הוצאת חבית נפט אחת מביטומן דמוי זפת מצריכה בין שתיים לחמש חביות מים, מרביתם נשאבים מנהר אתאבסקה. חברות נפט רבות אומרות שהן משפרת את יעילותן בשימוש שהן עושות במים, ולעיתים ממחזרות אותם יותר מעשר פעמים כדי למזער את ההשפעה על הנהר, אך התועלת ממִחזור המים מקוזזת על ידי ההתפשטות המואצת של הפיתוח. מכון פֶמבינה מעריך שצריכת המים תגדל ב-50 אחוז בשש השנים הקרובות. בסופו של דבר המים האלו יוחזרו לנהר או ייאגרו בבריכות פסולת רעילה שחברת נפט לא משקמת.
ה' בניסן
ו' בניסן
ז' בניסן
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' ניסן היא ברוב השנים הפשוטות פרשת צו, אך בשנים פשוטות בהן פסח חל ביום ראשון (שנים מקביעות זחא או השא) היא פרשת ויקרא. בשנים מעוברות, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת מצורע. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השג) פרשת בר המצווה היא פרשת אחרי מות.
ח' בניסן
י' בניסן
קוד קווים
י&quot;א בניסן
התאוריה האנדוסימביוטית
אהרון גלאנץ-ליילס
חדשיר
י&quot;ב בניסן
י&quot;ג בניסן
פזל
פרשת פריניאן
תמליא
ט&quot;ז בניסן
התאוריה האנדוסיביוטית
י&quot;ז בניסן
י&quot;ח בניסן
חגורה
חגורה, בתחום ההלבשה, היא רצועה עשויה עור או אריג עבה המשמשת להצמדת המכנסיים למותני הלובש. או להצמדת שמלה או חצאית למותני אשה. ניתן להכליל חגורה כפריט לבוש, ורכישתה על פי רוב נעשית בחנויות בגדים.
אנשים בכל העולם משתמשים בחגורה הן כפריט שימושי המסייע ללבישת פריטי לבוש הגדולים או רחבים על גופו של הלובש, והן כאביזר אופנה המופיע לעיתים בגרסאות צבעוניות או מסוגננות עם פאייטים או ניטים.
בעבר נהגו להשתמש בחגורה למלקות, לרוב כדי להשליט משמעת ולהלקות בה ילדים או משרתים שהתנהגותם הייתה לא ראויה. נוהג זה אינו רווח עוד בעולם המערבי.
בלבישת חגורה עם חליפה נהוג להתאים את צבע החגורה לצבע הנעליים.
תיאור.
אל קצה אחד של החגורה מחובר אבזם ובקצה השני, בגוף החגורה, מחוררים מספר חורים שאליהם משחילים את הלשונית של האבזם. לעיתים מוחלפים החורים והאבזם במערכת רכיסה שונה, למשל צמדן. בעולם המערבי נהוג להשחיל חגורות גברים נגד כיוון השעון (כך שהאבזם בצד שמאל) וחגורות נשים בכיוון ההפוך. הלולאה המשמשת להשחלת החגורה נקראת תּוֹבָר. נשים נוהגות ללבוש לעיתים גם חגורות מבד או מחוטים מלופפים שנקשרות למותניהן.
היסטוריה.
קיים תיעוד של שימוש בחגורות מאז תקופת הברונזה. במהלך ההיסטוריה היה השימוש בחגורה שכיח יותר אצל גברים, אולם קיימות דוגמאות רבות של שימוש על ידי נשים. בעת החדשה, עם השינוי בגזרת המכנסיים המקובלת והמעבר לקו מכנסיים נמוך יותר, רווח השימוש בחגורות החל משנות ה-20 של המאה ה-20. כיום אנשים רבים חוגרים חגורות למותניהם ובעיקר בלבוש רשמי או כחלק ממדים סדורים - כמו צבא, משטרה ועוד.
סוגי חגורות.
קיימות חגורות שלהן שימוש מיוחד:
חגורה בספרות ושירה.
בספר מלכים א' כ' יא מצוין שאחאב מלך יהודה אמר לבן הדד מלך ארם: 'אל יתהלל חוגר כמפתח'.
דן אלמגור כתב שיר בשם 'הידוק החגורה' השיר הולחן על ידי רוני וייס והתפרסם בביצועו של שמעון ישראלי.
דודו פארוק כתב שיר בשם 'חגורה שחורה'.
