לאחר שמקרי ההידבקות המאובחנים הראשונים בכווית, בעיראק ובבחריין היו של שבים מאיראן, הודיעו המדינות על השעיית הטיסות בינן לבין איראן. לצעד זה הצטרפו גם עומאן וטג'יקיסטן מחשש להידבקויות. במקביל אסרה איחוד האמירויות הערביות על אזרחיה לטוס לאיראן, אם כי לא השעתה באופן רשמי את הטיסות. צעדים אלו אמנם צמצמו בצורה ניכרת את התפשטות הנגיף מתוך איראן, אך בפועל הוא כבר הופץ משם היישר אל כל ארצות ערב והמזרח התיכון.
לאחר המשך ההידבקויות בפקיסטן של אנשים אשר שבו מאיראן, ובמקביל לגילוי הידבקויות דומות בגאורגיה ובסין, הודיעה קזחסטן ב-26 בפברואר כי היא תשעה את כל הטיסות בינה לבין איראן החל מ-1 במרץ. למחרת, ב-27 בפברואר, הודיעה אסטוניה כי אובחן בה מקרה ההידבקות הראשון בנגיף, באזרח ששב מאיראן, וגם בגרמניה, בנורווגיה, בשוודיה, בספרד ובבלארוס קרה כך. במקביל, דווח כי התגלו בכווית 43 הידבקויות נוספות, שכולן נקשרו לאיראן. לאור כל זאת, רוסיה הוציאה אזהרת מסע לאיראן, והודיעה על הגבלת הטיסות בין המדינות.
ב-28 בפברואר הגיע הנגיף לאוקיאניה, כשאובחנו לראשונה בניו זילנד נשאים של הנגיף ששבו מאיראן. ב-29 בפברואר הודיעה שכנתה אוסטרליה כי גם בה אובחנה הידבקות של שבים מאיראן. על מנת לבלום את התפשטות הנגיף, שתי המדינות הודיעו על מגבלות זמניות לכל השבים מאיראן, ואוסטרליה אף החמירה ודרשה מכל הבאים מאיראן לשהות במדינה אחרת במשך 14 ימים בבידוד בטרם כניסה אליה. במקביל, אזרבייג'ן וקטר אבחנו את ההידבקויות הראשונות בהן בשבים מאיראן, וזו הראשונה החליטה להשעות בשל כך את הטיסות איתה. לאור התפשטות זו, המרכז לבקרת מחלות ומניעתן של ארצות הברית החמיר את אזהרתו לגבי איראן.
לאחר שנגלו הידבקויות מאיראן גם בארמניה ובהודו, ארגון הבריאות העולמי הכריז ב-9 במרץ על איראן כנקודה להפצת הנגיף. בהתאם לכך, רוב מדינות העולם הפסיקו את התקשרותן עם חברת התעופה הלאומית "איראן אייר" וסגרו באופן מוחלט את גבולותיהן עם איראן.
תגובה וטיפול ממשלתיים.
ב-22 בפברואר 2020, שלושה ימים לאחר אבחון מקרי ההידבקות הראשונים באיראן בנגיף, הודיע משרד התרבות האיראני כי כל אירועי התרבות מבוטלים למשך שבוע אחד לפחות באופן מיידי. במקביל לכך, משרד החינוך הודיע על סגירתן של אוניברסיטאות, מוסדות להשכלה גבוהה ובתי ספר בכמה ערים ומחוזות לתקופת זמן בלתי מוגבלת. כמו כן, משרד הספורט נקט בצעד דומה והורה על ביטול כל אירועי הספורט. למחרת, ב-23 בפברואר, משרד ההגנה החל בייצור ערכות בדיקה, והממשל הכריז כי הוקצה סכום של כ-5 טריליון ריאל למלחמה בהתפרצות הנגיף. כצעד נוסף במאבק, הנשיא חסן רוחאני הורה למשרד התחבורה להגביל את נסיעות התחבורה הציבורית. נוסף על כל זאת, משרד הבריאות הכריז כי תפילות יום השישי לא יתקיימו בטהראן, וכן בכל שאר האזורים שנפגעו מהנגיף. עם זאת, רוחאני הדגיש כי אין בכוונת המדינה לבצע הסגר כללי, אלא על אזרחים בלבד ובאופן פרטני.
ב-2 במרץ נפטר מהמחלה מוחמד מירמוחמדי, בנוסף לכך דווח על חברי פרלמנט ומנהיגים נוספים שחלו במחלה.
