במקרים רבים הצרבת היא תופעה קצרה וחולפת. במקרים מסוימים מדובר במצב כרוני ומתמשך. במקרים כאלה יכול להיגרם נזק לתאי הוושט, ובמקרים קיצוניים אף לגרום לסכנת חיים.
חשיבות הטיפול התרופתי בצרבת.
מטרת הטיפול בצרבת היא קודם כל הפגת התסמינים ושיפור איכות החיים של הסובלים ממנה. תרופות גם יכולות בחלק מהמקרים למנוע את הישנות התופעה. במקרים שבהם הגורם הוא בעיה רפואית, התרופות מיועדות גם למניעת נזק מצטבר, לטיפול בדלקות ולטיפול בגורם עצמו, עד כמה שהדבר אפשרי.
תרופות ללא מרשם.
שינוי אורח חיים.
מומלץ לסובלים מצרבת לאכול מנות קטנות, לא לשכב מיד לאחר האוכל ולהמעיט בצריכת שומנים ומשקאות תוססים. קיימות גם המלצות שונות להימנעות ממאכלים מסוגים מסוימים על מנת לצמצם את הסיכוי לצרבת: אוכל חריף, פירות הדר (שמכילים חומצה אסקורבית), מנטה, אוכל שומני/מטוגן (שמכילים חומצות שומן), אלכוהול, משקאות מוגזים (פחמן דו-חמצני ומים יוצרים חומצה פחמתית) וקפה. עם זאת, מחקר שפורסם בשנת 2006 הטיל ספק ביעילות של שינוי אורח חיים במניעת צרבת שנגרמת עקב רפלוקס קיבתי-ושטי. מסקירה של יותר מ-2,000 ניסויים הגיעו החוקרים למסקנה שלמרות שאלכוהול, עישון, שוקולד, מזון שומני או חומצי יכולים להחמיר את תחושת הצרבת, אין הוכחה שהימנעות מהם מונעת הופעת צרבת.
מזונות נוגדי צרבת.
ניתן למצוא המלצות שונות על מזונות שיכולים להקל על הצרבת ובמקרים מסוימים אף למנוע אותה: מזונות שאינם חומציים, שהם קלים לעיכול ושעשירים בסיבים תזונתיים. לדוגמה: בננות, אגסים, תפוחים, ירקות עלים, ירקות כתומים, שקדים ואגוזים. תכשיר ביתי ותיק שנעשה בו שימוש לטיפול בצרבת הוא סודה לשתייה. נתרן מימן פחמתי הוא בסיס ולכן הוא יכול לסתור את החומצה ולהקל על התסמינים.
תכשירים לטיפול בצרבת.
ניתן למצוא תכשירים רבים לצרבת שאין צורך עבורם במרשם רופא. תכשירים רבים מכילים בסיס סותר (מנטרל) כגון מגנזיום הידרוקסיד או אלומיניום הידרוקסיד הנוגדים את החומציות בקיבה. גם סידן פחמתי מכיל בסיס סותר חומצה והוא נמצא בתכשירים כמו טאמס, צרבת-X, קלטראט, ויטה-קל (דרך חיים), מאלוקס (שם קיצור ל- Mg-Al-OH, מגנזיום ואלומיניום הידרוקסידים), קלצימור.
מעכבי משאבות פרוטונים.
מכונים גם מעכבי משאבות מימן או PPI (באנגלית Proton pump inhibitors :PPI).הפעולה העיקרית של קבוצת תרופות זו היא הפחתת הייצור של חומצה גסטרית בקיבה. החומצה הגסטרית היא חומצה שמיוצרת בתאי דופן הקיבה וממלאת תפקיד חשוב בעיכול המזון ובמלחמה בגורמים מזהמים. השלב האחרון בייצור החומצה מתבצע באמצעות משאבת פרוטון: חלבון ממברנלי אינטגרלי שאחראי על ייצור החומצה בקיבה. מעכבי משאבות פרוטונים פועלים כמעכבים בלתי הפיכים למערכת אנזימי משאבת מימן-אשלגן (H+/K+ ATPase או משאבות פרוטונים) של תאי הדופן בקיבה. תרופות אלה הן הנפוצות ביותר מבין התרופות הפרמקולוגיות לצרבת והן נחשבות לבטוחות יחסית. חלק מהתרופות בקבוצה זו נמכרות ללא צורך במרשם רופא.
