נבחרת ישראל זכתה פעמיים באליפות אסיה והגיעה להישג השיא שלה כאשר זכתה במקום השני באליפות אירופה 1979. קבוצת מכבי תל אביב אשר נחשבת לאחד המועדונים הטובים באירופה זכתה ב-6 אליפויות אירופה, הראשונה ב- והאחרונה ב-. בנוסף, זכתה הפועל ירושלים בגביע יול"ב פעם אחת (2004). בזירה המקומית מכבי תל אביב היא הקבוצה המצליחה ביותר, עם 55 אליפויות ליגת העל בכדורסל ו-45 גביעי מדינה. קבוצות מעוטרות נוספות הן הפועל תל אביב (5 אליפויות ו-4 גביעים), הפועל ירושלים (2 אליפויות ו-6 גביעים), הפועל גליל עליון (אליפות ו-2 גביעים), הפועל חולון (אליפות ו-2 גביעים), הפועל גלבוע גליל (אליפות אחת), מכבי חיפה (אליפות אחת) ומכבי ראשון לציון (אליפות אחת).
בין שחקני הכדורסל הבולטים בישראל לאורך השנים נמנים מיקי ברקוביץ', מוטי ארואסטי, טל ברודי, דורון ג'מצ'י, עודד קטש, עדי גורדון, דורון שפר ועומרי כספי. בין מאמני הכדורסל הבולטים נמנים רלף קליין, פיני גרשון ודייוויד בלאט.
כדורסל נשים.
כדורסל נשים הוא ענף ספורט הנשים הקבוצתי הפופולרי והמצליח בישראל, עם למעלה מ-4000 מתאמנות - ילדות, נערות ונשים. ליגת העל בכדורסל נשים הוקמה בשנת 1957 והיא ליגת הכדורסל לנשים הבכירה ביותר בישראל.
בתחילה בלטו בה אגודות נשים של מועדוני כדורסל ותיקים, מכבי תל אביב והפועל תל אביב היו לזוכות הכמעט בלעדיות במהלך שני העשורים הראשונים. הדבר השתנה רק בשנת 1976, עת ייסדה אליצור תל אביב, אשר לימים התאחדה עם אגודת הנשים אליצור חולון, שליטה ארוכה בליגה ושרשרת אליפויות שנמשכה 19 שנים באין מפריע. מאמצע שנות ה-90 חל שינוי ומאבקי האליפות ניטשו בעיקר בין קבוצת אלקטרה רמת השרון לאליצור רמלה. גביע המדינה הוא המפעל השני בחשיבותו, ואחריו טורניר אליצור.
הקבוצות הזוכות במקומות העליונים בליגה או בגביע המדינה משתתפות בליגת היורוקאפ, בה מתחרות קבוצות בעלות הישגים דומים מרחבי אירופה. אלקטרה רמת השרון הגיעה לגמר בעונת 1999 ולמקום שלישי בעונת 2005, ואליצור רמלה הצליחה לזכות ב"גביע היורוקאפ" בעונת 2011.
משחקי הליגה משודרים בערוץ הספורט. זוהי ליגת הנשים היחידה בישראל שמשחקיה משודרים בשידור חי. על אף חשיבותה של הליגה לעתיד ענף כדורסל הנשים בישראל, כבר מספר שנים שבכל פתיחת עונה מתקשה מינהלת הליגה להבטיח את קיומה הכלכלי.
עם המאמנות הבולטות לאורך שנות הכדורסל הנשי בישראל נמנות אורנה אוסטפלד וענת דרייגור.
כדורעף.
איגוד הכדורעף בישראל אחראי על תחרויות הכדורעף השונות ועל הנבחרות הלאומיות של ישראל. תחרות הכדורעף הבכירה בארץ היא אליפות ליגת העל ואחריה גביע המדינה. לפני קום המדינה, הענף נשלט ברובו על ידי הקיבוצים וקבוצות אגודת הפועל המזוהים עם הסוציאליזם. ראשית הכדורעף בישראל היא בשנות ה-20 של המאה ה-20 אז המשחק שוחק בצורה חובבנית בעיקר בקיבוצים שיושביה הגיעו ממדינות מזרח-אירופה, בהן הענף היה פופולרי. בשנות ה-30 החלו בארץ תחרויות סדירות בענף בין היתר במשחקי המכביה וב"אליפות הפועל הראשונה" שנערכה בשנת 1939. בשנת 1943 הוקמה "ההתאחדות הארצישראלית בכדורעף" ובשנת 1947 היא הצטרפה להתאחדות הכדורעף הבינלאומית (FIVB) שהוקמה באותה שנה. נבחרת ארץ-ישראל הוקמה בשנת 1947. ליגת הכדורעף הסדירה הראשונה הוקמה בשנת 1956 וטורניר גביע המדינה הראשון התקיים בשנת 1960.
