ספסל הוא רהיט המיועד לישיבה, בדרך כלל של יותר מאדם אחד. לרוב, מוצבים ספסלים במקומות ציבוריים, כגון רחובות, גנים ציבוריים או חדרי המתנה, אך לעיתים ניתן למצאם גם בבתים פרטיים. ספסלים מיוצרים מעץ, מאבן, ממתכת או מפלסטיק.
מקור המילה הוא בלטינית: subsellium – מן sub (למטה, משני) + sella (מושב).
שימושים.
סוגים שונים של ספסלים מעוצבים במיוחד עבור נושא מסוים או מתייחסים לשימוש ספציפי, כגון:
ג'יאני ריברה
פיגול
פיגול הוא מושג הלכתי המלמד על קורבן שנפסל להקרבה או לאכילה, עקב מחשבה לא רצויה של הכהן בשעת ההקרבה. משמעותה של המילה 'פיגול' היא "תיעוב". האוכל פיגול במזיד חייב כרת (ובשוגג – קרבן חטאת). איסור האכילה נמנה כאחת מתרי"ג מצוות שבתורה.
מקור ההלכה.
נאמר בתורה בפרשת צו:
פסוק דומה נאמר בפרשת קדושים:
כל קורבן מוקרב בתחילה במקדש: דמו ניתן על מזבח העולה, וחלק מבשרו נשרף ("מוקטר") על המזבח. לאחר מכן ניתן לאכול את שאר הבשר. לפי פשוטו של מקרא, מדובר בשלב האכילה לאחר ההקרבה במקדש - והאוכל את קורבן השלמים לאחר הזמן המיועד לאכילתו - פסל בכך את הקורבן ("לא ירצה"). אולם בתלמוד הפסוק התפרש באופן שונה: מדובר בעת ההקרבה במקדש, וכוונת הפסוק לומר, שאם בשעת ההקרבה במקדש הכהן תכנן לאכול ממנו תוך סטייה מהזמן המיועד לכך - הקורבן פסול. לעומת זאת, קורבן שהוקרב כהלכתו במקדש ולא נאכל בזמן שמיועד לו - נקרא "נותר". בשר זה גם הוא אסור באכילה, אבל אכילתו איננה פוסלת את הקורבן, ובעליו איננו צריך להביא קורבן חדש תחתיו.
השיקול המרכזי שהנחה את חז"ל בפירוש הכתוב הוא, שלא מתקבל על הדעת שקורבן שנעשה במקדש כהלכה ייפסל רטרואקטיבית מפני שאכילתו הייתה שלא כהלכה. יש הסוברים שהבנת המצווה באופן זה היא הלכה למשה מסיני, ולא מסקנה מהכתובים. הלכה זו מבליטה את חשיבותה של מחשבת האדם בקיום מצוות ובייחוד בקורבנות: עצם התכנון בשעת ההקרבה לאכול את הקורבן שלא כהלכה, גם אם בסופו של דבר לא יצא לפועל - פוסל את הקורבן. לדעת הרב אמנון בזק, יש לראות הלכה זו כחלק ממגמה כללית של חז"ל להדגיש את מקומה של הכוונה והמחשבה בהקרבת הקרבנות, היבט שאינו מפורש בתורה שבכתב. לדידו, מגמה זו נועדה להדגיש, כהמשך לדברי הנביאים, שאין ערך למעשי הקרבה כשלעצמם ללא כוונה מתאימה.
הגדרת ההלכה ופרטיה.
מחשבת חוץ לזמנו.
בעשיית הקורבנות קיימות ארבע פעולות בסיסיות: (א) שחיטת הקורבן, (ב) קבלת דמו בכלי (הנקרא "מזרק"), (ג) הולכת הדם בכלי אל המזבח, (ד) זריקת הדם על המזבח. לאחר מכן ישנה פעולה נוספת: הקטרת חלקים מגוף הקורבן בראש המזבח. אם הכהן חשב מחשבה פסולה בעת אחת מארבע הפעולות הראשונות - הקורבן פסול. אך אם הכהן חושב מחשבה פסולה לאחר מכן, בשעת ההקטרה על המזבח - הקורבן אינו נפסל. טעם הדבר: משום שזריקת הדם, המייצג את נפש הקרבן, היא היוצרת את הכפרה, ולאחר שהדם נזרק כהלכה אין דבר היכול לפסול עוד את הקורבן.
