ההחלטה דנה בפלישה הסובייטית לאפגניסטן. כיומיים קודם לכן, הטילה ברית המועצות וטו על הצעה קודמת בנושא זה. במהלך הדיונים על ההצעה, הדגישו כמה מחברות המועצה את האופי החמור של המצב וכי הוא מצדיק דיון בעצרת הכללית של האומות המאוחדות.
ההצעה התקבלה לבסוף עם רוב של 12 חברות ולמרות התנגדות של ברית המועצות וגרמניה המזרחית. כמו כן, זמביה נמנעה. בעקבות זאת, התכנסה העצרת הכללית של האומות המאוחדות לדיון החירום השישי שלה.
ביר סוויר
ביר סוויר היא רצועת חוף הנמצאת כ-30 קילומטרים דרומית לעיירה טאבה, בחצי האי סיני שבמצרים. זהו אחד מאזורי התיירות הפופולריים ביותר בחצי האי סיני, בפרט בקרב מטיילים ונופשים ישראלים.
מאפיינים.
האזור נחשב לנאת מדבר שבשטחה נובעים מקורות מים מתוקים רבים בצורה של בארות, המאפשרים לצמחייה רבה לפרוח במקום, בעיקר עצי דקל ושיטה. מקורות המים מאפשרים גם קיומם של חיים ומשמשים להשקיית העדרים העוברים במקום וכמי שתייה לתושבי השבטים המקומיים.
רצועת החוף של ביר סוויר מרוחקת כ-300 מטרים מהכביש המשתרע לאורך חופי חצי האי סיני ומשני צידיה קיימים שני מפרצים קטנים שנוצרו על ידי שברי קרקע. מפרצים אלה משופעים באבני חול אדמוניות וסלעי גיר וחוואר שהם תוצאה של הצפות חוזרות ונשנות שהתרחשו באזור ביר סוויר.
בעבר הרחוק שימש האזור כנתיב להברחת סחורות למצרים, כאשר המבריחים מנצלים את הטופוגרפיה הנוחה המאופיינת בוואדיות רחבים ונוחים למעבר ובאזורי עגינה נוחים. המקומיים שחיו באזור ביר-סוויר שימשו כבלדרים של הסחורה.
תיירות.
רצועת החוף של ביר סוויר נחשבת לאחת הפופולריות בקרב נופשים ישראלים, בעיקר משום קרבתה היחסית לגבול והעובדה כי היא מאופיינת בחול רך ונעים. הרצועה משופעת במתחמי אירוח הנמצאים על החוף ובהם בקתות וחושות ללינה. עיקר הנופשים באזור זה הם צעירים, ברובם ישראלים.
התיירות במקום נפגעה קשות לאחר מתקפת הטרור בסיני בשנת 2004, ועוד יותר לאחר המהפכה במצרים בשנת 2011, אולם בתקופת החגים של שנת 2016 נרשמה התאוששות וזינוק במספר הישראלים שנכנסו לסיני, ובקיץ 2017 אף גדל שיעור התיירים הנכנסים לסיני מישראל ב-54% בהשוואה לתקופה המקבילה ב-2016.
Bolwell Nagari
Bolwell Nagari (באנגלית: Bolwell Nagari) היא מכונית ספורט מתוצרת יצרנית מכוניות הספורט Bolwell האוסטרלית אשר יוצרה בין השנים 1970–1974 (הדגם קרוי "Bolwell Mk VIII Nagari") ומשנת 2009 עד היום (הדגם קרוי "Bolwell Mk X Nagari").
תאוצת דגם "Bolwell Mk X Nagari" בין 0 - 100 קמ"ש היא 4.0 שניות.
גוט טאלנט ישראל
גוט טאלנט ישראל (באנגלית: Israel's Got Talent) היא תוכנית מציאות בהנחיית עפר שכטר ואסי ישראלוף המחפשת את הכישרון הבא בישראל. התוכנית עלתה לאוויר ב-18 בפברואר 2018 בערוץ 13. התוכנית צולמה באולפני פתח תקווה, על הבמה בה צולם שלב ההופעות החיות של אקס פקטור ישראל.
היסטורית התוכנית המקורית.
התוכנית בישראל מבוססת על הפורמט המצליח America's Got Talent, שעונתה הראשונה עלתה בארצות הברית בשנת 2006, בערוץ NBC.
התוכנית America's Got Talent, עליה מבוססת "גוט טאלנט ישראל", מבוססת אף היא על התוכנית הבריטית "Britain's Got Talent". על אף שפרק הפיילוט של הגרסה הבריטית שודר לפני הפרק הראשון של הגרסה האמריקאית, שינוי המנחה בגרסה הבריטית גרם לכך שלגרסה האמריקאית הופקה עונה שלמה לפני שהופקה עונה לגרסה הבריטית.
