הליגה מתחילה ביולי ומסתיימת במאי של השנה העוקבת. בליגה מתמודדות 16 קבוצות, אשר משחקות ביניהן בבית ובחוץ, ובסך הכל 30 מחזורים, ולאחר מכן מחולקת הליגה לפלייאוף עליון (מקומות 1–8) ופלייאוף תחתון (מקומות 9–16), ונערכים שבעה מחזורים נוספים של הפלייאופים, ובסך הכל משוחקים בעונה אחת 37 מחזורים.
הליגה נקראה בתחילה "I liga", לאחר מכן הוקמה רשמית בדצמבר 1926 כ-"Liga Polska", ושנה לאחר מכן שונה שמה ל-"Liga Piłki Nożnej".
לאחר מלחמת העולם השנייה התקיימה אליפות ללא-ליגה (טורניר נוק-אאוט) במשך שלוש עונות, ולאחר מכן ב-1949, הוקמה "הליגה הפולנית הראשונה" שהתקיימה מאז ברציפות, עד עונת 2007/2008. החל מ-2008/2009 החלה להתקיים הליגה בשם "ליגת העל הפולנית" או ה"אקסטראקלאסה".
מאז הקמת הליגה העליונה בפולין, שיחקו בה 82 קבוצות שונות, ומתוכן 18 קבוצות זכו בתואר האליפות.
קבוצות לעונת 2022/2023.
16 הקבוצות הבאות מתחרות בליגת העל הפולנית האקסטרקלאסה במהלך עונת 2022/2023:
היסטוריה.
תחילת התחרויות ואליפות ללא ליגה.
ב-1920 החלה ההתאחדות (שהוקמה שנה קודם לכן), לקיים טורניר בשם "אליפות הכדורגל של פולין". האליפות תוכננה להיות ב-5 בתים אזוריים מהן יעלו 5 המובילות ל"בית הגמר" שם יתחרו על האליפות הארצית. האליפות בעונה זו ננטשה עקב המלחמה הפולנית-סובייטית.
ב-1921 נערכה אליפות הכדורגל הראשונה שהסתיימה במתכונת זו בין חמש הקבוצות שסיימו במקום הראשון בבית באזוריהן: קרקוביה קרקוב, פולוניה ורשה, ורטה פוזנן, פוגון לבוב ול.ק.ס לודז'. באליפות זו זכתה קרקוביה שהשיגה 7 ניצחונות ותיקו אחד בשמונת המחזורים של הטורניר.
שנה לאחר מכן התקיימה מתכונת כמעט זהה, כאשר השינוי היה שבית הגמר נחלק ל-2 בתים: בית הצפון ובית הדרום, ומובילות הבתים בסיום סיבובי המשחקים נפגשו לצמד משחקים ביניהן על אליפות המדינה, בה זכתה פוגון לבוב כשניצחה 4–5 את ורטה פוזנן בסיכום שני המשחקים. ב-1923 התקיימה מתכונת זה ופוגון לבוב זכתה בפעם השנייה ברצף, לאחר שניצחה את ויסלה קרקוב במשחקי הגמר. ב-1924 היה רצון לקיים תחרות אך היא ננטשה עקב הצורך של נבחרת פולין בכדורגל לבצע הכנות לקראת אולימפיאדת פריז שנערכה באותה השנה. ב-1925 נערכה תחרות נוספת במתכונת זו ונערך בית גמר בה ניצחה פוגון לבוב באליפות השלישית בתולדותיה. ב-1926 נערכה התחרות האחרונה במתכונת "אליפות ללא-ליגה" בה ניצחה לבוב בביתה המקומי (בית הדרום) ולאחר מכן סיימה ראשונה ב"בית הגמר" וזכתה באליפות הרביעית שלה בפולין.
אליפות הליגה הפולנית בכדורגל.
ב-5 בדצמבר 1926, נערכה אספה בוורשה בנוכחות נציגי מועדוני הכדורגל במטרה ליצור ליגת כדורגל ארצית בפולין. התאחדות הכדורגל הפולנית הייתה נגד הרעיון, אך להפתעתה כל המועדונים למעט מועדון אחד (הקבוצה היחידה שהתנגדה נחרצות להקמת הליגה מבין המועדונים הייתה קרקוביה שהחרימה את הליגה, בעיקר מכיוון שנשיא המועדון שהיה אדוארד צ'טנרובסקי, כיהן באותו הזמן בתור יושב הראש של ההתאחדות הפולנית) קיבלו את ההצעה לקיום ליגה שכזו מה שאילץ אותה להסכים. בסוף פברואר 1927, בפגישה שנערכה בהתאחדות הכדורגל הפולנית, נציגי ההתאחדות התנגדו להקמת ליגה שכזו, אך המועדונים מצידם המשיכו בהכנות לליגה בתמיכת הצבא הפולני שבאותם ימים שלט ברוב תחומי החיים במדינה. יצירת הליגה הוכרזה ב-1 במרץ 1927.
