החלק שנשמר מהכתובת בקודקוד האובליסק מתאר את מלך אשור ככובש גדול, הלוקח בשבי אסירים ועדרי בהמות אל העיר אשור. כל אחת מארבע צלעותיו של האובליסק מחולקת לשמונה שורות של לוחות עם תבליטים. חלקה התחתון של כל צלע אינו מעוטר. סה"כ 32 לוחות עם תבליטים. התיאורים על גבי התבליטים כוללים סצנות מגוונות כולל משלחות צבאיות של המלך, תיאור של המלך מקבל מנחות, נשפים של אנשי החצר, וציד חיות בר. קבוצה של סצנות דתיות מעוטרת בכותרת כתובת המסבירה שהמלך נוסך נסך לפני האלה עשתר, שהייתה האלה הראשית של העיר נינוה. הכתובת מופיעה על גבי קודקוד האובליסק, על גבי צלע A על המדרגה התחתונה של הפירמידה בראש האובליסק, ועל גבי צלע D על שתי המדרגות התחתונות של הפירמידה. צלע A נמצאת מימין לצלע D. רוב החוקרים (למעט פינצ'ס) מסכימים שסדר הקריאה צריך להיות קודם צלע A ולאחריו הכתובת בצלע D. בנוסף, מופיעה כותרת כתובה על גבי צלע A מעל הלוח השלישי מלמעלה (השישי מלמטה) וכן על גבי שלוש רצועות שבין לוחות 4-1 מלמעלה של צלע D.
טרביה
טרביה (באיטלקית: Trèbbia) הוא נהר בצפון איטליה. אורכו של הנהר הוא 118 ק"מ.
גאוגרפיה.
מקור הנהר הוא ברכס מונטה פראלה (Monte Prelà) שבהרי האפנינים הליגוריים בתחומי הקומונה טוריגליה (Torriglia) שבנפת ג'נובה. פסגת מונטה פראלה מתנשאת לגובה 1,407 מטרים, אולם הנהר מתחיל רק בגובה 800 מטרים. הנהר זורם לכיוון צפון מזרח מרחק של 118 ק"מ (73 מייל), והוא נשפך אל גדתו הימנית של נהר הפו ממערב לפיאצ'נצה.
בשנת 218 לפנה"ס נערך בגדתו המזרחית של הנהר קרב טרביה.
זן (strain)
זן (באנגלית: strain) הוא מונח ביולוגי המתאר דרגה מתחת למין (הטקסונומי). "זן" אינו בעל מעמד במיון הטקסונומי.
בעברית המילה "זן" מתייחסת לכמה מושגים – cultivar, variety, breed, strain – שאף אחד מהם אינו משמש למיון טקסונומי.
מיקרוביולוגיה או וירולוגיה.
המונח strain מתאר את התרבית המקורית שבודדה מחולה, כלומר אוכלוסיית מיקרואורגניזם שהם הצאצאים מהדגימה המקורית או מתרבית טהורה אחרת שמקורה בדגימה המקורית. מבחינה אפידמיולוגית, אם אותו המין הטקסונומי בודד משני חולים באותה התפרצות, שניהם שייכים לאותו הזן (strain).
מאחר שלחיידקים ווירוסים יכולת להתרבות ברבייה אל-זוויגית, הם יורשים העתקים זהים של הגנים של הוריהם. ואולם שינויים בגנים עשויים להתרחש בעקבות שחלוף או מוטציה. מוטציות נוצרות בעקבות שגיאות במהלך העתקת ה-DNA או כתוצאה מחשיפה למוטגנים. שיעור המוטציות במיני חיידקים שונים הוא גבוה, ואף בזנים שונים מאותו המין. משום כך לדוגמה, לאותו המין של שפעת יכולים להיות זנים שונים בכל התפרצות מחודשת. את השינויים בין זן אחד למשנהו אפשר לקטלג תחת שלושה מאפיינים עיקריים:
יש להבדיל את המונח strain מהמונח type, המתאר אוכלוסיות שונות של מינים.
בוטניקה.
למונח "זן" (strain) אין כל מעמד רשמי בבוטניקה כחלק מדרגה טקסונומית. במעבדות מחקר העוסקות בהשבחת צמחים משתמשים לעיתים במונח strain כתיאור הצאצאים של אב משותף, עם זאת, מבחינה משפטית ועסקית המוצר הסופי מוגדר "זן תרבות" (cultivar) ולא strain.