תרופות מסוג זה: אומפרזול (Omeprazole, נמכר תחת השמות אומפרדקס, לוסק, אומפריקס ואומפרה), לנסופרזול (Lansoprazole, נמכר תחת השמות לנטון, לנסו ולנסופרזול טבע), דקסלנסופרזול (Dexlansoprazole נמכר תחת השם דקסילנד), אזומפרזול (Esomeprazole, נמכר גם תחת השם נקסיום), פנטופרזול (Pantoprazole, נמכר גם תחת השם פרוטוניקס), רבפרזול (Rabeprazole, נמכר תחת השם אסיפקס.)
חוסמי H2.
התרופות מקבוצה זו פועלות על קולטני ההיסטמין שבדופן הקיבה. בגוף האדם ישנם קולטני היסטמין מארבעה סוגים. בתאי דופן הקיבה ישנם קולטני היסטמין מסוג 2. היקשרות היסטמין בקולטנים ממריצה את היווצרות חומצת הקיבה בתאי דופן הקיבה. חוסמי H2 מונעים את הקשירה וכך מופחת הגירוי המוביל לייצור החומצה הגסטרית. חלק מהתרופות בקבוצה זו נמכרות גם ללא מרשם רופא אך כמות החומר הפעיל בהן קטנה יותר.
קבוצת תרופות זו יעילה פחות מקבוצת ה-PPI שבה מדווח על הקלה מהירה יותר בעקבות השימוש בתרופות. בנוסף, בקבוצה חוסמי H2 היחס בין מינון התרופה והתגובה הקלינית פחות מובהק מהיחס שניתן למצוא בקבוצת ה-PPI.
תרופות מסוג זה: סימיטאדין (Cimetidine, נמכר תחת השם טגאמט, סמידין), רניטידין (Ranitidine, נמכר תחת השמות זנטאק, זרידקס), פמוטידין (Famotidine, נמכר תחת השם פפסיד, פאמו, גאסטרו), ניזאטידין (Nizatidine, נמכר תחת השם טאזאק, אקסיד).
תרופות פרו-קינטיות.
בשונה מהקבוצות הקודמות שמשפיעות באופן ישיר, פחות או יותר, על ייצור החומצה הגסטרית, התרופות מקבוצה זו משפיעות על פעולת המעי עצמו. באמצעות הגברת תנועתיות המעי (התכווצויות של המעי) מביאים להתרוקנות מהירה יותר של הקיבה. כך מופחת ייצור החומצה הגסטרית בקיבה ופוחת גם הלחץ על שריר הסוגר של הקיבה שדרכו החומצה עולה חזרה אל הוושט.
תרופות מסוג מטוקלופראמיד (Metoclopramide, נמכר תחת השם פראמין) ודומפרידון (Domperidone, נמכר תחת השם מוטיליום) מבוססות על חסימת קולטני דופמין במעיים. התרופה חוסמת את קולטני הדופמין במערכת העיכול ומשפיעה על תנועת מערכת המעיים כתוצאה מהאינטראקציה שלה עם קולטנים מוסקריניים. תנועתיות המעי גוברת עקב התרבות ההתכווצויות בחלק העליון של המעי והקיבה מתרוקנת מהר יותר. כמו כן סוגר הוושט התחתון מתכווץ ונמנע מעבר של חומצה גסטרית מהקיבה לוושט.
לתרופה ציסאפריד (Cisapride, נמכר תחת השם פרפולסיד) מנגנון פעולה שונה: היא מגבירה את שחרור האצטילכולין בדופן המעי, וכנראה גם משפיעה על קולטני סרוטונין במערכת העיכול. האצטיכולין המשוחרר גורם להגברת הפעילות של תאי השריר במעי וכתוצאה מכך להגברת התנועתיות של המעי.
לוקוס אמונוס
לוקוס אמונוס (לטינית: locus amœnus, מילולית: "מקום מחמד") היא טכניקה ספרותית המתאר מקום אידיאליסטי, מרחוק מהמציאות כמעט גן עדן שממי. התיאורים מתארים בפרוטרוט את נופו של הגן החל מהמים, הדשא והעצים המצויים בו. תחושת השלווה, הביטחון, הרעננות, השלמות ולעיתים אף את התמימות שקיימים בו. אך ככל גן, לוקוס אמונוס על פי רוב אינו רק מתאר גן עדן שממי אלא מרמז על מאורע מסוכן או כאוב שעומד ליצור תפנית בעלילה של היצירה.