על מנת למנוע צפיפות בבתי הסוהר שתוביל להידבקות המונית, שוחררו באופן זמני עשרות אלפי אסירים. כחלק ממאמץ תודעתי נוסף, מחלקת הסייבר בכוח אכיפת החוק של איראן החלה במעצרים של אזרחים החשודים בהפצת תמונות וסרטונים שאמינותם מעורערת. עובדי הממשל עברו לעבודה מהבית, והחל גיוס של כ-300,000 חיילים ומתנדבים למאבק בהתפשטות הנגיף, וכלי טיס בלתי מאוישים ותותחי מים נפרסו ברחבי הרפובליקה במטרה לחטא את הרחובות. עם העלייה החדה בתחלואה, הוצבו בין ערי הרפובליקה מחסומים שאוישו על ידי כוח אכיפת החוק של איראן והחלה הגבלה בכוח של התנועה בתוך המדינה.
ב-13 במרץ, לאחר שמאמצי השלטון, הכוחות המזוינים, כוח אכיפת החוק ומשמרות המהפכה לא הועילו והתחלואה המשיכה לגדול במקביל למתים רבים, הוחלט על השבתה חלקית של המשק והטלת סגר מצומצם. הרחובות פונו וכל החנויות נסגרו, והצבא החל לפטרל ברחובות במטרה לאכוף את ההנחיות. ברחבי המדינה הוקמו כ-1,000 מרפאות, חיל הרפואה המקומי החל לסייע לצוות הרפואה, מיטות אשפוז צבאיות הוסבו לאזרחים, והחל ייצור מזורז של מסכות, כפפות וציוד מגן. בצעד חריג נוסף, נסגרו למבקרים מקדשים, ובהם מקדש פאטמה מעצומה ומקדש האימאם א-רידא. ב-25 במרץ, לאחר שחלקים בציבור המשיכו להתעלם מההנחיות, הוחלט על ביצוע של סגר מלא והחרפה באכיפת ההנחיות. ב-28 במרץ, הנשיא רוחאני הודיע גם כי כ-20% מהתקציב השנתי יופנה למאבק בהתפרצות הנגיף והשלכותיו.
בסוף מאי, הודיע השלטון על פתיחת כל המסעדות ובתי הקפה במדינה לפעילות ועל החזרת אנשי המגזר הציבורי לעבודתם. לדברי הנשיא חסן רוחאני, המסעדות ייפתחו אחרי העיד אל-פיטר - ב-27 במאי. עם זאת, עדיין יחול איסור על עישון נרגילה.
מחלוקות בין־לאומיות.
ההתמודדות עם הסנקציות האמריקאיות.
בעוד האמברגו שמטילה ארצות הברית על איראן דווקא מאפשרות למכור לרפובליקה מוצרים הומניטריים, מעט מאוד בנקים היו מוכנים להסתכן בסנקציות בשל סחר איתה. עובדה זו הגבילה בצורה ניכרת את האספקה הרפואית שעמדה לרשות מערכת הבריאות האיראנית בהתמודדות עם התפרצות הנגיף, והקשתה את המאבק בו. הממלכה המאוחדת, פקיסטן, סין ומומחי ארגון הבריאות העולמי לחצו על ממשלת ארצות הברית שתסיר כמה מן המגבלות כדי לסייע לה לבלום את ההתפרצות ולטפל באזרחיה, ושר החוץ מוחמד זריף פנה למזכיר הכללי של האומות המאוחדות אנטוניו גוטרש בבקשה להסיר לחלוטין את האמברגו לפחות באופן זמני. עם זאת, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הבהיר כי התפרצות הנגיף לא תביא להקלה באמברגו בשום צורה. הנשיא רוחאני פנה באופן אישי במכתב פתוח לכל מנהיגי העולם, וביקש את סיוען בהתחשב במגבלות שיש למדינתו. הבית הלבן דווקא הציע סיוע הומניטרי ישיר לאיראן, אך זו סירבה לקבל אותו.
קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים סייעה לאיראן והעבירה לה במטוסים ציוד מגן רב בכמה פעימות, ואיחוד האמירויות הערביות ואוזבקיסטן שלחו לה צוותים רפואיים וציוד רפואי גם כן. ארגון הבריאות העולמי העביר לה ערכות בדיקה רבות במטרה למפות את התחלואה במדינה באופן ברור יותר, וסין שלחה לה גם כן ערכות בדיקה וציוד מגן יחד עם צוותים רפואיים מומחים. הארגון "רופאים ללא גבולות" שלח צוות הרופאים לאיראן במטרה לסייע בהתמודדות בנגיף, אך הוא גורש בטענה לריגול. חבילות סיוע אלה היו למצומצמות ביחס לגודל האוכלוסייה של איראן, והמצב במדינה לא באמת הוקל. האחריות למצב הוטלה על המשטר, שכן תוכנית הגרעין שלו ובידודו מן העולם הן שיצרו את הבעייתיות מלכתחילה.
הסתרת מספרי החולים והמתים.
בריאן הוק, שליח משרד החוץ האמריקאי באיראן, טען כבר בתחילת ההתפרצות כי הממשל באיראן שיקר לעולם בנוגע לממדי ההתפשטות של הנגיף במדינה, בציינו כי גם אמצעי התקשורת הונחו לשתף פעולה עם השקר. גורמי אופוזיציה, ובהם גם ארגון הגרילה "מוג'אהדין ח'לק", הצטרפו לטענה זו, והועלתה שאלה בדבר אמיתות מספר הנדבקים וההרוגים עליו מדווח משרד הבריאות. כמה מומחים אף העריכו כי התפרצות הנגיף במדינה החלה קודם ל-19 בפברואר, אך הממשל התעקש כי אין זה נכון. עם זאת, שני מסמכים פנימיים שהודלפו לתקשורת, והממשל טען כי הם מזויפים, חשפו לכאורה כי משרד הבריאות ידע על ההתפרצות ימים רבים בטרם הדיווח הראשוני עליה, אך שמר את המידע לעצמו על מנת שלא לפגוע בקיומן של הבחירות לפרלמנט.
לאחר שפרץ פולמוס כלל עולמי בעניין, יו"ר ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס הודיע במסיבת עיתונאים ב-2 במרץ כי בידי הארגון עומדות יכולות לווידוא המספרים המדווחים על ידי כל מדינה, וכי לא נמצאה שום בעיה עם הנתונים אותם איראן מוסרת. עם זאת, מנהל מערך החירום של הארגון, ריק ברנן, ציין ב-17 במרץ כי מספר מקרי המוות המדווחים מאיראן יכול לייצג רק כ-20% מן המספרים האמיתיים, היות שהבדיקות לנשאיות הנגיף הוגבלו למקרים חמורים בלבד. "BBC", "האקונומיסט" ו"רדיו פרדא" פרסמו כמה כתבות בעניין שאליהן התראיינו מקורות אנונימיים מתוך איראן, ואלו גם חיזקו את הטענה כי מספר המתים באיראן גבוה בהרבה מזה המדווח. העיתון "וושינגטון פוסט" חשף תצלומי לוויין ממוקד ההתפרצות, העיר קום, ובהם נראתה פעילות חפירה מסיבית של קברים החל מ-21 בפברואר, יומיים בלבד לאחר הדיווח הרשמי הראשון על התפרצות הנגיף.
בתחילת אפריל פורסם כי לפי הערכות בצה"ל, מספר קורבנות המגפה באיראן גבוה פי שלושה עד חמישה מן הנתון הרשמי (שעמד אז על כ-3,000).
סגן שר הבריאות האיראני חשף בטעות כי מספר הנדבקים גבוה בהרבה מהמדווח -52 אלף ולא כ-23 אלף (כפי שדווח רשמית ביום הפרסום).
לפי רשת ה-BBC בפרסית, מספר המתים באיראן גבוה פי 3 מהמדווח. בעוד שלציבור האיראני ולעולם דווח ב-21 ביולי כי 14,405 איראנים מתו מנגיף קורונה, המשטר ידע על יותר מ-42 אלף חולים שמתו. הרשימה, כך מצוין בדיווח, כוללת נתונים מפורטים על כמות חולי הקורונה שאושפזו בבתי החולים השונים, פרטים אישיים שלהם כמו שם, מין, וגיל, וכן מידע על התסמינים שמהם הם סבלו, משך תקופת האשפוז ומחלות רקע. בנוסף, סיפרו המקורות של ה-BBC שהרשויות ידעו על מקרי הדבקה במשך כחודש לפני שדיווחו זאת לציבור. את הרשימה הביא לידי הרשת גורם אנונימי שאמר לה כי הוא עושה זאת על מנת "לשפוך אור על האמת" ולשים סוף ל"משחקים פוליטיים" סביב המגפה המתחוללת באיראן.
יחסי ערב הסעודית–צרפת