ב-15 ביולי 2006, וידיץ' נישא לחברתו אנה איבנוביץ', סטודנטית לכלכלה באוניברסיטת בלגרד.
לזוג יש שני ילדים.
צ'ארלס סוברו
חוזה סוור
לויד בנקס
כריסטופר צ'ארלס לויד (אנגלית: Christopher Charles Lloyd; נולד ב-30 באפריל 1982) הידוע כלויד בנקס הוא ראפר אמריקאי, החבר בקבוצת ההיפ-הופ ג'י יוניט.
ביוגרפיה.
בנקס נולד בבולטימור, מרילנד וגדל בשכנות ג'מייקה הדרומית בקווינס, ניו יורק. הוריו היו צעירים ולא נשואים. אמו הייתה פורטוקנית ואביו אפרו-אמריקאי. במשך תקופת ילדותו אביו היה בכלא ואימו עבדה ברוב שעות היממה והוא היה צריך לטפל באחיו הקטן. לויד בנקס גר קרוב ל-50 סנט וטוני יאיו והתחיל לכתוב שירי ראפ בגיל צעיר. הוא פרסם את שיריו בקלטות.
בספטמבר 2001 הוא נורה 2 פעמים בזמן קרב יריות שהתחולל בשכונתו.
50 סנט הקים את ג'י יוניט ביחד עם בנקס, טוני יאיו ויאנג באק.
50 סנט הקים את חברת התקליטורים ג'י יוניט שכללה את שלושת חבריו.
חברת התקליטורים ג'י יוניט הוציאו את האלבום Beg For Mercy שמכר כ-4 מיליון עותקים ברחבי העולם ונחשב כהצלחה בינונית.
באלבום השתתפו בנקס, 50 סנט ויאנג באק. לפני הקלטת הדיסק טוני יאיו נשלח לכלא בגלל החזקת נשק ללא רישיון, הוא השתחרר שנתיים אחר כך על תנאי.
לויד בנקס הוציא 3 אלבומים והוא מתכנן אלבום רביעי.
לויד בנקס מוציא שירי הקנטות רבים עם ג'י יוניט, בין הנעלבים כוללים: ג'ה רול, דה גיים, פאט ג'ו ונאז.
כירורגיית לב חזה
צבר (מדע חומרים)
מברשת צבע
עיתון תל אביב
במצולות הים עם דלפי
"במצולות הים עם דלפי" (בספרדית: Delfy y Sus Amigos, "דלפי וחבריו") היא סדרת אנימציה ספרדית בת 91 פרקים שהופקה ב-1992. הסדרה שודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית ב-1994.
את שיר הפתיחה והסיום העברי של הסדרה ביצעה חני נחמיאס.
עלילה.
הסדרה מתמקדת בדלפי הדולפין וחבריו ובהרפתקאותיהם ברחבי הים כאשר בכל פרק הם נאלצים להגן על הסביבה המימית שלהם מפני מזימותיו של נשר חמדן בשם מירשוע והעוזר שלו בוינג הקנגורו וקבוצת כרישים.
קנטור
Jet Propulsion Laboratory
דראקולה
דראקולה (ספר)
עמק האלה
עמק האלה הוא עמק קטן בשפלת יהודה, מדרום לבית שמש, שנודע כמקום קרב דוד וגוליית על-פי המסופר בתנ"ך. עמק האלה נחשב לאחד האזורים הפוריים ביותר בארץ ישראל, והוא מקשר בין השפלה להרי יהודה וחבל עדולם, ומכאן חשיבותו לאורך השנים. עד ימינו בולטים בעמק ובסביבתו מספר רב של אתרים ארכאולוגיים ותלים מקראיים.
בראשית שנת 2014 הופקדה התוכנית להכריז על עמק האלה כגן לאומי, וביולי 2019 עבר העמק לניהולה של רשות הטבע והגנים, בעיקר עקב חשיבותו ההיסטורית והרצון להגביל את התפשטות המרחב האורבני של בית שמש דרומה אל שטחי העמק.
אטימולוגיה.
מקור שמו העברי של העמק בעצי האלה הצומחים בעמק ובשוליו - אלה אטלנטית, אלת המסטיק ואלה ארצישראלית. "ואדי א-סנט", שמו של העמק בערבית מקורו בעצי השיטה המלבינה הגדלים בקצהו המערבי של העמק ("סנט" - "שיטה" בערבית).
