בן יעקב עבד לפרנסתו במפעל "חרסה" שבבאר שבע וארגן את הליגות בזמנו הפנוי. מפאת חסרון מגרשי כדורגל בעיר (ארבעה מגרשים ב-1964) נערכו המשחקים במשך שלושה ימים: בימים שישי, שבת וראשון, כשבסך הכל נערכו בכל שבוע (ב-1964) כ-35 משחקים. במהלך השבוע התאמנו הקבוצות ובאמצע השבוע נהג בן יעקב לכנס את ראשי הקבוצות לתדרוך. כשופטי המשחקים שימשו נערים שקיבלו הכשרה והסמכה מאיגוד השופטים. תקציב מפעל הליגות עמד ב-1964 על 500 לירות והוא זכה לתמיכת עיריית באר שבע ולתמיכת ועדה ציבורית לנושא הליגות והספורט בעיר שבראשה עמד חבר הכנסת גדעון בן ישראל. אף על פי שחלק קטן מהקבוצות הצליחו לגייס תרומות ממפעלים ועסקים בעיר ובאזור, דבר שאפשר להן לרכוש תלבושות לקבוצות, רוב הנערים שיחקו בשנים הראשונות לליגות ללא תלבושות ולעיתים גם יחפים. בן יעקב הדגיש בתדרוכיו את עקרונות המשמעת העצמית, רוח הצוות, שיתוף פעולה בין השחקנים והתנהגות ספורטיבית. הקבוצות שהפגינו בכל שבוע את ההתנהגות הטובה ביותר זכו לקיים משחק בן 10 דקות בהפסקות המחצית של משחקי הבית של הפועל באר שבע, לעיניהם של אלפי אוהדים.
השפעה.
כבר מאמצע שנות ה-60 החלו חלק ממצטייני הליגות העירוניות להגיע לסגל הבוגר של הפועל באר שבע, ששיחקה באותה עת בליגה א' (ליגת המשנה).. במקביל, החלו קבוצות הנוער של באר שבע להיות גורם משמעותי בליגת הנוער. ב-1969 זכתה הפועל באר שבע בתואר אלופת ישראל לנוער, וקבוצת הנוער השנייה של באר שבע, הפועל "השלושה", הפכה לקבוצת צמרת בליגת הנוער וזכתה באליפות בשנים 1974 ו-1976. קבוצת הבוגרים שזכתה בשתי אליפויות רציפות בעונות 1974/1975 ו-1975/1976 נסמכה במידה רבה על כדורגלנים ששיחקו בנעוריהם בליגות העירוניות.
מפעל ליגות הנוער נשא בפעמים רבות אופי חינוכי יותר מאופי הישגי. מאמן הפועל "השלושה", חיים סנה, התלונן בזמנו כי "הליגות העירוניות רחבות ההיקף - אך נעדרות יד מקצועית מכוונת".
קובוס שחור רגל
Parker Solar Probe
Parker Solar Probe (נקראה בעבר Solar Probe Plus) היא גשושית בלתי־מאוישת, של סוכנות החלל נאס"א, המיועדת לחקור את העטרה של השמש ולהתקרב עד מרחק של 5.9 מיליון קילומטרים מפני השמש. גיחה זו תהיה קרובה לשמש פי שבעה מכל משימה אחרת בעבר.
מטרת המשימה היא לחקור את עטרת השמש ולספק הבנה מעמיקה יותר על רוח השמש ועל החומרים שמגיעים אל מערכת השמש באמצעותה. בגלל הקרבה הגדולה לשמש תצויד הגשושית במגן חום מיוחד היכול לעמוד בטמפרטורה של 1,400 מעלות צלזיוס. היא צפויה להגיע בשיאה למהירות של 724,000 קילומטר בשעה או 201 ק"מ בשנייה וזאת על ידי שימוש בכוכב הלכת נוגה כמקלעת כבידתית.
מטרה נוספת שהתאפשרה בזכות הקרבה לנוגה, היא צילום פני השטח של כוכב הלכת בצד הלילי.
במאי 2017 נקבע כי הגשושית תיקרא על שמו של האסטרופיזיקאי יוג'ין פארקר .
מקפת נוספת של סוכנות החלל האירופית החוקרת את השמש היא Solar Orbiter .
היסטוריה.
את הגשושית שיגר משגר דלתא 4 כבד ב-12 באוגוסט 2018.
