בינתיים, במקום המחבוא מתגעגעים וונדי ואחיה הביתה ומחליטים לחזור. הילדים האבודים, לאחר ששמעו על נפלאותיה של "אמא", מבקשים להצטרף, ווונדי מסכימה. פיטר מזהיר אותם שאם יעזבו, הם יתבגרו, ולאחר שמתבגרים "אי אפשר להתחרט. לעולם!". עם צאתם ממקום המחבוא נלכדים הילדים על ידי הוק ואנשיו, ונלקחים לספינת הפיראטים. הוק מותיר בפתח המחבוא פצצה עטופה כמתנה שעליה כתוב "לפיטר באהבה מוונדי".
בספינת השודדים מנסים השודדים לשכנע את הילדים להצטרף אל הפיראטים ולהפוך לשודדי ים בשירותו של הוק. הילדים כמעט משתכנעים אך וונדי מונעת זאת מהם ומבטיחה להם שפיטר יציל אותם. הוק מבהיר כי פיטר עומד להתפוצץ ולא יוכל לעזור להם. טינקר בל, ששומעת זאת, מצליחה להימלט ומזהירה את פיטר ברגע האחרון לפני הפיצוץ, ומצילה אותו.
בינתיים הוק מבקש להשליך לים את הילדים לאחר שסירבו להצטרף אליו. וונדי פוסעת ראשונה על גבי הקרש המוליך אל המים, וקופצת, אך פיטר מציל אותה ותופס בה באוויר בטרם פגיעתה במים.
בקרב שמתפתח לאחר מכן מנצחים פיטר והילדים האבודים את הוק והשודדים, הנמלטים מן הספינה. הוק כמעט נטרף על ידי התנין, אויבו משכבר הימים שטרף את ידו השמאלית (במקומה נותר קרס), ושבבטנו מתקתק שעון שטרף בעבר. פיטר הופך לקפטן הספינה, וטינקר בל מפזרת אבק פיות על הספינה שממריאה לכיוון לונדון ומחזירה את שלושת האחים לביתם.
כשחוזרים ההורים הביתה, מסתבר כי האב חזר בו מכוונתו להעביר את וונדי לחדר אחר בשביל לאפשר לה להתבגר מאחר ש"אחרי הכול, היא עדיין ילדה". ההורים מוצאים את וונדי ישנה ליד החלון הפתוח. היא מספרת להם את חוויותיה, ומודיעה כי בניגוד לילדים האבודים היא "מוכנה להתבגר". היא מפליגה בסיפוריה אודות החוויות בארץ לעולם לא. ההורים אינם מאמינים לה, אך לפתע הם מבחינים מבעד לחלון בצלליתה של ספינת הפיראטים מרחפת באוויר במרחק בין העננים (ואולי זה רק שילוב מקרי של עננים היוצרים דמות ספינה). האב נדהם ונזכר כי הוא ראה מראה זה בעבר בילדותו. לאור דברי הקריין הפותחים את הסרט, "כל זה כבר קרה בעבר, ויקרה שוב גם בעתיד. אבל הפעם, זה קרה בלונדון", הפירוש הסביר הוא שג'ורג' ביקר אף הוא בארץ לעולם לא בילדותו. הסרט מסתיים בתמונת ההורים וונדי חבוקים אל מול החלון מביטים בצללית הספינה המרחפת במרחק לצלילי שיר הנושא.
מדבבים.
הילדים האבודים מדובבים בגרסה העברית על ידי עידו מזרחי, אדם נוישטיין, יובל סגל, רותם פלורנטין ויונתן דיין.
ההפקה.
סיפור הסרט מבוסס על עלילת הספר והמחזה "פיטר פן" מאת הסופר ג'יימס מתיו ברי. וולט דיסני ניסה לקנות את הזכויות למחזה כבר משנת 1935. הוא קיבל את הזכויות רק ארבע שנים אחר כך, אחרי שהוא סיכם זאת עם בית החולים של רחוב של הורמונד בלונדון (להם ברי הוריש את הזכויות למחזה). אולפני דיסני החלו לפתח את עלילת הסרט ולעצב את הדמויות בשנות הארבעים המוקדמות. דיסני התכוון להוציא לאקרנים את "פיטר פן" אחרי "במבי", אבל מלחמת העולם השנייה שמה את המשך תהליכי ההפקה של הפרויקט בהמתנה. העיצוב המקורי של הסרט כפי שהוא היה לפני המלחמה שונים מאוד מהתוצר הסופי. בגרסה המקורית נאנה הכלבה הייתה אמורה לבוא עם הילדים ל'ארץ לעולם לא'. הגרסה המקורית הייתה גם יותר אפלה. רק אחרי המלחמה התחילו להפיק את הסרט.