הליגה הפולנית יצאה לדרך ב-3 באפריל 1927, כאשר כל הקבוצות הגדולות (למעט קרקוביה שכאמור החרימה אותה) השתתפו בה. הקבוצות שהשתתפו בעונת הבכורה בליגה הפולנית של 1927 הן: ויסלה קרקוב, 1-מ.כ. קטוביץ, ורטה פוזנן, פוגון לבוב, לגיה ורשה, קלוב טוריסטוו לודז', ל.ק.ס. לודז', פולוניה ורשה, צ'ארני לבוב, ט.ק.ס טורון, חשמונאי לבוב, רוך חוז'וב, ק.ס. וורשוויאנקה ויוטצ'נקה קרקוב.
ליגה זו הייתה מאבק בין שתי הקבוצות הכי חזקות בכדורגל הפולני באותם ימים: ויסלה קרקוב ו1-קאטוביץ. יריבות זו הורגשה לא רק בכדורגל ובמשחקים ביניהן אלא בכל המדינה. קאטוביץ הייתה למעשה ייצוג בליגה של מיעוט גרמני בפולין, בעוד ויסלה ייצגה את הרצון של הפולנים לחיות בעצמאות ואת הלאומנות הפולנית. לבסוף בעונה זו זכתה ויסלה קרקוב שניצחה במשחק העונה של 1927, 2-0 את קאטוביץ וזכתה באליפות בסופו של דבר. בסוף העשור הייתה דומיננטיות יחסית לקבוצות מקרקוב כמו קרקוביה שלבסוף הצטרפה לליגה בלית ברירה, וגרברינה קרקוב שזכתה באליפות הראשונה שלה. בשנות ה-30 שלטה בליגה רוך חוז'וב שזכתה ב-5 אליפויות ב-6 עונות עד להפסקת הליגה ב-1939 עקב פריצת מלחמת העולם השנייה.
לאחר מלחמת העולם השנייה.
כתוצאה ממלחמת העולם השנייה, גבולות פולין השתנו לחלוטין, כאשר לבוב עברה לשליטת ברית המועצות והקבוצות מעיר זו, שהיו מהחזקות ביותר בליגה, הפסיקו להתקיים (פוגון לבוב, צ'ארני לבוב, לח'יה לבוב). השחקנים שהרכיבו קבוצות אלו עברו מערבה, והקימו קבוצות חדשות שהשתתפו בליגה הפולנית כמו פולוניה ביטום, אודרה אופולה ופוגון שצ'צ'ין. אותו הדבר קרה עם הקבוצות מווילנה. מן העבר השני סיפחה פולין שטחין מגרמניה הנאצית שהתפוררה, כמו ורוצלב (מקור הקבוצה שלונסק ורוצלב), זאבז'ה (מקור הקבוצה גורניק זאבז'ה) ביטום (מקור הקבוצות פולונה ביטום וסז'ומברייקי ביטום) ולובלין (מקור הקבוצה זגלביה לובלין). עד 1948 התקיימה ליגה שנתית קצרה ומקומית שסייעה לקבוצות להשתקם ולבנות עצמן מין הריסות המלחמה. מ-1949 ועד 1962 התקיימה ליגה חד-שנתית מינואר ועד דצמבר של אותה השנה. החל מעונת 1962/1963 מקיימת הליגה הבכירה בפולין ליגה המתחילה ביולי ומסתיימת במאי של השנה העוקבת. החל מעונת 2008/2009 שונה מערך הליגות בפולין כאשר הליגה הבכירה נקראת מאז "ליגת העל הפולנית" ומתחתיה הליגה הראשונה שנקראת "Fortuna I liga", שבעבר הייתה הליגה הראשונה.
לגיה וארשה
בצלאל בן אורי
על פי המתואר בתנ"ך, בְּצַלְאֵל בֶּן אוּרִי היה האמן והאדריכל הראשי שהועסק בתכנון המשכן, עיצובו ובנייתו, ובעשיית כליו ובגדי הכהונה.
משפחתו.
אורי, אביו של בצלאל, היה בנו של חור משבט יהודה, שהיה בנם של אפרת (מרים אחות משה, על פי המדרש) וכלב בן חצרון (בן פרץ בן יהודה).
