ב-20 ביולי 2016 הושאל בנש לבית"ר ירושלים. ב-28 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בתיקו 1–1 נגד ילגבה הלטבית בסיבוב השלישי של מוקדמות הליגה האירופית. ב-28 באוגוסט ערך בנש את הופעת הליגה הראשונה שלו במדי בית"ר ירושלים וכבש שער עצמי בתיקו 2–2 נגד עירוני קריית שמונה. ב-5 בינואר 2017 סיים את תקופת ההשאלה, וחזר להפועל כפר סבא, עמה ירד בתום העונה לליגה הלאומית.
ב-20 ביוני 2017 חתם בנש לשלוש שנים בהפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ב-3 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, במשחק מול הפועל רמת גן במסגרת גביע הטוטו. את שער הבכורה שלו במועדון כבש בנש ב-8 בספטמבר 2017, בניצחון 2–0 על מכבי הרצליה. בסך הכל כבש בעונת 2017/2018 שער אחד ב-25 הופעות, ובסופה עלה עם הקבוצה לליגת העל.
ב-3 באוגוסט 2018 חתם בנש בהפועל רמת גן, ובעונת 2018/2019 ערך במדיה 21 הופעות בליגה הלאומית.
ב-27 באוגוסט 2019 חתם בנש בקבוצת שמשון כפר קאסם מליגה א' דרום, אך לאחר שערך במדיה הופעה אחת בלבד בגביע המדינה עבר ב-28 באוקטובר להכח עמידר רמת גן מאותה הליגה.
ב-11 בנובמבר 2020, בנש חתם במ.כ. חולון ירמיהו.
וינסוריזציה
וינסוריזציה (Winsorization) היא שינוי של סטטיסטי על ידי הגבלת הערכים הקיצוניים שיכולים להתקבל במדגם, על מנת להקטין את ההשפעה של התצפיות החריגות.
הטכניקה נקראת על שם צ'ארלס פ. וינסור (1951-1895).
הגדרה.
וינסוריזציה מתבצעת בשני שלבים - בשלב הראשון מתבצעת החלטה על הערכים המקסימלי והמינימלי אותם אנו מוכנים לקבל, ולאחר מכן החלפת הערכים הקיצוניים מערכים אלו באותם ערכי מקסימום ומינימום.
לדוגמה, ב-90% וינסוריזציה מחליטים שכל תצפית שערכה גבוה משל התצפית באחוזון ה-95, נשנה את ערכה כך שתהיה שווה לערך האחוזון ה-95, וכל תצפית שערכה נמוך משל התצפית באחוזון ה-5, נשנה את ערכה כך שתהיה שווה לערך האחוזון ה-5.
יתרון השיטה.
המטרה העיקרית של השיטה היא ליצור סטטיסטי יותר חסין (robust).
שיטה נוספת ודומה שמאפשרת ליצור סטטיסטים חסינים יותר היא קטימה. ההבדל בין השיטות הוא שבווינסוריזציה לא משמיטים ערכים אלא רק משנים את ערכם כך שהם לא יהיו גדולים או קטנים מערכים מסוימים, בעוד בקטימה הערכים שערכם קיצוני מדי מושמטים לחלוטין.
דוגמה.
נניח שהסטטיסטי בו אנו מעוניינים הוא הממוצע, ונניח שערכי המדגם הם:
האחוזון ה-5 הוא 5-, והאחוזון ה-95 הוא 101.
לכן, ערכים נמוכים מ-5- (כמו 40-) ישונו ל-5-, וערכים גבוהים מ-101 (כמו 1053) ישונו ל-101:
ניתן לראות שהווינסוריזציה שינתה את הערך של הסטטיסטי (הממוצע) מ-101.5 ל-55.65 - שינוי משמעותי מאוד. למעשה, לפני יישום השיטה הממוצע הושפע בצורה קיצונית מאוד מתצפית בודדת, ולכן הוא לא ייצג בצורה טובה את המדגם.
לודז'יה
לודז'יה רוטקס השקעות בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית, חלוצת תעשיית הטקסטיל בארץ ישראל. כיום היא עוסקת בניהול ופיתוח נדל"ן מניב שבבעלותה. בעלי השליטה בחברה הם משפחת רוטלוי.
היסטוריה.
החברה נוסדה בשנת 1924, בבניין ברחוב נחמני 43 בתל אביב, בשם "לודז'יה חברה לטקסטיל בע"מ" על ידי קבוצת יזמים שמקורם בעיר לודז' שבפולין (ומכאן שמה לודז'יה): משה ברלינסקי, בנימין גוטר, יצחק שינפרבר, אלעזר בראון, מאיר דנציגר ויהודה מוזס.
