עצב זה מתפצל לשני עצבים, פרוזדורי ושבלולי. החלק הפרוזדורי אחראי על עצבוב תעלות האוזן והצינור הקשתי של האוזן הפנימית. מבנים אלה אחראיים על שיווי המשקל ויש להם תפקיד חשוב ברפלקס הפרוזדורי-עיני (vestibuloocular reflex), רפלקס זה מאפשר לנו להתמקד בעצם מסוים בעת תנועת הראש או הגוף על ידי הזזת העיניים בהתאם. העצב השבלולי מעביר מידע מהשבלול, שמאפשר לאדם לשמוע קול.
כאשר העצב הפרוזדורי נפגע, יכולה להיגרם תחושת סחרחורת וניסטגמוס (תנועה מהירה של העיניים) במיוחד כאשר העיניים מופנות קדימה. ניתן לבדוק את תפקוד העצב הפרוזדורי על ידי בדיקת הרפלקס הפרוזדורי-עיני (caloric reflex test). בדיקה זו כוללת הזרמת מים חמים או קרים דרך תעלת הקול החיצונית ובו בזמן בדיקת תנועת העיניים. החום והקור של המים ישפיעו על תפקוד העצב וכתוצאה מכך גם על תנועת העיניים. פגיעה בעצב השבלול יכולה לגרום לפגיעה חלקית בשמיעה או לחירשות באוזן הפגועה.
תחושה בחלל הפה, טעם, ריור.
רוב הסיבים של עצב הלשון והלוע הם תחושתיים, ומספק עצבוב תחושתי ללוע התחתון ולחלק האחורי של הלשון. בנוסף, עצב זה מספק עצבוב פאראסימפטתי לבלוטת מיצד האוזן שהיא בלוטת רוק מרכזית בפה.
בעת פגיעה של אחד מעצבי הלשון והלוע (כאמור, ישנם שני עצבים גולגולתיים. אחד בכל צד), לא יתרחש רפלקס הקאה בעת נגיעה בלוע בצד הפגוע. אולם, בעיה זו עשויה להעיד גם על פגיעה בעצב התועה.
העצב התועה.
העצב התועה מספק עצבוב פאראסימפטתי לאיברי הבטן והאגן חוץ מלבלוטת יותרת הכליה. בנוסף לכך, הוא מעצבב שרירים שאחראים על הזזת בית הקול.
חוסר תפקוד של העצב התועה יגרום לאיבוד העצבוב הפאראסימפטתי למבנים רבים בגוף. תוצאות קשות של פגיעה בעצב זה עשויים להיות עליה בלחץ הדם ובקצב הלב. פגיעה בעצב זה בלבד היא נדירה. אולם צרידות לדוגמה, עשויה להעיד על פגיעה בעצב התועה מפני שנוצרת פגיעה בשריר הקריקוטיירואיד שהוא אחד מהשרירים שאחראים על הזזת בית הקול.
בדיקת התפקוד של העצב התועה יכולה להתבצע על ידי בדיקת היכולת לשתות נוזלים. שיעול ופגיעה ביכולת לבלוע (דיספגיה) יכולים להעיד על פגיעה בו.
הרמת הכתף וסיבוב הראש.
עצב הלוואי מעצבב את שריר הטרפז ושריר הסטרנוקיילודמאסטואיד (sternocleidomastoid muscle). אלה שרירים מרכזיים בסיבוב הראש, כיפופו והרמת הכתף.
פגיעה בעצב הלוואי עשויה לגרום לפגיעה בשריר הטרפז. ניתן לבדוק זאת על ידי הרמת הכתפיים. אם עצם השכם תצא החוצה ממיקומה למצב שנקרא "winged scapula" ניתן להניח ששריר הטרפז נפגע. כמו כן, בעת חולשה בהרמת הכתף תוצאה מפעולה רק של השריר מרים הכתף ניתן להבחין בבעיה בעצב זה.
הזזת הלשון.
עצב תת-הלשון אחראי על עצבוב שרירי הלשון החיצוניים והפנימיים, הוא עצב ייחודי מפני שהוא מגיע משני החצאים של קליפת המוח התנועתית.
נזק לחלק התנועתי התחתון של העצב זה עשוי לגרום לפרכוסים או דלדול של שרירי הלשון. כאשר נזק לחלק התנועתי העליון של העצב לא יגרמו לתופעות אלה, אלא רק לחולשה של השרירים. כאשר העצב נפגע תיווצר פגיעה בצד אחד של הלשון ובעת ניסיון להוציא את הלשון החוצה מחלל הפה הוא ימשך לצד הפגוע.
