השניים השתתפו בפסטיגל 2008 עם השיר "תזרום", שזכה במקום השלישי, ובפסטיגל 2009 עם השיר "לקפוץ". בשנת 2010 החלו להגיש פינה בתוכנית של ערוץ הילדים, "המקום האמיתי" בשם "סבבבנט" (שבחופש הגדול נקראת "סבבה בקיץ"), שהפכה ל"סבבה בנט", תוכנית יומית, ב-2011. התוכנית שודרה במשך 3 עונות והגיעה לכ־90 פרקים.
ב-2010 השתתפו במחזה "101 כלבים דלמטים"
בחנוכה 2012 אודי ואביעד השתתפו בפעם השלישית בפסטיגל "ספיי פסטיגל" כצמד הנוכלים חארטה ובארטה עם השיר "וואק וואק".
ב-2013 החלו לשחק בסדרה "הקלמרים" ב-HOT VOD Young והיו לדמויות הראשיות בה, בורמן וקפטה. הסדרה זכתה לפופולריות רבה ועד כה שודרו 8 עונות שלה עם עשרות מיליוני צפיות ב-VOD.
באותה השנה יצרו השניים את תוכנית המערכונים "גן חיות" ששודרה בערוץ ניקלודיאון והביאה את סיפורו של גן החיות ההזוי "גנחה" שבצומת מנחה. ב"גן חיות" שימשו אודי ואביעד כיוצרים, כותבי התסריט (יחד עם נמרוד אלדאה) הבמאים של הסדרה (יחד עם ענת מנסור) והעורכים שלה וכמו כן מגלמים את כל הדמויות בסדרה. "גן חיות" הפכה לסדרת קאלט עם דמויות בלתי נשכחות כמו המנהל מר פיקולו והמזכירה דורותי, השף אנרי טוטו והסו-שף פיליפ, דיג'יי אלדד, ציפית כיתן אבנרי, הילדים יוגב וגירית, המחסנאים מרקו ודמתי, משפחת סלפי, יגאל חיות ועוד. מ-2013 ועד 2017 הסדרה שודרה במשך 4 עונות בערוץ ניקלודיאון. העונה הרביעית והאחרונה שודרה כסרט עלילתי בשם "גנחה פלישת הזומבים". הסרט זכה לשבחים רבים ולכרבע מליון צפיות תוך כשבועיים.
ב-2014 שיחקו השניים בסרט המבוסס על מגילת אסתר בכיכובה של רינת גבאי - אודי בתפקיד המן ואביעד בתפקיד אחשוורוש.
בדצמבר 2014 הופיעו בפעם הרביעית בפסטיגל "משחקי הפסטיגל" עם השיר "המופע הגדול". כמו כן השתתפו במקביל בתוכנית הרשת "פאקה פאקה" ששודרה באתר "וואלה".
ב-2015 השניים השתתפו במופע ״מותק של פסטיבל״ שהופק על ידי ערוץ "הופ!". בשנת 2016 השתתפו במחזמר "מגילת אסתר", ביולי של אותה שנה הם השתתפו בסרט הקולנוע "האוצר מעבר לנהר". בשנת 2013 דיבבו אודי ואביעד את הדמויות הראשיות בסרט "הבריחה מכדור הארץ". בשנת 2017 כיכבו במחזמר "נסיך מצרים 2". בשנת 2017 השתתפו בהצגה "כוכבים מהספרים" בחנוכה.
באפריל 2018 החלה להיות משודרת בהטלוויזיה החינוכית הישראלית הסדרה שהם יצרו "המחלקה לחפצים מיוחדים". בסדרה הם מגלמים את כל הדמויות המשעשעות של עובדי המחלקה. בפברואר 2018 השתתפו בהצגה "המשתמט" במסגרת פסטיבל תיאטרון קצר ב"צוותא". מאוקטובר 2018 ההצגה החלה לרוץ באורך מלא.
בשנת 2020 לקחו חלק בפסטיגל בפעם החמישית, לרגל 40 שנות קיום המופע.
בשנת 2022 עלתה התוכנית "למה זה טוב?" בכיכובם, אשר שודרה בערוץ כאן חינוכית.
אודי ואביעד דיבבו במשך תשע עונות את "בובו וזץ", הדמיות המצוירות המנחות של HOT VOD Young.
