היה ידוע בכישרונו הרטורי. בעת נאומו הפולמוסי כנציג 'תנועת המזרחי' בקונגרס הציוני הכ"ג, אשר התקיים בשנת 1951 בירושלים. דיבר על בעיית קליטתם של עולי תימן. בסיום דבריו עמדו רבים מן הקהל על רגליהם ומחאו כפיים. השרים זלמן שזר וחיים משה שפירא קמו לברכו.
כאשר פעל חה"כ שמעון גרידי, בכנסת השנייה, למינויו של רב ראשי לישראל לתימנים, מועמדו היה הרב משורר. בתחילת שנות השישים, כאשר התאחדו פעילים תימנים מכל המפלגות והארגונים, והגישו בג"ץ בדרישה לאפשר בחירת רב תימני כרב ראשי לת"א, המועמד הבולט היה הרב משורר. המאבק הנ"ל נמשך מספר שנים ולא צלח.
משך שנים שימש הרב משורר כנשיא האיגוד הארצי לרבני תימן בישראל. הוא נבחר לתפקיד זה לאחר פטירת הנשיא הקודם, הרב שלום יצחק הלוי.
הרב משורר לימד מאות תלמידים לימודי רבנות ושחיטה. הוא הפעיל את השפעתו למינוי תלמידי-חכמים יוצאי עדת-תימן לתפקידים רבניים.
דיין, אב"ד פ"ת, חבר ביה"ד הגדול בירושלים.
בשנת תש"י, בהיותו בן ל"ב שנים, התמנה לדיין בבית-הדין בפתח-תקוה.
בשנת תשמ"ג מינה שר הדתות יוסף בורג את הרב משורר לאב בית-הדין בפתח-תקוה, ובשנת תשמ"ח התמנה לכהן בפועל בבית-הדין הגדול לערעורים בירושלים.
הרב משורר היה בעל חשיבה עצמאית ולא חשש להיות בדעת מיעוט. על פי עדות, הראשון לציון, הרב מרדכי אליהו שישב עמו בדין בבית-הדין הגדול לערעורים, פסקי-הדין של הרב משורר היו מתומצתים. פיקחותו וערנותו סייעו לא פעם בסיכול כוונות של עורכי-דין לסובב בכחש את בית-הדין.
כפוסק ניסח את דבריו בלשון רכה. רגישותו באה לידי ביטוי גם בשירים שכתב ובהם שירי געגועים למולדת, שירים בשבח לימוד התורה ושירי ידידות לרעייתו.
הרב משורר ישב בדין ארבעים שנה והיה הדיין הוותיק ביותר בישראל.
על פעילותו הציבורית משך למעלה מיובל שנים, הוענק לו בשנת תשנ"ג אות "יקיר העיר פתח-תקוה".
נפטר ביום י' בסיוון ה'תשנ"ח. הותיר אחריו אשה, שרה (נפטרה בתאריך י"ג באלול תשע"ה) – יקירת העיר פתח תקווה ופעילה ציבורית, ועשרה בנים ובנות.
על שמו של הרב משורר קרוי רחוב בפתח תקווה. השאיר כתבי-יד רבים ובהם פסקיו, שיריו, רעיונותיו ופירושיו לתורה.
השקפת עולם.
השקפה ציונית דתית, האמין ברעיון "תורה ועבודה". ראה בהקמת המדינה שלב בתהליך הגאולה.
עובדיה הררי
עובדיה הררי (3 בספטמבר 1943 - 15 ביולי 2012) היה מהנדס ישראלי, איש התעשייה האווירית, חתן פרס ביטחון ישראל (פעמיים) ופרס ישראל. מנהל פרויקט הלביא.
קורות חיים.
נולד בקהיר בירת מצרים למשפחה שמוצאה מחלב. עלה לישראל עם משפחתו לאחר מבצע סיני, בהיותו בן ארבע-עשרה. סיים את לימודיו בבית-ספר תיכון בתל אביב והתקבל לעתודה האקדמית, במסגרתה קיבל תואר ראשון ושני בהנדסה אווירונאוטית בטכניון שבחיפה. עשה את שירותו הצבאי בחיל האוויר.
קיבל תואר MBA למנהלים מאוניברסיטת אינסאד שבצרפת. סיים את לימודיו ב-1967.
ב-1970 הצטרף לתעשייה האווירית, כמהנדס פיתוח ותכנון מוקדם. ב-1975 מונה לראש צוות-משימה לתכנון מטוס קרב חדש. בשנת 1980 מונה למנהל ומהנדס ראשי של מטוס הקרב "לביא", תפקיד בו כיהן שמונה שנים.