חשיבות קלינית.
בדיקה.
רופאים, נוירולוגים ובעלי מקצוע פרא-רפואי עשויים לבצע בדיקה של העצבים הגולגולתיים כחלק מבדיקה עצבית של העצבים הגולגולתיים. בדיקה זו כוללת שורת בדיקות לכל עצב, כאשר העצב הראשון שנבדק הוא עצב הריח ולאחריו שאר העצבים על פי סדרם. בקיאות בתפקוד ומיקום העצבים הגולגולתיים היא בעלת תפקיד חשוב לבדיקה זו מפני שהיא עשויה להעיד על פגיעה בחלק מסוים של גזע המוח.
לאחר בדיקת עצב הריח, ממשיכה הבדיקה בהתבוננות במטופל, פגיעה בעצבים הגולגולתיים עשויה לגרום לעיוותים בפנים ופזילות. בדיקת העיניים מתבצעת על ידי בדיקת סנלן. בדיקת שדה הראייה מבוצעת על מנת לבדוק פגיעה בעצב הראייה או כדי לבדוק האם יש ניסטגמוס על ידי בדיקת העקיבה של העין אחרי עצם זז. מתבצעת בדיקת תחושה בפנים, והמטופל מתבקש להזיז את שרירי הפנים ולבצע תנועות שונות של הפנים כמו הרמת הלחיים. לאחר בדיקת הרמת הכתפיים וסיבוב הראש, נבדקת תנועת הלשון על ידי בדיקה האם המטופל מסוגל לבצע פעולות שונות של הלשון כמו הוצאת הלשון החוצה.
נזק.
לחץ על העצב.
עליה בלחץ התוך-גולגולתי כתוצאה מדימום תוך-גולגולתי או גידול עשויים לגרום ללחץ על העצבים הגולגולתיים. עצבים אלה בדרך כלל הראשונים לסבול מפגיעות שונות במוח, הסיבה לכך נובעת מהרגישות הגבוהה של עצבים אלה ללחץ. מונו-נוירופתיה (פגיעה עצבית של עצבים פריפריאליים) של עצב הגולגולתי עשוי לעיתים להיות הסימפטום הראשון של סרטן בתוך הגולגולת או בבסיס הגולגולת.
עליה בלחץ התוך-גולגולתי עשוי לגרום להתנפחות של עצב הראייה ולחץ שלו על כלי הדם שיכול לגרום לבצקת ראש עצב הראייה עקב יתר לחץ תוך-גולגולתי (פפילואדמה - papiloedema). גידול סרטני בבלוטת יותרת המוח עשוי לגרום ללחץ על העצבים. לחץ זה עשוי להיכנס אל הגת המחילתית (cavernous sinus), ללחוץ על העצב מניע העיניים העצב הסליל והעצב המצדיד שיכול לגרום לכפל ראייה ופזילה.
כאבי פנים כתוצאה מלחץ על העצב המשולש נגרם כתוצאה מלחץ של העורק המוחי העליון (superior cerebellar artery - אחד העורקים שמספקים דם למוח הקטן). בנוסף, יכול להיווצר גידול בין הפונס למוח המוארך שילחץ על עצב הפנים ועצב השמיעה ושיווי המשקל שיכול לגרום לחוסר שמיעה באוזן של הצד הפגוע.
שבץ.
סתימה של עורק שמספק דם לעצבים או לגרעינים שלהם יגרום לפגיעה בעצבים אלה. אם מתרחש שבץ במוח האמצעי, בפונס, או במוח המוארך, עצבים גולגולתיים מסוימים יכולים להיפגע ולגרום למספר תופעות, כמו חוסר יכולת להזיז את שרירי ההבעה, שיכולות לעזור להבין היכן התבצעה הפגיעה ואיזה עצב אינו מתפקד כראוי. פקקת (תרומבוזיס), כמו פקקת בגת המחילתית (cavernous sinus), משפיעה על עצב הראייה, העצב מניע העיניים, עצב הסליל, הענף האופטאלמי של העצב המשולש והעצב המצדיד.
דלקת.
דלקת יכולה להיגרם כתוצאה מזיהום, לדוגמה וירוס, או לקרות באופן ספונטני. דלקת של עצב הפנים יכולה לגרום לשיתוק על שם בל.