מבנה הפורמט.
בתחרות מתחרים אמנים ממגוון תחומים דוגמת ריקוד, קומדיה, קוסמות, אקרובטיקה, פירוטכניקה, שירה ועוד. המנצח בסוף העונה נבחר על ידי הצופים.
אודישנים.
בשלב האודישנים כל מתמודד/ים מציג במופע קצר את כישרונו בפני ארבעת השופטים. בסוף האודישן כל שופט אומר או כן או לא. כן- אם אהב את המופע והכישרון ורוצה לראות אותו בשלבים הבאים, ולא- אם לא אהב או לא רוצה לראות את המתמודד/ים בשלבים הבאים של התחרות מסיבות כאלה ואחרות. בסוף ההצבעה, מתמודד צריך לקבל לפחות 3 כן מ4 השופטים כדי לעבור את האודישן ולהמשיך בתחרות.
בנוסף, לכל שופט יש 2 סוגי באזרים. ה"רד באזר" עליו אין לשופטים הגבלה. הם לוחצים עליו במהלך האודישן במידה שלא אהבו את המופע. אם מתמודד מקבל 4 רד באזרים - אחד מכל שופט, עליו לעצור את המופע והוא לא עובר לשלב הבא. ישנו גם את ה"גולדן באזר" עליו כל שופט יכול ללחוץ פעם אחת במהלך האודישנים. במידה ששופט לוחץ למתמודד/ים מסוימ/ים את ה"גולדן באזר" הוא מעביר אותו ישירות לחצי הגמר ללא התחשבות בדעותיהן האחרות של שאר השופטים.
בחירת השופטים (קאט אאוט).
בשלב זה ארבעת השופטים עוברים על כל האודישנים ובוחרים שנים עשר מתמודדים שלדעתם ראויים לעלות לחצי הגמר ולהצטרף לארבעת המתמודדים שקיבלו את הגולדן באזר.
חצי גמר.
לחצי הגמר עולים 16 מתמודדים שמתוכם השופטים בוחרים שמונה מתמודדים לגמר. גם בשלב זה יש "גולדן באזר", רק שהפעם כל השופטים חייבים ללחוץ עליו לשניים מתוכם. בשלב זה גם למנחים ישנה אפשרות להעלות לגמר מתמודד על ידי לחצן ה"גולדן באזר", כך שבסופו של דבר יתמודדו בגמר תשעה מתמודדים בסך הכל.
הגמר.
לגמר הגיעו 9 מתמודדים. הקהל בבית בוחר מי הטאלנט הבא של ישראל.
עונה 1 (2018).
תוכנית הבכורה עלתה לשידור ב־18 בפברואר 2018. בעונה זו המנחים הם עפר שכטר ואסי ישראלוף. השופטים הם: ג'ורדי, מיה דגן, נועה קירל ומאור זגורי.
אל הגמר הגיעו 9 מתמודדים ורק 3 העפילו לשלישית הגמר שהם: תומר דודאי, אנה סנגר ו2Sick.
במהלך העונה שודרו 14 פרקים כאשר אחד מהפרקים היה ספיישל ילדים. הזוכה בגמר הוא תומר דודאי בן ה-37, קוסם המתמחה בתחום האילוזיות, דודאי זכה בהפקת מופע בימתי גדול בהפקת ארומה מיוזיק.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
מופע הילדים.
פרק ספיישל שודר ב-25 במרץ 2018, בו התמודדו 10 הרכבי ילדים. בספיישל ניצחו הרכב "אקרוביט".
מקרא צבעים
עונה 2 (2018-19).
בעונה זו עזבו מיה דגן ומאור זגורי את התוכנית. השופטים הם: אורי גלר, נועה קירל, ג'ורדי ומורן אטיאס. מאחורי הקלעים ראיינה את המתמודדים הדמות "רעיה" מהעונה הראשונה (נדב הנדלר) בפינה שליוותה את הפרקים ובתוכנית הרשת "מולטי טאלנט". העונה עלתה ב-28 בנובמבר 2018 ברשת 13. לשלישיית הגמר עלו אמיר וג'ניפר, פלג סולרסקי ונבחרת האקרובטיקה של ישראל. בגמר הגדול של העונה נצחו נבחרת האקרובטיקה של ישראל: דניאל אורלביץ', לידר דנה, ינאי כלפה ואפי סאץ'.
נבחרת העונה.
