מערות שניוניות - מערות הנוצרות לאחר היווצרות הסלע. מערות אלה נוצרות בכמה דרכים:
עקב הגורמים שלעיל נפוצות המערות באזורים געשיים, באזור החוף, באזורים קפואים ובאזורים מרובי גשמים.
מערות קרסטיות.
רוב המערות בעולם נוצרו בהמסה, בתהליכים קרסטיים. הן מחולקות למערות אפיגניות ומערות היפוגניות. מערות אפיגניות נוצרו על ידי מי משקעים שהגיעו אל המערה מלמעלה, תוך כדי המסת פחמן דו-חמצני שהפך את המים לחומציים. מערות היפוגניות נוצרו על ידי מים שהגיעו ממרחק רב ועלו מהעומק.
מערות מגורים.
מערות הן לרוב חשוכות באופן חלקי או מלא ונמצאות לעיתים קרובות מתחת לפני הקרקע, גם אם פתחן נמצא מעל לפני הקרקע. עם זאת, מערות משמשות משכן קבוע או זמני של בעלי חיים רבים: עטלפים, דובים, נחשים, חרקים ועוד.
האדם הקדמון התגורר אף הוא במערות; ציורי קיר, כלים וחפצים שהשאיר האדם הקדמון במערות ברחבי העולם מהווים כלי מחקר ראשון במעלה לתרבותו ולאורח חייו. עם התרבות האוכלוסייה בעולם החלו בני האדם לבנות בתים, המאפשרים לקבוצה גדולה של אנשים לגור יחדיו (באמצעות הקמת ישוב); לא תמיד ניתן למצוא קבוצת מערות הסמוכות האחת לשנייה והמאפשרות מגורים של אנשים רבים יחדיו.
מערות ייחודיות.
בין המערות שנחשפו בעת האחרונה בולטת מערה שנחשפה במקסיקו בשנת 2000 ובה נמצאו גבישי ענק של המינרל סלניט.
בעלי חיים במערות.
ישנם מינים מכל הקבוצות החיים במערות ברחבי העולם. היצורים השוכנים בה מתחלקים לשלושה סוגים:
ישנם מיני טרוגלוביטים שונים: סלמנדרות עיוורות, הפרוטיאוס, דגי מערות שונים, סרטנים כמו סומית הגליל ופרוקי רגליים שונים.
חקר מערות בישראל.
תורת המערות, ספלאולוגיה, היא מדע רב תחומי העוסק בכל ההיבטים של המערות, דוגמת גאולוגיה, ביולוגיה וארכאולוגיה. המחקר מתחיל לרוב בסקר ובמיפוי של המערה, שמאפשרים זיהוי התופעות המיוחדות בתוכה. בישראל מרוכז המחקר הרב תחומי על ידי המרכז לחקר מערות (מלח"ם) הפועל באוניברסיטה העברית, ובנוסף עוסקים בכך חוקרים בתחומים מיוחדים במוסדות מחקר שונים. המערות המפורסמות ביותר בישראל הן מערות קומראן בגלל מגילות מדבר יהודה שהתגלו בתוכן. כמו כן התפרסמה מערת מלח"ם שהיא המערה הארוכה ביותר בישראל, וגם מערת המלח הארוכה בעולם. התפרסמה גם מערת איילון בשל מקור המזון הייחודי ובעלי החיים האנדמיים שהתגלו בתוכה. ישראל מפורסמת בריבוי מערות האדם הקדמון. במאה העשרים ואחת התגלו ממצאים פלאוליתיים חשובים ובין השאר שרידי שלד אנושיים במערת מיסליה, מערת מנות ומערת קסם.
אמילי עמרוסי
אמילי עמרוסי (נולדה ב-8 באפריל 1979, י"א בניסן ה'תשל"ט) היא סופרת ילדים, מגישת רדיו ועיתונאית ישראלית. לשעבר דוברת מועצת יש"ע.
עמרוסי מגישה תוכנית אישית שבועית בכאן ב' של תאגיד השידור הישראלי. הייתה בעלת טור ועיתונאית במוספי סוף השבוע של "ישראל היום", חיברה את סדרת רבי המכר "הפרשה - פרשת השבוע לילדים" (הוצאת ידיעות ספרים), בעלת טור בירחון הנשים הדתיות "פנימה", מנחת סדנאות כתיבה, מרצה לעיתונות, מנחה כנסים וטקסים.
ביוגרפיה.
