בנוסף, הארגון פועל להעלאת המודעות סביב תופעת השנאה והאנטישמיות במרחב המקוון וקידום שיח סביב זכויות אדם, פלורליזם, ליברליזם וסובלנות בחברה הישראלית.
פעילות בתחום בחינוך.
הארגון מקיים תוכנית הכשרה והתנדבות מקוונת ופרונטלית עבור בני ובנות נוער בישראל בכיתות ז'-י"ב מכל הדתות והמגזרים. במסגרת התוכנית, המשתתפים לומדים על גזענות ושנאה ברשת החברתית, תופעת הכחשת השואה ועיוותה, הבדלים בין אנטישמיות במדינות ושפות שונות.
תוכנית זו מאושרת כתוכנית להתפתחות אישית ומעורבות חברתית על ידי משרד החינוך.
אליעזר ורבקה (תבליט)
"אליעזר ורבקה" הוא תבליט שיצר האמן הישראלי משה מורו, על פי רישום של זאב רבן, בין השנים 1912–1929.
תיאור.
התבליט נוצר בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות על פי רישום של זאב רבן. הוא מתאר את רבקה, המשקה את אליעזר עבד אברהם מגד מים. הדמויות מתוארות במרכז התבליט, וסביבן תיאור הכולל גמלים, דקלים, דמות השואבת מים מן הבאר ושיח צבר. במישור האחורי של התבליט מתוארת עיר מזרחית ודמות נשית נוספת, המתרחקת מן הבאר, כשכד על ראשה. מורו הפיק מן התבליט מספר לא ידוע של העתקים. בנוסף, נוצרו מן הדימוי גם חפצים אחרים, כגון סיכות ותליונים, הכוללים רק את מרכזו של התבליט.
ויהי ערב ויהי בוקר (שיר)
ויהי ערב ויהיה בוקר הוא פזמון שכתב אהוד מנור והלחין אריאל זילבר. השיר בוצע על ידי אריאל זילבר ולהקת הגדנ"ע עם תזמורת חיל האוויר כשיר הרשמי של השירותרום בשנת 1990.
השיר נכלל באלבום "שבועיים בעיר זרה" שהוציא זילבר בשנת 1991. הוא דורג במקום ה-40 במצעד העברי השנתי לשנת תשנ"א (1991) של רשת ג'.
השיר בן שבעה בתים. כל בית נפתח במילים "מעשה בחייל" או "מעשה בחיילת" ומפרט אודותם. תוכן השיר מרמז על בריאת העולם הבראשיתי "ויהי ערב, ויהי בוקר", הנזכר בכל אחד מימי הבריאה בספר בראשית.
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (אזור מוגבל)
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (אזור מוגבל), התש"ף-2020 הן תקנות שעת חירום שהותקנו על ידי ממשלת ישראל, מכוח סמכותה לפי סעיף 39 ל, במסגרת סדרת תקנות שעת חירום שהתקינה לצורך התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל. הן נכנסו לתוקפן ב-3 באפריל 2020. תוקפן נקצב תחילה לתקופה של שלושים יום והוארך בהמשך מספר פעמים, עד 3 ביולי.
התקנות נקבעו לאחר שהוברר כי ביישובים מסוימים בישראל קיים שיעור גבוה של נשאים וחולים במחלת נגיף קורונה 2019. הן מיועדות לאפשר את הגבלת התנועה של אנשים אל יישובים אלו ומתוכם, בניסיון לעצור את התפשטות המגפה. הן קובעות מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט ועל חופש העיסוק.
ב-4 במאי, לאחר ביטול חלק ניכר מהמגבלות שנקבעו במקור בתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות) (וחלו על כל אוכלוסיית המדינה), הורחבו תקנות האזור המוגבל כך שהוכללו בהן כאפשרויות פעולה חלק מההגבלות שהיו כלולות קודם לכן בתקנות הגבלת הפעילות.
תקנה זו בוטלה על ידי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש בסעיף 42.
הכרזה על אזור מוגבל.
התקנות מסמיכות ועדת שרים שנוצרה לצורך העניין להכריז על אזור כמוגבל וזאת על דעת הממשלה. בוועדה זו נכללים ראש הממשלה, שר הבריאות, שר הפנים, שר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר האוצר; ראש הממשלה עומד בראשה, ובהיעדרו – שר הפנים. בהחלטת הממשלה מספר 265 שפורסמה ב-26 ביולי נקבע מחדש הרכב הוועדה.
