יתרונותיו של הטרצו הוא מחירו הנמוך (בהשוואה לאריחי שיש, אבן ואריחי ריצוף טבעי אחר וגם מאריחי קרמיקה שייצורם כרוך בשרפה) ועמידותם הגבוהה לשבר (כתוצאה מעומס פיזי) וכן גם האפשרות לחדש ולהבריק אותו שנים אחרי שהוא כבר משמש כריצוף בבניין באמצעות מכונות ליטוש ("פוליש").
לטרצו אין חסרונות משמעותיים, למעט אולי המשקל שלו, אלא שהתקנים דורשים מאריחי הטרצו לעבור בדיקת בעומס ממוצע של 300 ק"ג, מה שמגביל את היכולת לייצר אריחים במידות גדולות, שיעמדו בדרישות התקן. עיצוב ריצוף מודרני המעדיף שימוש באריחים במידות גדולות, דחקו את אריחי הטראצו מהשוק, לטובת אריחים קרמיים שאינם חייבים בבדיקת שבר.
בשנת 1946 נפתח מפעל גדול במפרץ חיפה ללוחות טרצו ששימשו כשיש למטבחים תחת השם המסחרי "גלומיט".
הטרצו היה לריצוף הפנים הנפוץ ביותר בישראל החל משנות העשרים ועד לראשית שנות התשעים של המאה העשרים. עד לשנות השבעים היה נפוץ מאוד הריצוף בטרצו מרובע במידה של 20 סנטימטר שבו כמות חצץ נמוכה יחסית ובטון לבן לא מגוון בעל תצורה כללית אופיינית. לאחר מכן גדל מגוון הדגמים שבחלקם אגרגטים ייחודיים ובטון מגוון. כמו כן גדל השימוש במידה של 30 סנטימטר. בשנות התשעים פחת מאוד השימוש בטרצו, בין השאר בעקבות ירידת המחיר ועליית האיכות של אריחי הקרמיקה, ובייחוד הסוג הנקרא גרניט פורצלן.
בתרבות.
עד שנות ה-90, היה מקובל המושג "לשים את הכסף מתחת לבלטות", שמשמעו להחביא את הכסף בבית. המקור למושג הוא שאריחים משוחררים שניתן להרים נחשבו מקום מחבוא מעולה לשטרות.
להקת כוורת, בשירם הפרודי הבלדה על ארי ודרצ'י, מתארת זוג בנאים שגרים מתחת לרצפה ומזיזים את הבלטה על מנת לצאת.
גלוקוצרברוזידאז
גלוקוצרברוזידאז (באנגלית: Glucocerebrosidase, ידוע גם כגלוקוזילצראמידאז) הוא אנזים, הדרוש לפירוק גלוקוצרברוזיד על ידי הידרוליזה.
בתא האנזים פועל בליזוזום והוא בעל משקל מולקולרי של 59.4 קילודלטון.
מוטציה באנזים זה גורמת למחלת גושה.
ארמילאריה
ארמילאריה (שם מדעי: "Armillaria") הוא סוג של פטריות טפיליות הכולל כעשרה מינים. לפטריות מסוג זה משך חיים ארוך, והן מסוגלות ליצור כמה מן האורגניזמים החיים הגדולים בעולם. האורגניזם הגדול ביותר בסוג (השייך למין "Armillaria ostoyae"), שהוא ככל הנראה הפטרייה הגדולה ביותר בעולם, חי באורגון שבארצות הברית, משתרע על פני 8.9 קמ"ר והוא בן אלפי שנים. מינים אחדים של הארמילאריה מפיקים את אש השועל.
כפתוגן יער, יכולה פטריית הארמילאריה להיות הרסנית מאוד. היא אחראית למחלת ה"רקבון הלבן" של השורשים, ונבדלת מפטריית הטריכולומה ("Tricholoma") בטבעה הטפילי.
פודוצ'רי
פּוּדוּצֵ'רִי (בטמילית: புதுச்சேரி, עד ספטמבר 2006 נקראה פּוֹנְדיצ'רי), קולוניה צרפתית לשעבר, היא טריטוריית איחוד בהודו המוקפת על ידי מדינת טאמיל נאדו. מלבד העיר בשם זה, כוללת הטריטוריה עוד שלוש עיירות חוף בדרום הודו, שהיו גם הן שטחים צרפתיים.
על אף שהטריטוריה נמצאת בניהול הודי מאז 1954 והצרפתים כבר אינם השליטים במקום מאז 1 ביולי 1963, נוכחותם עדיין מורגשת, הן כשפה רשמית שנייה, הן במדי השוטרים והן בכינוי של רצועת החוף – "הריביירה הצרפתית במזרח הרחוק".
