השיקולים לבחירה ותעדוף בין תסריטי בדיקה שונים בעבור בדיקות הרגרסיה, נובעים מהמשאבים הדרושים והמשאבים הזמינים לטובת הבדיקות, ומחשיבותם של תסריטי בדיקה מסוימים לעומת אחרים.
לדוגמה, כאשר ניתן להריץ את כל בדיקות הנסיגה באופן אוטומטי בזמן ארוחת הצהרים, סביר להניח שכלל הבדיקות יבוצעו בצורה זו.
עם זאת, כאשר סט בדיקות הנסיגה יקר לביצוע, מכיוון שהוא דורש ציוד מיוחד, זמן הרצה ארוך או שאי אפשר להריץ אותו במלואו - יהיה צורך לבצע בחירה ותעדוף של הבדיקות החשובות ביותר.
ובנוסף, כאשר לא ניתן להריץ סט של בדיקות מלא בכל יום (לדוגמה, בגלל שגודלו עצום), יהיה צורך לקבוע גם את סדר ביצוע הבדיקות - כשהבדיקות החשובות יבוצעו ראשונות.
רנה ליטוין
רִנה לִיטְוִין (2 בספטמבר 1939 – 17 במרץ 2012) הייתה סופרת, משוררת, חוקרת ספרות ומתרגמת מאנגלית, ספרדית ורוסית.
ביוגרפיה.
רנה ליטוין נולדה בהונג קונג בשנת 1939. אמה הייתה מורה לאנגלית ואביה היה מהנדס ותעשיין. שפות הדיבור בבית היו רוסית ואנגלית. בשנת 1949 המשפחה עלתה לישראל והתיישבה בקריית חיים.
רנה למדה בבית ספר "אהל שם" ברמת גן. לאחר שירותה הצבאי, למדה ספרות עברית ואנגלית באוניברסיטה העברית בירושלים. לימדה שירה בחוג לתורת הספרות באוניברסיטת תל אביב (1968), בתיכון מיטראני בחולון (1972) ובמכללת בית ברל (1995-1997) במסגרת מלגת "סופר-מורה" של משרד החינוך והתרבות ובמסגרות נוספות.
ליטוין הייתה עורכת ומתרגמת בהוצאת ספרית פועלים (1976-1981) וכמו כן חברת מערכת (1981–1984) וממונה על מדור הספרות המתורגמת בהוצאת כתר (1987-1990). מאז 1998 עבדה כעצמאית עם הוצאות ספרים שונות: הוצאת הקיבוץ המאוחד ועם תיאטראות: גשר, החאן והבימה.
ליטוין התגוררה בתל אביב, הייתה נשואה ואם לשניים. היא נפטרה ב-17 במרץ 2012 עקב מחלה נדירה.
פרופסור מנחם פרי, עורך הספרייה החדשה, אמר על רנה ליטוין (18 במרץ 2012):
מסרים סודיים בשירים
מסר סודי בשיר הוא מסר שאינו נשמע בשיר בצורתו הגלויה והמקובלת, אך ניתן לזהות אותו בטכניקות השמעה לא מקובלות, ובפרט השמעתו של השיר מהסוף להתחלה.
יש הטוענים כי זו דרכו של המוזיקאי להעביר מסר מבלי שאנשים אחרים ידעו זאת. הסבר פשוט יותר הוא שמדובר בצרוף מקרים חסר משמעות, בתרגיל יחסי ציבור, בבדיחה פנימית או פשוט ברצון עז של מגלה המסר לגלות מסר כזה.
יש דרכים מגוונות להכנסת מסר סודי לשיר, כאשר הדרך המפורסמת ביותר היא הדרך של הפיכת השיר, בדרך זו ניתן לשמוע את המסר הסודי כאשר שומעים את השיר לאחור. עוד דרך להכנסת מסר לשיר היא הוספת קול חלש שאותו ניתן לשמוע רק אם מגבירים את עוצמת הקול. מסרים סודיים יכולים לדבר על כל דבר, החל מבדיחות פרטיות ועד סגידה לשטן.
שירים עם מסר במהופך.
"Empty Spaces" של פינק פלויד. המסר בשיר זה הוא מובהק ונראה כי פינק פלויד התכוונו להכניסו. המסר שנאמר הוא:
Congratulations. You have just discovered the secret message. Send your answer to Old Pink in care of the Funny Farm, Chatnole.
