ספר עמוס מסיים בשאיפה לחזרת בית דוד לשלטון: בכתוב זה משתקפת נבואת נתן הנביא. הפעלים "אקים" ו"בניתיה" והתבנית "עולם" מופיעים גם הם ב. המילה "סוכה" המופיעה בעמוס ט' רומזת לביטחון אשר העם יחוש מהמלכת מלכו. מילה זו משווה למלכות פשטות וצניעות. המילים "כימי עולם" מתייחסות אל "תור הזהב" שבתקופת דוד. במילה המופיעה בדברי הסיום של ספר עמוס, משתקפת תחילת שושלת דוד בדמותו של פרץ אשר דוד הוא צאצא שלו.
ג'נס
ג'נס הוא התקן תוך-רחמי שיעיל במניעת הריון ב-99% מהמקרים. זהו אמצעי מניעה הפיך; כלומר, ניתן להוציאו ולהפסיק את פעולתו בכל עת, ללא פגיעה בפוריות. ההתקן פועל מעת החדרתו לחלל הרחם, לתקופה של עד שלוש שנים. יתרונותיו של ההתקן הם יעילותו הגבוהה במניעת הריון, לצד התאמתו לנשים צעירות שטרם ילדו, לנשים בין לידות, לנשים מעשנות שנאסר עליהן ליטול הגלולות ולנשים עם נטייה לקרישיות יתר. הפוריות חוזרת לסדרה עם הוצאת ההתקן.
מנגנון פעולה.
התקן ג'נס הוא התקן הורמונלי תוך רחמי עשוי פלסטיק, בצורת T, מכיל הורמון לבונוגסטרל המשתחרר אל חלל הרחם באופן מבוקר. ההתקן פועל ברחם באופן מקומי – ההורמונים שמופרשים ממנו מעכבים את צמיחת רירית הרחם, מעודדים התעבות רירית עבה בפתח צוואר הרחם, כמחסום לתאי הזרע, ואף פוגעים בזרע עצמו. ההתקן לא מעכב את הביוץ, שממשיך כסדרו. ההתקנה נעשית בדרך כלל ביום החמישי של הווסת כשצוואר הרחם מורחב. עם זאת ניתן להחדיר את ההתקן בכל עת, כל עוד ברור לחלוטין שהאישה אינה הרה. ההתקן מוחדר דרך צוואר הרחם אל חלל הרחם, בפעולה שאורכת מספר דקות. להתקן יש חוט המושאר בנרתיק כדי שאפשר יהיה לשלוף אותו במידת הצורך. לאחר ההתקנה ייתכן כאב הדומה לכאבי וסת במשך כמה ימים לאחר ההתקנה וכן צפויה הכתמה קלה במשך מספר שבועות. הווסת יכולה להגיע בתאריך שונה מזה מהרגיל, והדימום הווסתי יכול להיות שונה מהרגיל.
המלצות רפואיות לצעירות טרום לידה.
ההתקן מומלץ כקו הגנה ראשון לנערות וצעירות על ידי ארגוני רפואה רבים בעולם וכן בישראל:
המלצות האיגוד הגינקולוגי הישראלי: התקן תוך רחמי מומלץ לנשים בכל גיל בשנות הפוריות, ללא קשר לשאלה אם ילדו או לא. נייר העמדה של האיגוד הגינקולוגי מציין כי "התקן הוא אמצעי בטוח ויעיל גם למתבגרות ונשים בגיל העשרה שטרם ילדו ולרוב זקוקות להגנה ארוכת טווח". נוסח קודם של נייר העמדה התפרסם ב-2005 ובו נקבע כי "ניתן להמליץ על שימוש בהתקן לאישה ללא תלות בגילה ובוולדנותה". נייר העמדה החדש מרחיב את ההמלצה בעניין נערות ונשים צעירות שלא ילדו.
המלצות איגוד רופאי הילדים האמריקאי: התקן תוך רחמי ושתל תת-עורי צריכים להיות הבחירה הראשונה של רופאים המטפלים בנערות ובצעירות. הנימוק: ההתקן יעיל, בטוח וקל לשימוש.