אחת מנקודות המשיכה בטריטוריה היא האשראם של שרי אורבנינדו ו"האם" (מירה אלפסי-ריצ`רדס) שהיו הבסיס להיווצרות הקהילה הבינלאומית באורוביל.
פונדישרי
איתן מסורי
איתן מסורי (נולד ב-16 בפברואר 1950) הוא זמר, קלידן ומלחין ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד בתל אביב. אביו ודודתו היו חברים בחבורת האש של סולימאן הגדול. שירה וכלי נגינה היו תמיד זמינים בסביבתו של מסורי. עוד בגיל הגן גילה כישרון טבעי ומשיכה לנגינה בפסנתר. בילדותו ובנעוריו למד לנגן על כלים שונים, חלק בלימודים פורמליים וחלק בלימוד עצמי. את שירותו הצבאי עשה בין השנים 1969 - 1972 בתזמורת חיל האוויר, בניצוחו של אריך טייך, כזמר ונגן אורגן האמונד.
ב-1976 הלחין שלושה שירים לאלבום הבכורה של שימי תבורי "חיפשתי שירים לצאת לעולם" וכן השתתף בהקלטות האלבום בנגינה על גיטרה פנדר, פסנתר, וסינטיסייזר.
אלבומו הראשון, "המון דברים", יצא בשנת 1979 וכלל מספר שירים שהיו ללהיטים באותה תקופה, כגון: "מאומה לא השתנה", "אם רק תאמין" (בשניהם - מילים: דוד חלפון), "בוקר של תקווה" (מילים: גדעון דרייזין), ושיר הנושא (מילים: שמואל קרול), אך הלהיט הגדול מאותו אלבום היה "אלוהים נתן לך במתנה", שמילותיו נכתבו בידי דוד חלפון. השיר זכה למספר רב של גרסאות כיסוי, שהמצליחה בהן - בביצועם של איתי טיראן וחני פירסטנברג - ליוותה את העונה השלישית של הסדרה "הבורגנים". בשנת 2020 זכה השיר לביצועו של הזמר יעקב שוואקי במסגרת פרויקט שימור השירים הישראלים, "צו השעה".
ב-1980 הוציא מסורי את אלבומו השני "נושא לשיר", שכלל את הלהיטים: "כבי את האור ילדונת" (מילים: גדעון דרייזין), "נושא לשיר" (מילים: איתן מסורי), "באמצע הקיץ" (מילים: סמדר שיר), "ציפור גן עדן", ובמיוחד "שלום לך ליידי שלי" (מילים: רענן דהרי), שדורג במקום ה-17 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"א (1981) של רשת ג'. עוד באלבום חידש מסורי את "ערב בא", שזכה בפסטיבל הזמר והפזמון הראשון. בדצמבר של אותה שנה השתתף מסורי בפסטיבל הזמר המזרחי "למנצח שיר מזמור" עם השיר "בואי כלה" למילים של אתי תדהר, לחן של יהודה בדיחי, ועיבוד בסגנון דיסקו של משה זורמן.
במרץ 1981 השתתף בתחרות הקדם האירוויזיון עם השיר "אתמול" שהלחין למלים של סמדר שיר ולעיבוד של אילן מוכיח. השיר הגיע למקום השביעי בתחרות. שיר זה נכלל באלבומו מאותה שנה "אני אוהב את החיים האלה", שכלל את שיר הנושא (מילים: אילן גולדהירש) ואת "בואי הביתה" (מילים: סמדר שיר). בסוף השנה השתתף בפסטיגל הראשון בארץ עם השיר "בכיס האחורי" (עיבוד: אלדד שרים). עוד באותה שנה הלחין שני שירים לאלבומו השני של נסים גרמה "להיות כוכב", בהם את שיר הנושא.
ב-1982 זכה מייק בורשטיין במקום הראשון בפסטיבל שירי הילדים, בשיר "שלום על העולם", שהלחין איתן מסורי למילים של ניסן פרידמן. בשנת 2015 הקליט מסורי גרסה חדשה לשיר. עוד באותה שנה הלחין את השיר "הכל יודעת", שביצעה שולה חן בפסטיגל השני.