קישורים חיצוניים.
למה גברים התחילו לחגור חגורות?
י&quot;ט בניסן
כ' בניסן
פדורה (הפצת לינוקס)
פדורה (אנגלית: Fedora) היא הפצת לינוקס המפותחת על ידי פרויקט פדורה, בחסות חברת Red Hat (חברת בת של IBM) וכן תמיכה וחסות ממספר חברות וארגונים אחרים. פדורה מכילה כיום תוכנות תחת רישיונות תוכנה חופשית וקוד פתוח ונחשבת הפצה המקדימה לאמץ טכנולוגיות חדשות. מערכת ההפעלה Red Hat Enterprise Linux מפותחת מקוד המקור של פדורה.
החל מגרסה 30, פדורה זמינה במספר מהדורות: Workstation (תחנת עבודה, מחשב אישי), Server (שרת), CoreOS (מחשוב ענן), Silverblue (תחנת עבודה יציבה בה יישומי המשתמשים מותקנים ורצים בקונטיינרים מבודדים ממערכת ההפעלה) ו־IoT, עבור האינטרנט של הדברים.
גרסה חדשה של פדורה לינוקס משוחררת מדי שישה חודשים.
על פי אומדן גס, כ־1.2 מיליון איש השתמשו בפדורה לינוקס ב־2016. במאי 2020 החל להשתמש בפדורה גם יוצר ליבת הלינוקס עצמו, לינוס טורבאלדס. מאחר שאין צורך ברכישת רישיון או הרשמה כדי להתקין את פדורה, אין גם דרך לדעת כמה משתמשים בה בפועל.
פרויקט פדורה.
הגדרת המשימה של פרויקט פדורה היא "קהילה שחבריה פועלים יחדיו למען בניית פלטפורמת תוכנה, תוך שיתוף פעולה והפצת פתרונות על בסיס הפלטפורמה עצמה." החזון הוא עולם בו כל אחד ואחת מפיק תועלת מתוכנה חופשית שנכתבה בקוד פתוח בידי קהילות מפתחים.
היסטוריה.
פרויקט פדורה נוסד בשנת 2003, לאחר שהופסק הפיתוח של Red Hat Linux, שהייתה מערכת לינוקס ללקוחות מסחריים. על בסיס רד האט לינוקס נבנתה ההפצה שיועדה בעיקרה לשימוש אישי תוך כדי שיתוף פעולה ועבודה צמודה עם קהילת הלינוקס. למשתמשים בשימוש מסחרי הומלץ לעבור לגרסה המסחרית Red Hat Enterprise Linux - RHEL - מבית "רד האט".
מאגרי חבילות.
עד גרסת 6 של Fedora Core היו שני מאגרי חבילות ראשיים - ליבת פדורה (אנגלית: "Fedora Core" - כשם ההפצה) שהכיל את חבילות הבסיס הדרושות למערכת ההפעלה יחד עם החבילות שהגיעו בדיסק ההתקנה (ותוחזק על ידי "רד האט") ודברים נוספים של פדורה (אנגלית:"Fedora Extras") שהכיל חבילות נוספות ונכלל עם ההפצה החל מגרסת Fedora Core 3 (מאגר זה תוחזק על ידי הקהילה). בגרסאות שקדמו ל־Fedora Core 3 שימש מאגר אחר בשם "fedora.us" שהיה לבסיס של פדורה אקסטראס (אך בניגוד לאקסטראס יכל לשנות/לשכתב חבילות ממאגרי ה־Core).
מקור השם.
השם נלקח מתוך "פדורה לינוקס" - פרויקט קהילתי שסיפק תכנות עזר עבור Red Hat Linux - ומכובע הפדורה הנמצא על "איש הצללים" בלוגו של Red Hat. בסופו של דבר פדורה לינוקס נהיה פרויקט פדורה. Red Hat הסתבכה מעט בגלל השם, עם היוצרים של תוכנת ניהול אחסון מידע פדורה, שעליו Red Hat ניסתה להבטיח סמל מסחרי. לפעמים מייחסים לפדורה את השם "פדורה לינוקס" למרות שזהו לא שם רשמי.
אחרי גרסה 6 של Fedora Core הוחלט למזג בין מאגרי הדברים הנוספים לבין הליבה, החלטה שיושמה עם יציאת פדורה 7 - לפיכך הושמטה הסיומת "Core" (ליבה) משם ההפצה.