המלצות האיגוד הגינקולוגי האמריקאי: האיגוד קורא לגינקולוגים האמריקאים להיות פעילים בהרחבת השימוש באמצעי מניעה ארוכי טווח (התקן תוך רחמי ושתל תת-עורי) גם לנערות, לנשים צעירות ולנשים שטרם ילדו, בשל יעילותם ובטיחותם. במאי 2018 פרסם האיגוד נייר עמדה שבדק איזה אמצעי מניעה הוא היעיל ביותר לצעירים ובני נוער (adolescents) מבחינת יעילות, התמדה, ושביעות רצון. המסקנה המרכזית בעניין זה היא כי אמצעי מניעה ארוכה טווח - התקן תוך רחמי או שתל תת-עורי - הם היעילים ביותר, וכי שיעור ההתמדה בשימוש בהם ושביעות הרצון מהם הם הגבוהים ביותר (בישראל שתל תת-עורי אינו משווק). המלצות האיגוד הן לעודד בחירה מושכלת של המטופלת: על הרופא להציג מידע אודות התקן לצד מידע אודות אמצעי מניעה אחרים, ולכבד את בחירת המטופלת, בין אם היא בוחרת באמצעי מניעה ארוך טווח ובין שלא. כמו כן, ממליץ האיגוד הגינקולוגי לפעול להפחתת חסמים לשימוש בהתקנים: מיתוסים ומידע שגוי שצעירים מקבלים מסביבתם בעניין התקנים מהווים חסם לשימוש בהם, ולכן ממליץ האיגוד הגינקולוגי להרחיב את הידע של מטפלים, יועצים, רופאים והורים בנוגע לבטיחות וליעילות של ההתקנים. המלצה זו נתמכת גם בנייר עמדה מאוגוסט 2017 בכותרת "Counseling Adolescents about Contraception"
המלצות המרכז הלאומי לבקרת מחלות ולמניעתן: ב-2015 פרסם ה-CDC המלצה על הרחבת השימוש באמצעי מניעה לטווח רחוק בנערות החל מגיל 15.
המלצת איגוד רופאי הילדים הקנדי: במאי 2018 המליץ איגוד רופאי הילדים הקנדי כי רופאים המטפלים בבני נוער יציעו לנערות שימוש בהתקן תוך רחמי כאפשרות ראשונה מבין האמצעים למניעת הריון. זאת משום יעילותו ובטיחותו של ההתקן התוך רחמי עולים על אלו של אמצעי המניעה האחרים התלויים במידת ההקפדה של המשתמשים
התוויות נגד.
אין להשתמש בתרופה אם את רגישה או אלרגית לחומר הפעיל לבונוגסטרל או לאחד מהמרכיבים הנוספים אשר מכילה התרופה. אם את בהריון. אם את סובלת או סבלת בעבר ממחלה דלקתית של האגן או זיהום של איברי הרבייה הנשיים. אם את סובלת ממצבים הקשורים בסיכון מוגבר ללקות בזיהומים בצוואר הרחם. אם את סובלת מזיהום בדרכי המין התחתונות, זיהום בנרתיק או מזיהום של הרחם לאחר לידה. אם את סובלת משינויים חריגים בתאי צוואר הרחם. אם את סובלת או שיש חשד שהינך סובלת מסרטן צוואר הרחם או מסרטן הרחם. אם את סובלת מגידולים שצמיחתם רגישה להורמונים מסוג פרוגסטוגן, לדוגמה סרטן השד.
אייל שיקרצי
אייל שיקרצי (נולד ב-25 ביולי 1997) הוא שחקן ישראלי, הידוע בעיקר בזכות משחקו בסדרה "זגורי אימפריה".
ביוגרפיה.
שיקרצי נולד וגדל בראשון לציון.
תחילת הקריירה של שיקרצי הייתה בעיקר סרטי סטודנטים. התפקיד הראשון שלו היה ב-2014, בתפקיד משני בסרט הסטודנטים הקצר "אנטילופות", שם כיכב לצד יואב רוטמן, דקלה זקס, שירה האס ונועה קולר. שני סרטי סטודנטים נוספים בהם השתתף היה "חם", שם שיחק בתפקיד "ג'ינג'י", לצד אלברט אילוז, גל פרידמן ואחרים, ועוד סרט בשם "בלק-אאוט", שם שיחק את טל, לצד גאיה פון שוורצה.
פריצת הדרך של שיקרצי הייתה ב-2014, שבה ליהקו אותו לתפקיד אביר זגורי בסדרת הדרמה הקומית "זגורי אימפריה", לצד עוז זהבי, משה איבגי ואחרים, שם שיחק את הדמות לאורך כל העונות.
בשנת 2015 החל להצטלם לסדרת הנוער "סוסי פרא", שם שיחק את ניסו לצד השחקנים דניאל גד, ניב סולטן ואחרים. הסדרה עלתה ב-1 בפברואר 2016.
בשנת 2017 שיחק בעונה השישית של סדרת הנוער "ראש גדול", שם שיחק את שמר, לצד יואב רוטמן, דין הפנר, ריף נאמן ואחרים.