בשנת 1925 עבר המפעל לידיו של אריה שנקר שהפך אותו למפעל מצליח. בשנת 1936 הועתק המפעל לשכונת "אגרובנק" (לימים אחת משכונות חולון) והיה לאחד מהמפעלים הבולטים בארץ ישראל של תקופת המנדט. תוצרתו נשלחה לאסיה ולאירופה. בשנת 1963 הועתק המפעל שוב משכונת "אגרובנק" לאזור התעשייה חולון. במקום המפעל הישן הוקמה שכונת מגורים.
בשנת 1959 נפטר אריה שנקר והמפעל נמכר לקבוצת משקיעים בראשות טיבור רוזנבאום. התמורה מהמכירה הועברה כתרומה לאוניברסיטה העברית ולאוניברסיטת תל אביב, על פי צוואתו של שנקר.
בשנת 1977 רכש איש העסקים שאול אייזנברג את החברה ומיד אחר כך היא נרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב ומאז היא חברה ציבורית.
בשנת 1985 דיווחה על הפסד של 3 מיליארד שקל ישן, בעיקר בעקבות השקעה כושלת ברשת חנויות "תטא" שנרכשה מחברת "אתא"
מיזוג עם חברת רוטקס.
בשנת 1986, מוזגה לודז'יה עם חברת רוטקס שנוסדה גם כן בשנת 1924, על ידי משה אהרון רוטלוי ובניו זליג ואברהם, בשכונת פלורנטין בתל אביב. לאחר המיזוג הקבוצה המאוחדת הייתה בעלת מפעלים בחולון, בני-ברק, קרית־ מלאכי, חצור הגלילית, אום-אל פחם, טובא-זנגרייה, טייבה ובדיר־חנה ועסקה בייצור טקסטיל לסוגיו, כולל: חולצות, גופיות, תחתונים, בגדי תינוקות, גרביים, ביגוד אופנתי וחליפות
במשך הזמן מפעל רוטקס גדל והפעילות הועתקה למפעל גדול יותר בבני ברק. בעקבות מיזוג עם חברת רוטקס שונה שם החברה ל"לודז'יה רוטקס חברה לטקסטיל בע"מ". כל הפעילות של מפעל רוטקס בבני ברק הועברה למפעל לודז'יה בחולון, והמפעל בבני ברק נסגר.
בשנת 1990, רכשה לודז'יה את השליטה בחברת ארגמן תעשיות, חברה שנוסדה בשנת 1934, בשם ארגמן מפעלים לצביעת טקסטיל, על ידי אברהם קליר ושמואל זקס, ועסקה במתן שירותי צביעה ואשפרה לתעשיית הטקסטיל, באמצעות מפעל שהיה ממוקם בתחילה ברמת גן, לאחר מכן בבני ברק והחל משנת 1966 באזור התעשייה ביבנה.
בשנת 1996, נעשתה עסקה בין לודז'יה לבין ארגמן תעשיות, לפיה העבירה לודז'יה לארגמן את פעילותה היצרנית והשיווקית בתחום ייצור ושיווק מוצרי ההלבשה, בתמורה למניות של החברה. כך שהפרדו הנכסים הנדלניים של לודז'יה (שעיקרם מגרשים בחולון ובבני ברק שבהם שכנו מפעלים של החברה), מפעילות הטקסטיל שהתרכזה בחברה הבת ארגמן. באותה שנה גם שונה שם החברה לשמה הנוכחי - "לודז'יה רוטקס השקעות בע"מ".
בשנת 1998 נסגר מפעל לודז'יה-רוטקס בטובא-זנגרייה.
בשנת 2000, רכשה חברת ארגמן תעשיות, החברה הבת של לודז'יה רוטקס, את חברת הטקסטיל גיבור סברינה, שעסקה בייצור הלבשה תחתונה וגרבונים בשיטת "אל תפר", תמורת כ-10.4 מיליון דולר, לאחר שבמשך שנים סבלה מקשיים כלכליים והייתה על סף הליך פירוק. קבוצת לודז'יה רוטקס הצליחה להבריא את החברה, שינתה את שם החברה לרוטקס בע"מ. בשנת 2007, הנפיקה לציבור מניות ונרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב כחברה בת של ארגמן תעשיות.