סרט זה היה הסרט המונפש האחרון של דיסני שהופץ דרך חברת RKO. החל מהסרט שלאחר מכן, "היפהפייה והיחפן", סרטי החברה הופצו רק בואנה ויסטה.
פגאניות
מזכיר
מזכיר הוא תפקיד שלו משמעויות אחדות. במשמעות הנפוצה זהו עובד העוסק בענייני המנהלה (אדמיניסטרציה) של ארגון או אחת מיחידותיו, או עומד בראש הארגון (מזכיר כללי).
מזכיר הנושא משרת מנהלה.
מזכיר הוא עובד העוסק בענייני המנהלה של ארגון או אחת מיחידותיו, ולעיתים בענייני המנהלה של אדם יחיד. תפקידי המזכיר כוללים, בין היתר:
במקצוע זה ישנו סוגי תפקידים והתמחויות שונים, דוגמת מזכירה רפואית הנלמד בקורס אקדמאית, מזכירת בית ספר, מזכירת מנכ"ל, מזכירת כוח אדם, מזכירת מעבדה. בחלק מן המקצועות, יש צורך בתעודת גמר או מקצוע מוכרת כדי לעסוק בתחום. בתחום המזכירות הרפואית יש צורך בתעודת גמר ומקצוע מטעם משרד העבודה והרווחה, אותן מקבלים אחרי השלמת קורס ייעודי ומעבר בחינות פנימיות ובחינות חיצוניות מעשיות ועיוניות. בחלק ממקצועות המזכירות קיימות מספר דרגות הסמכה (דרגה 1, דרגה 2 וכדומה). אנשי ונשות המקצוע יכולים להתקדם בסולם הדרגות לאחר צבירת וותק מקצועי, לימוד בקורסים ומעבר בחינות ממשלתיות. הקורסים להכשרת מזכירות נלמדים בדרך כלל במכללות מקצועיות ללימודי תעודה ובמרכזי הכשרה, ובמקרים אחרים בארגונים ומוסדות ממשלתיים שבהם נחוצים מזכירים ומזכירות, כגון לשכת עורכי הדין שעורכת לעיתים קורסים להכשרה בתחום המזכירות המשפטית.
לעיתים בארגונים גדולים בו עובדות במשרד מספר פקידות מנהלת המשרד מכונה מזכירה בניגוד לעובדות האחרות, עקב שם המקצוע המשרד או עמדת העבודה שבו נמצא המזכיר מכונה "מזכירות" דוגמת:"מזכירות המפעל", "מזכירות המרפאה" ועבודה שקשורה לביצוע ענייני משרד כללים ולהתעסקות עם ניירת מכונה "עבודת מזכירות".
כיום רבות מבין העוסקים במקצוע זה הן נשים, עד כדי שהמילה "מזכיר", המציינת גבר העוסק במקצוע זה, נדירה יחסית (בישראל מקובלת העסקת גברים במקצוע זה במגזר החרדי). חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה אוסר הפליה מטעמי מין. המקפידים על הוראה זו מציינים במודעת "דרושים" את הנוסח "דרוש/ה מזכיר/ה" (ראו גוגל), הפונה אל בני שני המינים. עם זאת, נפוצות גם מודעות המציינות "דרושה מזכירה" (ראו גוגל).
מזכיר העומד בראש הארגון.
בארגונים שונים, "מזכיר" או "מזכיר כללי" (מזכ"ל) הוא תוארו של העומד בראש הארגון. דוגמאות:
מזכיר הנושא משרת תיאום בכירה.
מזכיר הוא תוארו של אדם הנושא במשרת תיאום בכירה בארגון. דוגמאות:
השערת רימן המוכללת
מנחם אבירם
מנחם ("מֶן") אבירם (אברמוביץ) (16 ביולי 1926 - 13 בפברואר 2015) היה איש צבא ישראלי, מלוחמי תש"ח, ממפקדי חטיבת הצנחנים ומפקד אוגדה 49.
ביוגרפיה.
אבירם נולד בראשון לציון, בן למשפחת אברמוביץ ממייסדי המושבה. למד בבית הספר העממי "חביב" ובגימנסיה הריאלית במושבה. בעל תואר ראשון בחוגים לכלכלה ולמדעי המדינה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בוגר בית הספר לפיקוד ומטה École d'état Maior בצרפת. בוגר קורס גבוה למנהלים A.M.P. באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית.
שירותו הצבאי.
