בטורניר גביע העולם בכדורסל 2019 קלע הוארטס 7.6 נקודות למשחק, ונבחרתו סיימה במקום ה-13.
מרסליניו הוארטס
כשל המצוקה היחסית
כשל המצוקה היחסית (נקרא גם פנייה אל הבעיה החמורה ביותר) הוא כשל לוגי מקבוצת כשלי אי-רלוונטיות מסוג הרינג אדום המתרחש כאשר נעשה ניסיון להציג את התופעה הנדונה כתופעה בלתי חשובה שיש להתעלם ממנה, או כתופעה הרבה פחות שלילית מכפי שהיא על ידי השוואתה לתופעה בלתי רלוונטית הנתפסת כחמורה הרבה יותר. ההנחה בכשל המצוקה היחסית היא שהבעיות הנתפסות כחמורות ביותר בעולם מצדיקות התעלמות מבעיות הנתפסות כחמורות פחות. שימוש נפוץ בכשל זה נעשה באמצעות התגובה: "אבל יש ילדים רעבים באפריקה". כשל זה יכול לשמש גם כדי להציג תופעה באור שלילי על ידי הצגת התופעה הטובה ביותר.
מבנה.
דוגמאות.
דוגמה א'
דוגמה ב'
דוגמה ג'
שיווי משקל מקוטע
שיווי משקל מקוטע (באנגלית: Punctuated equilibrium) היא תאוריה אבולוציונית שמספקת הסבר לתופעות של רצפי מאובנים של מינים שונים ותיארוכיהם.
התאוריה נוסחה ב-1972 על ידי סטיבן ג'יי גולד מאוניברסיטת הרווארד וניילס אלדריג' מהמוזיאון האמריקאי לתולדות הטבע. השניים הציעו תאוריה זו כהסבר לקצב השינוי האבולוציוני לאורך זמן גאולוגי כפי שקצב זה מתבטאת ברצפי מאובנים. לפי מודל אבולוציוני שהיה מקובל בידי מספר ביולוגים עד לניסוח תאוריית שיווי המשקל המקוטע, שינוי אבולוציוני שעשוי להביא ליצירת מין חדש מתחולל בהדרגתיות ולאורך זמן ממושך, ועשוי להימשך מאות אלפי שנים עד מיליוני שנים ויותר. תאוריה זו מכונה "הדרגתיות פילטית" או הדרגתיות . אומנם רוב המומחים, כולל דרווין והמומחים בימיו טענו להבנה הדומה לשיווי משקל מקוטע, עם בסיס ראייתי.
על פי תאוריית שיווי המשקל המקוטע, שינויים אבולוציוניים המביאים להיווצרותם של מינים חדשים, עשויים להתרחש גם במהירות רבה יותר, כאשר בתקופות הזמן שעוברות בין שינויים מהירים אלה, נשמרת ההתפלגות של האללים על פני הזמן באוכלוסייה, וזאת בהיעדר לחצי ברירה טבעית. ככל הנראה אבולוציה בשיווי משקל מקוטע הייתה נפוצה יותר מאשר אבולוציה הדרגתית במהלך ההיסטוריה האבולוציונית של מינים רבים.
תאוריית שיווי המשקל המקוטע עשויה להסביר את הימצאותם של רצפי מאובנים המעידים על אבולוציה מהירה יותר מכפי שניתן להסביר לפי תאוריית ההדרגתיות. שתי התאוריות - שיווי המשקל המקוטע וההדרגתיות - מתייחסות למהירויות ולמקצבים שונים של התהליך האבולוציוני.
ניצן ויסמן
ניצן ויסמן (נולד ב-26 באוקטובר 1956, בחיפה) הוא סופר ישראלי.
ביוגרפיה.
בשנות ה-80 פתח וניהל את רשת חנויות העידן החדש הראשונה בארץ מזרח ומערב, עם סניפים בירושלים ובתל אביב.
רו"ח במקצועו, לשעבר שותף בכיר בחטיבת הייעוץ של פירמת BDO.
נמנה עם הגרעין המייסד של ארגון זכויות האדם Videre est Credere ושימש כחבר מועצת המנהלים שלו בשנים 2008–2012.
עוסק כיום בפיתוח פעילות טכנולוגית מתקדמת ברפובליקה של גיאורגיה. מייסד חברת פיתוח התוכנה הישראלית-גיאורגית Olmait ומשמש כיו״ר שלה.
ספריו.