נבחרת ישראל השתתפה 4 פעמים באליפויות העולם ו-3 פעמים באליפויות אירופה. ההישגים הראויים לציון של קבוצות ישראליות הם העלייה של הפועל בת ים לשמינית גמר גביע המחזיקות בעונת 1991/1992 ועליית הפועל העמקים/זבולון לליגת האלופות בעונת 1995/1996. הקבוצה המעוטרת ביותר בכדורעף הישראלי היא הפועל מטה אשר עכו עם 16 אליפויות, 13 גביעי מדינה ו-11 דאבלים.
כדורעף נשים.
נבחרת הנשים של ישראל בעלת הופעה אחת באליפות העולם בשנת 1956 ושלוש הופעות באליפויות אירופה (1967, 1971, 2011).
סיף.
תחרויות הסיף הסדירות הראשונות בארץ נערכו בשנות ה-30 במסגרת משחקי המכביה ובשנות ה-40 בתחרויות מקומיות.
הפעם הראשונה בה השתתפו סייפים ישראלים במשחקים האולימפיים הייתה באולימפיאדת רומא 1960, אז ייצגו את ישראל מיכאל רון ודוד ואן-חלדר בענף החרב. ההישג הטוב ביותר של סייף ישראלי במשחקים האולימפיים שייך ללידיה חטואל שסיימה במקום ה-13 בתחרות הרומח האישי באולימפיאדת אטלנטה 1996. באליפות העולם, הישג השיא של סייף ישראלי הוא המקום הרביעי בו סיים אודי כרמי בשנת 1987. באליפות אירופה זכתה ישראל בשתי מדליות; מדליית זהב בה זכה יובל פרייליך בשנת 2019, ומדליית ארד בה זכתה נעם מילס בשנת 2010.
שחייה.
תחרויות שחייה ארציות התקיימו לראשונה בארץ ישראל בשנות ה-20 של המאה ה-20. בשנות ה-30, התקיימו תחרויות שחייה סדירות במסגרת משחקי המכביה וכינוס הפועל. לפני קום המדינה נערכו 'אליפות הפועל בשחייה' ו'אליפות מכבי בשחייה' ובשנת 1952 נערכה אליפות ישראל הראשונה בשחייה.
הישג השיא של שחיין ישראלי במשחקים האולימפיים שייך למתן רודיטי שסיים במקום רביעי במשחה ל-10 ק"מ במים פתוחים (טוקיו 2020). השחיין הראשון שייצג את ישראל במשחקים האולימפיים הוא נחום בוך שהשתתף באולימפיאדת הלסינקי (1952). השחיין הישראלי הראשון שהגיע לגמר אולימפי במשחה אישי הוא איתן אורבך, במשחה ל-100 מטר גב (סידני 2000). הפעם הראשונה שהייתה לישראל נציגות במשחה גמר באולימפיאדה הייתה באולימפיאדת אטלנטה (1996), אז הגיעה הרביעייה הישראלית, איתן אורבך, ודים אלכסייב דן קטלר ויואב ברוק במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב לשלב הגמר, בשיא ישראלי חדש.
באליפויות העולם, השחיין הישראלי הראשון שהשתתף במשחה גמר הוא יואב ברוק שעשה זאת במשחה ל-50 מטר חופשי (רומא 1994). הישג השיא של שחיין ישראלי באליפות העולם הוא המקום השישי, בו סיימו מיקי מלול (50 מטר חזה, מלבורן 2007), גל נבו (400 מטר מעורב אישי, רומא 2009) וגיא ברנע (50 מטר גב, שאנגחאי 2011).