גאוגרפיה.
עמק האלה מקשר בין שפלת יהודה והרי יהודה, וגובהו 330 מטר מעל פני הים. צורת העמק הצר והארוך מזכירה משולש, שבסיסו לכיוון מזרח. אורך העמק, ממערב למזרח הוא כ-7 ק"מ, ואילו רוחבו בין כ-2 ק"מ במזרח ל-500 מטר במערב.
עמק האלה נוצר כתוצאה מגורמים טקטוניים ותהליכי סחיפה שהתרחשו באזור נחל האלה, הנחל העיקרי בעמק, המנקז אותו, בדרכו מהרי יהודה לעבר נחל לכיש. התלכדות נחל גדור, נחל סנסן ונחל עציונה לתוך נחל האלה, וזרימתו של נחל זה, הן שהקנו לעמק את צורתו הארוכה והצרה. אדמת הסחף שבעמק פוריה, וכמות המשקעים בו גבוהה.
הצומח בעמק.
רוב העמק מעובד, ולכן הצומח הטבעי מרוכז בעיקר בשוליו. הצומח בעמק הוא ים תיכוני, וכולל בעיקר אלה ארצישראלית, אלה אטלנטית, אלת המסטיק, חרוב מצוי, אלון מצוי, שיטה מלבינה ושיזף מצוי. בעמק האלה פורחים גם כלניות, בעיקר בצבע אדום אך גם בצבעים אחרים.
תל שוכה שבעמק האלה ידוע בפריחה הרבה שלו ומפורסם בעיקר בזכות המרבדים הכחולים של תורמוס ההרים הפורחים בראש התל בסוף פברואר. בנוסף לתורמוסים פורחים בתל גם כלנית מצויה, רקפת מצויה, חרדל השדה, חרצית עטורה, מרגנית השדה ופרחים רבים נוספים.
היסטוריה.
בשל מיקומו של העמק ומבנהו, הוא שימש כצומת דרכים חשוב מהשפלה להרי יהודה, לירושלים, לבית לחם ולחברון, בדומה לעמק שורק ולעמק איילון. על כן, העמק היה מיושב לאורך התקופות, וכבר בימי התנחלות השבטים התקיימו סביבו ערים כעזקה, שוכה, ירמות, כזיב, לבנה ועדולם.
במקרא מתוארים מספר קרבות שהתרחשו בעמק בימי התנחלות השבטים בין הפלשתים ובין עם ישראל שישב בהרי יהודה. הקרב המוכר ביותר, קרב עמק האלה, התרחש לפי המקרא בעת מלכות שאול, ומתואר בספר שמואל א'. בקרב זה התרחש העימות הנודע בין דוד וגוליית:
בשנת 2008 התגלה באתר מבצר האלה אוסטרקון המתוארך למאה העשירית לפנה"ס, הנושא כתובת בכתב עברי עתיק. הכתובת הכתובה על גבי חרס בצורת טרפז באורך של 16.5 ס"מ וברוחב של 15 ס"מ, פוענחה בשנת 2008 בידי ד"ר חגי משגב, והיא נחשבת לכתובת העברית הקדומה ביותר. הטקסט עוסק בעניינים חברתיים ומתייחס לאלמנות וליתומים, וכולל מילים ופעלים אופייניים לשפה העברית.
ככל הנראה דרך עמק זה עלה נבוכדנאצר מלך בבל בדרכו לכבוש את ירושלים בימי בית ראשון. בימי בית שני שכנה במזרח העמק עיר מחוז בשם "בית לתפא", אשר שימש כמרכז מנהלי ומקום חניה לעולי הרגל לירושלים ולחברון. היישוב שכן על אם הדרך שסללו הרומאים מירושלים לבית גוברין ואשר עברה בעמק. במקום מצויים שרידים בודדים מתקופה זו.
בשנת 634 נערך במקום "קרב אג'נאדיין", שבו ניצחו המוסלמים, בראשות עמר אבן אל-עאץ, את הביזנטים, חדרו אל מרכז הארץ והגיעו עד לשערי ירושלים (אם כי כבשו אותה רק בשנת 638). מאוחר יותר הוקם במזרח העמק יישוב ערבי גדול בשם בית נטיף. שליט הגליל במאה ה-18, דאהר אל עומר, עבר עם צבאו בעמק האלה בשנת 1773 בדרכו להר חברון.
