עם זאת, שינויים אלו לא השפיעו על היתכנותם של סכסוכים מקומיים בתוך גבולותיהן של מדינות, ולכן תקופה זו מאופיינת בריבוי של סכסוכים כאלה, שאף לובשים לעיתים אופי אלים במיוחד (דוגמת רצח העם ברואנדה והמלחמה ביוגוסלביה לשעבר). כוחות בינלאומיים ניסו להתערב גם במלחמות מסוג זה, אך לרוב עשו זאת בצורה חלקית ביותר ובחוסר הצלחה. (יוצא דופן בולט לטענה זו הוא הסכסוך ביוגוסלביה לשעבר, שם הראו כוחות נאט"ו נחישות רבה בדיכוי מלחמת האזרחים. ליוצא דופן זה הסברים רבים, אך רובם מתמקדים במוצא האתני האירופאי של הנלחמים ובקרבתם למרכז אירופה.)
לאחר פיגועי 11 בספטמבר הכריזה ארצות הברית מלחמה על הטרור, מלחמה זו גרמה לנסיגה משמעותית בתהליך זה. לקראת מלחמת עיראק אמנם עשתה ארצות הברית מאמצים לזכות בתמיכה בינלאומית אולם כשמאמצים אלו נכשלו, היא לא נסוגה ויצאה בכל זאת למלחמה.
גלובליזציה תרבותית
השינויים הכלכליים והפוליטיים הכרוכים בתהליך הגלובליזציה הביאו עימם שינויים עמוקים בתרבותן של רוב החברות בעולם. המרכזי שבהם הוא האחדה של התרבות העולמית. תרבויות שונות רוכשות מאפיינים אחת מהשנייה, במגוון תחומים - החל מהתפשטות המותגים בתחום המזון וההלבשה ועד לפריחתן של התורות הרוחניות של העידן החדש ברחבי העולם.
בראשיתו של התהליך, נראה היה כי מדובר בהשתלטות של תרבות המערב, ובמיוחד של תרבותה של ארצות הברית, על כל שאר התרבויות בעולם (ולכן כונה התהליך אמריקניזציה). אך עם חלוף הזמן, החלו רבים לטעון כי תופעה זו אינה חד-כיוונית, ולראייה הם מצביעים על הגירתן של תופעות תרבותיות דוגמת הבודהיזם ממזרח למערב, הגירה שהחלה בשנות ה-70 ועם חלוף השנים הואצה ונכנסה לזרם התרבותי המרכזי.
הגורמים לשינויים תרבותיים אלו, לפי חוקרים שונים, הם שילוב של הטכנולוגיה החדשה ושל השינויים הכלכליים. מחד, אמצעי התקשורת הבינלאומיים החדשים מאפשרים זרימה של מוצרים תרבותיים בין מדינות. דוגמה בולטת אחת היא רשת MTV, שבאמצעות הפקת תוכניות זולות ושידורן לכל רחבי העולם בטלוויזיה לוויינית הפכה למעצבת תרבות מהחשובות של שנות ה-90. הופעתה של רשת האינטרנט, ובעקבותיה של תרבות האינטרנט הביאה גם היא למאפיינים תרבותיים משותפים מעבר לגבולות גאוגרפיים.
גם לשינויים הכלכליים משקל בהפיכתה של התרבות לגלובלית. הגלובליזציה של הסחר איפשרה יבוא ויצוא של מוצרי צריכה בין מדינות, ולכן איפשרה לבני מדינות שונות לחלוק את אותם מוצרי הצריכה.
לטענת רבים, אופיים הרב-לאומי של התאגידים החדשים, בשילוב עם הגלובליות של אמצעי התקשורת החדשים, איפשרו לפרסום ולמיתוג להגיע לרמות שלא נודעו בעבר, ובכך ליצור חברה שבה המותג הוא בעל חשיבות עליונה. לפי טענה זו, הרדיפה אחר המותגים הכרוכה בתהליך הגלובליזציה מביאה למסחור של החברה, ובכך להשתלטות תאגידים מסחריים על כל המרחבים הציבוריים. כך נע מרכז החיים הציבוריים מהפארק אל מרכז הקניות, ומופעי תרבות הופכים להיות בחסות מסחרית. תופעה זו גוררת, לטענת מתנגדיה, הכתבה של התכנים התרבותיים על ידי התאגידים המסחריים וחוסמת תופעות תרבותיות שאינן אהודות עליהם.
עולם מקומיות.
