אנטל היה אחראי על הפליטים מטעם משרד הפנים ההונגרי בין השנים 1939–1944. הוא היה בין האחראים להקמתה של ועדה אזרחית לסיוע לפליטים מפולין, בראשה עמדו הנריק סלביק ויאן קולטאי-שדניצקי (Jan Kołłątaj-Srzednicki) שהיה גם נציג ממשלת פולין הגולה. בניגוד לפקידים אחרים בוועדה זו, אנטל לא הפלה בין יהודים ונוצרים.
כדי להציל את היהודים הסתירה הוועדה חלק מהם בזהות של לא יהודים. אנטל סייע בהסתרת זהותם של מספר יהודים, וכן סייע למחתרת הציונית בהונגריה. עם מעצרם של חברי מחתרת פעל אנטל לשחרורם ובחלק מהמקרים הצליח להביא לשחרורם.
לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרץ 1944 נעצרו חברי הוועדה לסיוע לפליטים. חלקם, כמו קולטאי-שדניצקי, נרצחו מיד. חלקם, כגון סלביק, נעצרו ונשלחו למחנות ריכוז. אנטל נעצר גם הוא ביולי 1944 אך שוחרר מכיוון שחבריו לוועדה טענו בחקירתם על ידי הגסטפו שאנטל לא ידע דבר על פעילותם.
לאחר המלחמה.
לאחר המלחמה מונה אנטל לתפקידי שר השיקום ויושב ראש הצלב האדום ההונגרי. הוא היה ממייסדי מפלגת החקלאים והעצמאיים ההונגרית .
בנו, יוז'ף אנטל, היה ראש ממשלת הונגריה הראשון לאחר התקופה הקומוניסטית.
הכרה.
בשנת 1989 הוכר אנטל בתור חסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
קוצו של יוד - שיר
פטריק ג'פרי
פטריק ס. ג'פרי (באנגלית: Patrick S. Jeffrey, נולד ב-25 ביוני 1965) הוא קופץ למים אמריקאי בעבר. בעל שתי מדליות ארד מהמשחקים הפאן-אמריקאיים ו-5 פעמים אלוף ארצות הברית, מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.
הוא אחד מהספורטאים הבודדים שהיו הומואים מוצהרים במשחקים האולימפיים.
ביוגרפיה.
ג'פרי בוגר אוניברסיטת המדינה של אוהיו.
בשנת 1988 הפך ג'פרי לקופץ המים היחידי שזכה בתארים ב-NCAA בכל שלוש הקפיצות למים האפשריות (1 מטר, 3 מטר ופלטפורמה קשיחה מ-10 מטר)
באולימפיאדת סיאול (1988) סיים ג'פרי במקום 12 בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר בתוצאה של 483.54 נקודות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 553.89 נקודות ועלה מהמקום השישי.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בהוואנה, קובה בשנת 1991 זכה ג'פרי במדליית ארד בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במאר דל פלאטה, ארגנטינה בשנת 1991 זכה ג'פרי במדליית ארד בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.
באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיים ג'פרי במקום 9 בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר בתוצאה של 560.22 נקודות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 406.74 נקודות ועלה מהמקום החמישי.
קריירה כמאמן קפיצות למים.
משנת 1999 מאמן ג'פרי קפיצות למים באוניברסיטת המדינה של פלורידה ובשנת 2014 החל לאמן כמאמן ראשי בקפיצה למים באוניברסיטת סטנפורד. נוסף לעבודתו הקבועה במכללות, הוא שימש בתפקיד מאמן ראשי בקפיצות למים של נבחרת ארצות הברית לאוניברסיאדה (קאזאן 2013) וחבר צוות המאמנים לאליפויות העולם (פוקואוקה 2001 ורומא 2009) ולאולימפיאדת סידני (2000).
מנפה שגיאות
מנפה שגיאות, או דבאגר (מאנגלית: Debugger), היא תוכנת מחשב, שלרוב משמשת מתכנתים למציאת שגיאות בתוכנות מחשב אחרות. לרוב תוכנות מחשב פועלות ולא ניתן לדעת אם הייתה שגיאה או לא אלא אם כן התוכנית החזירה פלט כלשהו למשתמש, או שהתוכנית החזירה שגיאה, ולרוב פלט זה יחזור רק בסוף ריצת התוכנית, מה שבתוכניות מורכבות עלול לקחת זמן רב. הדרך העיקרית שבה הדבאגר מאפשר למתכנת למצוא את מקור השגיאות היא באמצעות הכוח לעצור ריצת תוכנית באמצע, ולבדוק את תמונת הזיכרון של התהליך בנקודה זו.
