הרפואה המרובדת מבוססת על זיהוי תת-קבוצות של חולים עם מנגנוני מחלה מובהקים, או תגובות ספציפיות לטיפולים. הרפואה המרובדת מאפשרת לנו לזהות ולפתח טיפולים היעילים לקבוצות מסוימות של חולים. בסופו של דבר, רפואה מרובדת תבטיח כי המטופל הנכון יקבל את הטיפול הנכון בזמן הנכון.
הכרה בחיוניות הצורך בהבנת המנגנונים העומדים בבסיס המחלה היא הגורם שמאפשר מענה מהיר וטוב יותר למטופלים. ככל שההבנה של החריגות המבניות, התפקודיות והכימיות המתרחשות בתאים וברקמות מתרחבת ומעמיקה כתוצאה מהשיפורים והיכולות הטכנולוגיות, אנו מתקדמים למיפוי רחב יותר של תתי קבוצות הן של מחלות והן של מטופלים ומתקדמים לעבר רפואה מותאמת אישית. מתברר כי מחלות הן למעשה תת-קבוצות של מומים שונים ולכן, הבנתם, מאפשרת לנו מענה מהיר וטוב יותר ובמקרים מסוימים, גם רפואה מונעת. גישת הרפואה המרובדת מסייעת בפיתוח הבנה עמוקה יותר של תת-קבוצות אלה, שיכולה להביא לזיהוי יעדים חדשים ואסטרטגיות טיפול בדרך לרפואה המותאמת אישית.
רפואה מונעת מבוססת בינה מלאכותית וטיפול מותאם אישית מבוסס מידע קליני וגנומי.
בפעם הראשונה בהיסטוריה, מערכת רפואית יכולה לחקור את מטופליה באופן סטטיסטי ולאורך זמן, וכן לספק תובנות ממאגרי נתונים גדולים, כדי לחזות טוב יותר מחלות ומומים. רפואה מונעת מקבלת מקום מרכזי באקו סיסטם הביו-רפואי בישראל, כאשר חברות הזנק ויוזמות שנולדות בארגוני הבריאות מפתחות פתרונות דיגיטליים שיסייעו ויגנו על בני אדם ממחלות כרוניות כבר עם לידתם. זאת בנוסף לגילויים האפשריים בבדיקת מי שפיר ותג גנטי המאפשרים זיהוי מחלות בקרב עוברים.
כבר היום, בסיס המידע מאפשר לקופות החולים להתאים טיפול תרופתי אישי טוב יותר לחולים הסובלים מיתר לחץ דם או לתת המלצות רפואיות לבדיקות ומעקב על בסיס הנתונים הקיימים על החולים במערכת הבריאות.
קופות החולים משולבות בתהליכי פיתוח כלים ללקוחותיה בהתבסס על עיבוד מידע כגון: קופת חולים כללית מפתחת כלים לניטור מחלות ולניבוי סיכון למחלה הלוקמיה, קופת חולים מכבי מציגה מערכת בינה מלאכותית המסוגלת לספק הסתברות לנוכחות סרטן המעי הגס בעזרת בדיקת דם פשוטה. לצידם, חברות הנזק עוסקות בפיתוח טיפולים ע"ב גנטיקה באמצעות מינוף בינה מלאכותית לזיהוי דפוסים פיזיולוגיים החושפים שינויים גנטיים שגורמים למחלות. לצידם, קיימים מחקרים רפואיים לזיהוי פגמים גנטיים ופיתוח האפשרות לבצע תיקון ממוקד.
פריצות דרך רפואיות המבוססות על ביג דאטה (BIG DATA) ובינה מלאכותית.
הנתונים שנצברו ברשומה רפואית של המטופלים מהווים בסיס למערכות תומכות החלטה ומערכות מסייעות לרופא. מערכות אלו מספקות תובנות רפואיות והמלצות לטיפול מתאים בהתבסס הן על ניסיון רב ותובנות של מיליארדי רשומות שנותחו באלגוריתם בינה מלאכותית. אחת המערכות הראשונות שכבר היום נמצאים בשירות הרפואה בתחום מידע זה היא ווטסון תוצרת חברת IBM.
שימושי מערכת ווטסון בתחום הרפואה:
מיפוי הגנום ופיתוח תרופות.
האפיון המולקולרי, בעידן הנוכחי, מאפשר מיפוי מדויק של כל השינויים הגנומיים ב-DNA של החולה ומביאות לידי התאמת טיפול אישי לכל חולה וחולה בהתאמה. יתירה מזאת, הרפואה מאפשרת לבצע בדיקות כאשר עדיין המחלה לא התפרצה ולזהות אותה מבעוד מועד. ביואינפורמטיקה, הוא תחום מדעי המשלב עקרונות ביולוגיה,רפואה, מתמטיקה ומדעי המחשב. תחום מדעי זה משמש להעמקת בסיס הידע הביולוגי שבו, טמון פוטנציאל טיפולי-קליני, כגון: גילוי ואבחון מחלות גנטיות מולדות, אבחון מוקדם של מחלות נרכשות עם בסיס גנטי מובהק כדוגמת הסרטן ואף בפיתוח תרופות.
המחקר והפיתוחים עוד בראשיתם אף שכבר יש יישומים קליניים. כבר כיום ישנם מחקרים רבים ופתרונות לתרופות ממוקדות, טכנולוגיות עריכה גנטית כגון קריספר, מערכות בינה מלאכותית ומערכות תומכות החלטה מתקדמות ביותר.
איגודים ורשויות רגולטוריות בעולם מדגישים את חשיבות המיפוי והאפיון המולקולרי במחלות שונות כאשר הנושא, כיום, בא לידי ביטוי בעיקר בתחום האונקולוגי המטולוגי.
אתגר זה, בו פיתוח התרופות יתבסס על התאמה למטופל ספציפי, תייצר גיוון גדול של מינוני והרכבי תרופות ובהתאם, תשנה את התפיסה למחקרים קליניים ותהליכי אישור תרופות. מסתמן כי הרגולטור יידרש לקביעת מדיניות מותאמת שתכלול שינויים רגולטורים, התאמות בעשייה הקלינית, מציאת דרכים למימון תרופות מותאמות אישית ובדיקות גנטיות כחלק מתהליך השימוש בתרופה ולאו דווקא במחקר קליני שרק לאחריו יינתן האישור לשימוש בתרופה.
המאירי
יחסי ארצות הברית–סודאן
יחסי ארצות הברית–סודאן הם יחסי החוץ בין ארצות הברית לסודאן.
היסטוריה.
ארצות הברית כוננה יחסים דיפלומטיים עם סודאן בשנת 1956, לאחר קבלת העצמאות מהשליטה המשותפת של מצרים ובריטניה. בשנת 1967 ניתקה סודאן את היחסים הדיפלומטיים עם ארצות הברית, לאחר פרוץ מלחמת ששת הימים. היחסים חודשו בשנת 1972. בשנות ה-90, קשרי המשטר האסלאמיסטי של סודאן עם ארגוני טרור בינלאומיים הובילו את ממשלת ארצות הברית בשנת 1993, להגדיר את סודאן כמדינה תומכת טרור. בשנת 1996 נסגרה שגרירות ארצות הברית בסודאן. לאחר הפיגועים בארצות הברית ב-11 בספטמבר 2001, החלה סודאן לספק שיתוף פעולה קונקרטי במאבק בטרור הבינלאומי. בשנת 2002 חידשה שגרירות ארצות הברית את הפעילות בסודאן.
ארצות הברית מילאה תפקיד מפתח בחתימת הסכם שלום מקיף בין סודאן לדרום סודאן בשנת 2005, אשר היווה את הבסיס למשאל עם על עצמאות בשנת 2011 ולפרישתה לאחר מכן. מחלוקות שונות בין סודאן לדרום סודאן נותרו בלתי פתורות לאחר ההפרדה, כולל שליטה במשאבי הנפט ומעמדו של אזור אביי.
למרות ההבדלים בדעות הפוליטיות, ארצות הברית הייתה ספקית הסיוע ההומניטארי הגדולה ביותר של סודאן במהלך 25 השנים האחרונות.
לאחר הדחתו של הרודן האסלאמיסטי עומר אל-בשיר ועלייתו לשלטון של עבד אל-פתאח אל-בורהאן, החלה התקרבות סודאנית לארצות הברית, שהשפיעה לטובה גם על יחסי ישראל–סודאן.
ב-31 במרץ 2021 הודיע מזכיר המדינה האמריקני אנתוני בלינקן כי ממשלת סודאן העבירה לארצות הברית כספי פיצויים בשווי של 335 מיליון דולר.
יחסי סחר.
