במהלך 2009 נערך פסטיבל "Crue Fest2" שבו הופיעו יחד עם מוטלי קרו גם Drowning Pool, Godsmack, Theory Of A Deadman ו-Charm City Devils. במסגרת סיבוב הופעות זה, חגגה הלהקה 20 שנה לאלבום "Dr. Feelgood" ואף ניגנה אותו במלואו מידי ערב.
ב-2010 הופיעה הלהקה במסגרת פסטיבל "OzzFest" יחד עם אוזי אוסבורן ורוב הלפורד.
הלהקה המשיכה בסבב ההופעות גם לאורך 2011, כאשר הפעם היא מלווה בלהקות Poison, New York Dolls, ומאוחר יותר בסבב האירופאי יחד עם Def Leppard ו-Steel Panther.
מוטלי קרו קיבלו קביעות לקיום הופעות בלאס וגאס, במלון Hard Rock Hotel And Casino במהלך 2012 ושוב ב-2013. בין לבין, בקיץ 2012, יצאה הלהקה גם לסיבוב הופעות עם להקת Kiss.
ב-28 בינואר 2014, קיימה הלהקה מסיבת עיתונאים ב-Beacher's Madhouse Theater בהוליווד, ושם הכריזה על התנאים לפרישת חברי הלהקה מקיום הופעות תחת השם "מוטלי קרו". ההכרזה כללה גם פרטים אודות סיבוב ההופעות שילווה את הפרישה, בצפון אמריקה, דרום אמריקה, אוסטרליה, אסיה ואירופה, לאורך 2014-2015. הלהקה החלה את סיבוב ההופעות במדינת מישיגן, ארצות הברית, ב-2 ביולי 2014, כאשר מופע הפתיחה הוא של אליס קופר.
ב-31 בדצמבר 2015, במה שפורסם כ"הופעה האחרונה של הלהקה", הופיעה מוטלי קרו ב-Staples Center בלוס אנג'לס. הופעה זו תועדה והופצה כסרט "Motley Crue: THE END."
נטפליקס השיקה את הסרט "The Dirt" בשנת 2019. הסרט, שהתבסס על הספר האוטוביוגרפי של הלהקה מ-2001, לווה גם בפסקול שכלל שירים מחמשת האלבומים הראשונים של הלהקה משנות ה-80, ובנוסף ארבעה שירים חדשים, ביניהם שיתוף פעולה עם Machine Gun Kelly וחידוש לשיר "Like A Virgin" של מדונה.
בנובמבר 2019 הכריזה הלהקה שהיא חוזרת לסיבוב הופעות נוסף (תוך ניצול פרצה לכאורה בחוזה עליו חתמה ב-2014). סיבוב ההופעות בשם "The Stadium Tour" היה אמור להתחיל בקיץ 2020 יחד עם Poison, Def Leppard ו-Joan Jett And The Blackhearts, אך נדחה עקב התפשטות נגיף הקורונה.
מובארק
תוכנית מוריסון
פאנדום
פָאנדוֹם (באנגלית - Fandom, חיבור המילים Fan - מעריץ, Kingdom - ממלכה, "ממלכת מעריצים") היא קהילת מעריצים של תופעה כלשהי כגון אישים, תחביב, ז'אנר, אופנה, יצירה בדיונית (כגון סיפורת, קולנוע וקומיקס) אמנות, ספורט או בידור. בשל האזוטריות של התכנים קהילות אלו פועלות בדרך כלל ברשת ונפגשות לרוב דרך האינטרנט, אבל הן עשויות להתקיים גם בעולם הממשי.
מעריצים בפאנדום מתעניינים בפרטים הקטנים של מושא הפאנדום, דבר המבדיל אותם מחובבים בעלי עניין אקראי בלבד. מושא הפאנדום לא מהווה, לרוב, חלק מעולמם המקצועי של המעריצים, אולם לעיתים מושא ההערצה קשור למומחיות כלשהי בה הם מחזיקים, עקב העניין הרב שהם מגלים בפאנדום. מעריצים החברים בקהילות פאנדום שונות מביעים את הערצתם באופנים שונים, כגון איסוף של חפצים שונים שקשורים למושא הערצתם (מרצ'נדייז), כתיבת ספרות חובבים וציור פאנארט, והשתתפות בכנסים המוקדשים לנושא הפאנדום, שמתקיימים במקומות רבים ברחבי העולם מספר פעמים בשנה.
