הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
הקלטות.
היצירה הוקלטה במלואה 11 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1988), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).
דמויי עטלפי פרי
דמויי עטלפי פרי (שם מדעי: Yinpterochiroptera) היא תת-סדרה בסדרת העטלפים המונה 6 משפחות.
תת-סדרה זו קוראת תיגר על החלוקה הישנה והמוכרת יותר בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים. קבוצה זו מכילה הן עטלפי פירות והן 5 משפחות של עטלפי חרקים. האזכור הראשון של קבוצה זו היה במאמר מדעי של החוקר מארק שפריגר משנת 2001.
ההנחה של מייסד הקבוצה מתבססת על נתונים מולקולריים דומים בכל המשפחות הללו והיא נקראת על שמם של העטלפים הדומיננטיים בה - עטלפי הפרי. הקבוצה השנייה ע"פ חלוקה זו של הסדרה, היא תת-סדרת דמויי נשפון (Yangochiroptera).
דמויי נשפון
דמויי נשפון (שם מדעי: Yangochiroptera) הם תת-סדרה בסדרה של עטלפים הכוללת 13 משפחות. תת-סדרה זו, ביחד עם מקבילתה - דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera), קוראת תיגר על החלוקה הישנה בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים, שנקבעה בין השאר לפי מזונם, שעות פעילותם וגודלם.
תת-סדרה זו הוגדרה ב-1984 על ידי החוקר קארל פ. קופמן. הגדרת הקבוצה מסתמכת על נתונים גנטיים. בני קבוצה הם כולם עטלפי חרקים, החיים באזורים שונים ברחבי העולם ומעופפים בלילות בחיפוש אחר טרף. רוב המינים ניזונים מחרקים ופרוקי-רגליים אחרים, אך חלקם אוכלי דגים, אחרים יונקי צוף ואחרים טורפים חולייתנים קטנים או מוצצי דם.
משפחות.
בעבר הייתה בתת-סדרה זו גם קבוצת הכנפנים שהפכה לתת-משפחה של נשפוניים (Miniopterinae) וכן המשפחה לשעבר Antrozoidae, שכיום היא שבט Antrozoini בתת-משפחת Vespertilioninae שבמשפחת הנשפוניים.
זונד 2
זונד 2 הייתה גשושית סובייטית שנבנתה במסגרת תוכנית זונד, והייתה החמישית שביצעה יעף על פני מאדים.
זונד 2 נשאה מצלמת וידאו מאותו הסוג ששימש מאוחר יותר לצילום הירח במשימת זונד 3. המצלמה הכילה שני ספקטרומטרים בתחום העל־סגול. כמו במשימת מארס 1, גם על זונד 2 התקינו ספקטרומטר תת־אדום כדי לחפש סימנים למתאן במאדים.
ששת מנועי פולסי פלזמה שהורכבו על זונד 2 שימשו למערכת בקרת הגישה. זונד 2 הייתה הגשושית הראשונה שהשתמשה במנועים מסוג זה. מנועי התמרון נבחנו במשך 70 דקות.
זונד 2 שוגרה ב־30 בנובמבר 1964. בתמרון שבוצע במאי 1965 ניזוקו הלוחות הסולאריים שסיפקו לה חשמל, וההספק ירד לחצי מהמתוכנן. כתוצאה אבד הקשר עם הגשושית. הגשושית חלפה על פני מאדים ב־6 באוגוסט 1965 במהירות של 5.62 ק"מ לשנייה ובמרחק של 1,500 ק"מ.
אלי מיאלי
אלי מיאלי (נולד ב-30 באפריל 1955 בירושלים) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ במספר קבוצות, אך מזוהה יותר מכל עם קבוצת בית"ר ירושלים.
קריירת משחק.
מיאלי נולד בירושלים ושיחק בנוער של בית"ר ירושלים מגיל צעיר, תחת המאמן סמואל רזניק, שבין היתר, טיפח שחקנים כמו אורי מלמיליאן, דני נוימן ויוסי מזרחי. שחקנים אלו היוו את השלד של הקבוצה המצליחה, שזכתה בתארים הראשונים של המועדון.
בעונת 1974/1975 עלה לבוגרים, וכבש את שערו הראשון נגד בית"ר תל אביב. בשנים הבאות כיכב בקבוצה בצוותא עם מלמיליאן, דוד ישי ונוימן, והיה שותף לזכייה בגביעים בשנים 1975/1976 ו1978/1979. בעונה שלאחר מכן בית"ר ירדה ליגה, ושיחררה בין היתר את מיאלי להפועל חיפה, שם כבש 18 שערים בעונה אחת. לאחר קדנציה קצרה במכבי תל אביב הגיע למכבי חיפה בשנת 1981.