בשנת 2004, ארגמן תעשיות סגרה את אתר הייצור ביבנה עקב הפסדים והעבירה את הפעילות למפעל כיתן בדימונה. המפעל ביבנה היה אחד מהסמלים החשובים ביותר של תעשיית הטקסטיל הישראלית, מתחם ענק בהיקף של 110 דונם שתכנן האדריכל רם כרמי, שהעסיק בשיאו למעלה מ-1,000 עובדים.
יציאה מעסקי הטקסטיל.
בשנת 2013, רכשה חברת דלתא גליל תעשיות את פעילות ההלבשה של לודז'יה רוטקס שכללה באותה העת רשת חנויות הלבשה.
בנובמבר 2015, חילקה החברה דיבידנד בעין של כל מניות ארגמן תעשיות בע"מ, המוחזקות על ידי החברה, ובכך חיסלה את כל פעילותה בתחום הטקסטיל.
בשנת 2016, מכרה לודז'יה את שטח המפעל לשעבר בחולון לקבוצת עזריאלי ואת המגרש בבני ברק לחברת הביטוח "הפניקס" (על שטח שני המפעלים לשעבר יבנו מגדלי משרדים).
חוק העמותות
חוק העמותות, תש"ם-1980 הוא חוק המסדיר את הקמתן ופעילותן של עמותות בישראל. החוק אושר בכנסת ב-28 ביולי 1980 ונכנס לתוקף ב-1 באפריל 1981. לפני שחוקק חוק העמותות, המבנה התאגידי הדומה לעמותה היה אגודה עות'מאנית.
תמצית החוק.
של החוק עוסק בייסוד עמותה, ולפיו "שני בני אדם או יותר, שהם בגירים, החפצים להתאגד כתאגיד למטרה חוקית שאינה מכוונת לחלוקת רווחים בין חבריו ושמטרתו העיקרית אינה עשיית רווחים, רשאים לייסד עמותה". בקשה לרישום עמותה תוגש בידי המייסדים לרשם העמותות, והעמותה תיכון עם רישומה בפנקס העמותות.
מחייב קיום תקנון לעמותה. אם מייסדי העמותה לא הגישו תקנון לרשם העמותות, יראו כתקנונה את התקנון .
עוסק בחברי העמותה, וקובע כי כל אדם שמלאו לו שבע עשרה שנים וכל תאגיד כשיר להיות חבר עמותה. הצטרפות של קטין לעמותה והצבעה של קטין שהוא חבר העמותה באספה הכללית אינן טעונות הסכמת נציגו. תנאים לחברות בעמותה, פקיעת חברות, קבלת חברים, פרישתם והוצאתם יהיו לפי הוראות התקנון.
עוסק במוסדות העמותה וקובע כי לכל עמותה יהיו אספה כללית, ועד וועדת ביקורת, ויכול שיהיו לה מוסדות נוספים כאמור בתקנונה.
קובע כי עמותה אינה רשאית לבצע חלוקת רווחים לחבריה, במישרין או בעקיפין, לרבות למייסד העמותה.
עוסק במיזוג של עמותה עם עמותה אחרת או עם חברה לתועלת הציבור.
עוסק בניהול חשבונות בידי העמותה, הגשת מסמכים וכללי העיון בהם.
עוסק בהנחיה, פיקוח ובקרה של עמותות בידי רשם העמותות.
עוסק בחקירת תפקוד העמותה, כאשר היה לרשם העמותות יסוד סביר להניח כי עמותה אינה מקיימת את ההוראות לפי חוק זה או שאינה מקיימת את הוראות תקנונה או את מטרותיה.
עוסק בפירוק עמותה - פירוק מרצון או פירוק לפי צו בית המשפט.
עוסק ברישומן כעמותות של אגודות, שנוסדו לפני חקיקת חוק זה לפי החוק העות'מאני על האגודות.
היסטוריה חקיקתית.
לפני שחוקק חוק העמותות, המבנה התאגידי הדומה לעמותה היה אגודה עות'מאנית, בהתאם לחוק האגודות העות'מאני. על חוק זה נמתחה ביקורת בפסקי דין ובידי משפטנים, וחלק מהוראותיו היו בבחינת אות מתה. עקב כך הגישה הממשלה שלוש פעמים הצעות חוק, דומות זו לזו במהותן, להחלפת החוק העות'מאני, והשלישית שבהן הבשילה לחוק העמותות. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בחקיקתו:
החוק אושר בכנסת ב-28 ביולי 1980 ונכנס לתוקף ב-1 באפריל 1981.
תיקון מס' 3 לחוק העמותות נחקק בשנת 1995 על בסיס הניסיון המצטבר בהפעלת החוק. דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את השינויים שבתיקון זה: