במאורעות תרפ"א (1921) תקפו אנשי אבו כישכ והכפריים באזור, ערביי יהודייה, פג'ה, ראס אל-עין ואחרים, את המושבות פתח תקווה וכפר סבא. לאחר כישלון המתקפה, ובעקבות תוצאות של ועדת חקירה שבדקה את האירועים, הוטל על תושבי אבו כישכ, ובראשם השייח', לשלם קנס כספי גדול של 700 לירות מצריות. השייח' המובס נאלץ למכור חלק ניכר מאדמותיו כדי לשלם את הקנס. חברת "הכשרת היישוב" נכנסה באמצעות נציגה, יהושע חנקין, למשא ומתן על רכישתם של כ-4,000 דונם מדרום לגוש הקרקעות של כפר מל"ל שנרכשו בשלב מוקדם יותר. הכשרת היישוב ביקשה לקנות את הקרקעות עבור קבוצה של יהודים מווילנה או קבוצה של יהודים מגליציה. בנובמבר 1924 ביטלו אנשי וילנה את הקנייה. חברת "משק", חברה כלכלית שהוקמה בפולין ב-1923 לשם רכישת קרקעות והתיישבות בארץ ישראל, הביעה נכונות להקים חוות נטיעה זעירות כדי למכור אותן ליהודי פולין או להחכירן לתושבי הארץ. ב-4 ביוני 1924 נחתם הסכם בדבר מכירתם של 4,197 דונם תמורת 3.5 לירות ארץ-ישראליות לדונם, אולם מתווך פרטי שייצג קבוצה של חסידי גור הציע לשייח' אבו כישכ שמונה לירות לדונם וקנה את הקרקע במקום חנקין. הקבוצה הציעה את הקרקע למכירה בפולין, אולם אז פרץ משבר כלכלי בארץ ישראל, הקרקעות לא נמכרו והקונים לא הצליחו לשלם את תמורת הקרקע לשייח' של אבו כישכ. בשלב זה התערב חנקין, הצליח להוריד את המחיר מול אבו כישכ ורכש את הקרקע. גם המושבות מגדיאל ורמתיים הוקמו על קרקעות שנקנו מאבו כישכ.
בשנת 1924 פנו לחברת 'הכשרת היישוב' שתי קבוצות שהיו מעוניינות ברכישת קרקע חקלאית בשרון. על פי סקר הכפרים 1945, שטחי אדמותיו היו 18,470 דונם טורקי, מתוכם 901 דונם בבעלות יהודית, והכפר מנה 1,900 נפשות.
בתקופת המרד הערבי הגדול נורו מהכפר יריות לעבר פתח תקווה ויישובי הסביבה, ואירעו מספר מקרי תקיפה על ידי אנשי הכפר.
אנשים מאבו כישכ היו מעורבים בפרשת הרצח בגן הוואי ב-10 באוגוסט 1947. קבוצה אחרת, בראשות סייף א-דין אבו כישכ, הייתה אחראית להתקפה על אוטובוס 2094 ב-30 בנובמבר 1947, אירוע הנחשב ליריית הפתיחה של מלחמת העצמאות. עם זאת, מנהיגי הכפר ראו במקרים אלה חריגים, והם שאפו לחיי שלום עם שכניהם היהודים. בדצמבר 1947 או בינואר 1948 נפגשו מנהיגי שייח' מוניס, אל-מסעודיה, ג'מאסין אל-ע'רבי, מוח'תארי ערב אבו כישכ ואג'ליל עם נציגי "ההגנה" בביתו של אברהם שפירא בפתח תקווה. הם הביעו תקוות לשלום, והתחייבו שלא לסייע לצבא ההצלה הערבי או למיליציות מקומיות.
אנשי "ההגנה" עמדו בהסכם, וחטיבת אלכסנדרוני, שלחמה באזור השרון, אכן נמנעה מלתקוף באזור הכפרים. ראשי הכפרים התבקשו על ידי הוועד הערבי העליון לפנות את בתיהם, והם סירבו. אולם בסוף מרץ 1948 חטף הלח"י חמישה ממנהיגי שייח' מוניס, ועקב כך איבדו תושבי הכפרים את האמון בהסכמים עם "ההגנה", ובחודש אפריל 1948 נטשו רובם את בתיהם.