&lt;br&gt;
"Still Life" של איירון מיידן. המסר בשיר זה הוא:
The man of evil is there
&lt;br&gt;
"I Am the Walrus" של הביטלס. בשיר זה המסר הוא: "Paul is Dead". רבים טוענים שזה איננו מקרי, ושהמשפט מתייחס לפול מקרטני כחלק מתאוריית "Paul is Dead", שלפיה פול מקרטני מת.
"Fire On High" של ELO. המסר בשיר זה הוא מובהק גם כן ונראה מתוכנן:
The music is reversible but time is not... turn back... turn back... turn back... turn back.
קיפופים
קִּיפוֹפִים (שם מדעי: Prosimii) היא קבוצה שהתבטלה של פרימטים הכוללת את הלמורים, הלוריסים ואת הקופיפיים אבל לא את האנתרופואידים (כלומר קופים וההומינואידים כולל האדם). הם נחשבים כבעלי מאפיינים פרימיטיביים יותר מאשר מאפייני הקופים והומינואידים. קיפופים הם הפרימטים היחידים שנמצאים במדגסקר אך ניתן למצוא אותם גם באפריקה ובאסיה.
כיום רואים בקבוצה זו קבוצה מבוטלת, כאשר הקופיפים (טרסיוסיים) משויכים לקבוצה בעלי אף-יבש והם מפותחים יותר מאשר בני תת-סדרת בעלי אף לח.
פלישת גרמניה הנאצית לפולין
המערכה בפולין (בפולנית: Wojna obronna 1939 roku, ובתרגום לעברית: "מלחמת ההגנה של 1939"; בגרמנית: Polenfeldzug, ובתרגום לעברית: "המערכה בפולין") כללה את פלישתן של גרמניה הנאצית וברית המועצות לפולין בתחילת מלחמת העולם השנייה.
המתקפה החלה ב-1 בספטמבר 1939, שבוע בלבד לאחר החתימה על הסכם ריבנטרופ–מולוטוב, והסתיימה ב-6 באוקטובר 1939 לאחר שגרמניה וברית המועצות כבשו למעשה את כל פולין. מערכה זו הייתה יריית הפתיחה של , לאחר שבריטניה וצרפת מימשו את התחייבותן בברית ההגנה שלהם עם פולין והכריזו מלחמה על גרמניה ב-3 בספטמבר 1939. לאחר המערכה בפולין השתררה תקופה של שקט יחסי באירופה - תקופת המלחמה המדומה.
בעקבות תרמית ההתקפה על תחנת הרדיו בגלייביץ פלשו כוחות גרמניים לפולין מצפון מדרום וממערב. מאחר שהצבא הפולני לא יכול היה להגן על גבולותיה הארוכים של פולין הוא נסוג מזרחה. הפולנים ניהלו מלחמת השהייה נואשת בתקווה לעכב את הגרמנים עד בוא העזרה מבעלות הברית אך זו לא באה. בעקבוץ התבוסה הפולנית בקרב על בזורה (Battle of Bzura) נסוג הצבא הפולני מדרום מזרח פולין. ב-17 בספטמבר 1939 פלש הצבא האדום לחלקה המזרחי של פולין. הסובייטים פעלו בשיתוף פעולה עם הנאצים, תוך מילוי חלקם בחלק הסודי של הסכם ריבנטרופ–מולוטוב (חלוקת אירופה לאזורים בשליטה סובייטית ובשליטה גרמנית). דבר זה הבטיח להיטלר את החזית המזרחית ואיפשר לו להפנות את כוחותיו לעבר המערב ללא חשש ממתקפה רוסית במזרח. הממשלה והפיקוד הפולני העליון הבינו שההגנה על פולין נכשלה והורו לחיילים להתפנות לרומניה הנייטרלית.
בתחילת אוקטובר גרמניה וברית המועצות השתלטו למעשה על כל פולין. הממשלה הפולנית (שמעולם לא נכנעה) יחד עם שאריות הצבא וחיל האוויר שלה התפנו לרומניה והונגריה השכנות. לאחר מכן רבים מהם הצטרפו לצבא הפולני בצרפת, בסוריה ובבריטניה.
במהלך מבצע ברברוסה הגרמנים כבשו את השטחים הפולניים שהיו בשליטת הרוסים, והרוסים כבשו אותם בחזרה בשנת 1944. במהלך המלחמה נהרגו יותר מ-15% מאוכלוסיית פולין.
המערכה בפולין סימנה את קיצה של ותחילת מלחמת העולם השנייה.
רקע.