אבירם התנדב לארגון ההגנה בגיל 17. השתתף בקורס מפקדי מחלקות שנערך בכפר החורש ב-1945. שימש נוטר במשטרת היישובים העבריים. במלחמת העצמאות שירת בגדוד 52 של חטיבת גבעתי, תחת פיקודו של יעקב פרי (פרולוב). במהלך המלחמה קודם לתפקיד מפקד פלוגה ולחם בקרבות גוש עציון, חוליקאת, בית גוברין, עיבדיס ולטרון. לאחר המלחמה המשיך את שירותו בצה"ל, עבר קורס מג"דים ונתמנה למפקד גדוד 13 (גדעון) בחטיבת גולני. בתקופת פעולות התגמול שירת כראש ענף מבצעים במטכ"ל.
בשנת 1956 נשלח ל"קורס פיקוד ומטה" (École d'état-major) בפריז והוחזר ארצה לקראת מבצע קדש, בו שימש קצין-תיאום עם הצנחנים. כעבור שבוע חזר לפריז, כדי לסיים את הקורס, ובשנת 1957 נתמנה למפקדה השני של חטיבת הצנחנים הסדירה, במקומו של אריאל שרון. כאשר סמג"ד בחטיבה, אריק רגב, הועמד למשפט צבאי, העיד אבירם עדות שקר להגנתו, ובעקבות זאת הודח מתפקידו על ידי הרמטכ"ל, חיים לסקוב, אך הוחזר לתפקידו על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון, דוד בן-גוריון. לאחר שנתיים כמח"ט הצנחנים הועלה לדרגת אלוף-משנה.
בשנת 1960 סיים את תפקידו בצנחנים, עבר הסבה לשריון ונתמנה לסגן מפקד גייסות השריון. במלחמת ששת-הימים פיקד על חטיבה 60, חטיבה משוריינת באוגדת הפלדה בפיקוד ישראל טל ולאחריה נתמנה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל.
בשנים 1969–1972 שירת כמפקד רצועת עזה וצפון סיני.
השתחרר מצה"ל בדרגת תת-אלוף.
לאחר שחרורו מצה"ל.
לאחר שיחרורו מצה"ל, מונה בשירות מילואים, לסגן-מפקד עוצבת געש, אוגדת שריון בפיקוד הצפון. במלחמת יום הכיפורים הופקד על גיוס כוחות המילואים של האוגדה, בפיקודו של רפאל איתן. לאחר המלחמה מונה למפקד אוגדה 49.
ב-1972 מונה למנהל בקבוצת כור תעשיות, ובמסגרת זו הפך בשנת 1974 למנכ"ל נשר מפעלי מלט ישראליים למשך 11 שנים. לאחר מכן כיהן במשך 7 שנים כיו"ר מועצת המנהלים של נשר. במסגרת תפקידו, פעל לפיתוח המפעלים ובין היתר היה מיוזמי הקמת הקו היבש במפעל ברמלה, אשר הגדיל בצורה משמעותית את יכולות הייצור של החברה. בשנים 2003 –2006 חזר לכהן כיו"ר המנהלים של נשר.
מן עסק רבות בהתנדבות לגופים רבים בהם חבר ועדת הביקורת של קופת חולים כללית, תיאטרון הקאמרי, תיאטרון גשר, האופרה הישראלית והאגודה לזכויות החולה.
נפטר ב-2015, נטמן בבית העלמין גני אסתר בראשון לציון.
חיים אישיים.
נישא לנעימה לבית רוטנברג גלילי, ונולדו להם שלושה ילדים.
גז'גוז' נובאק
גז'גוז' נובאק (בפולנית: Grzegorz Nowak; נולד ב-15 באוגוסט 1951) הוא מנצח פולני.
אחרי לימודי ניצוח, קומפוזיציה וכינור באקדמיה למוזיקה בפוזנאן, זכה נובאק במלגת לימודים לבית הספר איסטמן למוזיקה. בשנת 1984 זכה נובאק בתחרות הניצוח על שם ארנסט אנסרמה בז'נבה. הוא היה המנהל הראשי של תזמורת אדמונטון משנת 1994 עד 2002.
צבאות עמי הערבה
גלנדון
שלוש אבני החן
שלוש אבני החן (או: שלושת האוצרות / שלושת המחסות) הן שלושה מרכיבי יסוד שבהם המתרגל הבודהיסט מבקש להיתמך, ולכן "לוקח בהם מחסה" בדרכו אל ההתעוררות, ההארה והשחרור מסבל. מרכיבים אלו נקראים אבני חן (ראטנה), משום שערכם רב לאין שעור.