ב-29 באוקטובר 2018 הגיעה למרחק 42,728,083 ק"מ מפני השמש, המרחק הקרוב ביותר אליו הגיע חפץ מעשה יד אדם עד אז.
בדצמבר 2018 צילמה הגשושית את השמש ממרחק של 27.1 מיליון ק"מ.
ביולי 2020 העבירה הגשושית צילומים של שביט C/2020 F3 (NEOWISE) שעבר בקרבת השמש.
בדצמבר 2021 הגיעה לראשונה אל העטרה של השמש.
כשהחללית תסיים את תפקידה, לא יהיה ברשותה מספיק דלק בשביל לעשות חצי דרך חזרה לכדור הארץ, ולכן, תישאר במקום בו היא תסיים את תפקידה ותהפוך לאבק סולארי.
תיכון דרכא רמון ע&quot;ש אילן ואסף רמון
תיכון דרכא רמון ע"ש אילן ואסף רמון הוא בית ספר תיכון וחטיבת ביניים בגדרה. התיכון נחנך לראשונה ב-1 בספטמבר 2009 במקור בשם "תיכון דרכא רמון על-שם אילן רמון". באותה שנה נהרג בנו של רמון, אסף, והוחלט לקרוא את בית הספר גם על שמו.
התיכון מופעל על ידי העמותה הרשומה דרכא. בתיכון ישנן שש שכבות, כ-44 כיתות (24 בחטיבת הביניים ו-20 בתיכון) ובית הספר מונה כ־1200 תלמידים מגילאים 12 ועד 18. כיום, נכון לשנת הלימודים 2021–2022, בית הספר מנוהל על ידי רונית מור.
תולדות בית הספר.
עד 2009 בגדרה פעל תיכון אחד - תיכון דרכא ע"ש מנחם בגין. לאור הגידול בשיעור אוכלוסיית גדרה במרוצת השנים, נבע צורך להקים תיכון נוסף שיצמצם את העומס והצפיפות בתיכון השני. התיכון הוקם על ידי ד"ר סיגל סטרשנוב, שניהלה תיכון אחר במועצה אזורית גזר. בעת פתיחת בית הספר היו רק שתי שכבות, שכבת ז' ושכבת ח'. בית הספר גדל ומתפתח בכל שנת לימודים. החל משנת 2015 בבית הספר קיימים מבני אודיטוריום וקפיטריה שנחנכו שלוש שנים לאחר מכן.
המוטו של התיכון היא "בית לחינוך מדעי ודיאלוג חברתי". האמרה באה מכך שבבית הספר ישנן מגמות מדעיות רבות לכן התיכון מתגאה בכך. בית הספר מקדם דיאלוג בקרב התלמידים והמורים ובין עצמם. באמצעות שיח חברתי מתקיימות פעילויות מגוונות בבית הספר. החל ממפגשים רב תרבותיים, מעגלי שיח רב גילאי, שכבות בוגרות חונכות את השכבות הצעירות, כתיבה יוצרת ועוד.
ב-14 במרץ 2018 פקד את בית הספר אסון, כאשר מתניה שטרן, מורה לשל"ח, קיפח את חייו בתאונת דרכים שאירעה ממול לבית הספר. תאונת הדרכים הקשה יצרה הד תקשורתי לאור העובדה שהתאונה אירעה לעיני בנו בן ה-10, אותו הביא שטרן לסיור של"ח ביער בן שמן.
ב-18 בפברואר 2020 נערך באודטוריום בית הספר אירוע בחירות של מפלגת הליכוד, בהשתתפות ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שרת התרבות והספורט מירי רגב וחבר הכנסת גדי יברקן. בעקבות מגפת הקורונה חלו שינויים אחדים בתיכון, לרבות סגירת הקפיטריה ומעבר ללמידה היברידית.
משמעות השם והסמל.
בית הספר נבנה על מטע רימונים, לכן השם "רימונים" הוצע להיות שמו של התיכון. לאחר הקמתו נערכה הצבעה בקרב הצוות החינוכי של בית הספר לגבי שמו. בין השמות שהוצעו: "רמון" (על שם אילן רמון), "רימונים" ו"הדרים". לבסוף נבחר השם "רמון", ומאז בית הספר מנציח את פעילותו ומורשתו של אילן רמון ומדגיש ערכים בהם רמון דגל. הסמל נהגה ואויר על ידי אופירה אייזנברג, מורה לתנ"ך הנמנית בין מקימי התיכון. בסמל ניתן לראות כוכבים, בהקשר לחלל החיצון שבו נספה רמון.