האידאולוגיה הנאצית ראתה לעצמה מטרה לכבוש שטחים באירופה ולהחיל בהם את "הסדר החדש". על פי החזון הנאצי, המדינה הגרמנית עצמה תתרחב מזרחה לכיוון פולין וברית המועצות כדי לאפשר מרחב מחיה (Lebensraum) לעם הגרמני. לאחר עליית אדולף היטלר לשלטון בגרמניה הוא התמקד בביסוס שלטונו והציג את גרמניה כמדינה שוחרת שלום. ב-26 בינואר 1934 חתמה גרמניה עם פולין על הסכם אי התקפה לתקופה של עשר שנים.
למרות ההסכם פעלה גרמניה להשיג את מטרות ההתפשטות שלה. ב-1933 פרשה מוועדת פירוק החימוש ומחבר הלאומים. ב-1935 הכריז היטלר כי מבחינתו חוזה ורסאי מבוטל וגרמניה תחזור להתחמש ולהגדיל את צבאה. במרץ 1938 אוחדה אוסטריה עם גרמניה באנשלוס. בעקבות ועידת מינכן סופח חבל הסודטים בצ'כיה לגרמניה ובמרץ 1939 סופחה שאר צ'כיה לגרמניה. בשלב זה פנתה גרמניה לכיוון פולין. באוקטובר 1938 החלו הגרמנים להעלות דרישות תוקפניות חוזרות ונשנות לקבל לידיהם את "המסדרון הפולני" ואת דנציג. ביקורו של יואכים פון ריבנטרופ, שר החוץ הגרמני, בוורשה בינואר 1939 לא הביא לפתרון המשבר. ב-31 במרץ הכריזה בריטניה על ערבותה לגבולות פולין, ויוזף בק ביקר בלונדון. בעקבות הביקור ביטל היטלר ב-28 באפריל 1939 את חוזה אי ההתקפה הגרמני פולני, שנחתם ב-1934.
באוגוסט 1939 נחתם חוזה אי-התקפה בין רוסיה לגרמניה, שכונה "הסכם ריבנטרופ–מולוטוב". ההסכם קבע בסעיף סודי כי עם פרוץ המלחמה יחולקו שטחים בין תחום השפעתה של ברית המועצות לתחום השפעתה של גרמניה: בתחום השפעתה של ברית המועצות יהיו פינלנד, אסטוניה, לטביה, מזרח פולין וחלק מרומניה ובתחום השפעתה של גרמניה יהיו ליטא ומערב פולין.
הצדדים היריבים.
גרמניה.
לגרמניה היה יתרון מספרי משמעותי על פני פולין. בנוסף הצבא הגרמני התחזק מאוד לפני תחילת המערכה. לצבא היבשה של הוורמאכט היו כ-2,400 טנקים מאורגנים ב-6 דיוויזיות פאנצר, אשר עשו שימוש בדוקטרינת לחימה חדשה. לפי הדוקטרינה דיוויזיות אלו יפעלו בשיתוף עם יחידות אחרות בצבא במטרה להבקיע את קו ההגנה של האויב, לבודד יחידות אויב ולהשמידן. לאחר מכן כוחות רגלים, חלקם משוריינים, יחזרו על אותו דפוס פעולה. הלופטוואפה (חיל האוויר) יספק הגנה טקטית ואסטרטגית במיוחד באמצעות מפציצי צלילה שיתקיפו את קווי ההגנה והתקשורת של האויב. הדוקטרינה החדשה כונתה מלחמת בזק (בליצקריג), אולם היסטוריונים נוטים לגרוס שהפעולות הגרמניות במהלך המערכה היו יותר שמרניות ועשו שימוש בשיטות ידועות. האסטרטגיה של הוורמאכט תאמה יותר את תפיסת החיסול (בגרמנית Vernichtungsgedanken). לפי תפיסה זו ההתמקדות היא בכיתור על מנת ליצור כיסים מבודדים בשורות האויב.
מטוסים מלאו תפקיד מרכזי במערכה. מפציצים תקפו ערים והביאו לאבדות כבדות בנפש בקרב האוכלוסייה האזרחית. מטרתם הייתה לשבור את המורל של האוכלוסייה האזרחית. כוחות הלופטוואפה הורכבו מ-1,180 מטוסי קרב, 290 מפציצי צלילה "שטוקה", 290 מפציצים רגילים (בעיקר מדגם היינקל He 111), ו-240 מטוסי צי. בסך הכול לגרמניה היו קרוב ל-3,000 מטוסים, שני שלישים מהם היו מודרניים. חצי מהכוח האווירי נפרס בחזית הפולנית. הלופטוואפה השתתף במלחמת האזרחים בספרד וכתוצאה מכך היה בין חילות האוויר המנוסים, המאומנים והמצוידים ביותר נכון לשנת 1939.