בתחילת עונת 1982/1983 חזר לבית"ר ירושלים ביחד עם נוימן, והתחיל את העונה בצורה טובה עם 5 שערים בחצי עונה, אולם אז נפצע קשה בברכו, והושבת לתקופה ממושכת.
לאחר ששוחרר מבית"ר חזר להפועל חיפה, שם סולק על ידי המאמן אהרון גרשגורן בעקבות חילוקי דעות.
בשלהי הקריירה עבר לשחק בחו"ל בקבוצת החובבים מכבי לוס אנג'לס, וחזר לאחר חצי שנה לארץ. אולם לא הצליח למצוא קבוצה שתקלוט אותו. לאחר מכן פרש מכדורגל בגיל צעיר יחסית, 31.
למיאלי מספר השערים הרב ביותר לעונה אחת בקבוצת בית"ר ירושלים עם 18 כיבושים בעונת 1978/1979, עונה בה זכה בתואר מלך השערים ביחד עם עודד מכנס.
פאן (ירח)
פאן הוא הירח שני בקרבתו לכוכב הלכת שבתאי (הירח הקרוב ביותר הוא S/2009 S 1).
פאן התגלה על ידי מארק שולטר בשנת 1990 אשר זיהה אותו באחת מתמונותיה הישנות של וויאג'ר 2.
לאחר גילויו הוא קוטלג בשם S/1981 S 13 מכיוון שהתמונה שבעזרתה הוא התגלה צולמה על ידי הוויאג'ר 2 בשנת 1981.
חיזוי קיומו של הירח.
קיומו של הירח נחזה כבר בשנת 1985 על ידי ג'פרי קוזי וג'פרי סקרגל, חיזוי קיומו התבסס על הפרעות כבידה בטבעת שפרד אשר הצביעו על קיומו של גוף גדול נוסף בטבעת.
ב 1986 הסיק שולטר מה אמורה להיות המסה של הגוף ומה אמור להיות מסלולו סביב שבתאי בעזרת מודלים כבידתיים. הוא שיער השערה אשר התבררה כמדויקת מאוד אשר אמרה שרדיוס מסלולו סביב שבתאי הוא 10 ± 133,603 ק"מ (רדיוס מסלולו האמיתי הוא 0.1 ± 133,584 ק"מ) ומסתו היא 10-12 8.6x מסות שבתאי.
רדיוס המסלול האמיתי הוא 0.1 ± 133,584 ק"מ והמסה האמיתית היא 10-12 8.6x מסות שבתאי (המסה אשר שוערה על ידי שולטר).
לבסוף הירח נמצא במרחק של 1° מהמקום אשר בו נחזה שיהיה.
החיפוש נערך בהתחשב בכל התמונות של הוויאג'ר 2 באמצעות מחשב לחזות האם הירח יהיה גלוי בתנאים נוחים.
בכל תמונה אשר צולמה על ידי הוויאג'ר 2 והרזולוציה שלה עלתה על 50 ק"מ לפיקסל היה ניתן לראות את הירח בבירור.
הוא נצפה ב 11 תמונות של הוויאג'ר 2.
את שמו, קיבל פאן ב 16 בספטמבר 1991 על שם פאן אשר היה אל הרועים לפי המיתולוגיה היוונית. הירח פאן גם נקרא לעיתים בשם Saturn XVIII.
מבנה.
הירח מתואר בצורת אגוז. מתמונות ניתן לראות כי יש לו רכס הרי גדול באזור קו המשווה. זהו מאפיין הזהה למבנה של עוד שני ירחים של שבתאי - אטלס ויאפטוס. ההשערה היא שהרכס נובע מחומר שנאסף אל הירח מרווח אנקה.
מסלול.
מסלול הירח כמעט מעגלי, והמרחק שלו משבתאי משתנה בכ-4 ק"מ בין הנקודה הקרובה ביותר לרחוקה ביותר. מזווית מהתצפיות הנוכחיות לא ניתן לדעת אם האינקלינציה שלו שונה מאפס.