סיפורים פרי עטו התפרסמו ב״קשת החדשה״, ״עיתון 77״, ״מסמרים״, ״פטל״ ו ״עשרים ספורים קצרים | 2017״.
תרגומיו.
ויסמן גם תרגם את ספר התמורות/האי צ' ינג ואת הקוף לעברית.
שבח.
ספרו השלישי "ארוחת בוקר ישראלית" שיצא ב-2015 זכה לשבחי המבקרים.
חיים אישיים.
ויסמן נשוי, אב לשלושה ומתגורר עם משפחתו בחיפה
חיל האוויר השוודי
חיל האוויר השוודי (בשוודית: Svenska flygvapnet; ידוע גם כ"חיל האוויר המלכותי" - Kungliga Flygvapnet) הוא הזרוע האווירית של הכוחות המזוינים של שוודיה.
היסטוריה.
חיל האוויר השוודי נוסד ב-1 ביולי 1926 כאשר להקי האוויר של הצי והצבא השוודי מוזגו. בשל רוחות המלחמה שהתגברו בשנות השלושים, חיל האוויר עבר ארגון מחדש וגדל מארבע טייסות לשבע טייסות. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיל זה התפתח והמשיך לגדול עד לסוף המלחמה. אומנם שוודיה הייתה מדינה נייטרלית שמעולם לא הצטרפה למלחמה, אולם היה צורך בחיל אוויר גדול כדי להרתיע מפני פלישה ומאיומים של מעצמות העל. בשנת 1945 חיל זה כלל מעל 800 מטוסי קרב ו-15 טייסות קרב.
בעיה גדולה שניצבה בפני חיל האוויר השוודי במהלך מלחמת העולם השנייה הייתה מחסור בדלק. שוודיה הייתה מוקפת במדינות שלחמו ולכן לא יכלה להסתמך על דלק מיובא. פצלי שמן על אדמת שוודיה חוממו על מנת לכסות על החסר.
התרחבות במהלך המלחמה הקרה.
חיל האוויר השוודי עבר תהליך מהיר של מודרניזציה החל משנת 1945. החיל הפסיק להצטייד במודלים מיושנים והחל לרכוש רק מטוסים חזקים וחדישים דוגמת P-51 מוסטנג, דה הבילנד מוסקיטו, דה הבילנד ומפייר וכן החל לפתח מטוסים בעצמו. עם הופעתו של מטוס הקרב השוודי סאאב 29 בשנות החמישים, שוודיה מצאה את עצמה עם מטוסים המשתווים בכוחם לאלה של חיל האוויר המלכותי, חיל האוויר האמריקאי וחיל האוויר הסובייטי.
בעיצומה של המלחמה הקרה, תקציב גדול (שכלל גם את כל הכספים שנועדו לתוכנית הגרעין של שוודיה) הופנה לחיל האוויר השוודי ולייצור מטוסי קרב. בשנת 1957, החיל דורג כחיל האוויר הרביעי בחוזקו בעולם עם כ-1,000 מטוסי קרב מודרניים בחוד החנית. בשנות החמישים החיל פיתח מטוסים קרב נוספים דוגמת סאאב 32 ו-סאאב 35.
ב-13 ביוני 1952, חיל האוויר הסובייטי יירט 2 מטוסים של חיל האוויר השוודי. תחילה, הרוסים יירטו והפילו מטוס DC-3 דקוטה מעל הים הבלטי ועליו 3 אנשי צוות ו-5 אזרחים ששימשו כטכנאים. בהמשך הפילו מטוס PBY קטלינה שהוזעק על מנת לאתר ולחלץ את ניצולי ההפלה הראשונה.
שירות צבאי.
חיל האוויר השוודי היה מעורב ברמה כזו או אחרת בשלוש מלחמות: מלחמת החורף בין הסובייטים לפינים בשנים 1939–1940, משבר קונגו בשנים 1961–1964 ומלחמת האזרחים בלוב בשנת 2011.
מלחמת החורף.
לאחר שברית המועצות תקפה את פינלנד בנובמבר 1939, שוודיה באה לעזרת שכנתה אך לא נכנסה לעימות כולל עם הרוסים. חיל רגלים שוודי וטייסת שהורכבו ממתנדבים לחמו בצפון פינלנד מינואר ועד למרץ 1940. טייסת המתנדבים כונתה טייסת F-19, וכללה 12 מטוסי "גלוסטר גלדיאטור" וחמישה מפציצי "הוקר הארט".
משבר קונגו.