על עזיבת תושבי אבו כישכ סיפר לימים אליהו בנימיני, בנו של מייסד רמת השרון צבי בנימיני בשיחה עם יואב קרני: . (השייח) אבו כישכ לא רצה ללכת. אדרבא, הוא ואיכריו השאירו את רהיטיהם בחצר הענקית של הבנימינים. "הם הניחו שהם יחזרו כעבור כמה שבועות...". לדברי בנימיני, אבו כישכ ואיכריו קיבלו פקודה מן הוועד הערבי העליון לפנות את בתיהם, עד שחילות הפלישה הערביים יחזירו אותם לשם.
במקום שבו עמד הכפר נמצא היום מפעל תע"ש רמת השרון, וחלקים מן היישובים רמת השרון והוד השרון.
ברוסקטה
Google Calendar
אנדרה דאניקן פילידור
אוצר מילדנהול
אוצר מילדנהול (באנגלית: The Mildenhall Treasure) הוא אוצר של כלי כסף מתקופה בה האימפריה הרומית שלטה באיים הבריטיים. האוצר התגלה באזור סאפוק בשנת 1943 וכיום מוצג במוזיאון הבריטי. האוצר נקבר ככל הנראה במאה הרביעית לספירה וכולל כלי כסף באיכות גבוהה ביותר, ובהם קערה שקוטרה 605 מ"מ ומשקלה 8,256 גרם. הקערה מתארת את בכחוס ואת השפעתו (והשפעת השתייה לשכרה) על אלים וגיבורים רומיים.
האוצר כולל כלי כסף המתארים את פאן, והמנאידות, קערה שעליה מתוארים קנטאורים וכן צלחות וכפיות כסף.
המלומדים סבורים שכלי הכסף נוצרו בצפון אפריקה ויובאו לבריטניה.
אפקט קזימיר
אפקט קזימיר הוא אפקט פיזיקלי אותו ניבא הפיזיקאי ההולנדי הנדריק קזימיר בשנת 1948 המתאר את המשיכה בין שני משטחים מוליכים אף שאינם טעונים במטען חשמלי. תופעה זו היא תוצאה של תנודות קוונטיות של הריק הנמצא בין המשטחים וקיימת גם עבור תצורות גאומטריות שונות ממשטחים, בין שני מוליכים. בניסויים רבים משתמשים במראות.
רקע תאורטי.
בכל תאוריה של שדות קוונטים, ישנה תופעה הנקראת תנודות קוונטיות. מדובר בשינויים קוונטיים קטנים השומרים על ממוצע אחיד, אך יוצרות אי אחידות במרחב ובזמן של האנרגיה. אפקט קזימיר הוא תוצאה של תנודות בשדה האלקטרומגנטי המתואר על ידי האלקטרודינמיקה הקוונטית. בחישוב אנרגיית ה"ריק" שבין שני המשטחים, נלקחים בחשבון אך ורק הפוטונים (כולל פוטונים וירטואליים) אשר אורכי הגל שלהם הם כאלה שהמרחק בין המשטחים הוא כפולה שלמה של אורך הגל. לפיכך, מספר הפוטונים היכולים להימצא בין שני המשטחים גדול יותר ככל שהמרחק ביניהם גדול יותר, משום שאז, יותר אורכי גל אפשריים. בעקבות כך, צפיפות האנרגיה עולה גם כן. הכח (המהווה את נגזרת האנרגיה) הוא כח משיכה בין שני המשטחים. כח המשיכה בין שני המשטחים נובע מכך שלחץ צפיפות האנרגיה מהצד החיצוני של זוג המשטחים גבוה מלחץ צפיפות האנרגיה שבתווך שבין המשטחים.
אנליזה ממדית.
בהינתן שני משטחים בעלי שטח S כל אחד המקבילים האחד לשני והנמצאים במרחק L זה מזה. ניתן להניח כי המרחק L קטן בהרבה הן מאורך והן מרוחב כל אחד מהמשטחים ובכך להזניח השפעות קצה. ניתן במצב זה לחשב את הכח ליחידת שטח הפועל על כל אחד מהמשטחים (לחץ). אנו מניחים, בנוסף, כי המשטחים עשויים מחומר שהוא מוליך מושלם (כלומר, בעל מוליכות אין סופית) וכי הם אינם טעונים במטען חשמלי. היות שמדובר בתופעה קוונטית וכן יחסותית, הרי שניתן לצפות כי בחישוב יופיעו ħ (קבוע פלאנק, המאפיין תופעות הקוונטיות) וכן מהירות האור c (המאפיינת תופעות ביחסות פרטית). בנוסף, הכח תלוי במרחק L בין המשטחים. לכן, ניתן לרשום את הכח ליחידת שטח כ:
כך ש-k הוא מספר טהור (ללא ממדים), ו-α, β, γ הם שלושה מספרים אותם נדרש למצוא. על ידי אנליזה ממדית, מקבלים את מערכת המשוואות הבאה:
מערכת זו היא בעלת פתרון יחיד שהוא:
α=-4, β=1, γ=1
ולכן:
חישוב קזימיר.
