מוטקה (השורד) גביש (אביעד בנטוב) - מוותיקי הארץ. קשיש שהשתתף כמעט בכל אירוע מקום המדינה ועד היום. טיפוס נוסטלגי שאינו מעודכן בעולם החדש ומזלזל בדור הצעיר והמפונק. נוהג לומר "אתה לא תאמין!" ומיד לאחר מכן לספר סיפור גבורה מוגזם.
יעל ברכה מלמד (יעל שרוני) - אשת חינוך שמסבירה דברים ברמה ושמה לב שהיא הדמות היבשה בתוכנית למעט השאר.
אסף חפץ (אלי פיניש) - אספן חפצים שנוהג להסביר אליהם.
פינות חוזרות.
קפה פינג'אן: פגישה היסטורית שכביכול התקיימה בין שני אנשים הקשורים לאירועי הפרק (אביעד בנטוב ואלי פיניש) ושנערכה בבית הקפה הבדיוני המכונה "קפה פינג'אן". על פי רוב המלצרית בקפה (יעל שרוני), אינה נרתעת מלחשוף את דעתה על תוכן השיחה ועל חולצתה כתוב משפט שחושף את דעתה על הנושא.
כוכב נולד: פרודיה על תוכניות ריאליטי בסגנון כוכב נולד, לדוגמה "מהנדס נולד" "רקדן נולד" "ממציא נולד..".
דיבורים עם חופית קרנק: פרודיה על אבודים בהנחיית צופית גרנט. חופית (יעל שרוני) מראיינת בדרמטיות אדם אשר עבר חוויה "עצובה" הקשורה לאירועי הפרק, מקצינה ומנפחת דברים יותר ממה שהם באמת. לדוגמה: אבא שאיבד את משפחתו בחניון של קניון איילון או משפחה שעלתה לחרמון עם מכונית מסוג סוסיתא ושרדה כדי לספר.
קריאה בציבור עם גליה פדלון (יעל שרוני) גברת שכותבת שירים בחרוזים אך קוראת אותם ברצינות תהומית וברגש מוגזם לפני קהל מעריצים של שלושה אנשים.
בית העלמין הספרדי של בוקרשט
בית העלמין הספרדי של בוקרשט (ברומנית: Cimitirul evreiesc Sefard din București) הוא אחד משלושת בתי העלמין היהודיים בבוקרשט, רומניה והכניסה אליו היא בכביש ג'יורג'יולוי מספר 2. נודע גם בשם "בית העלמין בלו ספרדי" (Cimitirul Bellu Spaniol), באסוציאציה לבתי הקברות "בלו" הנוצריים (אורתודוקסי וקתולי) של בוקרשט הנמצאים לא רחוק ממנו.
בית עלמין זה נוסד בשנת 1865, לאחר סגירתו של בית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט ויועד לקבורתם של היהודים הספרדים. הקרקע נקנה ב-1864, אך הקבר הראשון נכרה ב-1865. שטח בית העלמין הוא של 4 עד 5 הקטרים ויש בו כ-10,300 קברים. בשטח בית העלמין מוצב גם אובליסק לזכר החיילים היהודים ספרדים שמתו במלחמת העולם הראשונה בשירות הצבא הרומני. בבית העלמין מוצבות גם כמה מצבות ששרדו את פירוק בית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט.
רוברט פרנסיס
רוברט פרנסיס (באנגלית: Robert Francis ; 26 בפברואר 1930 - 31 ביולי 1955) היה שחקן קולנוע אמריקאי. הופיע בארבעה סרטים בתפקידים צבאיים לפני שהקריירה המבטיחה שלו נקטעה בגיל 25 כאשר המטוס אותו הטיס התרסק וכל נוסעיו נהרגו. הוא זכור בעיקר מהופעת הבכורה שלו בסרט המרד על הקיין.
קורות חיים.
כבר בגיל צעיר הצטיין בסקי ושאף להצטרף לצוות האולימפי של ארצות הברית אך צייד כישרונות הוליווד התרשם מצורתו היפה ומראהו האמריקאי ושנע אותו להתרכז בקריירת משחק.
לאחר סיום לימודיו בקולג' העירוני בפסדינה התחיל לקחת שיעורי משחק שנקטעו לשנתיים בגלל שירות צבאי. לאחר מכן חידש את לימודיו וחברת סרטי קולומביה הציעה לו מבחן בד שלאחריו הוצע לו אחד התפקידים הראשיים בסרט המרד על הקיין.
