בשנת ה'תרכ"ח (1868) בחג שמחת תורה בשעת קריאת התורה קרא רבי חיים את הפסוק "וימת שם משה" ופרץ בבכי, בשעה זו הבינו אנשי קהילתו כי ימיו קרובים ופרצו אף הם בבכי מר, ואכן בי"ז שבט, יום לאחר שסיים את ספרו "ברכת מועדיך לחיים" נפטר רבי חיים מרעלת דם, בשיבה טובה.
מנהיגותו.
פועלו החברתי.
רבי חיים פעל רבות למען עניי עירו והקים מוסדות קהילתיים למען החלשים. הרבה להוכיח בדבר האיסור לצער ולפגוע באחרים, כולל ילדים קטנים, וידועה תוכחתו אל האדונים המצערים את משרתותיהם.
רבי חיים הוכיח את נכבדי ועשירי הקהילה פעמים רבות על יחסם לעניי הקהילה, ואף מתח ביקורת על עשירי עירו המסרבים לשלם מיסים לפי יכולתם, ובמקום זאת מעלים בשיעור ניכר את המס על הבשר (ה"גאבילה"), ובכך מעבירים את תשלום המיסים על כתפי העניים. בשל כך פסק כי אף מההכנסה של מס הבשר (ה"גאבילה") יופרש חלק לעניים ולעמלי תורה, בטענה ש"לא בחר בזה ה', ובמקום צדקה ותהי לצעקה, וכי אין לך גזל וחמס גדול מזה".
רבי חיים פעל רבות להקמת בית חולים יהודי באיזמיר ולשם כך אף גייס נדבנים ידועים בעולם בהם: הברון רוטשילד וסר משה מונטיפיורי עימם רקם קשרים חמים, אותם הפעיל רבי חיים גם כדי להציל את יהודי דמשק מעלילת הדם אשר העלילו עליהם. וכן פעל להקמת מוסדות לעזרה סוציאלית ומוסדות ציבוריים נוספים והיה מעורב אישית בהקמת כל מוסד ותפעולו.
רבי חיים דאג לפרנסת עניי העיר ואף בשעותיו האחרונות לפני מותו ביקש כי לא יטריחו את הציבור להתפלל לרפואתו אלא ישכרו מתפללים מעניי העיר למטרה זאת.
רבי חיים מפורסם היה במידת הכנסת האורחים שבה כיבד את כל באי ביתו, וכן בחידושו שמותר לבעל הבית לשנות מדבורו (לשקר), כדי שאורח לא יצטער.
רבי חיים תיקן תקנות אשר היו לרווחת אנשי העיר כולה ואף למען בריאות הציבור וידועה הוראתו להימנע מעישון סיגריות לא רק בשבת אלא אף בימות החול.
פועלו החינוכי.
רבי חיים השקיע את רוב מרצו וסמכותו כדי לשפר את מצב החינוך בקהילתו ובעיקר את מצבם של ילדי העניים וזאת על ידי התקנת תקנות רבות המבטיחות חינוך ראוי:
תקנת "חינוך חובה" - אין אב רשאי להוציא את בנו מהתלמוד תורה לפני שהילד ידע לכל הפחות את סדר התפילות וקריאה, וכן תיקן שבעל מלאכה רשאי להעסיק נער כשוליה רק לאחר שהילד סיים את לימודיו לשביעות רצונם של מפקחים שמונו לכך.
וכן הקים לפני מותו "ועד" מיוחד לפיקוח על מוסדות החינוך בעיר ועל ענייני החינוך בכלל.
בנוסף קבע רבי חיים כי המס המוטל על הבשר ("הגאבילה") ישמש למימון חינוך ילדי העניים והקמת מוסדות חינוך נוספים בעיר. בעקבות תקנה זו, הוא הסתכסך עם כמה ממנהיגי הקהילה.
רבי חיים פעל להפצת התורה והקים ישיבות בהם למדו אברכים מובחרים בלי תשלום ואף עול פרנסתם ופרנסת ביתם הייתה על רבי חיים, וכן עסק רבי חיים במתן תשובות למאות השאלות אשר הגיעו אליו ממקומות רבים בעולם, בהם: תוניסיה, גרמניה, סוריה, פולין, מרוקו, ושווייץ, ואף קיבץ את חלקם בספרי שו"ת שהוציא לאור.
קבורתו וקברו.
