ב-2005, 6 שנים לאחר פרישתו ממשחק, החל גויקוצ'אה לעבוד כעוזר מאמן תחת חוסה אחל סיגנדה, חברו לקבוצה באוסאסונה ובבילבאו. תפקידם הראשון היה באוסאסונה ב', קבוצת המילואים של אוסאסונה. תפקידם השני היה בקבוצה הבוגרת של המועדון, והם עבדו שם מתחילת עונת 2006/2007 ועד מחזורי הפתיחה של עונת 2008/2009. בעונת 2009/2010 עבדו השניים בחרס שעלתה בעונה שלפני כן לליגה הראשונה, אך בשל יכולת דלה של הקבוצה עזבו אותה באמצע העונה, בראשית 2010.
הולנד רודן
הולנד מארי רודן (באנגלית: Holland Marie Roden; נולדה ב-7 באוקטובר 1986) היא שחקנית אמריקאית. ידועה בעיקר על תפקידה כלידיה מרטין בסדרת הטלוויזיה "זאב צעיר" ברשת MTV.
ראשית חייה.
רודן נולדה בדאלאס, טקסס שם למדה בבית הספר "הוקאדאי" - בית ספר פרטי לבנות בלבד. היא באה ממשפחה שעוסקת בתחום הרפואה ולמדה לתואר ראשון בביולוגיה מולקולרית ולימודי נשים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, במשך שלוש וחצי שנים עסקה בחינוך קדם רפואי במטרה להפוך למנתחת לב-ריאה לפני שהפכה לשחקנית במשרה מלאה.
קריירה.
תפקידה הראשון בטלוויזיה היה בשנת 2007 בסדרת הטלוויזיה "CSI", שם גילמה לפרק אחד את קירה דלינג'ר.
בשנת 2008 היא גילמה את אמילי לוק, בתו של ג'ון לוק (טרי אוקווין) בסדרת הטלוויזיה "אבודים" ברשת ABC ואת מיסי גאליבן בסדרת המשטרה "פשע מן העבר" ברשת CBS. בנוסף, לוהקה רודן כשחקנית ראשית בסדרת הטלוויזיה "12 Miles of Bad Road" ברשת HBO, התכנית צולמה אך הוחלט לבסוף לשדר אותה.
"בשנת 2009 גילמה את" כסקיילר בסרט "". באותן שנים היא ביצעה הופעות אורח בסדרות טלוויזיה שונות ביניהן "העשב של השכן", "קומיוניטי", "מחשבות פליליות" ו-"האירוע".
ב-2010 השתתפה בוידאו קליפ של הלהקה הבריטית Seasons לשירם "Light, Lost". בשנת 2012 התארחה רודן בעונה השמינית של סדרת הדרמה הרפואית "האנטומיה של גריי".
החל משנת 2011 כיכבה רודן בסדרת הדרמה העל-טבעית של רשת MTV "זאב צעיר", שם גילמה את לידיה מרטין, נערה פופולרית ואינטליגנטית בבית הספר התיכון "ביקון הילס" שבסופו של דבר מגלה שהיא בעלת יכולות על טבעיות של באנשי. בשנת 2016 הוכרז בכנס של קומיק-קון, סן דייגו כי הסדרה תסיים את שידוריה ב-2017 לאחר סיום העונה השישית שלה. בשנת 2014 כיכבה בסרט האימה "בית האבק", לצידן של ענבר לביא וג'וי לורן.
בשנת 2020 כיכבה בסרט האימה "אין לאן לברוח" בתור איירין אייזקס. באותה שנה לוהקה ל לסרט האימה המצליח "אסקייפ רום", אשר יצא לאקרנים ביולי 2021.
בשנת 2021 הצטרפה לצוות השחקנית של העונה השלישית בסדרת דרמת הפשע "כנופיית המאיה" ברשת FX Networks בתור ארין תומאס.
חיים אישיים.
ב-17 במאי 2019 רודן עוכבה על ידי שוטרים ברזילאים בשדה התעופה בסאו פאולו, ברזיל. גורמי ההגירה שללו את כניסתה למדינה בטענה שיש לה ויזה ברזילאית לא תקפה. רודן טענה כי התייחסו אליה כמו אל עבריינית, הם גם מנעו ממנה לקבל מים ומזון, למרות שהציגה דרכון וויזה בתוקף. לאחר 24 שעות ששהתה במעצר היא הורשתה להיכנס למדינה. היא מתחה ביקורת ברשתות החברתיות על הדרך המחמירה שבה התייחסו אליה: "אחרי שנתיים של נסיעות לברזיל עם הדרכון הזה והוויזה הזו ללא כל בעיה, כדי לפגוש מעריצים ולהכיר חברים, אני נדהמת מההאשמות והטיפול שהעמידו בפני השוטרים הברזילאים היום. אני המומה שזו אותה ברזיל שאני מכירה ואוהבת".