היסטוריה.
מקור השם.
לשגיאה בתוכנה נהוג לקרוא באג (חרק, באנגלית: Bug). יש עדויות לשימוש במונח זה עוד בשנת 1878, במכתב ששלח תומאס אדיסון לשותף שלו, בו הוא מתאר כי נותרו לו מעט בעיות (באגים) לפתור בפיתוח שלו, אך המונח נטבע רשמית על ידי גרייס הופר בשנת 1952, בזמן שעבדה על הרווארד סימן 2, והתגלה עש בתוך המכונה שגרם לבעיות בתפקוד שלה. לאחר שהוציאו את החרק מתוך המכונה, הוא הודבק ליומן מעקב של המכונה (כפי שניתן לראות בתמונה), והתפשטה השמועה כי המפתחים דיבגו (debugged) את המכונה, וכך נטבע המונח.
לפני המצאת הדבאגר.
תוכנות המחשב הראשונות נכתבו בכל מיני אמצעים פיזיים כגון סרטי ניקוב שהיו נטענים למחשב שהיה מריץ את התוכנית ומחזיר פלט. בכל פעם שהתוכנית הייתה מחזירה תשובה לא נכונה, המתכנת היה צריך לנתח את התוכנית שלו שלב אחר שלב, ולבסוף ליצור סרט חדש עם התיקון. לאט לאט המחשבים התפתחו ואיפשרו תכנות אינטראקטיבי (תכנות המחשב בזמן הריצה שלו), אך גם אז מתכנתים היו צריכים לנתח את הקוד שלהם שורה אחר שורה כדי למצוא בעיות, ואחד הקשיים הגדולים ביותר היה שהם לא יכלו לדעת בכל מצב את הערכים המתקבלים בזיכרון המחשב במצבי הביניים בין תחילת התוכנית לסופה.
יכולות מרכזיות.
כיום, תוכנות מחשב כתובות בשפות שונות בקוד מקור, ולרוב מורצות שורה אחר שורה. כפי שנאמר קודם, הקושי של תוכניתנים לפני המצאת הדבאגר היה הבנת מצבי הביניים של התוכנית שהם מנסים לנתח. לכן היכולות המשמעותיות ביותר שהדבאגר נותן הן נקודות עצירה, שהן נקודות שמפתח מסמן באמצעות הדיבאגר בקוד שלו, וכאשר התוכנית מגיעה לשורת קוד זו היא עוצרת את פעולתה. כעת המפתח יכול לנצל יכולת מרכזית נוספת של הדבאגר, והיא בדיקה של תמונות הזיכרון, ואת הערכים השמורים במשתני התוכנית, וכך למצוא בקלות גדולה יותר ערכים שגויים ואת המקור שלהם.
בנוסף, קיימים דבאגרים המאפשרים למתכנת לשנות ערכים מסוימים (בדרך כלל של משתנים) בזמן הריצה של התוכנית, וכך לנסות להשפיע על ריצת התוכנית בצורה שתעזור לו להבין את דרך הפעולה שלה, ואת האופן שבו היא משתמשת בערכים שלה, או להגיע לנקודות בתוכנית שהמתכנת רוצה לבדוק באותו רגע.
שימוש נוסף של דבאגרים הוא בדיקת ביצועים של תוכנית. לעיתים תוכנות רצות באופן תקין ומחזירות ערכים נכונים, אז זמן הריצה שלהן ארוך, ובאמצעות הדיבאגר ניתן למצוא את הנקודות בקוד בהן התוכנית משקיעה את הזמן הרב ביותר (לא כל שורה של קוד רצה באותו הזמן). על ידי מציאת שורות אלה, יכול המתכנת למחוק את השורות אם אינן הכרחיות או לשפר את הביצועים של אותן פעולות על ידי שימוש באלגוריתמים מתאימים יותר לביצוע פעולה זו.
יכולת מרכזית נוספת היא זיהוי שגיאות בזמן הריצה, ועצירת התוכנית רגע לפני קריסת התהליך. יכולת זו עוזרת למתכנת למצוא שגיאות מהסוג הזה כיוון שהוא לא צריך לדעת או לסמן את נקודת העצירה ולבדוק האם הבעיה קורית באזור מסוים, אלא הוא יכול פשוט להריץ את התוכנית, והדבאגר יעצור את התוכנית בנקודה הבעייתית, כך שהמתכנת יוכל לסמן אותה ולהתחיל לנתח איך התוכנית הגיעה לנקודה זאת, ומה לא תקין בה.