טרשת נפוצה, תהליך דלקתי שגורם לאיבוד ציפוי המיאלין העוטף אל העצבים הגולגולתיים, עלול לגרום לעצבים לאבד את היכולת להעביר מידע וכתוצאה מכך לפגיעה עצבית קשה. לעיתים נדירות יותר, גם דלקות אחרות יכולות לגרום לפגיעה בעצבים הגולגולתיים כמו: סרקואידוזיס, שחפת, ודלקות עורקים כמו מחלת וגנר.
אחר.
טראומה לגולגולת, מחלות עצמות (כמו מחלת פאג'ט של העצם) ופגיעה בעצב כתוצאה מסיבוך בניתוח יכולים לגרום לפגיעה בעצבים אלה.
היסטוריה.
העצבים הגולגולתיים מוספרו על ידי קלאודיוס גלנוס כבר לפני יותר מ-2000 שנה. עד היום משתמשים במספור זה, מהחלק המקורי לחלק הזנבי.
מחלוקת לגבי עצב גולגולת 0.
העצב הטרמינאלי, שנקרא לעיתים קרובות גם עצב אפס, בדרך כלל מודר מהספרות הרפואית אף על פי שהוא תואר כבר לפני כמאה שנה. עצב זה נמצא לראשונה אצל כרישים כבר בשנת 1878, אך הוא קיים גם אצל בני אדם ויונקים אחרים. למרות זאת, הוא נשאר במידת מה שנוי במחלוקת. מחקרים רפואיים הראו כי עצב זה נפוץ במוחם של עוברים, תינוקות וגם במוחם של מבוגרים. האקסונים של עצב זה יוצאים מהגנגליון כשהם אינם עטופים במיאלין. מחקר נוסף מצא כי העצב הטרמינאלי מגרה שחרור של הורמון מחלמן. מחקר אחר מצא כי העצב הטרמינאלי מהווה מקלעת (plexus) מיקרוסקופית של סיבים חסרי ציפוי מיאלין באונות המצחיות. מחקר זה תומך במחקרים אחרים שטוענים כי עצב זה נפוץ במוחם של בני אדם.
חיות אחרות.
עצבי גולגולת קיימים גם בחולייתנים אחרים וחיות בעלות שפיר עוברי.
בחיות ים ובדו חיים עצב הלוואי ועצב תת-הלשון אינם נמצאים בפני עצמם. עצב הלוואי קיים יחד עם העצב התועה, תפקידו של עצב תת-הלשון מתחלק בין מספר עצבים שדרתיים.
Simple Network Management Protoco
Disclaimer
Disclaimer (תניית פטור) הוא אלבומה השני של להקת הגראנג' הדרום אפריקאית סית'ר. האלבום כולל עבודות חדשות ומספר שירים מהדיסק הראשון שלהם, "Fragile". נהוג לקרוא לדיסק הזה הדיסק הראשון של סית'ר, מכיוון שהוא הדיסק הראשון שלהם שהופץ ברחבי העולם.
מוצא
מוצא (או מוצא תחתית) היא שכונה בירושלים הממוקמת בהרי ירושלים, בפאתיה המערביים של הבירה, בסמוך לנחל שורק, בגובה ממוצע של 580 מטר מעל פני הים, בעבר הייתה מושבה חקלאית עצמאית, ומשנת 1993 צורפה לירושלים.
המושבה נוסדה בשנת 1894 על ידי הארגון היהודי "בני ברית" כיישוב חקלאי יהודי מבודד על הדרך מירושלים ליפו, כארבעה קילומטרים מערבית לירושלים, בסמוך לכפר הערבי קאלוניה, ששימר בשמו את היישוב הרומי "קולוניה אמאוס". החל משנת 1933, עם הקמתו של מושב העובדים מוצא עילית, שונה שם המקום מ"מוצא" ל"מוצא תחתית", ובשנת 1993 צורפה מוצא תחתית לירושלים.
היסטוריה.
בחפירות ארכאולוגיות שונות נערכו בסביבות היישוב החל משנת 1973 ועד שנת 2019 נמצאו שרידי יישוב מתקופות שונות. בעיקר באזור המכונה "תל מוצא", ליד בית הכנסת העתיק מוצא, המצוי היום מדרום לכביש 1 - כביש ירושלים-תל אביב.
התקופה האפיפלאוליתית.
בחפירת הצלה שנערכה בשנת 2000, כחלק מעבודות להנחת צינור מים, נמצאו שרידים מהתקופה האפיפלאוליתית בעומק של כ-4 מטר, בשכבה של אדמת טרה רוסה המונחת היישר על סלע האם. בין השאר נמצאו כלי צור, גרעינים, נתזים ומיקרוליטים האופייניים לתרבות הכבארית.
התקופה הנאוליתית.