בשנת 1997 הטילה ארצות הברית סנקציות כלכליות מקיפות על סודאן בשל תמיכתה בטרור בינלאומי ובמאמצים מתמשכים לערער יציבות בממשלות שכנות, כמו גם בשכיחותן של הפרות זכויות אדם. בשנת 2007, ארצות הברית הציגה סנקציות כלכליות חדשות נגד סודאן בתגובה לרצח העם בדארפור. הסנקציות חלות על נכסי פקידים סודנים המעורבים באלימות בדארפור, כמו גם על חברות שבבעלות או בשליטת ממשלת סודאן.
נציגויות דיפלומטיות.
ארצות הברית מחזיקה בסודאן שגרירות בח'רטום בלבד, ואילו סודאן מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די סי בלבד.
יחסי ארצות הברית–מלאווי
יחסי ארצות הברית–מלאווי הם יחסי החוץ בין ארצות הברית למלאווי.
היסטוריה.
בשנת 1964 כוננה ארצות הברית יחסים דיפלומטיים עם מלאווי, לאחר שקיבלה עצמאות מבריטניה. בשנים 1966 עד 1994, מלאווי הייתה מדינה של מפלגה אחת, לאחר המעבר לדמוקרטיה רב מפלגתית, היחסים הדו-צדדיים בין המדינות התחזקו. וושינגטון החלה לסייע למלאווי בפיתוח מערכת בריאות, חינוך, חקלאות, אנרגיה וסביבה.
השקפת עולמם של שתי המדינות על הצורך ביציבות כלכלית ופוליטית באפריקה הדרומית חופפת בדרך כלל. מלאווי תומכת בפתרון הבעיות באזור באמצעות משא ומתן, ופועלת להשגת יעדים אלה בפורומים אזוריים ובינלאומיים שונים. ארצות הברית ומלאווי מקיימות יחסי הגנה הדוקים. עם התמיכה של ארצות הברית, מלאווי שלחה 9 גדודים להשתתף בפעולות של האו"ם למבצעי שמירת השלום בחוף השנהב והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. בשנת 2017 אירחו ארצות הברית ומלאווי את פסגת הכוחות היבשתיים האפריקאים השנתית.
יחסי סחר.
למלאווי פטורים מהסחר עם ארצות הברית מכוח חוק הצמיחה וההזדמנות האפריקנית. בשנת 2016, היקף היצוא האמריקני למלאווי הסתכם ב-201 מיליון דולר, וכלל אספקת מוצרים פרמצבטיים, אלקטרוניקה, וסיוע הומניטרי, כולל מוצרים חקלאיים. בשנת 2016 הסתכם היבוא האמריקני ממלאווי ב-75 מיליון דולר, כולל טבק, תה, סוכר, אגוזי מקדמיה, קפה ובגדים.
נציגויות דיפלומטיות.
ארצות הברית מחזיקה במלאווי שגרירות בלילונגווה בלבד, ואילו מלאווי מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די סי בלבד.
אברהם בן צבי
אברהם (אבי) בן צבי (נולד ב-2 במאי 1944) הוא חוקר ישראלי בתחום היחסים הבינלאומיים, פרופסור אמריטוס בחוג למדע המדינה באוניברסיטת חיפה. עבודותיו מתמקדות ביחסי ישראל–ארצות הברית ובמדיניות החוץ של ישראל. עיתונאי ופובליציסט. חתן פרס ישראל בתחום חקר מדע המדינה, מדעי הניהול והיחסים הבינלאומיים לשנת ה'תש"ף (2020).
ביוגרפיה.
בן-צבי נולד בחיפה בשנת 1944, ליהושע וחוה. הוא אח לדליה. הוא בוגר בית הספר היסודי "אילנות" בחיפה, ואת לימודיו התיכוניים עשה בתיכון חוגים בחיפה בין השנים: 1958–1962. בין השנים 1962–1965 שירת בצה"ל בחיל המודיעין, ובין השנים 1965–1968 למד באוניברסיטה העברית מדע המדינה וצירוף לימודים בין-חוגי במדעי החברה, וסיים את לימודיו בהצטיינות. בין השנים 1968–1969 המשיך את לימודיו במדע המדינה לתואר שני באוניברסיטה העברית, וב-1969 התקבל לחוג למדע המדינה באוניברסיטת שיקגו, ובו למד במסלול הישיר לתואר השלישי בין השנים: 1969–1973. במקביל ללימודיו (1972–1973) היה מורה מן החוץ באוניברסיטאות שיקגו ודה-פול בשיקגו, וקיבל תואר דוקטור ביוני 1973.