הוא הופיע בסרט בתפקיד הקצין ווילי קית' לצד שחקנים ידועים כמו המפרי בוגרט, חוזה פרר ופרד מקמורי, הוא נבחר כאחד האנשים המבטיחים של 1954.
בעקבות הצלחתו לוהק לתפקידים ראשיים בסרטים They Rode West (1954), The Bamboo Prison (1954) ו-The Long Gray Line (1955).
פרנסיס נמשך למטוסים והתחבר עם הווארד יוז אתו טס מספר פעמים. הוא לקח שיעורי טיסה אך לא השלים אותם לקבלת רישיון טיסה.
ב-31 ביולי 1955 המריא פרנסיס במטוס ביצ'קראפט בוננזה ביחד עם עוד שני אנשים משדה התעופה בברבנק. מיד לאחר ההמראה איבד המנוע כוח והמטוס צלל, התרסק, עלה בלהבות וכל הנוסעים נהרגו. החקירה העלתה שהגורם לתאונה הייתה טעות אנוש של הטייס.
הרעלת הבירה ההמונית במוזמביק
הרעלת בירה המונית במוזמביק הייתה אירוע הרעלה המונית שהתרחש ב-9 בינואר 2015, במהלך טקסי קבורה בשתי עיירות במחוז טטה (Tete) שבמוזמביק, בעקבות שתיית בירה מתוצרת מקומית. ההרעלה, שהתרחשה בעקבות זיהום של קמח תירס (המהווה מרכיב עיקרי בבירה המקומית) בחיידקי "Burkholderia gladioli" מתת-המין "cocovenenans", גרמה לאשפוזם של 232 בני אדם ולמותם של 75.
הרעלה.
ב-11 בינואר 2015 דיווח רדיו מוזמביק על 69 בני אדם שנספו ועל עוד 196 שאושפזו לאחר השתתפותם בטקסי קבורה בעיירות צִ'יטִימַה (Chitima) וסוׂנְגּוֹ (Songo). למחרת מספר המאושפזים ירד ל-169 וב-13 בינואר ל-35, אולם במקביל מניין הנספים עלה ל-72.
לאחר בדיקה ראשונית עלה כי כל מי שנפגע באירוע צרך במידה זו או אחרת בירה מתוצרת מקומית שנהוג להגישהּ במהלך טקסי הקבורה המסורתיים. כל מי שהפגין את סימני ההרעלה התלונן על תסמינים זהים אשר כללו: שלשול, כאבי שרירים והתכווצויות חריפות בבטן. בסך הכל מתוך 256 המשתתפים בטקסי הקבורה, 232 לקו בתסמיני ההרעלה, ומתוכם נפטרו 75.
חקירת המקרה.
במהלך החקירה האפידמיולוגית הרשמית הועלו שתי השערות מרכזיות בדבר מקור ההרעלה המסתורית. אל שתיהן התייחסו הרשויות במדינה כאל אירוע טרור, או לחלופין כאל אירוע פלילי:
שתי השערות אלה לא עמדו במבחן המציאות; בעוד שמיץ המרה של תנינים נחשב במוזמביק לרעיל, לאמיתו של דבר הוא איננו רעיל כלל. אבקת מרה של תנינים מיוצאת באופן קבוע מאפריקה למזרח אסיה לצורכי רפואה סינית, וניסויים שנערכו על עכברים שללו את היותו רעיל ליונקים. מאידך, דוגמאות של הבירה ומרכיביה וכן של דם המאושפזים והנספים נשלחו אל המעבדה בבית החולים המרכזי במפוטו, בירת מוזמביק, שם נשללה כל נוכחות של דיגוקסין ודיגיטוקסין. לאחר בדיקה נוספת בארצות הברית התגלו חיידקי "Burkholderia gladioli" מתת-המין "cocovenenans" על שני רעלניו - חומצה בּוֹנְגְּקְרֶקִית () וטוֹקְסוֹפְלָבִין () בשאריות הבירה וקמח התירס, שמהווה את אחד ממרכיביה.
חומצה בונגקרקית.
חומצה בונגקרקית היא רעלן חזק ביותר בתהליך הנשימה התאית. הרעלן חוסם לגמרי את תהליך שחרור מולקולות ה-ATP מהמטריקס המיטוכונדריאלי וגורם בכך לעצירה מוחלטת בפעילות ATP סינתאז. מחקרים אף דירגו רעלן זה כחזק יותר מהציאניד, אשר גם הוא פוגע בתהליך הנשימה התאית.