מבנה.
בית הספר מכיל ארבעה בניינים מרכזיים - בניין לשכבות ז'-ח', בניין לשכבות ט'-י', בניין לשכבות י"א-י"ב וכן בניין הנהלה בו נמצאים משרדי ההנהלה והמזכירות. כל הבניינים שלהלן מחוברים בקומתם השנייה, כך שכל בית הספר מחובר למרפסת בצורת כיכר עירונית אחת גדולה.
בבית ספר ישנו מגרש (המתפקד הן כמגרש כדורגל והן כמגרש כדורסל) המרכז את מרבית פעילויות הספורט בבית הספר. במגרש מתקיימים כל הטקסים והוא אזור מרכזי בתיכון. כמו כן, בבית הספר מצויים גם שטחים פתוחים רבים שמשמשים כמקום בילוי ורוגע לתלמידים רבים במהלך ההפסקות. באותם שטחים פתוחים מתקיימים לעיתים רחוקות גם שיעורי של"ח. בסוף שנת הלימודים 2018–2019 נפתחה בבית הספר קפיטריה בשם "בריא בריבוע". באותה שנת לימודים החל שימוש בית-ספרי באולם ספורט בו מתקיימים שיעורי חינוך גופני, ובשעות אחר הצוהריים מתקיימים בו חוגים ואירועים ציבוריים-עירוניים.
בירב
גרגואיר דה סנט וינסנט
גרגואיר דה סנט וינסנט (Grégoire de Saint-Vincent; ) היה מתמטיקאי וישועי פלמי. הוא זכור במיוחד בשל עבודתו על התרבוע של ההיפרבולה.
תרומותיו המתמטיות.
עבודתו של גרגואיר אמנם לא הניבה תרומות נרחבות להתפתחות ענפי המתמטיקה, אך הוא רצוי לציון בשל החשיבות ההיסטורית של היבט מסוים של עבודתו. היבט זה הוא שעבודתו הוליכה ליצירתו של מושג יסודי - הלוגריתם הטבעי. בפונקציית הלוגריתם נעשה שימוש עוד קודם לכן על ידי ג'ון נפייר, אך ההבחנה אודות החשיבות ה"טבעית" של לוגריתמים לפי בסיס e (על פני לוגריתמים לפי בסיסים אחרים), כמו גם הגילוי של הקשר שלהם לבעיית חישוב השטח תחת ההיפרבולה, הם אודות לגרגואיר.
Ductus plani in planum.
בעבודתו Opus Geometricum, ובמיוחד בחלק שלה Ductus plani in planum, גרגואיר פיתח גישה שיטתית לבעיות של אינטגרציה נפחית. בין היתר מופיע בו החישוב של הנפח הנחתך מגליל על ידי מישור הנטוי ביחס לבסיס שלו, כמו גם חישוב הנפח של הגוף הנוצר על ידי חיתוך שני גלילים המוצבים בזוויות ישרות זה ביחס לזה. שתי התוצאות הללו מופיעות גם בספר השיטה של ארכימדס, אולם עבודה זו נחשבה לעבודה אבודה עד 1906, כך שגרגואיר שחזר את התוצאות בעצמו.
תרבוע ההיפרבולה.
גרגואיר גילה שהשטח תחת ההיפרבולה מהצורה "xy = k", הוא זהה מעל הקטע [a,b] לזה שמעל הקטע [c,d] כאשר מתקיים:
a/b = c/d.
תצפית זאת מובילה אוטומטית ללוגריתם הטבעי. התכונה שהוצגה מאפשרת להגדיר פונקציה ("A"("x", שהיא השטח תחת העקום מ-1 ל-"x", אשר יש לה את התכונה ש-formula_1. התכונה הפונקציונלית הזאת מאפיינת לוגריתמים.
אידה נודאק
אידה נודאק (Ida Noddack) (25 בפברואר 1896 - 24 בספטמבר 1978) הייתה כימאית ופיזיקאית גרמנית, מראשונות הפיזיקאיות בגרמניה. הייתה שותפה, יחד עם בעלה לעתיד ואלטר נודאק , ואחרים, בגילוי היסוד הכימי רניום.
ביוגרפיה.
נולדה כאידה טאק. קיבלה את התואר דוקטור לפיזיקה בשנת 1921 מהאוניברסיטה הטכנולוגית של ברלין .