בשנת 1977 נוספה למתקן מנהרת מהירות העל (SuperSpeed Tunnel). המנהרה הייתה ממוקמת בבניין קרוסלת הקדימה, שהכיל באותה עת את מתקן אמריקה שרה - ומכוניות מרוץ הוקרנו על הקירות שסביב המסילה של פיפלמובר. בשנת 1982 שונו הסצנות המוקנות לסצנות מהסרט טרון שבהם הראו מנהרת מהירות על, ובהתאם שונה שם המקטע של הנסיעה ל"מנהרת מהירות העל".
פטירות.
במשך 28 שנות פעילות המתקן נפטרו שני מבקרים בו. שניהם קפצו מקרונית הרכבת בעודה נוסעת בניסיון לנחות ברכבת החולפת מהצד השני. הם נדרסו על ידי הרכבת החולפת מהצד השני.
שינויים במתקן.
לאחר סגירת המתקן המשתמשו במסלול שלו עבור מתקן מטות הטילים שנסגר זמן קצר מאוחר יותר, בשנת 2000. מסלולי הפיפלמובר נותרו בלא שימוש אם כי בשנת 2005 נצבעו מחדש.
גלעד זר
גלעד זר (כ' בחשוון ה'תשכ"א, 10 בנובמבר 1960 - ז' בסיוון ה'תשס"א, 29 במאי 2001) היה קב"ט מועצה אזורית שומרון, תושב איתמר, שנרצח בעת מילוי תפקידו בפיגוע ירי שביצעו מחבלים מגדודי אל אקצה.
קורות חייו.
זר נולד בקיבוץ בארות יצחק ליעל ומשה זר, אחד משמונה אחים ואחיות. למד בישיבת בני עקיבא "אור עציון", והיה חבר בתנועת בני עקיבא. את שירותו הצבאי עשה בנח"ל. במהלך שירותו הצבאי עברה משפחתו לגור ביישוב הקהילתי קרני שומרון.
נישא להגר, בת כפר סאלד, שאותה פגש במהלך שירותו הצבאי בעת ששירתה כקצינת ח"ן, ולזוג נולדו שמונה ילדים. נמנה עם מייסדי ההתנחלות איתמר, והיה יושב-ראש המזכירות והמזכיר של היישוב בשנים הראשונות לקיומו. שנים רבות היה רכז הביטחון ביישוב, עד שהתמנה לפקח קרקעות.
במילואים היה מפקד חבל בהגנה מרחבית של חטיבת שומרון, בדרגת רב-סרן.
בארבע שנותיו האחרונות שימש קב"ט מועצה אזורית שומרון. במהלך עבודתו הקפיד לנוע בין היישובים ביום ובלילה כדי להשרות ביטחון על התושבים. סירב ללבוש אפוד מגן בטענה שאינו רשאי לקחת לעצמו אפוד מגן בעוד לחלק מעובדי המועצה אין אפודים.
כחודש וחצי לפני מותו נפצע זר בפיגוע ירי בצומת יצהר, והתאושש ושב לעבודתו זמן מה לפני הפיגוע שבו נהרג.
הפיגוע שבו נרצח זר היה בכביש עוקף שכם מדרום, באזור צומת ג'ית, בין ההתנחלות קדומים ליצהר. הפיגוע אירע מעט אחרי השעה 07:00 בבוקר. מבדיקות צה"ל עולה כי רכב הביטחון שבו נהג זר ספג מטח יריות של עשרות כדורים. ככל הנראה, התקרבו המחבלים הפלסטינים למכוניתו לאחר מטח הירי וירו בו שוב, בראש ובחזה, מספר פעמים, לווידוא הריגה. גדודי חללי אל-אקצא, הזרוע הצבאית של הפת"ח, נטלו אחריות לירי.
זר הובא למנוחת עולמים בבית העלמין קרני שומרון. בשבעה הגיע ראש הממשלה אריאל שרון, לביקור תנחומים בבית משפחת זר. הביקור צולם על ידי צלם מטעם המשפחה ושודר לאחר מכן בטלוויזיה.
הנצחתו.
על שמו של גלעד זר הוקמו "חוות גלעד" סמוך למקום הרצחו ומאחז "רמת גלעד" על גבעה נישאה מעל קרני שומרון סמוך לבית הוריו. שני המאחזים הוקמו על קרקעות שבבעלות משה זר, אביו של גלעד. ציר גלעד אשר מחבר את קדומים ויצהר נקרא על שמו.
ביישוב רבבה נקראת על שמו השכונה הדר גלעד המונה כ-60 יח"ד.