דוגמאות מהספרות.
גן עדן בבראשית.
לפני הגירוש מגן עדן מתואר הגן:
מותו של הקטור.
לפני מותו של הקטור באיליאדה, מפסיק הכותב את תיאורי המרדף של אכילס אחר הקטור ומתאר את המקום אליו השנים מגיעים:
אשלי וקסמן בקשי
אשלי וקסמן בקשי (נולדה ב-15 באוקטובר 1985) היא אשת עסקים, מנחת טלוויזיה, ויוטיוברית ישראלית ילידת קנדה, בלוגרית בתחום היופי ומאפרת מקצועית.
ביוגרפיה.
וקסמן נולדה בעיירה המילטון שבמחוז אונטריו, קנדה, לחיים ולקלייר וקסמן, ישראלים שעברו להתגורר בקנדה ב-1979. לאשלי שלושה אחים גדולים. היא בת דודתה של הזמרת איגי וקסמן.
ב-1998, וקסמן בת ה-13 עברה עם משפחתה לטורונטו. בגיל 17 סיימה את לימודיה התיכוניים והחלה ללמוד איפור באופן מקצועי. בגיל 18 טסה לישראל כחלק מ"פרויקט תגלית".
במהלך לימודיה באוניברסיטה, עבדה בחברת איפור גדולה ובשנת 2006 השלימה תואר ראשון במנהל עסקים ובכלכלה. באותה שנה, בעת מלחמת לבנון השנייה, החליטה להתגייס לצה"ל, וב-15 באוגוסט 2006 עלתה לישראל והתנדבה לשירות צבאי בחיל האוויר. ב-2011 השתחררה מצה"ל בדרגת סגן. היא בעלת תואר שני בממשל ובלוחמה בטרור.
בשנת 2012 לאחר שחיפשה סרטון בעברית בנושא שטיפת מברשות איפור, ולא מצאה, החליטה להעלות סרטון משלה. כתוצאה מכמות הצפיות, התגובות והבקשות לסרטונים נוספים המשיכה לעלות סרטונים לערוץ ה-YouTube שפתחה. לאחר שנה וחצי היו כ-3,000 משתמשים רשומים בערוץ זה. מאז אוקטובר 2013 מתחזקת וקסמן בקשי עם בעלה ערוץ YouTube נוסף הנקרא "Behind the Bakshis", בו היא מציגה את חיי היום יום שלה.
ב-2015 פתחה את חברת "Awbmakeup" העוסקת בשיווק מוצרים שונים בתחום האיפור.
באוגוסט 2012 פתחה ערוץ באנגלית, "GirlAbroad" העוסק בנושאי איפור וטיפוח. בשנת 2017 הופסקה פעילות בערוץ.
בערוץ "Ashley Waxman Bakshi" היא מעלה סרטונים ערוכים שעוסקים באיפור, אופנה, לייף סטייל, תיירות והורות.
בערוץ "Behind The Bakshis" היא מתעדת את חייה, מעין ריאליטי בהגשה עצמית.
בשנת 2016 החלה להנחות תוכנית בערוץ הילדים בשם "מצווש" ובשנת 2017 שבה התכנית לעונה שנייה.
החל מ-21 ביולי 2019 מנחה את התוכנית "אשלי וחברים" בערוץ רשת 13.
השתתפה במופע "שוברים את הרשת" וכוכבי רשת אחרים. זהו מופע אינטראקטיבי אשר משלב בעזרת מסכים את הקהל המצולם במהלך הסצנות השונות ואף חלקו עולה לבמה ומשתתף בחלק מהסצנות.
בדצמבר 2021 הודיעה על פרישה מעולם היוטיוב. הסרטון האחרון שלה עלה ב-25 בפברואר 2022, יום העשור לסרטון הראשון שלה.
חיים אישיים.
נשואה לעידן בקשי ואם לארבעה. וקסמן מתגוררת בהרצליה פיתוח.
עונת 1980/1981 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
עונת 1980/1981 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-24 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-9 באוקטובר 1980 ותחרות הסתיימה ב-26 במרץ 1981. בתחרות השתתפו 24 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו משחקים ב-6 בתים מוקדמים בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-26 במרץ בשטרסבורג התקיים משחק הגמר.
התחרות הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב, בפעם השנייה בתולדות המועדון.
מהלך התחרות.
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
ישראל בתחרות.