במסכת סנהדרין, מובאת דרשה לפיה היה חור בנו של כלב בן יפונה ולפיה הוכחה לכך שבתקופות מסוימות היה ניתן להוליד בגיל שמונה, על פי חישוב גילו של כלב, המופיע במקרא, והמדרש שעל פיו בצלאל היה בן שלוש עשרה שנה בעת בנין המשכן.
על פי יוסף בן מתתיהו, חור היה בעלה של מרים, אורי היה בנה ובנו בצלאל היה נכדה.
המינוי.
על פי ספר שמות, בשנה הראשונה ליציאת מצרים, פנה ה' אל משה, בסיום הציווי על הכנת המשכן, והציע למנות את בצלאל, יחד עם אהליאב בן אחיסמך משבט דן, לבצע את מלאכת המשכן וכליו.
משה חזר לעם ישראל ובישר להם על המינוי:
בצלאל ומינויו בראי חז"ל.
חז"ל ראו במינויו של בצלאל דוגמה לדורות למינוי פרנס על הציבור:
חז"ל מזכירים את בצלאל לשבח, ומכנים אותו "פרנס טוב". הוא נמנה בין "שלושה דברים שמכריז עליהם הקב"ה בעצמו".
ביצוע המלאכה.
משה קרא אל בצלאל ואל אהליאב, והטיל עליהם את ביצוע המלאכה:
הצוות בראשותו של בצלאל עבד בבניין המשכן במשך כמה חודשים. התורה מסכמת את העבודה:
חז"ל משבחים את בצלאל על חוכמתו שבה השתמש בעבודתו, ומביאים דוגמה לכך:
חוכמתו מתבטאת גם במאמר הבא:
בצלאל בן אורי בתרבות.
דמותו של בצלאל בן אורי נתפסת כאב טיפוס של האמן. האקדמיה לאמנות ועיצוב, "בצלאל", נקראת על שמו. גם הנובלה האוטופית "ירושלים הבנויה" (1924) שחיבר בוריס שץ, מעמידה במרכזה את דמותו של בצלאל בן אורי. בסיפור "עגונות" מאת ש"י עגנון מופיעה דמות ששמה "בן-אורי" ומעוצבת כדמות האמן האידיאלי.
ממשלת ישראל העשרים ושמונה
הממשלה ה-28 היא ממשלה שהורכבה על ידי אהוד ברק, ראש רשימת ישראל אחת ויו"ר מפלגת העבודה. הממשלה כיהנה מ-6 ביולי 1999 ועד 7 במרץ 2001, בזמן כהונתה של הכנסת החמש עשרה.
תוצאות הבחירות.
תוצאות הבחירות לכנסת החמש עשרה:
תוצאות הבחירות לראשות הממשלה:
הקמת הממשלה.
הבחירות לכנסת ה-15 בשנת 1999 כללו גם בחירות אישיות לראשות הממשלה, בנוסף לבחירות לכנסת. בבחירות האישיות ניצח ברק ברוב קולות ונבחר להקים את הממשלה העשרים ושמונה. עם זאת, בעקבות שיטת 2 הפתקים, ניזוקו שתי המפלגות הגדולות, ישראל אחת והליכוד, אשר זכו יחד ל-45 מנדטים בלבד, בהשוואה לכ-65–80 מנדטים בכנסות הקודמות לה. מצב זה יצר תלות מוגזמת של מפלגת השלטון במפלגות הקטנות, ואילץ את ברק להקים קואליציית שמאל-דתיים בעייתית, עובדה שגרמה לקשיים רבים בהתנהלות הממשלה והביאה בהמשך לנפילתה. לאחר הבחירות המיוחדות לראשות הממשלה, בשנת 2001, בוטלה שיטת הבחירה הישירה.
ציוני דרך ומדיניות.
אירועים מרכזיים.
האירועים מסודרים בסדר כרונולוגי.
מדיניות כלכלית.
עם תחילת כהונת הממשלה נראה היה כי מצבה הכלכלי של ישראל איתן, ומגזר ההיי טק הישראלי המתפתח תרם רבות לשגשוג, אך המשבר הכלכלי העולמי והתפוצצות בועת ההיי-טק, לצד פריצת האינתיפאדה, גרמו להתפתחות של מיתון כלכלי. הצעת הממשלה לרפורמה רדיקלית במיסוי, הכוללת מס על רווחי הון מתוכניות חיסכון והשקעות בבורסה ומיסוי על עיזבונות, לא אושרה והופעלה רק בגרסה מצומצמת.
התפוררות הקואליציה.