הרעלות מרעלני "Burkholderia gladioli" מתת-המין "cocovenenans" תועדו זה מכבר בדרום-מזרח אסיה ובמיוחד במרכז ג'אווה שבאינדונזיה, שם הן מתרחשות כתוצאה מאכילת טמפה בונקרק (מאכל סויה שמעורבב בתהליך הכנתו עם פרי הקוקוס (ציפת פרי הקוקוס נוטה להזדהם בחיידקים מתת-מין זה ולגרום להרעלה בעת אכילתה).
צוות החקירה הממלכתי הגיע למסקנה כי שיטפון שפקד את האזור גרם להצפה שהובילה לריקבון מאגרי קמח התירס ולזיהומם בתת-מין זה של חיידקים. תושבי האזור סברו כי חרף אי התאמתו של הקמח לאכילה, הוא עדיין ראוי לבישול של הבירה. בנוסף לכך נחשף קשר ישיר בין כמות צריכת הבירה לחומרת ההרעלה, שכן משתתפי טקסי הקבורה שצרכו מעט מאוד בירה (כ-50 מ"ל) היו בין 24 האנשים שלא לקו בתסמיני ההרעלה כלל.
נמל התעופה ליובליאנה ברניק
שיווק ישיר
שיווק ישיר הוא תצורה של פרסום שבה חברות או ארגונים מפרסמות תוכן על החברה, מוצר או שירות ישירות אל הצרכן מבלי להיעזר במתווכים. שיווק ישיר נעשה בעזרת מספר ערוצים כגון: מכתבים, דואר אלקטרוני, טלפון, חלוקת עלונים ונקודות מכירה. הייחודיות של שיווק ישיר היא שהוא ניתן למדידה ומוכוון לקהל יעד ספציפי.
שיווק ישיר החל למעשה כבר במאה ה-19 על ידי אהרון מונטגומרי וורד. וורד השתמש לראשונה בשליחת קטלוג בדואר כבר בשנת 1872 ובעזרת מהלך זה, הצליח להוריד את המתווכים ובכך להוריד את המחירים לצרכן. למעשה, המונח "שיווק ישיר" נטבע לראשונה בשנת 1967 על ידי לסטר וונדרמן שנחשב לאבי השיווק הישיר. בין הבולטים בחידושיו של וונדרמן הם כרטיס מנוי למגזין והמספר לחיוג חינם 1-800.
התפתחות הטכנולוגיה והכלים הדיגיטליים והשפעותיהם על השיווק הישיר.
בעקבות התפתחות הכלים הדיגיטליים עובר עולם התוכן לכיוון ערוצי המדיה והדיגיטל, תופעה המשפיעה על עולם השיווק הגלובלי בכלל, ועל עולם השיווק הישיר בפרט. תקציב השיווק העולמי בערוצים הכלליים כדוגמת הטלוויזיה עדיין גדול יותר מתקציב השיווק הדיגיטלי, אך תקציב השיווק הדיגיטלי עתיד לעלות בצורה משמעותית. בשנים האחרונות ניתן לראות עליה ניכרת בשיווק ישיר דרך ערוץ הכלים המקוונים, בעקבות השימוש הרחב של קהל הצרכנים באינטרנט ובמובייל, ובזכות הפיתוח של מערכות סליקה מקוונות אשר מקנות להרבה עסקים אפשרות לבצע את כל תהליך הסליקה והמכירה בצורה מקוונת וללא שימוש במתווכים. מחקר מ-2015 העלה כי הישראלים קונים באינטרנט באותה מידה שהם קונים בקניונים. בנוסף, נראית צמיחה בביקוש למכירה ישירה ובמספר העובדים המועסקים בערוץ זה. עם זאת, בעקבות התפתחות המסחר האלקטרוני (באנגלית: e-Commerce) הביקוש למכירה ישירה צפוי להצטמצם בגלל הקושי להגיע לכלל הקהלים אשר נובע מחוסר בכוח אדם, בעוד שבעזרת מסחר אלקטרוני ניתן להגיע לכלל קהלי היעד יותר בקלות. תופעה נוספת היא ההתפתחות של הרשתות החברתיות בהן יש שימוש נרחב בשיווק ישיר. השיווק באמצעות ערוץ זה הופך את התוכן ליותר אישי ומותאם קהל מטרה והרבה פעמים חוסך בעלויות.
ערוצי השיווק הישיר.
כל ערוץ תקשורתי שניתן להשתמש בו כדי לספק מסר ללקוח בצורה ישירה וללא מתווכים יכול להיות ערוץ בתחום השיווק הישיר, לרבות:
יתרונות השיווק הישיר.