המחשבה הפוסלת את הקורבן יכולה להיות הן מחשבה לאכול מן הקורבן אחרי הזמן שנקבע לאכילתו, והן מחשבה להקריב חלקים מן הקורבן על המזבח לאחר הזמן המיועד לכך. מחשבות אלו נקראות "מחשבת חוץ לזמנו".
מחשבת חוץ למקומו.
סוג נוסף של מחשבה הפוסלת את הקרבן: כאשר הכהן חושב לאכול את הקרבן במקום שלא נועד לו. לכל קורבן יש תחום המותר לאכילה - בעזרה או בירושלים. מחשבת הכהן לאכול את הקורבן מחוץ לתחום זה פוסלת את הקורבן. סוג זה נקרא "מחשבת חוץ למקומו". מחשבה זו על סטייה ממקום האכילה חמורה פחות ממחשבה על סטייה ממסגרת הזמן, ולכן האוכל מן הקורבן אינו נענש בעונש החמור של כרת.
פיגול בדבר שיש לו מתירין.
אין איסור פיגול, אלא בדבר שיש לו מתירין אחריו, כגון אם פיגל בארבע עבודות הדם, ואחר כך כך אכל מן הבשר שהיה בכלל היתר הדם, חייב כרת, אבל כל דבר שאין אחר מתירו אלא הוא מתיר את עצמו, כגון הדם והקומץ והקטורת ומנחת כוהנים שכולה כליל, אין חייבים עליו משום פיגול, משום שעיקר פיגול בשלמים כתיב ומניהו ילפינן, מה פיגול שיש לו מתירין לאדם ולמזבח חייבין עליו משום פיגול וכו'.
אדובי פיירוורקס
אדובי פיירוורקס (Adobe Fireworks) היא תוכנת עריכה גרפית אשר פותחה במקור על ידי חברת מקרומדיה, עד אשר זו נרכשה על ידי אדובי מערכות ב-2005. התוכנה מאפשרת עריכה וקטורית בשילוב עם עריכה מבוססת סיביות.
התוכנה מכוונת בעיקר למעצבי אתרי אינטרנט, עם פונקציונליות כגון חלוקה לסלייסים (פילוח הגרפיקה לשם טעינה בדפדפן אינטרנט), הגדרת "הוטספוטים" (אזורי קישור בתמונה גדולה), רול-אוברים (החלפת התמונה כשהעכבר עובר מעליה), כפתורים ותכנים דינמיים אחרים. כיום היא בנויה כדי להשתלב בחבילת התוכנה Creative Suite, עם תוכנות כגון פוטושופ ודרימוויבר.
לאחר סיום קו התוכנה ImageReady אשר הייתה באה יד ביד עם תוכנת פוטושופ בגרסאות הקודמות ל-CS3, פיירוורקס מהווה תחליף לפונקציות רבות שהיו זמינות בה.
תכונות.
ממשק המשתמש של התוכנה זהה, פחות או יותר, לממשק המשתמש של תוכנות אחרות של אדובי, לדוגמה פוטושופ. עם זאת יש בו אלמנטים (חלון המאפיינים הצמוד לתחתית המסך, או חלונות העזר הדבוקים לצידו) ששמרו על עיצוב הממשק של התוכנה מהימים שבהם היא פותחה על ידי מאקרומדיה.
התוכנה מציעה שלל אפשרויות שעוזרות למעצבים ליצור אלמנטים המתאימים לאתרי אינטרנט: לצד התכונות שהוזכרו לעיל, התוכנה תומכת בעבודה בשכבות, קווי-עזר (קווים שהתוכנה ממקמת באופן חכם על התמונה כך שיעזרו בעיצובה), "אריזת" אלמנטים גרפיים כסמלים (Symbols) כך שיהיה ניתן להשתמש בהם לשימוש חוזר, תמיכה ביצירת אנימציה בסיסית (לצורך ייצוא כAnimated GIF), ואינטגרציה עם תוכנות נוספות של אדובי (עם פלאש ודרימוויבר בעיקר). התוכנה יודעת לקרוא ולהשתמש בקבצים שנוצרו בתוכנות אחרות של אדובי, למשל .psd שהוא הפורמט הטבעי של פוטושופ, או .ai שמשמש את אילוסטרייטור. התוכנה גם יודעת לקרוא קובצי פוסטסקריפט (.eps).