המונחים הנפוצים בקהילה הם "פאנדומיסטים" או "פאנדומיסט", כשם כללי לאדם החובב פאנדומים, ו"פאנגירל" (Fangirl), "פאנבוי"(Fanboy) או "פאנפיפל" (Fanpeople) לתיאור מעריצים נלהבים או קבוצת מעריצים, מושגים אלו נמצאים בקשת הרחבה של הפאנדום ובדרך כלל משומשים בקונטקסט שלא ספציפי לקהילה מסוימת. המונח פאנדום עצמו מזוהה במיוחד עם מעריצי ז'אנר המדע הבדיוני והפנטזיה, אך גם עם מעריצים של אמנים, סרטים וסדרות מסוימים בתחומים אחרים.
שמו של הפאנדום עשוי להתייחס לנושא הכללי של הפורום ("פאנדום הפנטזיה"), או להתייחס ליצירה ספציפית בלבד (לדוגמה: "פאנדום הארי פוטר"). לעיתים קרובות המעריצים טובעים מונח עבור עצמם כדי לייחד את עצמם מהשאר, כגון "פוטרהאדס" (Potterheads) למעריצי הארי פוטר, "חצויים" למעריצי פרסי ג'קסון, "ארמיז" (Armys) עבור מעריצי להקת הקייפופ BTS "דיירקשנים" עבור מעריצי להקת 1 דיירקשן ועוד.
בהקשרים של ספרות חובבים (Fan Fiction, פאנפיקים) מקבל המונח משמעות שונה במקצת, ומתייחס ליצירה שעל פיה נכתבות יצירותיהם של החובבים.
אנשים המשתייכים לפאנדום לעיתים יכריזו על שייכות לעולם שבו מתקיים הסיפור. לדוגמה, מעריצי ”הארי פוטר” יכריזו על שייכות לבית בהוגוורטס (גריפינדור, האפלפאף, רייבנקלו או סלית'רין), מעריצי פרסי ג׳קסון יכריזו שהם הילדים של אל יווני מסוים וכו'.
ניתן לרכוש באינטרנט או בחנויות מיועדות פריטים המופיעים בעלילה של הספר (לדוגמה, מפת הקונדסאים המופיעה לאורך סדרת ספרי הארי פוטר, או חרב אור בפאנדום של מלחמת הכוכבים), או פריטים עם סמלי הפאנדום (חולצות, שרשראות, צמידים, תיקים, פוסטרים וכו').
תרבות הפאנדום בישראל.
בדומה לקהילות האנימה, קהילות הפאנדומים השונות התפתחו דרך האינטרנט וצברו דרכו תאוצה. פורומים וקהילות רבות נפתחו סביב תרבות הפאנדומים, וכן קמו כנסים רבים סביב הנושא, כדוגמת כנס עולמות ופסטיבל אייקון שמתרחשים בכל שנה ושמים דגשים רבים על קהילות הפאנדומים של המדע הבדיוני והפנטזיה. את שני הכנסים הללו מארגנת האגודה הישראלית למדע בדיוני ופנטזיה. כנס ישראלי פופולרי נוסף הוא כאמ"י (ראשי תיבות של "כנס אנימה ומנגה ישראלי"), שעוסק באנימה, מאנגה ותרבות יפן. במהלך כנסים אלו, אנשים רבים מגיעים בקוספליי ומשתתפים בתחרויות השנתיות המתקיימות מדי שנה בכנסים עצמם.
עמק בית שאן
עמק בית שאן, המכונה גם בקעת בית שאן, היא בקעה בצפון ארץ ישראל, חלק מבקעת הירדן והיא חלק מהשדרה המזרחית וחלק מהשדרה הכפולה המתוכננת של מדינת ישראל. הבקעה גובלת בצפון בנחל תבור, בצפון-מערב בעמק חרוד (כגבול בין האזורים מקובל קו ניר דוד-שדה נחום), במערב בהר הגלבוע, בדרום בנחל מלחה (ואדי אל-מאליח) בואכה השומרון, או בקעת צרתן, ובמזרח בנהר הירדן בקטע שלמרגלות רכס הגלעד.
היסטוריה.
אזור בית שאן מיושב ברציפות מראשית התקופה הכלקוליתית (לפני כ-6,000 שנה) ועד ימינו.
בסוף המאה ה-19 הייתה בקעת בית שאן משופעת בכפרים ערביים (לא היו באזור יישובים יהודיים). העיר בית שאן עצמה הייתה עיר ערבית מבוססת, ששימשה את השלטון העות'מאני כעיר מחוז. כאשר נסללה רכבת העמק על ידי השלטון העות'מאני, היה אחד ממסלוליה העיקריים בקו עפולה – בית שאן.