מרשתת הדברים
מנואל אמצ'סורה
מנואל אמצ'סורה גואסו (בספרדית: Manuel Amechazurra Guazo; 8 במרץ 1888 - 13 בפברואר 1965), לעיתים נקרא בשם מנולו (Manolo), היה כדורגלן ספרדי-פיליפיני ששיחק בראשית המאה ה-20 כבלם. אמצ'סורה שיחק במספר קבוצות ברחבי אנגליה וקטלוניה, כשהבולטת שבהן היא ברצלונה, שם שיחק בשתי קדנציות: בין 1906 ל-1908 ובין 1909 ל-1915.
קריירה.
אמצ'סורה נולד בלה קרלוטה, נגרוס שבפיליפינים בפיליפינים לאב ממוצא בסקי ולאם ממוצא קנטברי. משפחתו והוא היגרו כשהיה בגיל צעיר לברצלונה, בירת קטלוניה שבספרד. בברצלונה החל לשחק כדורגל, כבלם, וב-1902 הצטרף לקבוצה המקומית אייריש. באייריש שיחק במשך 4 שנים, וב-1906 עבר לקבוצה הבכירה בעיר ובאזור, ברצלונה. ב-1907 הפך גם לחבר הנהלה במועדון, ושנה לאחר מכן עבר מברצלונה לאנגליה, שם שיחק במספר קבוצות לתקופות קצרות. כך הוא למד טכניקות וטקטיקות משחק מתקדמות, שכן הכדורגל באנגליה היה מפותח יותר מבספרד בתקופה זו. כששב לספרד ב-1909 הוא יישם את הידע שרכש במהלך נסיעתו. תחילה שיחק לפרק זמן קצר באירון שמחבל הבסקים, לפני שחזר לברצלונה.
אמצ'סורה עזר לברצלונה לזכות במספר רב של תארים בקדנציה השנייה שלו בקבוצה. בזירה המקומית, זכה עם הקבוצה 4 פעמים באליפות קטלוניה. ב-1910 נערכה המהדורה הראשונה של גביע הפירנאים, שהיה הטורניר הבינלאומי הראשון בעולם בכלל ובאירופה בפרט. אמצ'סורה זכה עם ברצלונה ב-4 המהדורות הראשונות של הטורניר, תוך שהוא פותח בכל משחקי הגמר, מ-1910 ועד 1913. הטורניר עצמו הופסק ב-1914 בשל פרוץ מלחמת העולם הראשונה. כמו כן, ב-1910 היה שותף לראשונה לזכייה בגביע הספרדי. הוא פתח בהרכב ברצלונה במשחק הגמר, בו ניצחה ברצלונה 3-2 את אספניול מדריד. ב-1912 וב-1913 סייע לקבוצתו לזכות בגביע פעמיים ברציפות, כשגם במשחקי גמר אלו הוא פתח בהרכב ואף שימש קפטן הקבוצה. בנוסף ב-1913 חלה באופן חמור והיה אף חשש לחייו, אך הוא הצליח להתאושש.
אמצ'סורה נחשב לשחקן המקצועי הראשון בברצלונה, בתקופה בה הכדורגל היה עדיין חובבני. על אף התנגדותו של נשיא המועדון ז'ואן גאמפר, שילמו לו חלק ממנהלי המועדון כסף. על מנת להימנע מבעיות בכך שהמועדון מעסיק מקצוען, המשכורת הוצהרה כאילו הייתה עבור לימוד אנגלית. מספר חודשים לאחר מכן החלו שחקנים נוספים במועדון לקבל תשלום בדרכים מוסוות. במקביל לכך שהיה שחקן ברצלונה, השתתף אמצ'סורה במספר משחקים במדי נבחרת קטלוניה, בין 1910 ל-1912.
ב-1915 עזב את ברצלונה, כשלזכותו 137 הופעות במדיה, בהן כבש 20 פעמים. ב-1916 היה לתקופה קצרה שחקן-מאמן במנרסה, ובהמשך השנה שפט מספר משחקים בקטלוניה. לאחר מכן עזב את ספרד וחזר לארץ מולדתו, הפיליפינים. הוא שב לספרד רק כ-30 שנים לאחר מכן, ב-1946, לאחר מלחמת העולם השנייה. אמצ'סורה נפטר ב-13 בפברואר 1965 בברצלונה.
נסיעותיו הרבות באנגליה ובספרד הקנו לו את הכינוי "ההרפתקן".
יזנוב
עטלף לופתן
מיסטצינה
עטלף דיסקי
רעידת האדמה באקוודור (2016)