בתם של רפאל וענת דילהרוזה, נולדה וגדלה בשכונת גבעת המבתר שבירושלים, למשפחה חילונית. בעת עריכת שיפוצים בחצר בית המשפחה, נתגלתה שם מערת אבה הכהן - מערת קבורה מימי בית שני בעלת חשיבות ארכאולוגית רבה. בילדותה חזרו הוריה בתשובה והיא התחנכה במוסדות הזרם הדתי-לאומי ובתנועת הנוער "בני עקיבא". עמרוסי השלימה את לימודיה התיכוניים באולפנה לבנות בעפרה, במגמת לימודי ארץ ישראל ושירתה בשירות לאומי תחילה בטבריה במסגרת בני עקיבא ולאחר מכן בעיר אריאל, בשירות המשרד להגנת הסביבה.
קריירה.
עמרוסי סיימה בהצטיינות את המסלול התלת-שנתי בבית הספר לעיתונות ותקשורת כותרת בתל אביב, וכן תואר ראשון בהצטיינות במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן. החל מינואר 2003 שימשה ככתבת לענייני יהודה ושומרון בחדשות ערוץ 10. עמרוסי ערכה ושידרה עשרות כתבות חדשות ואקטואליה, כתבות דוקומנטאריות בנושאי מגזין שונים, העבירה שידורים חיים והגישה פינה קבועה בתוכנית הבוקר של הערוץ. היא אף נשלחה לערוך את ראיון ראש השנה עם ראש ממשלת ישראל דאז, אריאל שרון, יחד עם עמיתיה עמנואל רוזן ורינו צרור.
בינואר 2005, במהלך המחאה כנגד תוכנית ההתנתקות מונתה עמרוסי לדוברת מועצת יש"ע, במקום יהושע מור יוסף. עמרוסי ניהלה את כל מערך הדוברות והתקשורת של מתנגדי ההתנתקות, וזכתה לשבחים רבים על עבודתה. היא המשיכה בתפקידה עוד כשנה וחצי לאחר ההתנתקות, ושימשה דוברת המתנחלים גם באירועי עמונה. במרץ 2007, עם לידת בנה השני, עזבה את תפקידה במועצת יש"ע, עברה לעבוד כעצמאית בתחום ייעוץ תקשורת ויחסי ציבור, והעניקה שירותי ייעוץ למגוון גופים, עמותות וארגונים, בעיקר בזירה הפוליטית-ציבורית. בשנים 2008–2009 השתתפה בקביעות בתוכנית האקטואליה היומית "סדר יום" ברשת ב' של קול ישראל, הגישה פינת פובליציסטיקה שבועית והחליפה את קרן נויבך בהגשת התוכנית.
בשנת 2009 החלה לכתוב טור אישי בעיתון "ישראל היום": במשך 9 שנים (2009 עד 2018) פורסם הטור שלה במוסף הפוליטי-אקטואלי "ישראל השבוע", בעמוד האחרון של המוסף, ועסק בענייני אקטואליה; החל מאמצע 2018 היא מפרסמת את טורה האישי במוסף המגזיני של העיתון, "שישבת". בטור, ששמו "חיים שלי", היא מספרת אודות חוויותיה כאמא וכאישה. כמו כן מפרסמת בשני מוספי השבת של העיתון כתבות מגזיניות וראיונות. מאמרי דעה שלה הופיעו גם במהדורה היומית של "ישראל היום". עמרוסי פוטרה מעבודתה בעיתון בינואר 2021.
רומן הביכורים שלה "תריס" יצא לאור בחודש מאי 2009 בהוצאת "זמורה-ביתן" ובעריכת נועה מנהיים. עלילת הרומן מתרחשת בהתנחלות קטנה ומבודדת, הנושקת לכפר פלסטיני, ואגב כך נחשפים חייה של הקהילה הדתית בהתנחלות, וגם גורלו של ניסיון ליצור גשר אל תושבי הכפר הפלסטיני. הוא נמכר ביותר מ-25,000 עותקים וזכה להערכת המבקרים.
בעקבות המלצת שרת התרבות והספורט, לימור לבנת, החליטה ממשלת ישראל ב-29 באוקטובר 2009 למנות את עמרוסי לחברת המועצה הישראלית לתרבות ואמנות. תחת השרה לבנת כיהנה עמרוסי גם כחברת הוועדה לבחירת מדליקי המשואה בטקס המרכזי בהר הרצל.
מאז 2010 עמרוסי אחראית על פיתוח, שיווק והעברה של סדנאות כתיבה תחת המותג "יוצאים לאור", והעבירה מאות סדנאות כתיבה למקומות עבודה, קהילות, ארגונים, "בית אורי צבי" בירושלים, משרדי ממשלה, סדנאות סלון ועוד.