ב-1988, לאחר שהופסק פרויקט הלביא, מונה הררי למנהל מפעל "להב" בחטיבת כלי טיס צבאיים של החברה, שעיסוקו השבחת מטוסי קרב. ב-1992 מונה למנהלו של "מפעל מלמ" שייצר את הטיל נגד טילים "חץ 2". ב-1994 מונה לסמנכ"ל התעשייה האווירית ומנהל חטיבת כלי טיס צבאיים. בשנת 1997 מונה למשנה למנכ"ל לתפעול.
בנובמבר 2005 מונה לממלא-מקום מנכ"ל התעשייה האווירית, זאת לאחר שהמנכ"ל משה קרת נחקר עקב חשד לביצוע עבירות פליליות במסגרת תפקידו.
בשנת 2006 פרש מהחברה. הוא מונה ליו"ר חברת "אורבן אירונאוטיקס" והצטרף כפרופסור אורח לסגל הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון. באוקטובר 2010 פרש מהטכניון. בנוסף גם כיהן כחבר דירקטוריון בחברת רפאל, וכמנהל הצד הטכני של רישוי אזרחי לכטב"מים ברשות התעופה האזרחית (רת"א).
החל מיוני 2009 כהן כיו"ר וועד האגודה למדעי התעופה והחלל בישראל.
הררי הוא חתן פרס ביטחון ישראל לשנים 1969 ו-1975. ב-1969 קיבל את פרס ביטחון ישראל על פרויקט הסבת מטוסי הסופר מיסטר למטוסי סער, שכלל השתלת מנוע אמריקני במטוס הקרב הצרפתי. ב-1975 קיבל את הפרס על חלקו בפרויקט הכפיר. ב-1987 היה חתן פרס ישראל לטכנולוגיה ולהנדסה בשנת התשמ"ז עבור תרומתו לפרויקט הלביא.
עובדיה הררי נפטר ב-15 ביולי 2012.
חלון פלזמה
חלון פלזמה (מכונה גם מגן פלזמה) הוא כינוי לטכנולוגיה למילוי נפח במרחב בפלזמה, התחומה באמצעות שדה מגנטי. בשימוש בטכנולוגיות הנוכחיות, נפח זה הוא קטן למדי והפלזמה נוצרת בו כמישור שטוח בתוך מרחב גלילי.
פלזמה היא הכינוי לגז שכל חלקיקיו (אטומים או מולקולות) מיוננים. מצב זה של החומר נחשב למצב צבירה בפני עצמו. לרוב מגיעים למצב זה על ידי חימום הגז לטמפרטורות גבוהות במיוחד, אם כי שיטות אחרות ליצירת פלזמה אפשריות גם כן. צמיגותה של הפלזמה הולכת וגוברת בטמפרטורות גבוהות, עד כדי הצגת מחסום משמעותי בפני מעבר של חומר.
צמיגותו של חלון פלזמה מאפשרת לו להפריד בין אוויר בלחץ של אטמוספירה מריק מוחלט. באותו הזמן, הוא מאפשר מעבר של קרינה, כגון לייזר וקרני אלקטרונים. מאפיין זה הוא המפתח לתועלתיות של הטכנולוגיה – היא מאפשרת שימוש בקרינה שניתנת להפקה בריק בלבד, על פריטים הנמצאים באטמוספירה.
היסטוריה.
את חלון הפלזמה המציא עדי הרשקוביץ במעבדה הלאומית ברוקהייבן והוא אושר כפטנט ב-1995.
תקופה קצרה לאחר מכן, בשנת 1996, הומצא שסתום הפלזמה, המבוסס על אותו העיקרון.
שסתום הפלזמה.
שסתום הפלזמה הוא שכבה של גז במעטפת של מאיץ חלקיקים. הטבעת של מאיץ החלקיקים מכילה ריק. פרצה בריק זה היא, באופן כללי, הרת אסון. במקרה של פרצה במאיץ המצויד בשסתום פלזמה, שכבת הגז מיוננת תוך ננו-שנייה, ובכך יוצרת אטם המונע כניסה של אוויר. מנגנון זה נותן בידי החוקרים זמן מספק לכבות את קרן החלקיקים במאיץ ולמלא את הטבעת באוויר באופן איטי ומבוקר, למניעת נזקים.
תכונות.