התארים המכובדים ביותר שבהם זכו שחיינים ישראלים שייכים לאנסטסיה גורבנקו שזכתה בשתי מדליות זהב באליפות עולם בבריכת 25 מטר (אבו דאבי 2021) במשחה ל-50 מטר חזה ו-100 מטר מעורב אישי. ליונתן קופלב שזכה במדליית זהב באליפות אירופה (דברצן 2012) במשחה ל-50 מטר גב ולאנסטסיה גורבנקו שזכתה במדליית זהב באליפות אירופה (בודפשט 2021) במשחה ל-200 מטר מעורב אישי. יונתן קופלב גם קבע את תוצאת השנה בעולם (2016) במשחה ל-50 מטר גב, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון והיחיד שהחזיק בתוצאת השנה בעולם.
במסגרת האליפויות היבשתיות, עד אמצע שנות ה-70 השתתפו שחיינים ישראלים במשחקי אסיה. התחרויות הבינלאומיות ששחיינים ישראלים השתתפו בהן משנות ה-70 ועד שנות ה-90 היו המכביה, כינוס הפועל ותחרות שמונה האומות. מאז שנות ה-90 עברו השחיינים להשתתף באליפויות אירופה. במסגרת משחקי אסיה, דן ברנר היה השחיין הישראלי הראשון והיחידי שזכה במדליית זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי (טהראן 1974). בסך הכל זכו שחייני ישראל במשחקי אסיה ב-11 מדליות (1 זהב, 4 כסף ו-6 ארד). במסגרת אליפות אירופה, הישג השיא של שחייני ישראל הוא מדליית הזהב בה זכה יונתן קופלב במשחה ל-50 מטר גב (דברצן 2012) ומדליית הזהב בה זכתה אנסטסיה גורבנקו במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (בודפשט 2021). בסך הכל זכו שחייני ישראל באליפויות אירופה ב-14 מדליות (2 זהב, 4 כסף ו-8 ארד).
שחמט.
השחמט בישראל בעל היסטוריה ארוכת שנים ובעל הישגים בינלאומיים. משחק השחמט פופולרי מאוד בישראל ומתקיימות ליגות בין המועדונים שבערים השונות. פעילות שחמט בארץ ישראל התקיימה עוד לפני הקמת המדינה. בימי המנדט הבריטי פעל ארגון שאיגד את מועדוני השחמט בארץ: 'האגודה השחמטית הארץ ישראלית'. בין השנים 1936 ל-1945 נערכו חמש תחרויות אלוף ארץ ישראל בשחמט.
השחמטאים המובילים בשנותיה הראשונות של המדינה היו ד"ר מנחם אורן, משה צ'רניאק, יוסף פורת ויצחק אלוני. בשנת 1964 נערכה אולימפיאדת השחמט ה-16 בתל אביב. ב-1970 נערכה אולימפיאדת הסטודנטים העולמית בחיפה. ב-1976 נערכה בחיפה אולימפיאדת השחמט ה-22. אולימפיאדה זו נערכה בארץ חרף התנגדותן של מדינות רבות ובשל כך נעדרו מדינות רבות מהגוש המזרחי ומדינות ערב. היעדרותן של מדינות אלו סייעה לזכייתה במדליית זהב של נבחרת ישראל באולימפיאדת הנשים.
בשנות השבעים עלו לישראל שחמטאים רבים מברית המועצות ביניהם מספר רבי אמנים ואמנים אשר חיזקו את ישראל, בין הבולטים שבהם נמנים ולדימיר ליברזון, רומן ג'ינג'יחשווילי ואלה קושניר. נוסף אליהם עלו גם מספר מאמני שחמט, בהם אליהו לבנט שאימן את קבוצת השחמט של באר שבע.
בשנת 1980 זכתה נבחרת ישראל באליפות העולם הקבוצתית לפתרון בעיות שחמט. עם זאת, במהלך שנות השמונים ירדו מספר שחמטאים חזקים מהארץ וכתוצאה מכך התדרדרה ישראל בהישגיה באולימפיאדות וירדה לעשירייה השנייה. מצבה של נבחרת הנשים היה עגום עוד יותר כאשר ב-1982 אף התדרדרה למקום ה-30. בשנת 1985 זכה עפר קומאי באליפות העולם לפתרון בעיות שחמט. בשנת 1989 נערכה בחיפה אליפות אירופה לאומות.