בזמן המנדט הבריטי הקשו הבריטים על התיישבות יהודים במקום, והראשונים שהחלו את ההתיישבות המחודשת במקום היו נוצרים טמפלרים מהמושבה וילהלמה, שהחלו לעבד חלק מאדמות הבקעה. הם הקימו שלוש חוות: חוות וילנד וקיבלר (כיום בשדה אליהו) וחוות קופ (כיום בטירת צבי). בין החוות הם נטעו שדרה של וושינגטוניה חסונה, הנמצאת במקום עד היום. ב-1938 מכרו את החוות ליהודים.
בסוף 1921, הסכימה ממשלת המנדט להעניק לבדווים של עמק בית-שאן את הבעלות על אדמות הסולטאן עבדול חמיד השני שהוחרמו על ידי ממשלת הטורקים הצעירים. אנשי התנועה הלאומית הפלסטינית החשיבו את המקרה הזה כ"עניין שבו גברו בני הארץ על הציונים", מה שיצר אמון בכוונות הממשלה כלפי האוכלוסייה הערבית, בפרט זו הכפרית.
בדצמבר 1936 התחילה ההתיישבות היהודית בעמק עם הקמת קיבוץ ניר דוד (תל-עמל) במסגרת יישובי "חומה ומגדל", ההתיישבות שהתחילה את תנופת ההתיישבות היהודית בעמק. רוב היישובים הראשונים הוקמו בשיטה זו. בשנות ה-30 וה-40 היוו קיבוצי עמק בית שאן ועמק יזרעאל עוגן כלכלי ליישוב היהודי בארץ.
היישובים היהודיים בעמק בית שאן סבלו מהתקפות תדירות של פורעים ערבים, וסבלו מאבדות רבות, עד למלחמת העצמאות ב-1948. במלחמה כבשו כוחות ישראלים את בית שאן והכפרים שמסביבה, ותושביהם הערבים נמלטו.
כיום בבקעת בית שאן שתי רשויות מקומיות: העיר בית שאן ומועצה אזורית עמק המעיינות.
מעיינות העמק.
העמק מצטיין בשפע המים המצויים בו ולכן המועצה שבו נקראת כיום "עמק המעיינות". בין הידועים הם עין שוקק, עין מודע, נחל הקיבוצים, עינות חוגה (שהפכו לפארק בשם גני חוגה) ונחל עמל (האסי). כמו כן נובע שם מעיין המים החמים המפורסם ה'סחנה'.
אזורי הבקעה.
בקעת בית שאן היא אחד מאזורי ההתיישבות הראשונים בארץ ישראל. היא מחולקת לאזורים הבאים:
סוגיית המצוות התלויות בארץ.
חז"ל דנו בשאלה האם מצוות התלויות בארץ חלות בבקעת בית שאן, כלומר האם הבקעה היא חלק מארץ ישראל.
באולם המבוא של בית הכנסת של העיר רחוב - 6 ק"מ דרומית לעיר, נמצאה כתובת הלכתית ארוכה ברצפת הפסיפס. הכתובת כוללת 365 מילים (כמניין ימות שנת החמה) המחולקים לשמונה סעיפים, אשר ערוכים ב-29 שורות, ובהם טקסטים המופיעים במקורות של תנאים ואמוראים, שנוגעים למצוות התלויות בארץ.
עמק חרוד
עמק חרוד, הוא עמק בצפון ארץ ישראל, המהווה את החלק המזרחי של עמק יזרעאל, ומשתרע בינו ובין עמק בית שאן. העמק קרוי על שם מעיין חרוד הנובע בשוליו, לרגלי הגלבוע, ואשר נזכר בתנ"ך בספור גדעון (). על שמו נקרא גם קיבוץ עין חרוד.
גאוגרפיה.
עמק חרוד נמצא מזרחית לבקעת מגידו, המהווה את החלק המערבי של עמק יזרעאל, ומופרד ממנה על ידי קו פרשת המים הארצי. מדרום לו הרי הגלבוע, ממזרח לעמק חרוד נמצאת עמק בית שאן, כשכגבול בין האזורים מקובל קו ניר דוד-שדה נחום, ומצפון רמת יששכר ורמת צבאים.
שטח העמק כ-40 קמ"ר. העמק משופע קלות מגובה פני הים במערבו ועד ל-100 מטר מתחת פני הים בצדו המזרחי, ומנוקז על ידי נחל חרוד, לעבר נהר הירדן.
ההתיישבות בעמק חרוד.