החיל סייע לכוחות האומות המאוחדות במשבר קונגו בין השנים 1961–1964. לצורך המשימה הוקם להק אוויר חדש שכונה F-22, והורכב מ-12 מטוסי סאאב 29. מטוסים אלו תפקדו היטב תחת תנאי החום והלחות הקשים של אפריקה. יריביהם לעימות החזיקו במספר מועט של מטוסי אימון מדגם CM.170 פוגה מגיסטר.
מלחמת האזרחים בלוב.
ב-29 במרץ 2011, ראש ממשלת שוודיה הכריז ששמונה מטוסי סאאב 39 ישלחו ללוב לצורך סיוע לאומות המאוחדות. מטוסי הקרב השוודים נועדו לשמור על האזור האסור לטיסה ולא הורשו לתקוף מטרות על הקרקע. פריסת הכוחות אושרה על ידי הריקסדאג השוודי ב-1 באפריל 2011 וביום למחרת מטוסי הקרב עשו את דרכם ללוב. את המטוסי ליוו מטוסי הרקולס ששימשו כמטוסי תדלוק.
בעתיד.
חיל האוויר השוודי מתכונן לקראת עימותים ותרחישים עתידיים. עם התמוטטות האיום הצבאי היחיד באזורה, ברית המועצות, היו קיצוצים רבים בתקציב הביטחון השוודי. ממשלת שוודיה החליטה לקצץ בתקציב חיל האוויר ומטוסי הקרב שלה. כיום רק כ-80 מטוסי קרב סאאב גריפין נותרו בשימוש. מספר מסוקים וכארבעים מטוסים נוספים יתווספו לחיל בשנים הקרובות.
בשנת 2008 וכן ב-2010, צבא שוודיה רצה לקצץ עוד בתקציב חיל האוויר ולסגור לו בסיסים נוספים על מנת להעביר כספים לזרועות וחטיבות אחרות. אולם, בעקבות מחאה ציבורית ולחצים מצד ממשלת שוודיה הקיצוצים לא בוצעו.
דיזלגייט
פרשת דיזלגייט היא שמה בתקשורת של פרשת זיוף תוצאות בדיקות זיהום האוויר והפרת תקן זיהום אוויר במכוניות של קבוצת פולקסווגן שהתגלתה בחודש ספטמבר 2015. זיוף יוחס בתחילה ל-500 אלף מכוניות מבוססות דיזל של פולקסווגן ואאודי שנמכרו בין 2009 ו-2015, ואחר כך הודתה החברה שהוא קיים ב-11 מיליון מכוניות מתוצרת הקבוצה, כולל מותגי סקודה וסיאט. בהמשך התגלה כי התרמית רחבה אף יותר וכוללת גם את מכוניות הבנזין והגז הטבעי המיוצרות בתאגיד.
מקור שם הפרשה במנועי הדיזל של התאגיד, בהם התגלו התרמיות במקור, אך עם התקדמות החקירה התברר שהזיוף כולל גם את מכוניות הבנזין והגז.
עם התקדמות הפרשה, התברר כי יצרניות רכב נוספות כדוגמת החברות BMW, מיצובישי וסוזוקי זייפו נתוני זיהום וצריכת דלק ברכבים אותם ייצרו.
היסטוריה.
בספטמבר 2015 התגלה שקבוצת פולקסווגן הפעילה תוכנה שנועדה לעבור את מבחני פליטת המזהמים האמריקאים בכ-500,000 מכוניות בעלות מנוע דיזל במותגי פולקסווגן ואאודי בין השנים 2009 ו-2015. התוכנה, אשר להודאת החברה נמצאת בשימוש ב-11 מיליון מכוניות ברחבי העולם, זיהתה שהמכוניות תחת בדיקות זיהום והפעילה מנגנוני מניעת זיהום הכבויים בשגרה. כתוצאה מכך, דגמי מכוניות עברו את מבחני הזיהום האמריקאים על אף שגרמו בפועל לזיהום תחמוצות חנקן (NOx) הגבוה פי 35 מהמותר בחוק. הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית (EPA) שלחה לקבוצת פולקסווגן התראה לפיה תוכנה זו פועלת כ-"Defeat device", לפי הגדרתו ב-Clean Air Act האמריקאי, האסור בשימוש. החברה התנצלה על השימוש בתוכנה וצפויה לעמוד בפני הליכים משפטיים, חקירות נוספות מצד הרגולטורים, ולתביעות ייצוגיות מצד לקוחותיה במספר מדינות