הוועדה הוסמכה להכריז על אזור כמוגבל בהתמלא כל אלו –
הוועדה הוסמכה להכריז על אזור כמוגבל לתקופה של עד שבעה ימים, וכן הוסמכה להאריך את ההכרזה לתקופות נוספות של עד חמישה ימים כל אחת, ובלבד שתקופת ההכרזה הכוללת לא תעלה על 21 ימים. במקרה הצורך הוסמכה הוועדה להאריך את תוקף ההכרזה מעבר ל-21 יום במצטבר, וזאת באישור ועדה מוועדות הכנסת. נקבע כי אם חדלו להתקיים הנסיבות המצדיקות את ההכרזה על אזור מוגבל, תודיע ועדת השרים על ביטול ההכרזה לאלתר.
הכרזה או הארכתה ייכנסו לתוקף עם פרסומן באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה, ויפורסמו ברשומות בסמוך לאחר מכן. התקנות קובעות כי לאחר מתן הכרזה תודיע ועדת השרים על כך מיד לראשי הרשויות המקומיות שבאזור המוגבל וכן לוועדה מוועדות הכנסת. בנוסף יובאו ההכרזה וההגבלות הכרוכות בה לידיעת השוהים באזור המוגבל באמצעות פרסום בעיתונים, בערוצי תקשורת, באינטרנט, במודעות מודפסות על שלטי חוצות או בכל דרך יעילה אחרת שתבטיח את יידוע הציבור בהיקף הרחב ביותר האפשרי בנסיבות העניין.
הכרזות.
בין ההרכזות:
בנוסף להכרזות שבוצעו על ידי הממשלה: ב-9 באפריל החליטו באכסאל, דבורייה וג'סר א-זרקא לחסום פיזית את דרכי הגישה אליהם, על מנת למנוע התפרצות. ב-15 באפריל בעקבות התפרצות גבוהה בדיר אל אסד. נקראו תושבי העיר, ותושבי נחף, בענה ומג'ד אל כרום להישאר בבתים. ב-18 במאי, עקב הדבקות משפחה, הורתה עיריית תל אביב לתושבי שכונת נווה עופר להימנע מיציאה למרחב הציבורי שלא לצורך וכן לא לערוך תפילות בחצרות בתי הכנסת.
הגבלות.
התקנות קובעות כי בתקופת תחולתה של הכרזה על אזור כמוגבל יחולו ההגבלות הבאות או חלק מהן, כפי שתקבע ועדת השרים בכל מקרה לפי נסיבותיו.
פעילות בתוך האזור המוגבל.
אדם המתגורר בדרך קבע באזור המוגבל לא ייצא ממקום מגוריו למרחב הציבורי אלא לצורך הפעולות או המטרות האלה:
הוראות נוספות:
השגות וערעורים על אכיפת ההגבלות.
התקנות קובעות דרכי השגה על החלטות שנתקבלו לפיהן:
על בעל הסמכות לתת החלטה בהשגה לתת את החלטתו ככל האפשר לא יאוחר מ־24 שעות לאחר המועד שבגינו התבקשו הכניסה לאזור המוגבל או היציאה ממנו. על החלטה שניתנה ביחס להשגה ניתן לערער בדרך של הגשת עתירה מנהלית לבית משפט לעניינים מנהליים.
סמכויות עזר.
לצורך אכיפת ההכרזה וההגבלות שלפיה, ניתנו לשוטרים במסגרת התקנות סמכויות אכיפה באזור המוגבל ובסביבתו הקרובה: בין השאר – לעכב ולמנוע כניסה ויציאה של אדם וכלי רכב מהאזור, לדרוש מאדם להזדהות, ולעשות שימוש בכוח סביר לשם מילוי הדרישות.
התקנות קובעות גם כי אם מצא ראש רשות החירום הלאומית כי הספקתם של שירותים קיומיים לאוכלוסייה באזור המוגבל עלולה להיפגע, בידו לפנות לשר העבודה והרווחה בבקשה כי יפעיל סמכויות מסוימות שניתנו לו במסגרת חוק שירות עבודה בשעת חירום. מדובר בסמכות השר לקרוא בצו את כל העובדים במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים (כפי שהוגדרו באותו חוק) לעבודה באותם מפעלים, או לקרוא בצו לשירות עבודה כל אדם או כל סוג בני אדם החייבים בשירות עבודה (כלומר כל תושב מגיל 16 ועד גיל פרישה).
