לקראת עונת 2018/2019 חתם שפונגין בקבוצת עירוני קריית שמונה. בינואר 2019 שוחרר שפונגין מקריית שמונה, לאחר ששותף בשבעה משחקים בלבד, וחתם במ.ס. אשדוד. ב-10 ביולי 2019 חתם בקבוצת הפועל מרמורק מליגה א' דרום. ב-19 בדצמבר 2019 חתם בהפועל כפר שלם וב-21 ביולי 2020 האריך את חוזהו בקבוצה לעונה נוספת. בסיום עונת 2020/2021 פרש ממשחק.
נבחרות ישראל.
שפונגין רשם 15 הופעות במדי נבחרת ישראל הצעירה. ב-7 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת אוקראינה.
חיים אישיים.
שפונגין נולד ברמת גן, ולמד בתיכון בליך, במגמה הכימית. אמו, ד"ר סאלי שפונגין, היא מרצה לביוכימיה באוניברסיטת בר-אילן, ודודו הוא הפיזיקאי פרופ' דוד אנדלמן. הוא מחזיק באזרחות אסטונית.
הפסקת החשמל בניו יורק (1977)
ב-13 ביולי 1977 התרחשה הפסקת חשמל בניו יורק, בה נפסק זרם החשמל לעיר ניו יורק למשך 25 שעות. הפסקת החשמל נבעה כתוצאה מארבע מכות ברק בקווי מתח גבוה ובתחנת כוח גדולה מחוץ לעיר, שסיפקו חשמל לעיר.
גורמים.
חברת החשמל של העיר, קון אדיסון, ייצרה באותם ימים רק חלק קטן מהחשמל שהעיר צרכה. החברה העדיפה לקנות חשמל מתחנות במדינות שכנות ולהובילו לעיר.
באותו ערב, התחוללה סופת ברקים באזור העיר. בשעה 8:37 ברק פגע באחד מקווי המתח הגבוה המזינים את העיר. אמנם הייתה באותו קו מערכת להגנה נגד ברקים, אך היא לא פעלה והזרם הופסק. לאחר כמה דקות, פגע ברק נוסף בשני קווי מתח אחרים. רק באחד מהם פעלה מערכת ההגנה והזרם המשיך, אך בשני, הזרם פסק.
באותו ערב צרכה ניו יורק 5800 מיליון ואט. כל אחד מקווי המתח שנפגעו היה אמור להוליך מאות מגה ואט. אולם בעקבות עוד צירוף מקרים פגע ברק נוסף בתחנת כוח גדולה מחוץ לעיר ושיתק אותה לחלוטין. כך במרכז הבקרה של קון אדיסון, בשעה 9 בערב, התמודדו המהנדסים עם בעיה: בתוך פחות מחצי שעה, איבדה ניו יורק כמעט חצי מאספקת החשמל החיצונית שלה. תושבי העיר לא ידעו על כך והמשיכו לצרוך חשמל כרגיל.
לחברת החשמל "קון אדיסון" נותרה אפשרות אחת לפני קריסה - היא הייתה מחוברת לרשת החשמל של ניו ג'רזי, לונג איילנד וכל אזור ניו אינגלנד. חיבורם ברשת אחת איפשר הזרמה זמנית של חשמל ממדינות עם אספקה תקינה למדינה שאספקתה נפגמה, במקרה הקיצוני בו הדבר יקרה. אלא שבמקרה זה, לא היה מדובר ב"עזרה קטנה" אלא בהחלפה כוללת של חברת החשמל המקומית. רשתות החשמל של המדינות השכנות לא יכלו לעמוד בעומס הפתאומי, שכן הזרמת החשמל לעיר ניו יורק הייתה פוגעת בהזרמתו לאזרחים באזור שלהם.
אל חדר הבקרה של קון אדיסון הגיעו טלפונים מבוהלים מחדרי בקרה שכנים וכולם דרשו לנתק מהן את ניו יורק באופן מיידי. בשעה 9.20 פגע ברק נוסף (רביעי במספר. פחות משעה אחרי הברק הראשון) בקו מתח גבוה וגרם לשיתוקו. המערכות האוטומטיות של ניו ג'רזי וניו אינגלנד ניתקו את הזרם לניו יורק. כעבור זמן קצר, גם לחדר הבקרה של לונג איילנד לא נותרה ברירה וגם הם ניתקו את הזרם. כך נותרה ניו יורק, על כל שמונה מיליון תושביה, ללא חשמל.
ניו יורק ללא חשמל.