מאפייניו הפיזיים של חלון הפלזמה משתנים עם תלות בשימוש בו. רוב חלונות הפלזמה נוצרו בטמפרטורות הסובבות את ה-15,000 קלווין.
גודלו של החלון מוגבל באופן מעשי, הואיל ויצירת חלון שכזה דורשת כ-20 קילו-ואט עבור כל אינץ' בקוטרו של חלון עגול שנוצר (בסביבות 8 קילו-ואט עבור ס"מ בקוטר).
חלון הפלזמה זוהר בבהירות, כשצבעו תלוי בגז בו השתמשו ליצירתו.
שימושים.
השימוש החשוב ביותר בחלון פלזמה היום הוא כעדשה אשר מאפשרת מעבר של אנרגיה, אך אוכפת גבול ברור בין אטמוספירה לריק. תכונה זאת מאפשרת בניית סוגים חדשים של מקורות קרינה ומאפשרת הוזלת השימוש במקורות קרינה קיימים.
כיום, הלחמה והתכה מבוססות קרן אלקטרונים הם תהליכים תעשייתיים שיש בהם יתרון, במקרים רבים, על פני החלופות; עם זאת, שיטות אלה יקרות לפריסה עבור רוב המיזמים. הסיבה המקורית להיותן של שיטות אלה יקרות, הייתה היעדר אמצעים יעילים להפרדת הריק – בו קרן אלקטרונים יכולה לפעול – מהאטמוספירה. חלון הפלזמה מאפשר הלחמת מתכות בלחץ של האטמוספירה. יש צורך בריק אך ורק בצינור דק, בתוכו עוברת קרן האלקטרונים. ללא חלון הפלזמה, היה צורך בתא ייעודי לעבודות על החלקים, בו שורר ריק.
חלון הפלזמה שימושי גם עבור מחקר מדעי, היות שהוא מוזיל את התהליך הדרוש ליצירת קרינה אשר ניתן ליצור רק בתנאי ריק.
מסע בין כוכבים.
ההכרזה על הטכנולוגיה גררה התלהבות בקרב חובבי הסדרה מסע בין כוכבים, מכיוון שחלון הפלזמה דומה מאוד לשדה הכוח – טכנולוגיה בדיונית מרכזית ביותר בז'אנר המדע הבדיוני בכלל ובסדרה מסע בין כוכבים בפרט.
למעשה, עם מספיק אנרגיה, ניתן ליצור חלון פלזמה שיעצור (ואז ישרוף) כל קליע פיזי שנורה לעברו. עם זאת, כמות האנרגיה הכרוכה בזה היא הרבה מעבר למה שניתן ליצור היום. בנוסף לזה, חלון הפלזמה יהיה חם כל כך, עד שייתכן ויפגע בדבר עצמו, עליו הוא מגן. כמו כן, החלון יאפשר מעבר של לייזרים, או כלי נשק אחרים מבוססי אנרגיה, ללא כל בעיה.
חלון הפלזמה מזכיר גם, במעט, את שדות הכוח שמונעים את בריחת האוויר מסיפון ההאנגר (מנחת החלליות). חלון שכזה אפשרי באופן תאורטי, בהינתן זמינות בכמות מספקת של אנרגיה. בשימוש בגז ארגון, למשל, החלון יהיה אפילו בעל אותו הזוהר הכחול שמופק משדה הכוח בסדרה. הבעיה הגדולה עם הרעיון הזה היא, שוב, הטמפרטורה הגבוהה.
מקור נוסף להתלהבות למעריצי הסדרה מטכנולוגיה זאת הוא הקלות המוגברת לייצור קרינות אקזוטיות, כשאיפה לאותה הקלות בה מיוצרת קרינה מסוגים מגוונים, לבקשת אנשי הצוות בחלליות השונות בסדרה.
פינג פונג שולחן
הרפס סימפלקס
רמי ברוך
רמי ברוך (נולד ב-30 באוגוסט 1955) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה.
ברוך נולד וגדל בחיפה להורים ילידי רומניה. אביו רצה שיהיה לשני בניו תואר אקדמי, ולכן ברוך למד הנדסת אלקטרוניקה ועסק בזה במשך תקופה. כשהיה בן 17 התגלתה גלאוקומה בשתי עיניו, עינו השמאלית נפגעה, למרות טיפולים ממושכים. עקב המחלה לא גויס לצבא. החל לימודי משחק בבית צבי, אך לאחר שלושה חודשים הופסקו לימודיו. בוגר החוג למשחק של אוניברסיטת תל אביב.
תיאטרון.