בסניף שיכון שבפתח תקווה הקימו חברי סניף בני עקיבא גרעין על שמו, הפועל למען צדק חברתי בעיר ועוזר לילדי עולים מאתיופיה בשכונת יוספטל שבפתח תקווה.
כמו כן הפיקה המשפחה חוברת לזכרו והוציאה לאור ספר לילדים לזכרו.
ביוני 2014, נחנכה באיתמר שכונת "נופי ארומה", ובה רחוב על שם גלעד זר.
תביעת פיצויים.
בעקבות רציחתו של גלעד זר הגישו עיזבונו, הוריו, אלמנתו ושמונת ילדיו תביעת פיצויים נגד שני מחבלים שביצעו את הפיגוע, הרשות הפלסטינית ואחדים מבכיריה, ובהם יאסר ערפאת ומוחמד דחלאן. ביום 6 ביולי 2004 נענה רשם בית המשפט המחוזי בתל אביב, עדי אזר, לתביעה זו, ופסק לכל אחד מתריסר התובעים פיצויים עונשיים בסך 10 מיליון ש"ח, וכן שכר טרחת עורכי דין בסך שני מיליון ש"ח, כלומר בסך הכול 12 מיליון ש"ח. את פסק דינו נימק השופט במילים .
פסק הדין, שניתן בהיעדר הגנה, בוטל כדי לאפשר דיון יסודי בתביעה. ביום 28.8.13 פסק בית המשפט כי . לבסוף פסק בית המשפט כנגד התובעים.
וואן
Ruby on Rails
Ruby on Rails (נקראת בקיצור: Rails, ריילס, או RoR) הוא שלד תוכנה לכתיבת אפליקציות רשת, שנכתבה בשפת רובי (Ruby) כמיזם קוד פתוח. ריילס מיישמת ארכיטקטורת מודל-תצוגה-בקרה (MVC – Model-View-Controller) ומיפוי אובייקטים לבסיס נתונים יחסי (ORM). בין עקרונותיה: פשטות, אי-חזרה על קטעי קוד והעדפת מוסכמות על פני הגדרות. על ידי כך, מתאפשרת כתיבת אפליקציות רשת בעזרת מעט מאוד שורות קוד, יחסית לשלדי תוכנה ושפות תכנות אחרות.
עקרונות מנחים.
העקרונות המנחים את ריילס הם:
אל תחזרו על עצמכם.
הכוונה ב"אל תחזרו על עצמכם", שהגדרות צריכות להיכתב רק פעם אחת. כל ישות מוגדרת פעם אחת ובמקום אחד. עיקרון זה תורם לצמצום מספר שורות הקוד ליישום אפליקציה, ותורם רבות לצמצום מספר הבאגים באפליקציה. עם זאת, עיקרון זה קיים כמעט בכל שפות התכנות.
מוסכמות על פני הגדרות.
על התוכניתן לבצע קונפיגורציה (הגדרות) רק כאשר ההגדרות אינן מתנהגות בהתאם ל"מוסכמות" של ריילס. לדוגמה: אם יש מודל בשם "Post" באפליקציה, אזי טבלת בסיס הנתונים בו יישמרו ערכי המודל תיקרא "posts". אם התוכניתן חפץ לחרוג ממוסכמה זו, או אז עליו להגדיר את המיפוי החריג.
גם מוסכמה זאת קיימת בשפות פיתוח אחרות. כדוגמה, בערכת הפיתוח ג'ומלה, המתבססת על PHP, ישנם קיטים מוכנים רבים המאפשרים יכולות שונות (למשל, בלוג), שיוצרים טבלאות בבסיס הנתונים. אם רוצים לשנות את שם הטבלה, יש צורך להגדיר את המיפוי החריג.
היסטוריה.
ריילס פותחה כשכבה נוספת על בסיס שפת Ruby על ידי דייוויד היינמאייר הנסון, בעת שעבד על כלי לניהול פרויקטים בשם Basecamp. הגרסה הראשונה, אותה פיתח בזמנו הפנוי, יצאה לאור ביולי 2004 בכנס רובי-קון. גרסה 1.0 יצאה לאור ב-13 בדצמבר 2005.
מיפוי אובייקטים.