חיות מעבדה.
זן של עכבר או חולדה מתאר קבוצה של בעלי חיים עם מטען גנטי זהה. Strain נמצא לרוב בשימוש במעבדות כדי להבדיל בין קבוצות שונות של חיות ניסוי אשר כל אחת שונה מהאחרת במוטציה גנטית אחרת. השימוש הוא לרוב בהנדסה גנטית והזנים בקבוצות השונות מתרבים רק בתוך הקבוצה אליה הם שייכים.
זן (טקסונומיה)
זַן הוא מונח בעברית המתייחס לכמה מושגים בטקסונומיה, שהמשותף להם הוא תיאור של רמה טקסונומית מתחת למין.
בעברית המילה זן שימשה, באופן מסורתי, לתיאור עצמים שונים בעלי מכנה משותף. בספר דניאל ניתן למצוא את הביטוי "זְנֵי זְמָרָא" המתאר מינים שונים של כלי נגינה. בעברית המודרנית המונח זן משותף לכמה מונחים לועזיים מתורת הטקסונומיה. לפי האקדמיה ללשון העברית, מילון ביולוגיה כללית (תשס"ט) ,2009 המונח מתייחס למונחים הלועזיים variant ו-breed כמו גם למונח cultivar במשמעות של "זן תרבות". לפי מילון ביולוגיה: מיקרוביולוגיה (תשנ"ה), 1994 המונח מתייחס למונח האנגלי strain. ריבוי המשמעויות והאבחנה המדויקת ביניהם גרמו לכך שבשפת היומיום ובתקשורת הפופולרית נוטים פעמים רבות להתבלבל ולהשתמש במילה זן בצורה שגויה, כאשר הכוונה היא למין (למשל בביטוי השגור "זן נדיר").
strain.
strain באנגלית הוא מונח במיקרוביולוגיה המתאר את התרבית הראשונה שבודדה מחולה. בביולוגיה הוא מתאר קבוצות שונות של חיות ניסוי אשר כל אחת שונה מהשנייה במוטציה גנטית.
variety.
באנגלית variety הוא מונח המשמש כיום לרוב בבוטניקה. נוהגים להוסיף את הקיצור " (מלטינית: varietas) לשם המדעי של צמחים כדי לתאר מופעים שונים מורפולוגית של צמחים מאותו המין שאינם מבודדים גאוגרפית אחד מהשני (למשל כלניות בצבעים שונים).
בעבר השימוש בסימון ", וסימונים בעלי משמעות זהה כגון " או ", היה נהוג גם בזואולוגיה. לפי סעיף 45.6 בקוד הזואולוגי ICZN מונחים אלו אינם חוקיים יותר מאז 1960.
תת-מין לעומת variety.
תת-מין הוא המדרג הטקסונומי האחרון במיון עולם הטבע. הוא מגדיר אוכלוסייה של פרטים בני אותו המין אשר בשל בידול גאוגרפי נאלצו להתמודד עם תנאי סביבה אחרים ופנו לנתיבים אבולוציוניים שונים שבסופם יהפכו למינים שונים. שלב הביניים, שבו האוכלוסיות עדיין אינן מינים שונים ומסוגלות להביא צאצאים בן כלאיים פוריים, מכונה תת-מין.
מאחר שהמונח תת-מין וגם זן (variety) הם מינוחים המתארים מדרג מתחת לרמה הטקסונומית מין השתמשו בעבר במונח תת-מין וזן (variety) באופן זהה ללא הבדלה האם השינויים אכן נגרמים כתוצאה מאוכלוסיות בעלות נתיבים אבולוציוניים שונים או שהם שהשוני נובע מביטויים שונים של אללים בתוך אותה אוכלוסייה, כגון צבע שיער שונה. מצב זה יצר בלבול רב ומשנות ה-50 החלו לקום ועדות לקביעת סטנדרט אחיד לשמות המדעים. הידועות שבהן הם ICZN (לקביעת שמות זואולוגיים), ICBN (לקביעת שמות בוטניים), ICNCP (לקביעת שמות צמחים תרבותיים), ועוד. רוב הוועדות החליטו לקבוע את המושג "תת-מין" כמושג התקני תחת מין ולהפסיק את השימוש במושג זן (variety). עם זאת, המונח זן עדיין קיים כשמדובר בשינויים בתוך אותה אוכלוסייה או שנוצרו באופן מלאכותי.