הבטחת איכות
הבטחת איכות (באנגלית: Quality Assurance, בר"ת: QA) היא תהליך מתוכנן ושיטתי של מכלול פעילויות, הנדרשות להקניית ביטחון מתאים כי מוצר או שירות יעמדו בדרישות האיכות שהוצבו, ויענו על מלוא צורכי המשתמש. התהליך מודד את האיכות הנוכחית, מאתר תחומי איכות בעייתיים (גם עתידיים) ומסייע בתיקון או מזעור תחומים בעייתיים אלו על ידי קביעה והתאמה של מכלול פעולות ותהליכים שנועדו לייצב את איכות התוצרים בכל שלבי מחזור החיים של המוצר, החל מתכנון המוצר, ועד לתחזוקתו אצל הלקוח או המשתמש.
הגדרה.
הבטחת איכות הוא שם כולל למכלול השיטות והאמצעים המיועדים להבטיח את האיכות של מוצר או שירות המסופקים ללקוח או לצרכן.
מרבים לבלבל בין המושג "הבטחת איכות" לבין המושג "ביקורת איכות", אך לאמיתו של דבר אין מדובר בביטויים נרדפים: בעוד שהבטחת האיכות (מלשון "להבטיח") מטפלת בתהליכי העבודה במהלך מחזור החיים של המוצר והיא בעלת אופי מניעתי; ביקורת - או בקרת - איכות, עוסקת בבדיקת תוצרי התהליכים והתאמתם לקריטריונים שנקבעו מראש, והיא מתבצעת בדיעבד.
הגדרת המושג "הבטחת איכות" מעוררת את השאלה היסודית יותר - מהי "איכות" או מהו מוצר "איכותי". ההגדרה המקובלת לאיכות היא: התאמה לשימוש (fitness to use) המיועד ולציפיות המפורשות והמשתמעות של הלקוח הפוטנציאלי. כלומר: ההגדרה אינה קובעת תכונות ומטרות מוחלטות, ואפילו לא יעדים כמותיים.
"איכות" נקבעת על ידי הלקוח, ולכן מתכנן המוצר חייב לבחון את נתח השוק וציפיותיו מבחינת ביצועים, עלויות, זמינות, ופרמטרים רבים נוספים שלעיתים קרובות הלקוח אינו יודע להגדירם אלא במונח הכללי "איכות", ולנסות לקלוע לצרכיו וציפיותיו.
עלינו להבהיר מהו "מוצר": בעשורים האחרונים הבטחת האיכות פרצה מהתחום המצומצם של תיכון וייצור תעשייתיים; לכן, "מוצר" יכול להיות מוצר פיזי (לדוגמה - קופסת המחשב והמעגלים האלקטרוניים שבו), וירטואלי (לדוגמה - תוכנת המחשב), או שרות במובן הרחב ביותר - שירותים פיננסיים, שירותים רפואיים, חינוך, שירות הציבורי וכו';
בגלל האופי הייחודי של תהליכי פיתוח מוצרי תוכנה ותחזוקתם, וצרכי תעשיית המידע (Information Technology) בכללותה, התפתחה תת-התמחות לענף זה בשם SQA (הבטחת איכות תוכנה).
היסטוריה.
מושגים כגון "הנדסת איכות" ו"הבטחת איכות" הם חדשים יחסית, אך רעיונות לגבי איכות והבעיות הנובעות מאיכות ירודה קיימים מאז החל האדם לייצר כלים. האומן - יצרן הכלים - שאף לכך שהלקוח יהיה מרוצה - על זה התבססו הן גאוותו המקצועית והן הצלחתו הכלכלית. לכן, על האומן היה לבקר את איכות עבודתו. בתקופות מסוימות נקבעו תקנים מקצועיים לאיכות העבודה על ידי הגילדות המקצועיות.
כל זאת היה נכון עד המיכון וחלוקת העבודה שהביאה המהפכה התעשייתית. אז נולדו שיטות עבודה של פסי ייצור המוניים במפעלים, בהם קבוצה גדולה של אנשים ביצעו עבודה דומה שהייתה רק חלק מתהליך הייצור השלם של המוצר. עם התפתחות זו נוצרה בעיית הצטברות חלקים פגומים ופסולים, כי פועלי הייצור קיבלו אפשרות להרוויח יותר ככל שתפוקתם גדלה ("פרמיה"). הפרמיה תמרצה את העובדים לייצר מהר, אפילו אם נפלו פגמים בתוצר. עלויות הייצור עלו עקב הצורך למצוא את החלקים הפגומים וסילוקם, תוך אובדן זמן עבודה וחומרי גלם. הפתרון שנמצא היה יצירת תפקיד חדש של מבקרי איכות, שמשימתם הייתה למיין את החלקים ולסלק את הפגומים לפני שהגיעו לשלב העיבוד הבא. שיטות העבודה הללו שוכללו ופותחו על ידי טיילור וממשיכיו, שפעלו בסוף המאה התשע-עשרה וראשית המאה העשרים.