באפריל 2011 יצא לאור ספר הילדים הראשון פרי עטה, "נרי מסתפרי" (הוצאת ידיעות ספרים), העוסק בחוויית התספורת הראשונה.
בספטמבר 2014 החלה עמרוסי להגיש בימי שישי את תוכנית הבוקר של ערוץ 10. עד לעזיבתה ב-2015.
החל מ-2015 עמרוסי מפרסמת טור אישי קבוע בירחון לאישה הדתית "פנימה".
החל מיוני 2016 השתתפה כמגישה ברצועת השידור "שניים בשתיים" ברשת ב' של קול ישראל, בה משדר מדי יום זוג מגישים מתחלף. עמרוסי הגישה את התוכנית בימי שני ב-14:00 בצהרים, לצד פרופסור יובל אלבשן.
בשנת 2017 ראה אור הכרך הראשון (חומש בראשית) בסדרת הספרים לילדים פרי עטה, "הפרשה - פרשת השבוע לילדים" בהוצאת ידיעות ספרים, ונמכר ב-10,000 עותקים בתוך חודשים ספורים. ארבעת הכרכים הבאים בסדרה (שמות, ויקרא, במדבר, דברים) יצאו לאור במהלך 2018. ב-2019 זכתה הסדרה ב"ספר הזהב" מטעם התאחדות המו"לים על מכירת למעלה מ-20 אלף עותקים. הסדרה נמצאת בהליך תרגום והפצה לחו"ל. נחתם גם חוזה הוצאה לאור להוצאת סדרת ההמשך, עיבוד של נביאים וכתובים לילדי גן.
ב-5 בפברואר 2017 הצטרפה לתאגיד השידור - הגוף שהחליף את רשות השידור - ומגישה תוכנית שבועית ברשת ב' החדשה: "אמילי והפרופסור", תוכנית סיכום השבוע של רשת ב', המשודרת בימי שישי בשמונה בבוקר, וזוכה להאזנת שיא בהשוואה למתחרים על פי סקר TGI.
החל מיולי 2017 הוציאה מסעות כתיבה בשיתוף עם חברת "מאגמה": מסע שטח לנשים באזורים שונים בעולם המשולב בסדנאות כתיבה.
באפריל 2018 הצטרפה לצוות המגישים של "כאן הערב", יומן הערב של רשת ב', והגישה את יומן הערב לצדו של רן בנימיני (לסירוגין הגיש את יומן הערב עם בנימיני גם ח"כ לשעבר יגאל גואטה), עד סוף שנת 2019.
החל מ-2018 היא משתתפת קבועה כמרצה בפרויקט "הרצאה נודדת" של משרד הפריפריה, הנגב והגליל.
בשנת 2019 כיהנה גם כשופטת בוועדת משרד התרבות לפרס לסופרים בתחילת דרכם.
בתחילת 2020 ראה אור ספר הילדים פרי עטה "הכל בגלל גדי קטן", סיפור בעקבות משה רבנו בהוצאת "NIKNAME" -ספר אישי המשלב את שם הילד בכריכה ובסיפור.
בשנת 2020 מונתה לחברת המועצה הציבורית של עמותת "קדמה" להתיישבות.
בשנת 2022 יצא ספרה "איך באים ילדים לעולם".
נוסף על פעילותה בכאן רשת ב', היא מגישת תוכניות בערוץ דמוקרטtv, ואת המהדורה המרכזית בימי חמישי בערוץ.
עמרוסי היא גם מנחת טקסים ואירועים; מרצה בנושאי עיתונות (בין היתר ב) ובנושאים נוספים; מגישה אורחת ומגישה מחליפה בתוכניות רדיו שונות, משתתפת בפאנלים טלווזיוניים ובמשדרים רבים ברדיו ובטלוויזיה.
חיים אישיים.
עמרוסי אם לארבעה. באוקטובר 2016 נפרדה מבעלה אייל, ובספטמבר 2017 השניים התגרשו, לאחר 20 שנות נישואין. באוקטובר 2019 נישאה לשייקה הולנדר, אב לחמישה. בשנת 2016 עזבה עמרוסי את ההתנחלות טלמון, בה גרה שנים רבות, ועברה להתגורר בירושלים.
המחאה
הַמְחָאָה (המכונה גם מאנגלית גם צֶ'ק או בכתיב עברי שיק) היא שטר שבו מורה אדם או ישות משפטית אחרת (המכונה "המושך" בדיני השטרות) לבנק (המכונה "הנמשך" או "הקבל" בדיני השטרות) למשוך מחשבונו כסף לצד ג' (המכונה "הנפרע" בדיני השטרות), בזמן שנקבע מראש.