לאחר מותו של בן ג'ונסון ב-1637, ניתן לדאווננט תואר משורר החצר בשנת 1638. הוא היה בין התומכים במלך צ'ארלס הראשון במלחמת האזרחים האנגלית. ב-1641 נמצא אשם בבגידה במלכות, אך כעבור שנתיים קיבל תואר אבירות לאחר הקרב על גלוסטר. אז התמנה לציר לצרפת ב-1645 ולגזבר מושבת וירג'יניה ב-1649 מטעם המלך צ'ארלס השני. שנה לאחר מכן מונה לסגן מושל מרילנד, אך נפל בשבי בעת הפלגה, נכלא ונידון למוות. את כל שנת 1651 עשה כאסיר במצודת לונדון, שוחרר מכלאו בשנת 1652, אך חנינה קיבל רק ב-1654. כדי לעקוף את חוקי הצנזורה המחמירים שחלו על כל המקומות הציבוריים בזמן ההוא, הפך את אחד החדרים בביתו, "בית ראטלנד", לתיאטרון פרטי, שם יכול היה להעלות את יצירותיו ויצירות אחרות שעלולות היו להיחשב לממרידות. מחזהו "המצור על רודוס" שעלה בבית ראטלנד בשנת 1656 נחשב לביצוע הראשון של אופרה אנגלית, בו השתתפה גם מי שנודעה כשחקנית המקצועית הראשונה באנגליה, הגב' קולמן.
דאווננט שוב הסתבך עם החוק בשנת 1659, כשנכלא על חלקו בהתקוממות של סר ג'ורג' בות' בצ'שייר. הוא שוחרר עוד באותה שנה, נמלט לצרפת, אך חזר לאנגליה לפני ההפקה הראשונית של עיבודו למחזה "הסערה" של שייקספיר, שכתב יחד עם ג'ון דריידן, מחליפו משנת 1670 במעמד משורר החצר.
דאווננט מת בלונדון ב-7 באפריל 1668 ממחלת העגבת ממנה סבל במשך קרוב לארבעה עשורים, זמן קצר אחרי שהמחזה האחרון שלו, "הגבר הוא האדון", עלה לראשונה על הבימה. הוא קבור בפינת המשוררים בווסטמינסטר אבי ועל מצבתו חרות "או סר ויליאם דאווננט היחיד והמיוחד". (הכתובת המקורית על לוח הזיכרון של בן ג'ונסון, שהוסר כבר במועד מותו של דאווננט, הייתה "בן היחיד והמיוחד", השם שבו כינה שייקספיר, כמשוער, את ג'ונסון.)
תשע מיצירותיו, אף כי קיבלו היתר או הופקו בלונדון במהלך חייו כמו כל מחזותיו, יצאו לדפוס רק לאחר מותו. כמה מאלה נכללו בקטלוג יצירותיו של סר ויליאם דאווננט מאת הנרי הרינגמן ב-1673, שהועתק מכתבי היד המקוריים של דאווננט עצמו.
יצירותיו.
מחזות מקוריים, מופעי בידור ופנטומימה (masque) ואופרות.
"ערוכים בסדר כרונולוגי"
שן עודפת
שן עודפת (בלועזית: Hyperdontia, היפרדונטיה) או בשמה שן כלואה היא שן שצומחת בחניכיים של האדם ואין בה צורך או שהיא זקוקה לעזרת הרופא כדי לצאת.
שן זו מתחילה להתפתח עוד בעת צמיחת שיני הקבע בחניכיים, אך היא ממוקמת מעליהן ובניגוד לדעה הרווחת שן זו אינה מפריעה או חוסמת שן קבע, ולכן אין מרגישים בה עד קיום צילום כלשהו בחלל הפה.
הוצאת השן נעשית על ידי ניתוח קצר האורך בין חצי שעה ל-45 דקות, הוצאת השן עצמה יכולה להיעשות בשתי דרכים:
לאחר הניתוח נצרכת אנטיביוטיקה כדי למנוע זיהום כלשהו באזור התפרים בפרט ובחלל הפה בכלל.
תופעה זו קיימת אצל אחד מתוך 1,000 או 2,000, דהיינו שבכל העולם יש תופעה זו לבין 3.5 ל-7 מיליון אנשים. באחד מהמקרים הקשים ביותר ממוקמת השן מעל החותכות הקידמיות הקבועות ונקראת חותכת שלישית וצמודה לרצפת האף וכלואה בין שורשי החותכות הקידמיות, במצב זה ניתן להסירה רק על ידי התערבות כירורגית האורכת כשעה וחצי.