מחקר חתך
מחקר חתך (באנגלית: Cross-sectional study) הוא סוג של מחקר אפידמיולוגי, המתאר את המצב בנקודת זמן ספציפית אחת או במשך תקופה קצרה. במחקר זה, נתוני החשיפה נאספים יחד עם נתוני המחלה מבין מגוון אוכלוסיות, מקרים ותופעות. המידע לגביי החשיפה והתחלואה נאסף סימולטנית ולא ניתן לקבוע מה קדם למה.
זהו מחקר מסוג מחקר תצפית. במסגרת מחקר חתך, בוחרים מדגם מתוך אוכלוסייה מסוימת ומנסים לקבל מידע על תחלואה, חשיפה לגורמי סיכון (כולל מאפיינים דמוגרפיים, מאפיינים סביבתיים ומאפיינים תורשתיים) והקשר ביניהן.
מחקרי חתך מספקים תמונת מצב של התוצאה ואת המאפיינים הקשורים אליה בנקודה מסוימת בזמן ולא ניתן להסיק מהם מה קדם למה ומה הוביל למה. לדוגמה: ממחקר חתך אפשר להסיק שאנשים מעשנים משתעלים יותר, אך לא ניתן להסיק מהם שעישון גורם לשיעול או ששיעול גורם לעישון.
הגדרה.
מחקר חתך מספק תמונת מצב של המשתנים הנכללים בו בנקודת זמן מסוימת, כאשר המטרה היא לראות כיצד משתנים אלו מיוצגים באוכלוסייה. ניתן לקבל מידע על הימצאות של מצבי בריאות ושל גורמי סיכון, לנתח את הקשר בין גורם הסיכון או החשיפה לבין תחלואה ולבטא את עוצמת הקשר באופן כמותי. הם נערכים בדרך כלל כדי להעריך את שכיחות תוצאה של משתנה מסוים עבור אוכלוסייה נתונה לצורך תכנון בריאות הציבור ולהערכת יעילות שירותי הבריאות. כמו כן במקרים רבים מחקר חתך יהיה מחקר "גישוש" (exploratory) שבו נבחנות לראשונה היפותזות על קשר בין חשיפה ותוצאה.
תחילה מגדירים את האוכלוסייה אותה רוצים לבדוק, למשל תושבי מדינת ישראל. לאחר מכן אוספים נתונים על חשיפה לגורם סיכון מסוים, למשל עישון וכן אוספים מידע לגבי תחלואה במחלה מסוימת למשל סרטן ריאות. במחקר משתתפים 4 קבוצות של אנשים: אנשים שהם לא מעשנים (לא חשופים) ולא חולים בסרטן ריאות, אנשים שהם לא מעשנים אך חולים בסרטן ריאות, אנשים שמעשנים אבל לא חולים בסרטן ריאות וכן אנשים שהם מעשנים וחולים בסרטן ריאות. לאחר אספת כל הנתונים, ניתן כעת לבדוק את הקשר בין עישון לבין סרטן ריאות.
בדרך כלל בודקים נתוני המצאות ולכן למחקרי חתך קוראים גם מחקרי המצאות. סקרים הם סוג של מחקרי חתך.
מחקרי חתך לא יכולים לספק מידע מובהק על יחסי סיבה ותוצאה. הסיבה לכך היא שמחקרים אלו נותנים תמונת מצב של רגע נתון (יום, שבוע, חודש מסוים), לא רואים מה קדם למה-מה הסיבה ומה התוצאה. לכן, אנחנו לא יכולים לדעת בוודאות אם יש קשר סיבתי בין החשיפה לתוצאה.
ניתן בעזרת מחקרי חתך גם לעלות השערות מחקריות חדשות בהתבסס על קשרים בין משתני חשיפה ונתוני המצאות, נחשב כמחקר hypothesis generated. אך לא ניתן לבחון השערות אטיולוגיות שכן אלו דורשות נתוני היארעות.