ניו יורק היא העיר המאוכלסת ביותר בארצות הברית, שטחה העירוני הוא אחד מן הגדולים בעולם, והיא נחשבת למטרופולין הגדול והצפוף בעולם המערבי. תלותה המשמעותית בחשמל הביאה לכך שהפסקת החשמל הפתאומית היוותה משבר ושיתקה את ניו יורק לחלוטין. הרמזורים לא פעלו, דבר שגרם לתאונות דרכים בהיקף נרחב. במקביל שותקה גם הרכבת התחתית של ניו יורק, המובילה מעל 5 מיליון נוסעים בשבוע בממוצע. הפסקת החשמל מנעה ממרכזת הטלפונים בעיר לעבוד כשורה, לא ניתן היה לספק שירותי חירום רבים, ועוד.
אופן ההתמודדות של התושבים היה שונה באזורים השונים. בשכונות המבוססות התמודדו יפה עם ההפסקה. בגריניץ' וילג', לדוגמה, התושבים יצאו לרחובות וקיבלו שמפניה בחינם ממסעדות רבות. באחת מהצגות התיאטרון, סיימו את ההצגה לאור נרות.
בניגוד אליהן, באזורים הפחות מבוססים והעניים, ברוקלין, הברונקס והארלם ועוד עשרות שכונות, היה גל ונדליזם, שכלל מעשי ביזה והרס של חנויות ומבני ציבור, וכן מקרים רבים של אלימות. ב-25 שעות הפסקת החשמל נפגעו ונבזזו 1,616 חנויות, פרצו 1,037 שריפות, חלקן כתוצאה מהצתות מכוונות, ו-50 מכוניות חדשות נגנבו מסוכנויות רכב.
במהלך הפסקת החשמל ומעט אחריה ביצעה משטרת ניו יורק את מבצע המעצר הגדול בתולדותיה, שבו נעצרו 3,776 אנשים. בהיעדר מקומות מעצר נאלצו שוטרי העיר למצוא מקומות מעצר מאולתרים, כמרתפים ואזורי אחסון שונים בתחנות המשטרה.
הנזק הכספי של אותן 25 שעות נאמד ב-330 מיליון דולר.
על פי אגדה אורבנית, תשעה חודשים בדיוק לאחר הפסקת החשמל הגדולה התרחש בייבי בום (עלייה משמעותית בכמות הילודה), ונולדו 35% יותר תינוקות מבדרך כלל. על אף שטענה זו לא הוכחה מעולם, רבים מאמינים כי מי שלא עסק בפשיעה או באופן עקיף בהפסקת החשמל עצמה, ניצל את הזמן ליחסי מין וסיפור זה הוזכר בסרטים וסדרות טלוויזיה אמריקאיות רבות מאז 1977.
טלדיין
טלדיין טכנולוג'יס (Teledyne Technologies Inc) הוא קונצרן תעשייתי שבסיסו העיקרי ממוקם בארצות הברית אך הוא כולל גם סניפים ברחבי העולם. הוא נוסד ב-1960 על-יד הנרי סינגלטון וג'ורג' קוזמטסקי.
היסטוריה.
טלדיין הייתה בתחילה חלק מאלגהני טכנולוג'יס אך התפצלה ממנה על מנת שהאחרונה תוכל להתרכז בעסקי הליבה שלה בתחומי ייצור פלדה ומתכות נדירות.
ב-1968 רכשה טלדיין את ראיין איירונאוטיקל בעבור 128 מיליון דולר, ושנה מאוחר יותר הפכה ראיין איירונאוטיקל לחברה-בת בשליטה מלאה של טלדיין.
בשלב מסוים עסקה טלדיין בתחומים שונים כגון ביטוח, מכשירים דנטליים (טלדיין ווטרפיק), ואווירונאוטיקה. כל שלושת העסקים התפצלו ממנה בהמשך: הראשונה כיוניטרין קורפוריישן, השנייה כווטרפיק קורפוריישן, והאחרונה (שהייתה פעם ראיין איירונאוטיקל העצמאית), נרכשה על ידי נורת'רופ גראמן ב-1999.
נכון ל-2007, עוסקות חברות הבת של טלדיין בעיקר בייצור רכיבים שונים בתחום האלקטרוניקה והאווירונאוטיקה.
