העניין בשמי הלילה קיים עוד מהעת העתיקה, שבה מראה שמי הלילה שימש חקלאים לקביעת מועד הזריעה. תרבויות רבות ראו קבוצות כוכבים בשמי הלילה, ואלה שימשו בסיס לסיפורי עם ומיתולוגיות.
העיסוק המדעי בעצמים הנראים בשמי הלילה נמצא במרכזה של אסטרונומיה תצפיתית . גם העיסוק באסטרולוגיה מתבסס על מיקומם של גרמי השמים.
תאורת לילה.
מקור התאורה הטבעי העיקרי בלילה הוא הירח, אשר מחזיר לכדור הארץ חלק מקרינת השמש המגיעה אליו. תאורת הירח בשיא עוצמתה כאשר הוא מלא, דבר הקורה באמצע החודש העברי והמוסלמי. תאורת הירח המלא מגיעה לרמה של 0.37 לוקס ומאפשרת קריאה והתמצאות סבירה ומעלה בשעות הלילה. תאורת הירח מצטמצמת באופן תלול עם הקטנת החלק המואר, מאחר שבהיקות פני הירח גם כן יורדת. בסביבות ראש החודש העברי והמוסלמי חל מולד הירח, שבו הוא במצב הקרוב ביותר לשמש ואינו נצפה כלל מכדור הארץ. בכל יום מתוספות בממוצע כחמישים דקות לפיגור תנועת הירח אחרי תנועת השמש כך שבתחילת החודש הירח מאיר בשעות הלילה המוקדמות ובימי סוף החודש בשעות הקטנות של הלילה.
מקור תאורה אחר בלילה הם הכוכבים וזוהר השמים אשר יחדיו נותנים תאורה חלשה שכמעט ואינה מספיקה להתמצאות לכאלה שאינם מיומנים. עם זאת, במשך מאות שנים ואפילו כיום אנשים רבים, בעיקר מלחים ונודדי דרכים, השתמשו בכוכבים ובירח כאמצעי ניווט בעת חשיכה; בעיקר בכוכב הצפון. לשיטות פרימיטיביות אלו היו מגרעות רבות: במצב של עננות, למשל, תאורת הכוכבים כמעט ולא נראתה ולא היה ניתן להסתמך עליה. כיום, משתמשים בהתמצאות בלילה באמצעות גרמי השמים בעיקר בגופים צבאיים ובקורסי ניווט והתמצאות.
מגבירי אור כוכבים.
מכשירים אלקטרו-אופטיים הקרויים "מגבירי אור כוכבים (בפי העם "ראיית לילה")" מנצלים את תאורת הלילה החלשה ליצירת דמות מוארת המוצגת לעיני הצופה בהם. המכשיר בנוי על בסיס מבנה אופטי הדומה למשקפת או לטלסקופ צלפים, כאשר במישור הדמות בתוך המכשיר נמצאת שפופרת. השפופרת הופכת את האור החלש לאלקטרונים המואצים באמצעות מתח חשמלי, ומשחררים אלקטרונים נוספים בקירות השפופרת. בסוף השפופרת, אנרגיית האלקטרונים מומרת לאור על ידי שכבת חומר זרחני. מכשירים אלו נמצאים בשימוש בקרב כוחות צבאיים ואזרחיים כאחד.
זוהר שמים מלאכותי.
שמי הלילה מחזירים תאורה מלאכותית הנמצאת במרחק של מספר קילומטרים. תופעה זו נוצרת כאשר חלקיקים זעירים של אבק וערפל באטמוספירה מפזרים את האור הפוגע בהם. תופעה זו לא רצויה, בגלל הפרעתה לתצפיות אסטרונומיות, השפעות אקולוגיות ובריאותיות ולכן היא אחד הגורמים לזיהום אור.
הלילה בתרבות.
סכנות ליליות.
ההסתר וההפתעה שיוצרת חשכת הלילה מעניקה במה לפושעים, גנבים, שודדים ועברייני מין, ובאזורים לא מפותחים גם לשודדי דרכים לתקוף בני אדם ולפעול ביתר קלות בלי חשש שיתגלו. עקב זאת, נחשב הלילה לזמן מסוכן ביותר בעבר ובנסיבות רבות גם היום; באזורים רבים, לא מפותחים מחד וערים גדולות מאידך, מסוכן להסתובב בעת לילה ללא ליווי, מחשש לפשיעה. מאותן הסיבות נבחר בפעמים רבות הלילה כזמן לפעולות התקפה צבאיות ולמעצרים. מאידך, חובה על רשויות החוק לספק ביטחון גם בשעות הלילה. תחושת הסכנה, יחד עם חוסר יכולת האבחנה שיוצרת חשכת הלילה גרמה להתפתחות אמונות הקיימות בתרבויות רבות במזיקים וביצורים כגון שדים, רוחות רפאים או ערפדים הפועלים, כביכול, בעת הלילה.