ב-1983 יצא האלבום "לפני שנה", שממנו הצליחו שיר הנושא ו"כל ההתחלות קשות" (בשניהם - מילים: ניסן פרידמן) וכן "הלו הלו" (מילים: סמדר שיר). מלבדם בלט גם השיר "שומר ישראל", אותו ביצע בפסטיבל הזמר החסידי. מסורי עיבד את מרבית שירי האלבום, כשבנוסף אליו שותפו גם בעיבודים גם דוד קריבושי, אלדד שרים, אילן מוכיח ואורי קריב. באותה שנה השתתף בסרטו של ג'ורג' עובדיה "נורית 2" (המשך לסרט "נורית"), שלא זכה להצלחה, ושר שם את להיטיו הגדולים, ביניהם "אלוהים נתן לך במתנה".
ב-1984 הוציא מסורי אלבום בשם "שיר השדה", בו הוא חידש להיטים ישראלים ישנים. לאלבומו של זוהר ארגוב "כך עוברים חיי", שיצא באותה שנה, הלחין את השיר "יסמין".
ב-1985 הוציא מסורי את האלבום "אנאבל", מתוכו בלט במיוחד השיר "חאפלה", למילים של יוש גרנות, שדורג במקום ה-31 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ה של רשת ג'. עוד כלל האלבום את השירים "חפיף" "מזכירה אלקטרונית", ו"הכל כרגיל" (בשלושתם - מילים: יוש גרנות).
ב-1986 הוציא מסורי את האלבומים "שירי כחול לבן 1" ו"שירי כחול לבן 2", שכמו "שיר השדה", גם הם כוללים גרסאות של מסורי ללהיטים עבריים ידועים. עוד באותה שנה הוציא שיר מקורי "תמונות של זכרונות" (מילים: ניסן פרידמן, עיבוד: דוד קריבושי). לסרט המתיחות של יגאל שילון ויהודה ברקן "ניפגש בסיבוב".
ב-1987 הוציא את השיר "כשהילדים שרים" שהלחין למילים של אילן גולדהירש.
ב-1988 הוציא לרדיו את השיר "סיפור האהבה".
ב-1989 הוציא את "חתונה בשכונה", שכתב יוש גרנות בעקבות חתונתו של מסורי עם בת זוגו ענת. את השיר עיבד ננסי ברנדס.
ב-1990 הוציא לרדיו את "ינואר פברואר", שכתבה אשתו ענת מסורי, ועיבד יהודה (יוג'י) גבאי.
ב-1991 יצא אוסף הלהיטים הראשון של מסורי, ובו 20 מלהיטיו הגדולים.
ב-1992 הקליט מסורי את שיר הנושא של סרט המתיחות של יהודה ברקן "גברת תפתחי, זה אני", שכתב אילן גולדהירש.
ב-1993 הוציא מסורי את האלבום "המלה של העולם" שכלל את שיר הנושא, "שם המשחק" ו"למה" (בכולם - מילים: יוש גרנות),"גברת תפתחי זה אני", "משיח", "אני מלא אהבה" (לחן: משה וילנסקי) וביצוע של מסורי ל"יסמין" שהלחין במקור לזוהר ארגוב.
ב-1996 הוציא מסורי אלבום חריג משאר אלבומיו, "שאו שערים", אשר כלל שירים חסידיים, שרובם הולחנו על ידי שייקה פייקוב. אלבומים נוספים שהוציא מסורי בסגנון זה הם "וגלתי בירושלים" (2003) ו"משיח" (2004).
ב-1998 הוציא מסורי את האלבום "החיים מחייכים אלי", ובו שירים של יוש גרנות שהלחין מסורי. האלבום, שיצא במהדורתו השנייה בשם "קפה לשניים", נחל כישלון חרוץ, על אף הלהיט "אל תיקחו ממני את הטנגו". באלבום הופיע חידוש לשיר "גברת תפתחי, זה אני" ומחרוזת בשם "חפלה דאנס", ובה להיטים של מסורי במקצב דאנס.
ב-1999 הקליט מסורי במיוחד לאלבום האוסף "עוד שבת של כדורגל" את השיר "שלום לך ליגה ארצית", שאותו הוא ביצע עם שחקני קבוצת הכדורגל של הפועל רמת-גן עם מילים חדשות שכתב על פי הלחן של להיטו "שלום לך ליידי שלי"
ב-2001 הוציא מסורי את "השירים היפים" - אוסף מרובע עם להיטיו משנות השבעים, השמונים והתשעים.
ב-2005 הוציא מסורי את האלבום האינסטרומנטלי "15 נעימות לשירי ארץ ישראל היפים", ובו גרסאות פסנתר לשירים ידועים, שיים מהם של מסורי.
באפריל 2008 הוציא מסורי אוסף להיטים נוסף, אשר נקרא בפשטות "הלהיטים".