בדצמבר 2017 השתתף בהצגה "משפחת קדמוני בממלכת הדינוזאורים"בתור אבנהיו בנם של אבן (דביר בנדק) ואבנית (חני נחמיאס).
באוקטובר 2018 יצא לאקרנים הסרט "פרא אציל" בו לקח חלק בתפקיד משני.
בשנת 2019 שיחק בסדרת הדרמה "הנערים", המבוססת על פרשת רצח הנער מוחמד אבו חדיר, בה הוא מגלם את ינון, אחד מרוצחי מוחמד אבו חדיר.
בשנת 2020 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בלקספייס" ברשת 13.
בנוסף ב-2020 שיחק בסרט הגרמני-ישראלי "חתונה עם סבתא".
קישורים חיצוניים.
כתבות:
סופו של גטו שאוולי
עמי אראל
עמי אראל הוא איש עסקים ישראלי, כיהן כיו"ר דירקטוריון סלקום, כמנכ"ל בזק, כמנכ"ל דסק"ש ויו"ר מכון היצוא.
ביוגרפיה.
לאראל תואר ראשון בהנדסת אלקטרוניקה מהטכניון. הוא מתגורר ברמת גן ונשוי לאוסנת.
בשנים 1997–1999 כיהן כמנכ"ל בזק. בנובמבר 1999 התמנה לתפקיד יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל אלרון. בשנת 2001 מונה למנכ"ל דסק"ש, במקביל להמשך כהונתו באלרון. בהמשך מונה מנכ"ל אחר לאלרון אך אראל המשיך לכהן בתפקיד יו"ר עד 2007. ביוני 2003 מונה ליו"ר חברת סאיטקס, תפקיד אותו מילאה עד 2005. מחודש מרץ 2007 עד דצמבר של אותה השנה, כיהן אראל בתפקיד מנכ"ל חברת "נטוויז'ן", ומדצמבר כיהן כיו"ר החברה.
בשנים 2007–2011 כיהן גם כיו"ר "כור תעשיות" חברת ההחזקות של דסק"ס בתחום התעשייה. בתקופת כהונתו בוצעה השקעה שנויה במחלוקת במניות הבנק השווייצי קרדיט סוויס, ומניית החברה איבדה 63% משוויה. בשנת 2013 פרש מתפקידו כמנכ"ל דסק"ש. במהלך תקופתו כמנכ"ל הוחלט לרכוש את מעריב. בשנת 2009 נבחר ליו"ר מכון היצוא, ובשנת 2011 הוחלף על ידי רמזי גבאי. בשנת 2005 מונה ליו"ר דירקטוריון סלקום, וכיהן בתפקיד עד תחילת 2020.
בנוסף כיהן אראל גם בתפקיד יו"ר הדירקטוריון בשורה של חברות, ביניהן "מכתשים אגן תעשיות", "בכור תעשיות", "שופרסל", "חברה לנכסים ובניין" ועוד חברות השייכות לקבוצת אי די בי. כמו כן, בשנת 2005 נבחר לכהן כיושב ראש הוועד המנהל של התאחדות התעשיינים בישראל.
בדצמבר 2013 מונה לדירקטור של רשת מלונות דן.
שיין לארקין
ד'שיין "שיין" דייוויס לארקין (באנגלית: DeShane "Shane" Davis Larkin; נולד ב-2 באוקטובר 1992 בסינסינטי, אוהיו, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי, בעל אזרחות טורקית, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת אנאדולו אפס. לארקין הוא בנו של חבר היכל התהילה של הבייסבול בארי לארקין.
קריירה טרום-מקצוענית.
לארקין החל לשחק בקבוצת הכדורסל של התיכון שבו למד באורלנדו, פלורידה. ממוצעיו בתקופתו בתיכון עמדו על 18.8 נקודות, 6.4 ריבאונדים, 6.3 אסיסטים ו-3.5 חטיפות למשחק. לקראת סיום התיכון התחייב לשחק באוניברסיטת דהפול בשיקגו, אך לבסוף עבר לפני תחילת העונה לאוניברסיטת מיאמי. בעונתו הראשונה היו ללארקין מוצעים של 7.4 נקודות, 2.5 אסיסטים וריבאונדים ו-1.6 חטיפות. בעונה הבאה זכה לארקין בפרס לוט אולסון ונכלל בחמישייה השנייה של נבחרת האול-אמריקן (השחקנים הטובים ביותר בכדורסל המכללות בארצות הברית). אחרי עונתו השנייה העמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA 2013, בו נבחר במקום ה-18 על ידי אטלנטה הוקס.
קריירה מקצוענית.