סקירה כללית.
פדורה מופצת על גבי תקליטור אתחול בודד (פדורה 7 הייתה הגרסה אחרונה שהופצה באופן רשמי על גבי תקליטורי CD, ועד פדורה 11 היא הופצה באופן רשמי על גבי תקליטורי DVD). כמו כן קיימים גם תקליטורי DVD ותקליטורי CD. התקנה דרך הרשת בעזרת HTTP ,FTP ו־NFS נתמכת באמצעות תמונת דיסק מינימלית (שוקלת בסביבות 100 מ״ב), או עם BFO, פרויקט שמאפשר את העלאת המערכת דרך הרשת בלבד עם תמונת דיסק בגודל של כמה מגה בייטים בודדים.
פדורה מכוונת להיות קלה להתקנה ולהגדרה, בעזרת ערכת תוכנות להתקנה ולהגדרה (שנקראת Anaconda). כברירות מחדל - GNOME היא סביבת העבודה הגרפית (סביבת העבודה KDE נכללת כאפשרות בזמן ההתקנה או לאחר מכן) ו־GRUB הוא מנהל האתחול. מערכת הקבצים היא ext4 על LVM ומערכת ניהול החבילות היא RPM. החל מפדורה 10 נוספה גם תמיכה ב־ext4, ומפדורה 11 היא ברירת המחדל.
התקנת פדורה נעשית, לרוב, באמצעות תקליטור אתחול במצב המחשה. מאגרי החבילות של ההפצה זמינים דרך רשת האינטרנט וכוללים תוכנות שמשלימות את ההפצה. קיימים גם מאגרי חבילות לא רשמיים, שמספקים חבילות נוספות שלא ניתנות על ידי ההפצה, בדרך כלל בגלל בעיית זכויות יוצרים ופטנטים במדינות מסוימות.
עד לגרסה 22, ניהול החבילות התבצע על ידי YUM. החל מגרסה זו יש שימוש במנהל חבילות מתקדם יותר הקרוי DNF, שהוצג בהפצה עוד בגרסה 18 שלה. כמו כן, ישנו שימוש בממשק גרפי – PackageKit. מתחזקי החבילות השונים מספקים עדכונים בקביעות.
דרישות המערכת.
נכון לגרסה 30, דרישות המערכת הן:
גרסאות.
פרויקט פדורה הוציא 6 גרסאות של Fedora Core ו־24 של פדורה. גרסה חדשה יוצאת במחזוריות כל 6‏-9 חודשים. כל גרסה מופצת תחילה בשלוש גרסאות פיתוח (beta) - כך יכולים המשתמשים לנסות את ההפצה טרם יציאת גרסתה הרשמית ולהגיב על החידושים שהוכנסו לגרסאות הפיתוח. מאגר החבילות "רוֹהַיְיד" (Rawhide) מכיל חבילות שנמצאות תחת פיתוח - חבילות אלו מתווספות למאגר הראשי לאחר שהוגדרו כיציבות.
בעבר ניתנו עדכוני אבטחה עבור גרסאות ישנות יותר, אולם, החל מ־7 בפברואר 2007, בגלל מחסור בשיתוף פעולה מצד הקהילה ובכסף, הופסקו העדכונים. כעת ניתנים עדכונים רק ל־2 הגרסאות העדכניות ביותר. תמיכה בגרסה השלישית לפני האחרונה מופסקת חודש לאחר הוצאת גרסה חדשה.
הפצות מבוססות-פדורה.
Red Hat Enterprise Linux, ההפצה המסחרית של "רד האט", מתבססת למעשה על גרסאות של פדורה. בשל כך, הושמעה ביקורת שלפיה משתמשי פדורה מהווים, למעשה, בודקי בטא (Beta Testers) עבור "רד האט".
כמו כן, גרסה מצומצמת של פדורה מיועדת לשמש כמערכת ההפעלה במחשבי XO-1 של פרויקט OLPC ("מחשב אחד לכל ילד").
הפצות נוספות המתבססות על פדורה כוללות את:
כ&quot;א בניסן
קרל אלכסנדר, דוכס וירטמברג
קרל אלכסנדר, דוכס וירטמברג (בגרמנית: Karl Alexander, Herzog von Württemberg; 24 במאי 1684 - 12 במרץ 1737) היה דוכס וירטמברג מ-1733 עד 1737.
ביוגרפיה.