במחקרים שנערכו לאחר מלחמת העולם הראשונה התגלה שאיכות המוצרים שהגיעו לשדות הקרב לא הייתה מספקת. לדוגמה, רק שליש מהתחמושת שהגיעה פעלה, ושני שלישים ממנה היו פגומה. בעקבות זאת נולדו בעשור השלישי של המאה ה-20 גישות ביקורת איכות חדשות, אשר ראשיתן בארצות הברית (אחד המובילים שבהם היה - Walter A. Shewhart). גישות אלה כללו הגדרות מדויקות של הקריטריונים לקבילות המוצרים, ואפשרו, תחת תנאים מסוימים, להתבסס על שיטות דגימה סטטיסטית במקום בחינה פרטנית של כל חלק וחלק. השם שניתן אז לשיטות אלה הוא SPC-Statistical Process Control (תהליכי בקרה סטטיסטיים), אם כי כיום המושג מתייחס למעקב אחרי כושר התהליך של קו ייצור.
מחקרים נוספים, שנערכו לאחר מלחמת העולם השנייה, העלו שמספר עובדי הביקורת צמח ועלה עד למחצית מספר העובדים במפעלים. מצב זה הוגדר כבלתי כלכלי, ולכן חיפשו שיטות שישמרו על איכות המוצרים על ידי הבניית האיכות אל תוך תהליכי העבודה. זה היה הרקע לפעילותם של דמינג, ג'ורן, קרוסבי ואחרים. המודל הראשון שהוגדר היה של משרד ההגנה האמריקאי ונוסח בתקן הצבאי MIL-Q-9858. התקן היה מסורבל ולא נוח, ומשרד ההגנה ניסה, ללא הצלחה מרובה, לכפות על ספקיו את השימוש בו.
בשנת 1975 יצא מכון התקנים הבריטי, BSI, עם תקן איכות משלו. לאחר שהתקן הורץ במשך שנים אחדות הוא אומץ על ידי מכון התקנים הבין-לאומי ISO שהוציא אותו בשנת 1987, לאחר עיבוד על ידי צוות רב-לאומי, כגרסה הראשונה של ISO-9000.
תהליכים ובקרת תהליכים.
בתעשיות השונות מקובל מגוון רחב של סוגי מחזורי חיים המותאמים למוצר. מחזור חיים אופייני של מוצר כולל: אפיון הצרכים, ניתוח, תכנון, פיתוח המוצר, ייצורו, מכירתו ושירות בעת פעולתו. באופן כללי, מחזור החיים של מוצר מורכב מאוסף של שלבים, כאשר כל שלב מורכב מתהליך אחד או יותר. כל תהליך כולל
שלושת אלו מתוארים בעזרת
תפקידה של הבטחת האיכות הוא להגדיר את התהליכים, לבחון אותם וליזום שיפורים בהגדרות אלו. לצורך זה פותח המושג של בקרת התהליך. לפי CMMI יש לבקרת התהליך 10 נוהגים כלליים (generic practices), שמהווים יחדיו יעד כללי (generic goal), שהוא לאפיין תהליך יציב ויעיל, כפי שתיארנו קודם:
מעגל האיכות.
ראשי תיבות: של תכנון-ביצוע-בדיקה-פעולה (PDCA)
תנועת הקצינים החופשיים
נתן וסרמן
נתן וסרמן (נולד ב-9 בספטמבר 1962) הוא אשורולוג ומשורר ישראלי המשמש כראש המדור האשורולוגי בחוג "ארכאולוגיה והמזרח הקרוב הקדום" באוניברסיטה העברית וכפרופסור מן המניין שם. בשנת 2008 זכה בפרס יהודה עמיחי לשירה עברית. בשנת 2021 זכה בפרס חיים גורי לשירה עברית.
תולדות חיים.