החרגות.
נקבע כי התקנות לא יחולו על משכן הכנסת, בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ובתי הדין הדתיים ועל תנועתם של חברי הכנסת.
חופמי ערבה
חופמי ערבה (שם מדעי: Charadeius Morinellus ;בערבית : قطقاط اعبر-קטקאט אעבר) הוא מין עוף ממשפחת החופמיים. עוף מהסוג חופמי שבסדרת החופמאים, זהו מין לא חששן, ולכן משמש מטרה קלה לציידים.
פירוש השם.
השם המדעי הוא ״Charadeius Morinellus״, ופירושו : ״Charadrius״ - עוף צהבהב שהוזכר ב״וולגטה״, חלקו השני של השם המדעי Morinellus הוא טיפש.
מפאת אופייה הידידותי של החופמי הוא מכונה באנגלית ״Dotterel״ - שם שנושא עימו הקשר שלילי, שמתאר ״שוטה זקן״ .
תיאור המין.
אורך גופו נע בין 20- 24 ס״מ. מוטת הכנפיים בין 56 -61 ס״מ, ומשקלו הוא בין 80 -110 גרם.
בקיץ חופמי הערבה בעל חזה כתום-חלודי ומעליו פס שחור-לבן נאה המשמש כמעין גבול לצווארו האפור. בטנו שחורה והאחוריים לבנבנים. גבתו לבנה - רחבה וכיפתו שחורה. פניו ייחודיות ודמויות- יונה.
בחורף חופמי הערבה משנה צבעיו. בטנו לבנבנה. חזהו וצווארו אפרפרים, ולצידי הבטן גוון "חם" יותר. החלקים העליונים וסוככות הכנף בגוון אפור חולי, מקושטים בדגם "קשקשים" והפס הלבן שעל החזה עדיין נמצא, אך הוא דק יותר. כיפתו כהה וגבתו רחבה וצהבהבה.
חופמי הערבה נאיבי במידה רבה, והוא אינו נוטה לעוף גם כאשר מתקרבים לכיוונו, ותכונה זו הובילה לכך שחופמי ערבה רבים שימשו כמטרה קלה עבור ציידים.
במהלך חיפושו אחר מזון, החופמי יודע להפוך אבנים וחפצים מהשטח, ולאתר חרקים וזוחלים קטנים אשר הסתתרו תחתם .
אזורי מחיה.
מקומות המחיה של ״חופמי הערבה״ הם שדות מעובדים ומקומות גבוהים, כגון: טונדרות, גבעות ופסגות הרים. בחורף מבלה בנופים מדבריים למחצה.
בחודשי הקיץ מצוי בטונדרות באזורי ״אירואסיה״ (אירופה-אסיה) מנורווגיה ועד למזרח סיביר, וגם ברמות הגבוהות של סקוטלנד ורכס הרי האלפים, ובסתיו כל האוכלוסייה נודדת מזרחה: ממרוקו ועד איראן .
בארץ חולף וחורף לא שכיח, אך די קבוע בעיקר במישורים ובאזורי גבעות עם צמחייה דלילה. לעיתים נצפה בשטחים חקלאיים. המין מקונן ודוגר בעיקר בצפון מערב הנגב ובשאר אזורים בדרום הארץ.
הנדידה מתרחשת במקומות שטוחים, ולעיתים נודדים בקבוצות קטנות.
שיטת החיזור.
בניגוד לשיטת החיזור בקרב החופמאים, אצל חופמי הערבה הנקבות בוחרות בזכר. חופמאים רבים מתרכזים ב"לק" (זירת ראווה), והזכרים מציגים לראווה את נוצותיהם המקושטות, רוקדים, קוראים, ובעיקר מקווים שהנקבה שניצבת בצד וצופה בהם תבחר בהם. לאחר שהזכר נבחר, הנקבה תהיה נאמנה לו עד שתסתיים מלאכת הטלת הביצים.
המחאות ברוסיה (2017-2018)
פרסף גמדי
פרסף גמדי (שם מדעי: "Rhinolophus hipposideros") הוא מין של עטלף חרקים ממשפחת הפרספיים. אורכו 3.5 ס"מ. אוזניו ארוכות מן הראש וזנבו קצר. נמצא בעיקר במערות ובכוכים.
תיאור המין.