ריילס מכילה שכבת מיפוי אובייקטים לבסיס נתונים (ORM). דהיינו, אם התוכניתן מגדיר מודל בשם "User" המכיל פרטי משתמש, אזי המערכת תמפה את טבלת users מבסיס הנתונים למודל זה ובחזרה ממנו. כלומר, אם בזמן ריצה ישתנה ערך באובייקט, לדוגמה על ידי:
myuser.name="Israel Israeli"
myuser.save
אזי שמו של המשתמש יישמר בבסיס הנתונים בצורה אוטומטית. ריילס תומכת בכל בסיסי הנתונים הפופולריים (על ידי מודול ActiveRecord). בנוסף לזאת, ריילס תומכת בפריסה ועדכון של גרסאות חדשות, והמרת בסיס הנתונים לתמוך בגרסאות החדשות בצורה יעילה ו"נטולת כאבים".
ארכיטקטורת מודל-תצוגה-בקרה.
כמו תשתיות מודרניות דומות, גם Ruby on Rails בנויה בארכיטקטורת מודל-תצוגה-בקרה (MVC).
מודל.
המודל הוא הנתונים עצמם. בריילס, כמו ביישומים אחרים שמשתמשים בבסיסי נתונים, מודל הוא אובייקט שמקביל לטבלה בבסיס הנתונים.
מחלקות מודל יורשות מ-ActiveRecord. ברגע שיורשים ממחלקה זו, המודל ממופה אוטומטית לטבלה בבסיס הנתונים, ויורש פונקציות גישה וחיפוש נתונים בצורה אוטומטית. כל השדות המופיעים בטבלה ממופים לפונקציות הבאות (accessors / getters and setters). בנוסף, ריילס מאפשרת הגדרת יחסים בין מודלים, כגון: "has_many" ו"belongs_to". כך, אפשר להגדיר ש"ספר (book) שייך למחבר (author)" וריילס תממש את כל השאר – חיפוש על פי הקישור וגישה לנתונים. זאת ועוד, ניתן להגדיר מאמתים (Validators) אשר מוודאים בזמן ריצה כי הנתונים המסופקים עומדים בקריטריונים המוגדרים, כגון אורך מינימלי, הימצאות הערך בטווח מסוים, וכדומה.
תצוגה.
בארכיטקטורת מודל-תצוגה-בקרה, "תצוגה" הוא החלק האחראי על תצוגת המודל לפי התנאים שמוגדרים על ידי ה"בקר". באפליקציות רשת, חלק זה כמעט נטול קוד, אלא בעיקר HTML, בו משובצים ערכים מהמודל או מהבקר (בדומה ל-JSP ו-PHP – אך ללא כתיבת קוד). לכל שיטה (Method) בבקר, יש לכתוב קוד תצוגה קצר. עימוד האתר נעשה במקום אחר. כך, ניתן לשנות את מבנה ועימוד האתר בנפרד מפלט פעולות ספציפי.
בקרה.
הבקר מגיב לבקשות מהמשתמש, וקורא לביצוע לוגיקת האפליקציה (Business Logic). לאחר מכן הוא מקשר את תוצאות הריצה עם תבנית התצוגה. מתודות של הבקר מופעלות על ידי המשתמש על ידי קריאה להם מהדפדפן. כתוצאה מכך, ה-URL-ים של אפליקציית רשת שנכתבה בריילס הם פשוטים והגיוניים. כך, URL, כגון: http://myblog.com/creation/show/15, קורא לבקר בשם "creation", מפעיל שיטה בשם "show" ומעביר לה פרמטר "15", המזהה למשל את מאמר בלוג מספר 15.
בנוסף, לריילס קיימת מערכת "פיגומים" (Scaffolding), המייצרת בצורה אוטומטית את כל דפי האפליקציה הנחוצים להוספה, מחיקה ושינוי של כל טבלאות הנתונים של האפליקציה.
רכיבים נוספים.
ריילס מגיעה עם מודולים נוספים, כגון: ActionMailer, המנהל שליחת וקבלת דואר אלקטרוני מתוך האפליקציה, תמיכה במתן שירותי SOAP מתוך האפליקציה, ספריות JavaScript לעבודה קלה עם AJAX ועוד.
עופר טלקר
עופר טלקר (נולד ב-22 באפריל 1973 באשדוד) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני, וכיום מאמן את קבוצת מכבי הרצליה.
קריירה כשחקן.
טלקר החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ובעונת 1990/1991 שיחק לראשונה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון. בעונת 1992/1993 היה שותף להעפלתה של הקבוצה לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיה, תחת הדרכתו של המאמן ניסים בכר. בעונת 1994/1995 עבר לקבוצת הפועל חיפה, כחלק ממסע הרכש שערך הבעלים רובי שפירא. טלקר שיחק שבע שנים בהפועל חיפה, ועמה זכה באליפות הראשונה בתולדותיה בעונת 1998/1999, ובגביע הטוטו בשנת 2001.