רבי חיים פלאג'י נקבר בבית העלמין העתיק באיזמיר בהלוויה ממלכתית שבה השתתפו גם אנשי הצבא הטורקי, נציגי השלטונות ונציגי מדינות זרות. במהלך מסע ההלוויה סבבו את ארונו בני קהילתו אשר נשאו בידיהם את ספריו ונרות דולקים. בהלווייתו הספידו אותו לפני הארון תלמידיו הרב יהושע שלמה ארדיט והרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר.
בעוד מצבות הקברים בבית העלמין פונות לכיוון דרום, מצבת קברו של רבי חיים היא היחידה הפונה לכיוון מזרח, מסיבה לא ברורה.
ספריו.
רבי חיים התפרסם בספריו הרבים, כ-80 במספר, אותם התחיל לכתוב בגיל 16 ואשר עוסקים בקשת רחבה של נושאים: 7 חיבורים על התנ"ך, 9 חיבורים על התלמוד, 15 ספרי מדרשים ודרושים, ספרי מוסר ו24 חיבורים בהלכה, קבלה, שו"ת וספרים רבים נוספים.
בסיום כתיבת כל ספר, היה עורך רבי חיים סעודת מצווה והיה מחלק את ספריו ללא תמורה. את ספריו לעולם לא מכר.
בי"א באב ה'תר"א (1841) התחוללה שרפה באיזמיר ובה חרבה שכונת היהודים ונפגע גם ביתו של הרב חיים:
במהלך השנים שיחזר רבי חיים חלק מכתביו והוציא לאור עשרות מהם, מיעוטם נותרו עדיין בכתב יד. בשנים האחרונות חיבוריו נדפסים בין השאר על ידי מכון 'שובי נפשי' בירושלים.
חזיונותיו וחידושי תורה שנתגלו לו בחלום בחזיון הלילה, נתפרסמו בסוף ספר ויוסף אברהם בשם קונטרס חזיונות חיים (ירושלים, תשס"ח).
גליון עבודה
מסד מידע
מערכת לניהול קבצים
חצ'פורי
חָצַ'פּוּרי (בגאורגית: ხაჭაპური) הוא מאפה גאורגי מסורתי. מדובר בלחם ממולא בתערובות גבינות (מכמה סוגים, לרוב סולוגוני), ביצים, חמאה או שמן ולעיתים עוד תוספות. לאזורים שונים בגאורגיה יש גרסאות שונות של חצ'פורי ואופן הכנה ייחודי לו. המילה חצ'פורי מורכבת משתי מילים בגאורגית: חאצ'וֹ (ხაჭო) - גבינה כחושה ופּוּרי (პური) לחם. את החצ׳פורי מגישים חם מהתנור, אחרת הוא מאבד את טעמה של תערובת הגבינות הייחודית לו והופך מר.
עם עליית יהודי גאורגיה לישראל נוספו וריאציות מבצקים מוכנים ומסוגי הגבינה הנמכרות בישראל.
סוגים.
לחצ'פורי כמה וריאציות, כל אחת מחבל ארץ אחר בגאורגיה. הסוגים הנפוצים ביותר הם:
איתי סבירסקי
איתי סבירסקי (נולד ב-11 בספטמבר 1974) הוא פעיל חברתי ישראלי, ממייסדי ומנהיגי ארגון כוח לעובדים.
ביוגרפיה.
איתי סבירסקי נולד בשנת 1974, בן לשלמה ולברברה סבירסקי.
הוא קצין קרבי (חטיבת הצנחנים) במילואים, והיה ממקימי ומנהיגי תנועת "אומץ לסרב", אשר פעלה במהלך השנים 2002 עד 2005 למען סיום הכיבוש הישראלי ביהודה ושומרון וחבל עזה.
התמחה באגודה לזכויות האזרח בפעילות משפטית וציבורית. עבד שלוש שנים במשרד עורכי דין בתחום דיני עבודה (משרד רובין-שמואלביץ), שם ייצג עובדים, מעבידים וועדי עובדים.
עבד כראש הקליניקה לזכויות עובדים באוניברסיטת תל אביב (החל משנת 2005). במסגרת זו הקים בשנת 2006 את פרויקט "התארגנות עובדים", שפעילותו לארגון עובדים לא-מאוגדים שימשה בסיס להקמת ארגון כוח לעובדים. בקליניקה קידם את תחום התאגדות העובדים ואת פיתוח הידע והיכולות הנדרשות בו, תוך סיוע משפטי וארגוני להתאגדויות הראשונות בארץ של עובדי קבלן ושל מלצרים, וליווי התאגדויות תקדימיות כמו של מטפלות המשפחתונים הציבוריים, עובדי חינוך ורווחה מופרטים, מורים מן החוץ באוניברסיטה הפתוחה ובמכללות הציבוריות, ועוד רבים אחרים. כעורך-דין בקליניקה השיג סבירסקי פסקי-דין תקדימיים רבים אשר קידמו את זכויות העובד, בעיקר ביחס לעובדי קבלן ועובדים מוחלשים אחרים, וביחס לזכות ההתאגדות ולהסדרת כללי התחרות בין ארגוני עובדים.
