, כה, כז, כט, לה; פרק יז, פסוק טו). דברי חז"ל:
הספר האדום
דרטמות קולג'
קולג' דרטמות'
מכללת דרטמות
מכללת דרטמות'
יחידת חילוץ והצלה
יחצ&quot;א
מקדש הזהב
קרב א-זאלאקה
המנון המפלגה הנאצית
תיקון פלאט
תיקון פלאט הוא תיקון בחוקת קובה, אשר נכפה עליה בידי ארצות הברית ונחתם כחוק פדרלי ב-2 במרץ 1901. התיקון הסדיר את יחסי שתי המדינות והבטיח את זכותה החוקתית של ארצות הברית להתערב בפוליטיקה הקובנית. מאוחר יותר, בשנת 1903, אושרר התיקון בחוזה מדיני בין קובה וארצות הברית.
עם סיומה של מלחמת ארצות הברית–ספרד בניצחונה של זו הראשונה, החלה ארצות הברית ממשל צבאי על קובה. מטרתו המוצהרת של המשטר הצבאי הייתה להעביר את מוסרות השלטון לממשלה קובנית עצמאית ואזרחית. בשנת 1901 החלה ארצות הברית בהעברת השלטון לידי הקובנים. קובה כללה את תיקון פלאט בחוקתה ועצמאותה הוכרה בידי ארצות הברית.
התיקון עוצב בידי אליהו רוט (Root), שר המלחמה האמריקאי, והוצע בידי הסנטור האמריקאי אורוויל ה. פלאט (Platt) ביום 28 בפברואר 1901. ההצעה נתמכה בידי הממשל והנשיאות. התיקון קבע, בין השאר, כי לארצות הברית תהייה זכות להתערב צבאית בקובה על מנת לשמור על עצמאותה ועל זכות הקניין (סעיף 3). הגבלות על יחסי החוץ של קובה (סעיף 1) ואיסור קיומו של חוב חיצוני ללא ביטחונות מתאימים (סעיף 2). כמו כן, הבטיח התיקון את השליטה האמריקאית בחלק מהטריטוריה הלאומית הקובנית בכך שקבע כי האמריקאים יורשו להחזיק כוח צבאי וימי בחלק מהטריטוריה הקובנית (סעיף 7).
התיקון נכפה על קובה בידי שר המלחמה האמריקאי ב-8 ביוני 1901. התיקון לחוקה אושר בידי הנציגים הקובנים ב-12 ביוני 1901.
בשנת 1925 אישר הסנאט האמריקאי בחוזה אי קסאדה (Hay-Quesada) כי איסלה דה פינוס, אשר לא נכלל בטריטוריה הקובנית לפי תיקון פלאט, ישוב לריבונות קובה.
כחלק ממדיניות השכן הטוב של הנשיא האמריקאי פרנקלין דלאנו רוזוולט נחתם בין ארצות הברית לקובה הסכם ההדדיות בשנת 1934. ההסכם החליף את תיקון פלאט ואת חוזה אי קסאדה. אף על פי כן ההסכם השאיר את פתרון הסעיף הקובע את קיומם של בסיסים ימיים ונוכחותו של כוח צבאי אמריקאי בקובה תלוי ועומד. עם זאת הגביל ההסכם את הנוכחות האמריקאית לבסיס הימי במפרץ גואנטנמו, שבו זו נמשכת להתקיים עד היום.
לתיקון פלאט היה תפקיד חשוב בעיצוב מערכת היחסים בין ארצות הברית לבין אמריקה הלטינית בכלל, שכן הוא נחשב עד היום לאחת הדוגמאות המובהקות ביותר לאימפריאליזם הצפון אמריקאי העקיף באזור.
הארימנדיר סאהיב
ההארימנדיר סאהיב (בפנג'אבי: ਹਰਿਮੰਦਰ ਸਾਹਿਬ) הוא המקום הקדוש ביותר לסיקיזם. הוא נמצא בעיר אמריטסר שבפנג'אב, הודו. המקדש מוכר גם בשם "מקדש הזהב" או "המקדש המוזהב", אך המשמעות הנכונה של השם "הארימנדיר סאהיב" היא "מקדש האל".
עולי רגל סיקים מכל העולם מגיעים אליו, כמו גם תיירים רבים. במקדש שמור ספר הקודש הסיקי, ה"סרי גורו גראנת סאהיב", שהוא גם הגורו האחד עשר והאחרון בשושלת הגורואים הסיקים.
היסטוריה.