בסוף המאה ה-19, ביקרו בעמק החוקרים הבריטים קיצ'נר וקונדר מהקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ותיארו אותו כ"אחד האזורים הפוריים ביותר בארץ ישראל. זהו עמק שטוח פתוח שרוחבו כחצי מייל, ומכוסה בתירס; ערוץ נחל עובר במרכז העמק, והוא משובץ חלוקי נחל לבנים ששחקו מי החורף. פה ושם צומחים עצי אלה גדולים לאורך מסלולו, וגם עצי אלון בודדים. משני צדי העמק, מתנשאות גבעות סלעיות המכוסות בשיחים ובצומח טבעי".
בזמן מלחמת העצמאות עברה במקום שיירת הל"ה בדרכה לגוש עציון הנצור. מאוחר יותר התפרסו בעמק צבאות ערב, והמצרים עברו בו בדרכם למבואות ירושלים. באוקטובר 1948, לקראת סוף המלחמה, כבשה את העמק חטיבת הראל, במסגרת מבצע "ההר". תושבי בית נטיף נטשו את כפרם עוד לפני כיבוש העמק.
בשנת 1972 הוקמה בעמק תחנת הממסר הלווייני הראשונה בישראל.
כיום ישנם בעמק שני יישובים: קיבוץ נתיב הל"ה ומושב נווה מיכאל. עוד שוכנים בגבעות הנושקות לעמק היישובים אביעזר, אדרת וזכריה. רוב העמק מעובד, ובמזרחו מצויה שמורת שיטה מלבינה. הצומת המרכזי בעמק הוא צומת האלה, המקשר בין כביש 38 לירושלים.
בעמק שוכנים מספר אתרים ארכאולוגיים ותלים מקראיים חשובים, ובהם תל שוכה, תל עזקה, תל עדולם, חורבת זנוח, תל ירמות, ח'רבת קיאפה, חורבת מדרס, חורבת ריבוא, חורבת עתרי, ח'רבת עין דאב וחורבת קעילה.
קוסמופוליטי
מטבח אמריקאי
יוליסס (פירושונים)
אד&quot;ם לבנזון
אד&quot;ם הכהן לבנזון
חיים זאב סלונימסקי
פרעות ת&quot;ח-ת&quot;ט
קולטן אור
תאי גנגליון קולטי אור
רובה M-16A2
זכות קדימה (תחבורה)
זכות קְדימה היא זכות שעל נוהגים ברכב לתת למשתמשים אחרים בדרך. חוקי התעבורה מסדירים את עדיפויות הכניסה לדרך כדי למנוע אי בהירות וחשש להתנגשות בעת הגעת שני כלי רכב או יותר לנקודה מסוימת (כאשר הנוהג רואה את שאר המשתמשי הדרך שעליו לתת להם זכות קדימה, אך הוא יכול להשתלב בה מבלי לגרום להם לשנות את מהירותם או מסלולם, מותר לו להשתלב לפניהם). בעיקר נדרשת קביעת העדיפות בהגיעו לצומת או במפגש בין דרכים שונות. זכות הקדימה מפורטת בחוקי מדינת ישראל בתקנות התעבורה סימן ט' סעיף 64 ובסעיפים נוספים.
עבור כלי שיט מקובל המונח פינוי דרך . התקנות הבינלאומיות למניעת התנגשויות בים , עליהן אחראי ארגון הימאות הבינלאומי, כוללות כללי ההתנהגות בין שני כלי שיט הנמצאים בסכנת התנגשות וכן מוסכמות איתות, סימון ותאורה. קיימות תקנות ומוסכמות לאמצעים אחרים (לדוגמה, קייטסרפינג) ולספורט ימי.
תקנות התעבורה.
התקנות מבחינות בין מתן זכות קדימה במקומות ללא תמרור וכאלה עם תמרור.
התקנות קובעות גם מצבים נוספים בהם יש להעניק עדיפות לרכב אחר, כגון: רכב החונה בצד הדרך ומתחיל בתנועה; בכביש תלול וצר ייתן הרכב היורד זכות קדימה לרכב העולה; מתן זכות קדימה להולכי רגל במעבר חצייה; כאשר נהג מגיע לכביש חסום, הוא צריך לתת זכות קדימה לרכב הבא מולו; עדיפות במעבר בגשר צר על סמך תמרור, עדיפות תנועה בדרך ועוד.
תמרורי עדיפות.