נמנה עם יוזמי ארגון העובדים "כוח לעובדים", המייצג כ-35,000 עובדים (נכון למרץ 2017). סבירסקי מכהן כחבר הנהגת הארגון; כמשפטן הארגון – האחראי על כלל הפעילות המשפטית בארגון; וכמלווה של מטות, התאגדויות, משאים ומתנים ומאבקים מרכזיים במסגרת כוח לעובדים.
סבירסקי הוביל מהלכי חקיקה משמעותיים בכנסת, כמו הטלת אחריות על מזמיני שירות כלפי עובדי קבלן המועסקים עבורם, אשר החלה כהצעת חוק פרטית ושולבה בהצעה ממשלתית שהפכה לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.
מרצה במספר מוסדות אקדמיים, בהם המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, והמכללה החברתית-כלכלית.
בנובמבר 2010 בחר העיתון "גלובס" בסבירסקי לאחד מ-40 הצעירים המבטיחים של עולם העסקים הישראלי. בספטמבר 2012 נבחר סבירסקי לאחד ממאה המשפיעים של העיתון TheMarker.
סבירסקי התמודד בבחירות המקדימות לרשימת מרצ והוצב במקום ה-13 ברשימת מועמדי מרצ לכנסת ה-20.
מנהל קבצים
מנהל קבצים היא תוכנה המציגה בפני המשתמשים ממשק משתמש לעבודה עם מערכת קבצים. יתרונות תוכנה מעין זו היא האצת העבודה עם הקבצים ומתן אפשרות לביצוע כל או רוב הפעולות הבאות הן על קובץ בודד והן על טווח קבצים:
לחלק מתוכנות אלו יש יכולת עבודה ברשת מחשבים ואף ברשת האינטרנט כולל יכולות ftp ,nfs, smb הן על ידי מתן גישה לשרתים והן על ידי מתן גישת רשת.
גרסאות שעובדות בעדכון.
,Galaxy A12
,Galaxy A13
,Galaxy Samsung S8
Galaxy Samsung S9
גרסאות שלא עובדות.
,Galaxy A11
,Galaxy A71
,Redmi note 9
Redmi note 9 pro
צוות משא ומתן משטרתי
צוות משא ומתן משטרתי הוא יחידה או חוליה רשמית, בדרך כלל משטרתית, המיומנת ומופקדת על ניהול משא ומתן עם מפגעים (מחבלים, חוטפים, מתאבדים-בפוטנציה) לשם ניטרול הסכנה או השגת פשרה. היחידה המשטרתית הרשמית הראשונה שהוקמה כצוות משא ומתן הייתה זו של פרנק בולז במשטרת ניו יורק.
יחידת משא ומתן מטפלת במקרי אלימות רבים ובהם , אלימות במשפחה, אירועי התאבדות וטרור.
רקע.
ניהול משא ומתן הוא אינטרס מיידי של רשויות החוק והסדר בעת משבר, וזאת לא רק למציאת פתרון מוסכם על המפגע, אלא גם למטרות אלטרנטיביות כמו להרוויח זמן או להשיג מידע נוסף על האירוע, על בני הערובה או על כוונותיו ועל אישיותו של המפגע (לעיתים לשם התשתו או ריכוכו). המשא ומתן המיידי מתנהל בכל דרך אפשרית בשעת האירוע - כמו בשיחה מבעד לדלת סגורה, דרך הטלפון, או אפילו באמצעות כריזה במגפון.
בדרך כלל מעדיף צוות המשא ומתן לנהל את השיחות באמצעות מכשיר טלפון נייד המסופק למפגע על ידי המשטרה, וזאת על מנת לאפשר בלעדיות של שיחה עם המפגע וניתוקו מאמצעי תקשורת עם גורמים אחרים (כמו התקשורת). לשם כך גם מנתקת המשטרה לעיתים את חיבור הטלפון הרגיל אל המתחם או מופעלים אמצעי למיסוך תקשורת במקום.
בשל הסכנה הנשקפת לחיי אדם, העבודה כוללת לחץ רב, אי-ודאות ואחריות גבוהה.
יחידות משא ומתן מפורסמות.
היחידות הראשונות הוקמו כחלק מצוותי SWAT.