מקרא צבעים
מופע הילדים.
הספיישל חולק ל-2 חלקים. החלק הראשון שודר ב-20 בינואר 2019 והשני שודר שבוע בדיוק אחריו, ב-27 בינואר, בהם התמודדו 18 הרכבי ילדים בסך-הכל. בספיישל ניצחה הזמרת יעל דנון.
מקרא צבעים
רובר ברזיאק
רובר ברזיאק (בצרפתית: Robert Brasillach; 31 במרץ 1909 - 6 בפברואר 1945) היה עיתונאי, פובליציסט, סופר, מחזאי ומבקר ספרות צרפתי, העיתונאי הבכיר ביותר שהוצא להורג על ידי הממשלה הזמנית של הרפובליקה הצרפתית בגין הסתה, שיתוף פעולה עם הנאצים ובגידה במולדת.
תולדות חייו.
נולד בפרפיניאן לאב איש צבא קבע, לפיכך בילה חלק גדול מילדותו ברבאט שבמרוקו, שם הוצב האב במסגרת שירותו. בשנת 1914 נהרג האב במלחמת העולם הראשונה. ב-1928 התקבל ברזיאק לאקול נורמל סופרייר למגמה הספרותית וזכה במלגה. ב-1930, בהיותו בן 21, כתב מאמר הספד ארסי לסופר אנדרה ז'יד, שהיה אז בין החיים והחל לבסס את תדמיתו כצעיר חצוף, האומר בכנות את מה שכולם חושבים ומפחדים לבטא. בגיל 22 מונה כעורך מדור התרבות והספרות של העיתון הימני אקסיון פראנסז ופרסם מעל דפיו מאמרים שנונים, נוטפי ביטחון עצמי וחסרי מורא מפני המוסכמות החברתיות. בפרט הרבה ברזיאק לעסוק בעליית הפאשיזם, תוך תיעוב הדמוקרטיה והרפובליקניזם ה"רקובים". אליס קפלן, שחיברה מונוגרפיה אודותיו, כתבה שהוא "השקיף על הפשיזם מנקודת תצפית ספרותית. אוצר המלים שבו כתב עליו היה של מבקר ספרות - דימויים, שירה, מיתוסים - כמעט ללא התייחסות לפוליטיקה, כלכלה או אתיקה."
עם תחילת הפלישה הגרמנית לצרפת במסגרת מלחמת העולם השנייה, גויס ברזיאק לצבא ואף שהה זמן קצר במחנה שבויים גרמני, עד ששוחרר משזוהה כתועמלן לטובת המשטר הנאצי. הוא מונה לעורך השבועון "Je suis partout" ("אני בכל מקום") שדגל ביצירת אירופה מאוחדת תחת השלטון הנאצי. לדברי קפלן הפך ברזיאק לסמל השגשוג האינטלקטואלי בצרפת תחת הכיבוש הנאצי. כתביו, בהם ביטא בקלילות תמיכה בלתי מסויגת בפאשיזם ובנאציזם, דיברו אל לב הנוער והצעירים וחינכו אותם לראות בשלטון החדש מצב תקין וטוב לאין ערוך מהדמוקרטיה הרפובליקאית הבזויה אותה החליף.
בין היתר הגדיר ברזיאק את מושג "האנטישמיות הסבירה": "אנו מעניקים לעצמנו רשות להריע לצ'ארלי צ'פלין, חצי יהודי, בקולנוע; להעריץ את מרסל פרוסט, חצי יהודי; להריע ליהודי מנוחין, יהודי; וקולו של היטלר נישא על גלי הרדיו שנקראים על שמו של היהודי הרץ… אנחנו לא רוצים להרוג אף אחד, אנחנו לא רוצים לארגן פוגרומים, אבל אנחנו גם חושבים שהדרך הטובה ביותר למנוע את התגובות הטבעיות של האנטישמיות היא לארגן ולהסדיר אנטישמיות סבירה".
ב-27 באוגוסט 1943, בד בבד עם התחזקות בעלות הברית, התפטר ברזיאק מעריכת "Je suis partout" והחל לשדר נימה מתונה יותר מבחינה פוליטית. לדעת קפלן "החל לכתוב כמי שכבר ציפה שיהיה עליו להצדיק את עצמו ואת מעשיו".
שנה לאחר מכן, עם שחרור פריז, נכנס ברזיאק למחבוא, אך ב-14 בספטמבר הסגיר עצמו לאחר ששמע כי אמו נעצרה. הוא נאסר למשך חמישה חודשים פוריים בהם כתב מאמרים, חיבר מחזות ותירגם מחזות של שייקספיר.