גזע (breed).
בעברית, כאשר משתמשים במונח זן לתיאור בעלי חיים מבויתים כגון זני סוסים או זני כלבים, הכוונה היא למעשה לגזעים. גזעים הם תוצאה של הכלאה יזומה וסלקטיבית שנועדה לטפח מאפיינים נבחרים הנדרשים מבעל החיים כגון סוס מהיר או חתול בעל פרווה ייחודית. טעות נפוצה נוספת בעברית היא להשתמש במושג מין או תת-מין במקום גזע כלומר מיני כלבים במקום גזעי כלבים, שהרי כל גזעי הכלבים שייכים לאותו תת-מין, כלב הבית "Canis lupus familiaris".
צמח הנוצר על ידי סדרה של הכלאות עצמיות או תוך משפחתיות כך שהאללים שלו זהים מכונה זן טהור. באופן דומה בעל חיים מכונה גזע טהור.
זן תרבות (cultivar).
זן תרבות (באנגלית: cultivar) הוא מונח המשמש לרוב בתחום העסקי ומתייחס לצמח שהושבח על ידי האדם כדי להציג מאפיינים רצויים. למשל פרחי נוי בעלי צבעיים ייחודיים או צמחי פרי בעלי תפוקה גדולה יותר מצמח הבר. התכונות הרצויות לרוב עוברות בתורשה ולזן מעמד משפטי המאפשר למפתחים להחזיק בזכויות יוצרים על הזן בניגוד לצמחי בר. כל הזנים התרבותיים של אותו המין זהים מבחינה ביולוגית, ונבדלים אחד מהשני ברמה הגנטית בלבד.
מירוץ המלכה האדומה (סיפור)
מירוץ המלכה האדומה (באנגלית: The Red Queen's Race) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב על ידי אייזק אסימוב בשנת 1949 ותורגם לעברית בשנת 2014 בקובץ כתבי אייזק אסימוב חלק 3. שם הסיפור הוא אזכור לקטע מהספר אליס מבעד למראה.
עלילה.
הסיפור מסופר בגוף ראשון על ידי סוכן מלשכת המודיעין האמריקאי שאינו מוזכר בשמו. הסוכן חוקר את מותו של פרופסור לפיזיקה גרעינית בשם אלמר טיווד שנמצא מת בלב תחנת כוח אטומי מרוקנת. כשהחקירה מתקדמת, מגלה הסוכן כי טיווד פיתח דרך לשלוח חפצים אחורה בזמן. הפרופסור תכנן לשפר את העולם על ידי הענקת ידע מדעי מתקדם ליוון ההלניסטית.
הסוכנים ומפקדם מבינים כי השינויים בהיסטוריה עשויים, באמצעות אפקט הפרפר, לגרום להשלכות שונות ומשונות, עד להכחדת מין האדם.
בסופו של דבר מתגלה כי ידידו של טייווד שינה את המידע ששלח הפרופסור כך שיתאים לידע שהיה ליוון ההלניסטית בכל מקרה, וכי מאחר שהחפץ נשלח לעבר העולם כבר השתנה בעקבות המעשה. תיק החקירה נסגר תחת הכותרת "?".
הסיפור נקרא על שם הקטע באליס מבעד למראה, בו המלכה האדומה אומרת לאליס שעליה לרוץ מהר ולו רק כדי להישאר במקום. כך גם בסיפור הספר נשלח לעבר רק כדי לתת את המידע שכבר ניתן והוביל לעולם בו הספר נשלח לעבר.
חגורת המנינגיטיס האפריקנית
חגורת המנינגיטיס האפריקנית (באנגלית: The African meningitis belt) היא אזור באפריקה שמדרום לסהרה, שבו שכיחות מחלת דלקת קרום המוח היא מהגבוהות בעולם. חגורת המנינגיטיס האפריקנית מתאפיינת בתחלואת דלקת קרום המוח על רקע של זיהום בחיידקי "Neisseria meningitidis". הזן הנפוץ ביותר שגורם למחלה הוא זן A (אחראי ל-80-85% מהתחלואה המקומית. מעל 90% לפי הערכות אחרות), אם כי הזנים W135, C ו-X של החיידק גורמים אף הם למנינגיטיס באזור זה.