בשנת 1574 ביקר המוגול אכבר את הגורו הסיקי השלישי, גורו אמאר דאס, והעניק לו את האזור כמתנה לחתונת בתו עם מי שהיה לגורו הרביעי, גורו ראם דאס. זה העמיק את האגם הטבעי ובנה סביב לו עיירה.
ראם דאס החל בבניית המקדש ב-1588, הוא הושלם ב-1601 בימי יורשו ארג'ן דב. שלוש שנים לאחר מכן הועבר אליו הספר הסיקי הקדוש הקרוי גורו גראנת סאהיב. בעקבות פלישות שבטים אפגאנים בראשות אחמד שאה עבדאללי ניזוק המקדש, ושוקם סביב שנת 1760.
מבצע "כוכב כחול".
בין ה-3 וה-6 ביוני 1984, הורתה ראש ממשלת הודו, אינדירה גנדי, על מתקפה צבאית במתחם ההארימנדיר שכונתה "מבצע כוכב כחול". מתקפה זו באה לאחר השתלטות בדלנים סיקים בראשות ג'ארנייל סינג בהינדרנוואלה על המקדש ובמהלכה התלקחו קרבות ירי ונפגעו כ-300 אזרחים וחיילים. גם למתחם המקדש עצמו נגרם נזק.
סיקים רבים זעמו עד מאוד בשל הפגיעה במה שנתפס כקודש הקודשים של דתם, ותגובתם הייתה קשה: ב-31 באוקטובר 1984 נרצחה אינדירה גנדי על ידי שניים משומרי ראשה, שהיו סיקים.
לאחר הרצח החלו מהומות בהן נהרגו אנשים רבים, רבים מהם סיקים. בעיר דלהי לבדה הגיע מניין ההרוגים ללמעלה מ-2,000 איש.
עם הזמן, לאחר סיום המבצע והמהומות, חזרו היחסים בין ההינדים לסיקים לנורמליזציה מסוימת, אולם נכון לשנת 2014, דווקא בבריטניה עדין נחשב הנושא לרגיש בשיח הציבורי של הסיקים.
מבנה המקדש.
המקדש עצמו הוא מבנה בעל צורה רבועה בקירוב, המצופה זהב כולו. הוא ניצב על אי מלאכותי בבריכת מים קדושים המכונה "אמריט". למקדש ארבע כניסות, המסמלות את פתיחותו לכל אדם ללא הגבלה.
בין המבנים במתחם נמצאים גם חדרי אוכל גדולים, הפועלים 24 שעות ביממה, וכל אדם מוזמן לאכול בהם בחינם כאוות נפשו. בצדי המקדש יש חדרי אירוח רבים המיועדים לעולי הרגל, רובם מוצעים ללא תשלום (ניתן לתרום לקופת המקדש) לתקופה שלא תעלה על שלושה ימים. עולי רגל שלא מוצאים מקום לינה בחדרים לנים על הרצפה לשפת האגם.
רוב העיטורים בשיש ובזהב אשר שרדו עד לתחילת המאה ה-21 הם מתחילת המאה ה-18, ובוצעו במימונו של רנג'יט סינג, המהרג'ה של ממלכת הסיקים קצרת הקיום (1801–1849).
ב-6 ביולי 2006 החליטה המועצה הסיקית הדתית העליונה (SGPC) להתקין מצלמות אבטחה סביב המתחם, לנוכח החשש מתקיפות טרור על רקע דתי.
מנהגי המקום.
בדומה לשאר המקדשים הסיקיים, גם ההארימנדיר סאהיב פתוח לכל מבקר ללא הבדל דת, גזע או מין. עם זאת, נדרשים המבקרים להקפיד על קיום מספר כללי התנהגות בעת שהותם במקום:
סופר אנטיגן
באימונולוגיה, סופר אנטיגנים (Superantigens או SAgs) הם קבוצת טוקסינים המפעילים באופן לא מבוקר תאי T ובכך גורמים לתגובה דלקתית רב מערכתית חריפה, תגובה זאת עלולה לגרום למוות תוך זמן קצר בהלם טוקסי. במקרים אחרים סופר אנטיגנים גורמים לחום, עייפות כרונית, שלשולים והקאות. סופר אנטיגנים מיוצרים על ידי חיידקים (בייחוד מסוג סטרפטוקוקוס או סטפילוקוקוס) כאנטיגנים אקסו-גנים, או, לחלופין, על ידי נגיפים ליצירת סופר אנטיגנים אנדו-גנים (כגון נגיף הכלבת או אפשטיין-בר וירוס, הסופר אנטיגן הנחקר ביותר מיוצר על ידי הנגיף העכברי MMTV).
מנגנון הפעילות של סופר אנטיגנים.