טלדיין טכנולוג'יס
תוכן שיווקי
תוכן שיווקי, תוכן ממומן או תוכן מקודם (בעיתונות נקרא גם כתבה פרסומית, כתבה שיווקית, כתבת תדמית) הוא תוכן המופיע באמצעי התקשורת ודומה בצורתו ובסגנונו לתוכן מערכתי, אך למעשה מהווה פרסומת בתשלום. להבדיל מפרסומת סמויה, שבה הצרכן של אמצעי התקשורת אינו מקבל שום מידע על כך שמוצגת לו פרסומת, ולכן סביר שאינו מודע לכך, תוכן שיווקי מסומן בגלוי ככזה, אם כי לעיתים הסימון קטן, ואפשר שלא לשים לב אליו. דוגמה: ציון הסימן "(מ)" - לאמור מודעה, בשולי התוכן השיווקי. במדינות שונות, בהן ישראל, קיימת רגולציה המחייבת סימון ברור של תוכן שיווקי.
היסטוריה.
התוכן השיווקי במשדרי טלוויזיה התפתח בשלהי שנות ה-50 בארצות הברית. יש סברה כי מקור הביטוי "אופרת סבון", ככינוי לסוגה הטלוויזיונית הפופולרית, הוא הפלטפורמה שבה שודרו סדרות אלה ששימשו למעשה כפרסומת לסבון וחומרי ניקוי שונים עבור עקרות בית, משום ששודרו בעיקר בשעות היום.
לאורך השנים גבר השימוש בתוכן שיווקי בסדרות טלוויזיה וסרטי קולנוע, בדרך כלל בשימוש "כבדרך אגב" הנטמע בתפאורה, במלל או בפעולה של אחד השחקנים, בשתי שיטות עיקריות:
משום שכיום יש לצופי הטלוויזיה שליטה גדולה הרבה יותר על התכנים שהם צורכים, על איכותם ועל הזמן שבו הם צופים בהם, איבדו אט אט הפרסומות הרגילות מערכן, ובמקביל התעצמה חשיבותו של הפרסום החבוי בתוכן עצמו.
בעקבות השימוש הגובר ברשת האינטרנט החל מסוף שנות ה-90 ועליית קרנם של אתרי התוכן, עברו המפרסמים בהדרגה לפרסום באמצעות מודעות דיגיטליות במקום בעיתונות המודפסת או באמצעי תקשורת אחרים. מתוך חשש לאבד מקור פרנסה עיקרי, החלו המו"לים לשלב תכנים שיווקיים גם בעיתונות על מנת להחזיר אליהם את המפרסמים.
שיטות הפרסום השתכללו עם הזמן וכיום הן משלבות תוכן אינפורמטיבי כאשר הפרסום משתלב בו בטבעיות, כחלק אינטגרלי מהחוויה הכוללת. כיום אף ניתן לאסוף מידע אישי על הצופה או הגולש וכן על העדפותיו ורצונותיו ובכך לכוון את התוכן השיווקי בהתאם לקהל היעד על פי נתונים כמו גיל, מין, סטטוס משפחתי, תחומי עניין, מעמד סוציו-אקונומי וכדומה. משום היכולות הטכניות הקיימות כיום להימנע מפרסום ישיר באינטרנט באמצעות מסנני פרסומות, נאלצו גם בעלי האתרים לשלב תוכן שיווקי עקיף בין התכנים האינפורמטיביים.
מאפיינים.
העיקרון העומד בבסיס השימוש בתוכן שיווקי הוא הענקת ערך מוסף לקורא או לצופה, אשר מחשיב את פלטפורמת התוכן שבה הוא עושה שימוש כאמינה ומקצועית, ולכן מעדיף אותה על פני המתחרים. משום כך, קל יותר לשווק דרך פלטפורמות אלה תכנים שונים אשר ייעודם הוא פרסומי ולהפיץ אותם בקרב קהל יעד רלוונטי.
עיקר ייעודו של תוכן שיווקי הוא ליצור בקרב הלקוח הפוטנציאלי חיבור והזדהות עם המוצר, כזה שיפיג את החששות הקיימים, אם קיימים, ממנו, וכמו כן לייצר סביב המוצר עניין ורגש. שיטות שיווק מסוימות מחברות את התוכן השיווקי למעמד חברתי או סטטוס מסוים שהלקוח ירצה להשתייך אליהם, ומנסות ליצור זיהוי של המוצר עם מעמדות אלה. בסדרה "תרגיע", למשל, מקבלת המכונית של כוכב ויוצר הסדרה, לארי דייוויד, זמן מסך רב ובאחד הפרקים אף מספר דייוויד לחברו על כך שבעלי המכונית מדגם זה משתייכים ל"מועדון מיוחד" ומנופפים לשלום זה לזה כאשר הם חולפים האחד אל מול השני על הכביש.