דוויט האוורד
נפתלי צבי מרופשיץ
TELNET
אמריליס יפהפה
אמריליס יפהפה (שם מדעי: "Amaryllis belladonna") הוא מין יחיד בסוג אמריליס. מכונה גם "בלהדונה לילי" או ה"גברות הערומות". המין חי בטבע בדרום אפריקה באזור הסלעי של כף התקווה הטובה. מגדלי משתלות, מוכרי פרחים וחובבי צמחים נוהגים לכנות בשם אמריליס יפהפה גם צמח תרבותי נפוץ בשם היפהסטרום.
תחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב
תחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל, המשרתת את אזור כפר סבא, הוד השרון, רעננה והסביבה והיא חלק ממסילת השרון.
מיקום.
התחנה נמצאת בקצה הצפוני של השטח המוניציפלי של הוד השרון, בסמוך לקצה הדרומי של כפר סבא.
בסמוך לתחנה עובר רחוב סוקולוב, שמקשר בין הערים, ומכאן יש המתייחסים אל התחנה בשם "תחנת סוקולוב". לעיתים מכונה התחנה "כפר סבא מרכז" על מנת להבדיל אותה מתחנת הרכבת כפר סבא – נורדאו שנקראה עם פתיחתה "תחנת הוד השרון - כפר סבא" (או "תחנת כפר סבא - הוד השרון", לסירוגין), ולאחר פתיחת התחנה נקראה "תחנת הרכבת הוד השרון" עד מרץ 2010.
היסטוריה.
בשנת 1998 הכריז מנכ"ל הרכבת עמוס עוזני על פרויקט פיתוח קו הרכבת תל אביב-פתח-תקוה-כפר-סבא בהשקעה של 650 מיליון שקל. על פי התכנון דאז הקו היה אמור להיות קו הרכבת החשמלי הראשון בישראל. הפרויקט התבסס על שדרוג ושיקום מסילת הירקון, שיקום קטע במסילה המזרחית ההיסטורית וסלילת קטע קצר חדש לתחנת נוסעים שתוקם על גבול כפר סבא (תחנת הרכבת כפר סבא – נורדאו). הפרויקט באותה עת לא כלל את סלילת המשך המסילה לכיוון רעננה וחיבור למסילת החוף. באוגוסט 2000 ראש הממשלה, אהוד ברק, הכריז על תוכנית להאריך את הקו מערבה, לבנות תחנת רכבת נוספת במרחק של כשני קילומטרים מתחנת כפר סבא – נורדאו, כתחנת הקצה של השלוחה, ולהפעיל את הקו באמצעות גוף פרטי שייבחר במכרז. הוועדה מחוזית לתכנון ולבנייה אישרה להפקדה את התוכנית בדצמבר 2001.
הקמת התחנה החלה ברבעון השני של שנת 2003. בנוסף להקמת מבנה התחנה עצמו, היה צורך לפנות וליישר את תוואי השטח מאתר הבנייה מזרחה אל תחנת כפר סבא - נורדאו ולחבר במסילה את שתי התחנות. המסילה תוכננה כך שתעבור מעל אולם הנוסעים של התחנה וכך שיהיה ניתן להמשיכה באמצעות גשר לכיוון רעננה. לכן היא הוקמה על סוללה גבוהה מעל מפלס הקרקע (עיצוב זה מזכיר את תחנת הרכבת ראשון לציון – הראשונים). במקביל לבניית התחנה והמסילה אליה, החלה בנייתו של כביש 531 מהרצליה לכביש 6, פרויקט תחבורתי נוסף באזור. נתיביו של הכביש - אף הם גבוהים ממפלס הקרקע - כולאים ביניהם את המסילה. בצמוד לתחנה נסלל רחוב שמקשר את כפר סבא והוד השרון ומאפשר נגישות רבה יותר לתחנה. כמו כן, הוקמו מגרש חניה למכוניות פרטיות ומסוף לתחבורה ציבורית. בתחילת 2004 תכננה רכבת ישראל לפרסם מכרז לחשמול הקו מכפר סבא-לראשון לציון מערב, אך לבסוף בוטלה תוכנית החשמול מחוסר תקציב. תחנת הרכבת נפתחה ב-9 בספטמבר 2006.
התחנה שימשה כתחנת הקצה של הקו לכיוון מזרח עד לפתיחת תחנות רעננה והשלמת מסילת השרון ביולי 2018.