לצד תופעות הגלובליזציה, נראו בשנים האחרונות גם תופעות רבות של לוקליזציה או הסתגרות של חברות בתוך עצמן (ראו גם: אנטי-גלובליזציה). הסוציולוג בנג'מין בארבר ניסה להסביר תופעה זו באמצעות המושג גלוקליזציה, או בתרגומו של אורי רם - עולמקומיות. זהו ניסיון להסביר התפתחות זו בכלים של הדיאלקטיקה ההגליאנית.
אל מול התיזה - השינויים הכלכליים והפוליטיים שנסקרו לעיל - קמה אנטיתיזה - תנועה, שעיקרה תרבותית, המתנגדת לשינויים התרבותיים שבעקבותיהם. אך כפי שמקובל בדיאלקטיקה, התיזה והאנטיתיזה אינם ניצבים זה מול זה ללא שינוי אלא יוצרים סינתזה. הסינתזה, במקרה זה, הוא עולם המורכב משתי תנועות, מק'וורלד ו'ג'יהאד כפי שמכנה אותן בארבר, שמחד נאבקות זו בזו אך מאידך מפרות זו את זו. תוצאתה של דיאלקטיקה זו היא, לדוגמה, ארגונים דוגמת אל-קאעידה, שהם מצד אחד פרטיקולריסטיים ומתנגדים לערכי הגלובליזציה, ומאידך - משתמשים באמצעים שצמחו עם הגלובליזציה, ממבנה רשת ועד דואר אלקטרוני.
עדעד כחול
עַדְעָד כָּחֹל (שם מדעי: "Limonium sinuatum") הוא צמח עשבוני רב-שנתי ממשפחת העפריתיים, המוכר בשם הפופולרי "אלמוות", כצמח בר והן כצמחי נוי שנוצרו בריבוי תרבותי ממנו.
עיקר הפריחה בחודשים מרץ-יוני. עלי הכותרת לבנים ואילו עלי הגביע כחולים. הפרחים סדורים בתפרחות מטיפוס שיבולת או מכבד. הם פרחים "נכונים" מטיפוס 5, כלומר בעלי 5 עלי כותרת, 5 עלי גביע, 5 אבקנים ו־5 עלי שחלה.
בשל תכונותיו העדעד הכחול נחשב לפרח תרבותי נוח לגידול. מגדלי הפרחים הצליחו ליצור ממנו פרחים עם מגוון רחב של צבעים לעלי גביע. עקב נוחיות גידולו, שימושיו ואופן ריבוי, הוא מומלץ לבעלי הגינות הפרטיות.
ההתאמה לבית הגידול.
בית גידולו הטבעי של המין הוא שפת הים ולעיתים מדבריות ומלחות. ניתן למצוא אותו, בצורתו התרבותית, ברחבי ישראל. ההתאמה לבית הגידול ניתנת לאבחנה בעובדות הבאות:
צמח הבר גדל בשפת הים במדרונות הפונים מזרחה, על מנת להיפגע כמה שפחות מהרוחות הבאות מהים, הכוללות רסיסי מלח, הפוגעים בגידול צמחים.
העלים והגבעולים נושאים בלוטות, שדרכן מפרש הצמח עודפי מלח שקלט מן הקרקע המלוחה או מרוח הים הנושאת רסס של מלח.
בגבעול הצמח אין עלים או שהם נושרים לאחר תקופה קצרה ולכן גם ההתאיידות של המים ממנו היא נמוכה. הפטוטרות חובקות בבסיסו את הגבעול ועם נשירת העלים בקיץ נשארים רק הנדנים לאורך הגבעול וההתאיידות מהצמח פוחתת לרמה המינימלית.
לצמח יש עלים רק בבסיסו, עלים בשרניים שצורתם כשושנים. מיקומם קרוב לפני הקרקע גורם לכך שהם ייפגעו פחות מהרוחות הנושבות לעומת העלים היוצאים מהגבעול כמקובל בצמחים אחרים.
השטח החיצוני של העלים בבסיס הצמח ושל הגבעול עטוף בקשקשים סידניים, העושים את פני הצמח עמיד בפני רסיסי מי הים המגיעים מהרוחות הנושבות מהים.
ריבוי תרבותי.
הזנים התרבותיים נמכרים בחנויות כ"צמחי קש". הצבעים של עלי הגביע הם: כחול (הנפוץ וממנו שמו), תכול, לבן, צהוב, ורוד וקרם.