החישוב המדויק נעשה על ידי קזימיר בשנת 1948. בחישובו הניח קזימיר כי הטמפרטורה התרמודינמית היא האפס המוחלט: T=0K. מכך מתקבלת העובדה כי הקבוע k הוא קבוע שלילי שאינו מתאפס.
מסימן המינוס ניתן ללמוד כי מדובר בכח משיכה (כח שלילי בפיזיקה נחשב לכח מושך ואילו כח חיובי נחשב לכח דוחה). ניתן לרשום אם כן את גודלו של כח המשיכה בין שני המשטחים בעלי שטח S ומרוחקים מרחק L כ:
השפעות טמפרטורה סופית.
היות שניסויים אמיתיים לא יכולים להתבצע בטמפרטורת האפס המוחלט אלא בטמפרטורה סופית כלשהי, הרי שיש צורך לחשב את ההשפעות של הטמפרטורה כך שניתן יהיה להפחית אותן מתוצאות המדידה על מנת לבחון את אמיתותו של האפקט. ההשפעה העיקרית של הטמפרטורה היא כתוצאה מהקרינה הנפלטת. נשתמש ב"טמפרטורה ההפוכה" β=1/kT (לא מדובר באותה β כמו בחישוב לעיל, ו-k מייצג כאן את קבוע בולצמן). האנליזה הממדית מראה כי הפרמטר:
הוא פרמטר חסר ממדים.
בוחנים את המקרה המציאותי שבו המרחק L שואף לאפס והטמפרטורה T קבועה (או לחלופין, מצב שבו L קבוע ו-T שואפת לאפס). בגבול זה מקבלים:
האיבר הראשון הוא החישוב של קזימיר למקרה של טמפרטורה אפס. האיבר השני הוא איבר משיכה כתוצאה מקרינת גוף שחור של המשטחים בנפח אין-סופי. האיבר השלישי הוא התיקון לאיבר קרינת גוף שחור עבור גודל סופי.
בטמפרטורת הסביבה (formula_1), ועבור מרחק ניסיוני בין הלוחות (formula_2), מקבלים כי α≈48. האיבר השלישי מתנהג בצורה של formula_3, כלומר, אקספוננט דועך ולכן הוא זניח לחלוטין באופן מעשי.
במקרה זה, היחס בין האיבר השני לראשון הוא:
כלומר, במערכת ניסוי מציאותית, ניתן להתייחס אל המערכת כאילו היא מערכת אידיאלית בטמפרטורת האפס המוחלט.
היסטוריה.
אפקט זה, שנובא כאמור על ידי קזימיר בשנת 1948, הוכח ניסויית לאורך השנים:
גאריסון קיילור
גאריסון קיילור (Garrison Keillor, נולד ב-7 באוגוסט 1942) הוא סופר, עיתונאי ומוזיקאי אמריקני. קיילור הוא המנחה והיוצר של תוכנית סוף-השבוע "שותף לחיים בערבה" ("A Prairie Home Companion"), אשר שודרה ברדיו הציבורי של מינסוטה משנת 1974 ועד 2017. בנובמבר 2017 פוטר קיילור בשל התנהגות לא נאותה.
ביוגרפיה.
גאריסון קיילור (גארי אדווארד קיילור) נולד בעיירה אנוקה במדינת מינסוטה בארצות הברית וגדל במשפחה נוצרית פונדמנטליסטית. בשנת 1966 הוא סיים את לימודיו לתואר ראשון באנגלית באוניברסיטת מינסוטה, שם גם החלה קריירת הרדיו שלו.
קיילור נשוי כיום בשלישית לכנרת ג'ני לינד נילסון, ולהם בת משותפת בשם מיה. בנוסף, לקיילור בן נוסף (ג'ייסון) מנישואיו הראשונים.
קיילור ומשפחתו מתגוררים בסיינט פול, מינסוטה.
עבודתו ברדיו.
בשנת 1969 החל קיילור לעבוד ברדיו הציבורי של מינסוטה, כשדר של תוכנית בוקר בת שלוש שעות שכבר אז נקראה שותף לחיים בערבה. בנוסף לעבודה זו, כתב קיילור עבור מגזין ה-"ניו יורקר".