החל ממרץ ועד סוף חודש יוני 2020 הושבתה תנועה הרכבות עקב התפשטות נגיף הקורונה. רכבת ישראל ניצלה את ההשבתה לשיפורים ושדרוגים של תשתיות ובין היתר החלה בעבודות לשדרוג המסילה המזרחית באזור מחלף אלישמע. במסגרת העבודות פורק מקטע גדול של פסים וקו "הנגב המערבי" (באר שבע - רעננה) פוצל לשני קווים: באר שבע - ראש העין צפון וכפר סבא - הרצליה. הקו החדש איפשר לנוסעי ערי השרון להגיע בזמן מהיר יותר להרצליה ומשם להחליף רכבת לכיוון דרום. הקו פעל עד לספטמבר 2020 והתחנה נסגרה, בחודש פברואר 2021 צפויה התחנה לחזור לפעילות.
ב-20 באוגוסט 2020 נפתחה רמפה חדשה במחלף סוקולוב שמאפשרת לבאים מכביש 531 להגיע לתחנה וסביבתה. במסגרת העבודות גם הורחב חניון תחנת הרכבת.
ב-19 בנובמבר 2021 הושלמה בתחנה התקנתה של מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
ב-25 בדצמבר 2021 החל לפעול בתחנה קו נוסעים חשמלי מהרצליה לאשקלון במקום קו הנוסעים שפעל מהרצליה ועד באר שבע מרכז דרך קו הנגב המערבי.
מבנה התחנה.
בתחנה שני רציפים. מרציף 1 יוצאות הרכבות לכיוון תל אביב, ראשון לציון, ובאר שבע, ומרציף 2 יוצאות רכבות לכיוון רעננה. אולם הנוסעים נמצא במפלס הקרקע, ובקומה שמעליו נמצאים הרציפים והמסילות. הירידה מהרציפים לאולם הנוסעים אפשרית באמצעות מעליות ומדרגות, ואילו העלייה אליהם אפשרית גם באמצעות דרגנועים (בכל אחד מהרציפים מצויים דרגנוע, מעלית וגרם מדרגות). כניסה לתחנה ויציאה ממנה אפשריות דרך אולם הנוסעים, הפתוח בשעות היום (מהבוקר עד הערב).
קווי אוטובוס לתחנה.
ישנם מספר קווי אוטובוס אזוריים העוצרים בתחנה.
קווים ממסוף רכבת סוקולוב.
ישנו מסוף בצמוד לתחנת הרכבת. ממנו יוצאים מספר קווים פנימיים וקו לכפר סבא המופעלים על ידי חברת "מטרופולין"
קווים העוברים על רחוב סוקולוב.
על רחוב סוקולוב עוברים מספר קווים עירוניים המשרתים את התחנה ליישובים הקרובים בנוסף להוד השרון עצמה, את כל הקווים מפעילה חברת מטרופולין.
מקרא סימנים:
מוסוניוס רופוס
מוסוניוס רופוס, פילוסוף סטואי רומי 25- 80 לספירה.
נולד בוולסיניי (שהייתה עיר עתיקה באטרוריה שבאיטליה). בשנת 65 לספירה הוגלה מרומא אל האי גיארוס שבים האיגאי, לאחר שנאשם בהשתתפות בקשר פיסו שמטרתו הייתה לרצוח את נירון. בשנת 68, אחרי מות נירון, שב לרומא. כאשר פרצה מלחמת האזרחים, מוסוניוס רופוס יצא לקראת אנשי צבאו של אספסיאנוס והרצה בפניהם על יתרונות השלום ועל מוראות המלחמה. הוא זכה להערכה רבה והפך לידידו של הקיסר אספסיאנוס.
מוסוניוס רופוס הגדיר את הפילוסופיה כלימוד של התנהגות טובה. לדעתו, על האדם להתנהג בהתאם למידות הטובות. אין המדובר בתאוריה אלא בהתנהגות של חיי יום-יום. אדם המתנהג ביושר הוא פילוסוף אמיתי. מוסוניוס רופוס דרש מן הגברים אותה מידה של מוסריות מינית שהם דורשים מנשותיהם. לדעתו, יחסי מין מותרים רק במסגרת הנישואים, ולצורך פרייה ורבייה בלבד. הוא הטיף לשוויון בחינוך בין המינים וקידם בברכה השתתפות נשים בשיעוריו. הוא קיבל כתלמידיו גם עבדים.