הזנים הנמכרים במשתלות שמרו על התכונות של הצמח הטבעי ועמידים ליובש ומאפשרים ריבוי עצמי, אחרי הקטיף והייבוש של התפרוחות וליקוט הזרעים, שניתן לזרעם בעונה הבאה. זאת יש לבצע רק מצמחי הגינה - צמח הבר הוא צמח מוגן. באזורים מיעוטי מקורות השקיה הצמחים נחשבים למתאימים אפילו לשולי גינות, היכן שההשקיה אינה מגיעה, או כמילוי בין שיחים צעירים בגינות חדשות.
לוטון טאון
מועדון כדורגל לוטון טאון (באנגלית: Luton Town Football Club) הוא מועדון כדורגל אנגלי מהעיירה לוטון. קבוצת הכדורגל ידועה בכינוי "כובענים", שכן הכנת כובעים הייתה המקצוע הראשי בעיירה בעבר. הקבוצה משחקת בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, הליגה האנגלית השנייה, באצטדיון קנילוורת' רואד, לוטון, המונה כ-10,000 מקומות.
היסטוריה.
לוטון טאון נוסדה לאחר איחוד בין שתי קבוצות עירוניות, לוטון וונדררס ולוטון אקסלסיור, בשנת 1885, והייתה לאחת ממייסדות ליגת הכדורגל הדרומית בשנת 1894. ב-1896 ביקשה להיבחר לפוטבול ליג, אליה הצטרפה שנה מאוחר יותר. עם זאת, ב-1900 שבה לליגה הדרומית. חמש שנים לאחר מכן עברה לשחק באצטדיונה הנוכחי, קנילוורת' רואד.
לאחר מלחמת העולם הראשונה סופחה הליגה הדרומית לפוטבול ליג, והייתה למעשה לליגת הכדורגל השלישית באנגליה. לוטון הוסיפה לשחק במסגרת הליגה הזו ב-17 השנים הבאות. הקבוצה עלתה לליגת המשנה ב-1955, וכעבור ארבע שנים ערכה את הופעתה הראשונה והיחידה עד כה בגמר גביע ה-FA, בו הפסידה לנוטינגהאם פורסט. בשנת 1960 ירדה מליגת המשנה, והידרדרה במהרה עד לליגה הרביעית. ההתאוששות החלה רק ב-1968, כאשר לוטון זכתה באליפות הליגה הרביעית. בשנים שלאחר מכן שיחקה הקבוצה בעיקר בליגה השנייה והשלישית, עד שבסופו של דבר, תחת המאמן דייוויד פליט, העפילה לראשונה בתולדותיה לליגה האנגלית הבכירה בשנת 1982.
ריי הרפורד (1945 - 2003) היה המאמן המוצלח בתולדותיה של לוטון טאון. הוא התמנה למאמן הקבוצה במאי 1987, שנה שבה הקבוצה סיימה שביעית בליגה הבכירה. בעונתו הראשונה במועדון זכה בגביע הליגה האנגלית לאחר ניצחון 3-2 על ארסנל באצטדיון ומבלי. היה זה התואר הראשון של לוטון טאון מאז ומעולם. הרפורד פוטר כעבור פחות משנתיים, בינואר 1990, כשהקבוצה נאבקת נגד הירידה ובמקומו מונה למאמן הזמני טרי מנצ'יני.
ג'ים ריאן החליף את הרפורד אך פוטר כעבור 16 חודשים בלבד, אף שהצליח להשאיר את לוטון בליגה הראשונה. דייוויד פליט הוזעק כדי לשמש מאמן בפעם השנייה, אך לוטון ירדה במחזור האחרון של עונת 1991/1992, ולא הצליחה לשוב לליגה הבכירה מאז.
פליט נותר במועדון עד קיץ 1995, או אז עבר לשפילד ונסדיי. יורשו, טרי ווסטלי, פוטר כעבור חצי שנה, והוחלף על ידי לני לורנס, שלא הצליח למנוע את ירידתה של לוטון לליגה השלישית בקיץ 1996.
לורנס פוטר בסוף עונת לאחר שלא הצליח להעלות את לוטון חזרה לליגת המשנה. הוא הוחלף לזמן קצר על ידי ריקי היל, אך הלה פוטר בינואר 2001 נוכח היכולת הגרועה שהציגה הקבוצה בליגה השלישית. ג'ו קיניר, מאמנה של וימבלדון לשעבר, מונה למאמן הקבוצה אך לא הצליח למנוע מהקבוצה להידרדר לליגה הרביעית, לראשונה מזה יותר משלושים שנה.