דבאגר הוא גם כלי מועדף על האקרים כיוון שבאמצעותו הם יכולים לנתח תוכנות ולמצוא פגיעויות בהן שהם יוכלו לנצל לטובת התקפות שונות. למשל, בתוכנות בתשלום המוגנות על ידי סיסמאות, כך שכדי להשתמש בהן חייב המשתמש לקנות סיסמה, יכול ההאקר לדבג אותן, ולמצוא את הנקודה בה נמצאת בדיקת הסיסמה, ולמצוא שם פגיעות או לשנות חלק זה של הקוד ובכך ל"פרוץ" את התוכנה לשימוש חופשי.
דבאגרים רבים הם בעלי ממשק טקסטואלי, אך סביבות פיתוח רבות משלבות ממשקים גרפיים עבור דבאגרים כדי להקל על התכנת בזמן העבודה, ותוספים אלה פופולריים מאוד.
תלות בשפת הפיתוח.
לרוב דבאגרים מתאימים ספציפית לשפת תכנות אחת, ולכן לכל שפת תכנות יש למצוא דיבאגר מתאים, אך קיימים מספר דבאגרים (כגון GDB) המתאימים למספר שפות.
מנפי שגיאות נפוצים.
הנה מספר דוגמאות למנפי שגיאות נפוצים:
זולטן באי
זולטן באי (בהונגרית: Bay Zoltán; 24 ביולי 1900, גיולה שבמזרח הונגריה – 4 באוקטובר 1992, וושינגטון הבירה) היה פיזיקאי גרעין וחסיד אומות העולם מהונגריה.
קורות חיים.
באי היה המדען הראשי של מעבדות חברת נורות ליבון וחשמל מאוחדת "טונגסרם" , יצרנית נורות חשמל וציוד חשמלי אחר. הוא היה מממציאי הגרסאות הראשונות של הדיודה פולטת האור ומממציאי טכנולוגיית המיקרוגל. בשנת 1938 הקים באי, בסיוע בעל המפעל היהודי ליפוט אשנר, את המרכז הראשון למחקר אטומי בהונגריה. משנת 1930 היה מרצה בכיר לפיזיקה תאורטית באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה וכלכלה ובאוניברסיטת סגד.
בתקופת מלחמת העולם השנייה.
לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרס 1944 נעצר אשנר על ידי הגסטפו וגורש למחנה הריכוז מאוטהאוזן. באי מונה למנהל החברה ועשה כמיטב יכולתו כדי להגן על עובדי החברה היהודיים ועל בני משפחותיהם. הוא סייע ליהודים רבים מבין עובדיו לקבל מסמכים שהעידו על היותם מוגנים על ידי נציגי מדינות זרות, בתקווה שמסמכים אלה יגנו עליהם מפני גירוש. במעשה שהיה מנוגד לחוק, הוא שילם משכורות ליהודים שבין עובדיו. כשעמדו היהודים להיות מגורשים, אפשר להם באי לברוח מהמפעל ולרדת למחתרת.
בנובמבר 1944, בתקופת שלטון אנשי צלב החץ, הובלו חלק מעובדיו של באי לתחנת הרכבת לשם גירוש. באי הלך לתחנת הרכבת ולמרות התנגדות השומרים, ותוך סיכון חייו, הצליח להוריד את פועליו מהרכבת ולמנוע את שילוחם לשטחי גרמניה.
לאחר המלחמה.
באי הפך לאחד מראשי הקהילה המדעית ההונגרית. רבים מהיהודים שהציל הגיעו אף הם לתפקידי מפתח בקהילה המדעית בהונגריה והפכו לחוקרים מצטיינים באוניברסיטאות בהונגריה ומחוצה לה.
ב-1948 עזב באי את הונגריה והיגר לארצות הברית. הוא היה פרופסור באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ומנהל המחלקה לפיזיקה גרעינית במכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה. בין יתר מחקריו סייע ללשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות כשזו התכנסה בשנת 1983 לשם קביעת המידה הרשמית של המטר. הוא התקבל בתור חבר באקדמיה ההונגרית למדעים.