מכיוון שמדובר בסוג של מחקר תצפית, יש לקחת בחשבון את הטיות האפשריות וכן ערפלנים שיכולים לבלבל.
מחקר חתך נחלק לשניים:
מדדי קשר.
מדד קשר במחקר חתך:
במדד הקשר אנו מחפשים את יחס השיעורים של הימצאות נקודתית= (point prevalence rate ratio (PRR. היכולת של מדד זה להעריך את הסיכון היחסי של החשיפה לגרום לתוצאה הוא פונקציה של יחס בין ההיארעות להימצאות נקודתית.
נחשב את שיעור ההימצאות:
(prevalence odds = point prevalence(pp) / (1-pp
(incidence X duration= point prevalence(pp) / (1-pp
point prevalence(pp) = (1-pp) X incidence X duration
כלומר,
formula_1
'Prev'- הימצאות נקודתית ((point prevalence (pp)
'q'- היארעות (incidence)
'Dur'- משך המחלה (duration)
סימן לנוכחות או היעדר של חשיפה מסומן על ידי + או - בהתאמה.
+prev - הימצאות נקודתית של המחלה בקרב החשופים
-prev - הימצאות נקודתית של המחלה בקרב הלא חשופים
מכיוון שאחד המרכיבים של הנוסחה הזאת (-q+/q) הוא הסיכון היחסי, ניתן לכתוב משוואה זו כך:
ככל שההבדל בין החשופים והלא חשופים הוא גדול יותר, כלומר יותר חשופים החולים במחלה מאשר לא חשופים, כך נקבל PRR גדול יותר המצביע על סיכון יחסי של החשיפה לגרום לתוצאה.
דוגמה.
לפי נתוני משרד הבריאות, ישנם מספר נתונים לגבי אנשים מעשנים:
מאחר שמדובר על מחקר חתך לא ניתן להבחין מתוך הנתונים האם כמות הסיגריות עולה עם הגיל, או לחלופין אנשים שהם מבוגרים כיום שייכים לדור שמעשן יותר.
לאור מגמת הירידה בשיעורי העישון הנצפית בשני העשורים האחרונים (לדוגמה אצל הגברים היהודים מ-42% ב-1990 ל-27% ב-2011) ייתכן כי מדובר על הבדלים תרבותיים בין הדורות. אם נכון הדבר, נראה כי ההסברה שגרמה להפחתה בשיעור העישון גם השפיעה על הפחתת כמות העישון.
ממצא מדאיג הוא האחוז הגבוה של אנשים שמעשנים מעל חפיסה אחת ביום דווקא אצל גברים ונשים שאינם מצליחים לכסות את ההוצאות החודשיות. קשה שלא לחשוב על סכום הכסף שהיה נחסך ללא ההוצאה החודשית על הסיגריות.
קשר מדאיג נוסף הוא הקשר בין מצב הבריאות וכמות העישון. אלו שדיווחו על בעיית בריאות, שסובלים מבעיה של עודף משקל, ושאינם עוסקים בפעילות גופנית, הם אלה שמעשנים הכי הרבה. ייתכן כי העישון הוא שהביא לבעיית בריאות והוא גם מקשה על עיסוק בפעילות גופנית בשל קשיים בנשימה, אך עדיין עישון כבד אינו רצוי במיוחד בקרב אוכלוסיות אלו. מכיוון שמדובר במחקרי חתך לא ניתן לומר באופן וודאי האם עישון מוגבר הוא הסיבה לבעיות בריאותיות.
מחקר אקולוגי
מחקר אקולוגי הוא מחקר תצפיתי שבו היחידה הנחקרת היא אוכלוסייה או קבוצה של אנשים, ולא פרטים בודדים. הקבוצה במחקר אקולוגי בדרך כלל מתייחסת לאזור גאוגרפי מוגדר (מדינה, מחוז, עיר, וכו') וההשוואה נעשית בין קבוצות שונות או בין זמנים שונים עבור אותה הקבוצה. זהו סוג מחקר מקובל באפידמיולוגיה, אשר נועד לבחון האם קיים קשר בין גורם סיכון אפשרי לתוצא מוגדר. במחקר אקולוגי נעשה שימוש במשתנים מקובצים (כגון ממוצע או שיעור באוכלוסייה), במשתנים סביבתיים או במשתנים גלובליים של גורם הסיכון, והתוצא הנבדק הוא בדרך כלל שיעור תחלואה (הימצאות או היארעות) או שיעור תמותה.