פחד לא נורמלי מהלילה קרוי ניקטופוביה ומלווה, ככל פוביה, בדופק מהיר, הזעה מוגברת, יובש בפה, קשיי נשימה ותחושת נתק.
לפי התקנות התעבורה בישראל, הנהגים ברכב בשעת לילה חייבים להפעיל את פנסי רכבם החל מרבע שעה לאחר שקיעת החמה ועד כרבע שעה לפני זריחתה.
חיי לילה.
בחלקים רבים בעולם, בילויים חברתיים רבים, כגון מסיבות ריקודים או בילוי במסבאה, נעשים בשעות הלילה ולכן זוכים לכינוי "חיי לילה".
השפעת התאורה המלאכותית על הלילה.
האפשרות "להאיר" את הלילה למעשה הקטינה את הלילה למינימום הנדרש למנוחה ואף פחות מכך. מומחה השינה, הפסיכולוג סטנלי קורן, כותב בספרו "גנבי השינה" שהמצאת הנורה החשמלית יצרה בתרבות מצב של חסך שינה תמידי מאחר שהיא מאפשרת פעילות נוחה בלילה. למצב זה השפעה הורסת על הכלכלה בגלל ירידה ביצירתיות ועלויות תאונות דרכים הנגרמות מהירדמות בנהיגה.
הלילה ביהדות.
לזמן תחילת הלילה (ערב) חשיבות ביהדות כי אז מתחיל יום חדש בלוח העברי. הגדרת תחילת הלילה אינה מוגדרת במדויק, ויש פרק זמן של ספק הקרוי בין השמשות, אשר מתחיל בשקיעת החמה ומסתיים עם צאת הכוכבים. ישנן מצוות ביהדות שזמנן בלילה ובהן: סדר ליל פסח, קריאת שמע של ערבית, ספירת העומר, הדלקת נר חנוכה, הקריאה הראשונה של מגילת אסתר בפורים. במשפט העברי יש מגבלות של שיפוט בלילה וחל הכלל: דיני ממונות דנים ביום וגומרים בלילה ודיני נפשות דנים ביום וגומרים ביום.
ישנה מחלוקת במסכת ברכות כמה משמורות ישנן בלילה. לפי דעת רבי יהושע בן לוי ישנן ארבע משמרות בלילה, ולעומת זאת לפי דעתו של רבי נתן הלילה כלול משלוש משמורות בלבד. ישנן דעות כי משמרות אלו הם חילוקים לזמן המשמר של הלויים שהיה על בית המקדש בזמן שהיה קיים, ובזמן שיבנה.
הלילה במיתולוגיה.
במיתולוגיה היוונית (על פי תולדות האלים -תיאוגניה של הסיודוס) הלילה מגולם על ידי ניקס שנוצרה יחד עם החשיכה (ארבוס) מתוך התוהו (כאוס). מהם נוצרו היום והאתר וגם כוחות אופל כמו: המוות השינה העצבות והזיקנה.
הלילה במדעי החיים.
מספר מיני צמחים פותחים את פרחיהם רק בלילה, ביניהם נר-הלילה החופי, הברוגמנסיה והדטורה. פרחים אלו מאובקים בעיקר על ידי עשים. לעומת זאת פרחיהם של מינים רבים נסגרים בלילה. קבוצה זו כוללת את הכלנית, החמציץ וההיביסקוס.
בעלי חיים רבים, וגם בני אדם, פעילים במשך היום וישנים בלילה. יוצאים מן הכלל הן חיות לילה אשר מותאמות במיוחד לפעולה בתנאי העדר-אור, כגון עטלפים, שועל הפֶנֶק או האופוסום, עשיים, סדרת דורסי הלילה הכוללת את התנשמות והינשופים, וכמה מיני קופים. ככלל, פעמים רבות בעלי חיים אלו פועלים בלילה מפני שתנאי סביבתם אינם מאפשרים להם לפעול ביום (לדוגמה בעלי חיים רבים במדבריות או אזורים חמים ביותר) או כאלה שבעת הלילה טורפיהם הטבעיים ישנים או פעילים בצורה פחותה ולכן בשעה זו בטוח יותר לפעול ולחפש אחר אוכל ושתייה.
לבעלי החיים שיטות שונות לתפקד בחושך: החל ממערכת האקולוקציה של העטלף ועד עיניים רגישות במיוחד לאור אשר מצליחות לקלוט אף אור חלש מן הסביבה; כאלו הם בעיקר טורפים שונים, ביניהם ניתן למנות את החתוליים והשועלים. חלק מן חיות הלילה אינן מסוגלות כלל לפעול בעת יום, אך חלק מהן, כגון החתול, מסוגלות לפעול גם בלילה וגם ביום.
שעות השינה אצל בני האדם בלילה מוּנעים על ידי שעון ביולוגי המורכב מ אשר קובע תהליכים פיוסולוגיים שונים בגף האדם במחזוריות של בערך 24 שעות. אחד מתהליכים אלה הוא מנגנון המפריש את ההורמון מלטונין אשר יש לו השפעה על מחזורי ערות ושינה. הפרשת המלטונין מעוכבת בהשפעת האור ומתגברת בחשיכה ומשרה עיפות על האדם.
פרנצלאור ברג
שפת אמת
דיין (מידה)
דַּיְן (dyn, מיוונית עתיקה: δύναμις - "דינאמיס" = כוח) היא יחידה למדידת כוח במערכת היחידות cgs וסימונה dyn. דיין מוגדרת ככוח הנדרש להבאת מסה של 1 גרם לתאוצה של סנטימטר לשנייה בריבוע. כלומר בכל שנייה המהירות תגדל בס"מ/שנייה אחד. היחידה מוגדרת במערכות יחידות cgs, שקדמה למערכת היחידות הבינלאומית (SI) המודרנית.
בשנת 1873 הוצע לראשונה לאמץ את המידה כיחידת cgs בוועידת החברה הבריטית למדע (אז: החברה הבריטית לקידום המדע).
שימושים.
היחידה דיין לסנטימטר (dyn/cm) היא יחידה המשמשת למדידת מתח פנים. למשל, מתח הפנים של מים מזוקקים היא 71.99 dyn/cm בטמפרטורה 25 °C (ביחידות SI formula_1 או formula_2).
סיון שביט
סיון שביט (נולדה ב-12 בדצמבר 1967) היא זמרת ויוצרת ישראלית.
ביוגרפיה.
סיון שביט יוצרת וזמרת רוק, בלוז ופופ, גדלה בישראל, בוגרת "תלמה ילין" במגמת משחק, למדה קולנוע בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1989 החלה את הקריירה המוזיקלית שלה, כשהקימה הרכב רוק בשם "סיוון", שכלל את ז'אן ז'אק גולדברג, עמוס פרידמן וזיו גולנד, שהיה אחראי על הלחנים למילים שכתבה. ההרכב הופיע והוציא לרדיו מספר סינגלים, ובהם "האופנוען" (המתבסס על דמות האופנוען מהסרט "ראסטי ג'יימס" ויצא לאור בתקליט "נענע אוספ מספר אחת"), "נסיכות לא מתות" (שנכלל בהמשך באוסף שירי שנות השמונים שיצא ב-1996), ושירים נוספים. על אף שהייתה בעיצומן של הקלטות לאלבום בכורה, בעל גוון רוקי אקספרסיבי, בחרה שביט לעצור את התהליך וליצור לעצמה קו מוזיקלי חדש.
בפברואר 1996, אחרי שבע שנים של איסוף וחיפוש, הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "הכחול האפור הזה", שהתאפיין באווירה מלנכולית ועיבודים לכלי מיתר. המילים נכתבו על ידי שביט והלחנים משותפים לה ולאמיר צורף שהפיק מוזיקלית. מתוך האלבום בלטו שיר הנושא, "נשקי אותי", ו"ורדימון" שהפכו את שביט לאחת היוצרות המושמעות ביותר באותה שנה. לשיר "הכחול האפור הזה" צולם וידאו קליפ בפילם שחור-לבן, בבימויה של תמר קרוון. בהקלטות האלבום השתתפו בין היתר צורף בגיטרה, רועי שקד בתופים, רונן שפירא בפסנתר, סינתיסייזר, אורגן, ואקורדיון, וכן נגנים נוספים.