גרסאות.
בשנת 2013, לאור היציאה של שירות הענן החדש של אדובי Adobe Creative Cloud, הודיעה אדובי על הפסקת הפיתוח של התוכנה, ועל העברת תכונותיה לפוטושופ ולאילוסטרייטור. אחת הסיבות הייתה שקיימת חפיפה רבה בין תפקודיה של התוכנה לבין תפקודים של שתי התוכנות האחרות.
Adobe Fireworks
דינוב
דינוב (בפולנית: Dynów) היא עיירה במחוז ז'שוב בדרום פולין, באזור הידוע כגליציה המערבית.
חבל הארץ בו שוכנת העיירה נקרא גם "מלופולסקה", כלומר פולין קטן. העיירה שוכנת על גבעה לגדות נהר סן. מספר תושביה נכון לשנת 2006 היה 6,076.
שמה של העיירה היה במקור "דינובו", מילה סלאבית שמשמעותה "מחדש" . שם זה ניתן לעיירה על ידי ולדיסלב השני (יגלו) כשבנה מחדש את העיירה, אחרי שנשרפו כל בתיה בזמן המלחמה נגד המסדר הטבטוני בתחילת המאה ה-15.
דינוב הייתה עיר מסחר מחוזית ומרכז מחוזי לייצור בגדים והנעלה, והיו בה מנסרות שעיבדו עץ שנכרת ביערות הסביבה, וכן שוק מחוזי לבהמות.
יהודי דינוב.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בדינוב הוא מאמצע המאה ה-16. מהמאה ה-17 התבלטו היהודים בתעשיית הסחר בעיירה.
בדינוב ישבה חצרו של האדמו"ר צבי אלימלך מדינוב בעל ה"בני יששכר", ורבי יעקב צבי יולס (1778-1825) מדינוב, מחבר "קהלת יעקב" ו"מלא הרועים", שימש כרב הקהילה. כמו כן, העיירה נודעה כמרכז של תנועת החסידות והתנגדות לתנועת ההשכלה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה קרוב ל-1,300 יהודים, כמחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית.
כאשר כבשו הגרמנים את האזור בספטמבר 1939, ניצלו את התכנסות היהודים בבית הכנסת המרכזי בעיירה בראש השנה, והציתו את מבנה בית הכנסת, על מספר מהיהודים בו. גברים יהודים שהוצאו מבית הכנסת באלימות, וכן מאות יהודים נוספים, נלקחו ליער סמוך לעיירה, ושם נרצחו. כמו כן, הרסו הגרמנים את בתי העלמין היהודיים בעיירה.
בסוף ספטמבר 1939 גירשו הגרמנים את יהודי העיירה הנותרים מעבר לנהר סן, אשר נקבע בהסכם ריבנטרופ–מולוטוב כקו גבול בין שטחי הכיבוש הגרמניים והסובייטיים, והכריזו על העיירה כ"נקייה מיהודים". יהודי העיירה הוגלו בחלקם לסיביר בידי הסובייטים, בה רבים לא שרדו. רוב היהודים שנותרו בשטח הסובייטי נרצחו עם כיבוש האזור בידי הגרמנים במבצע ברברוסה.
כיום פועל במקום בית מדרש יהודי, אכסניה יהודית ופעילות יהודית בסמיכות לקברו של האדמו"ר רבי צבי אלימלך מדינוב.
די אתילן גליקול
די אתילן גליקול (DEG) היא תרכובת אורגנית המתוארת בנוסחת המבנה HO-CH2-CH2-O-CH2-CH2-OH. זהו נוזל בהיר, חסר ריח וסופח מים. היא מסיסה במים ובממסים אורגניים קוטביים כגון כוהלים ואתרים. DEG אחראי למספר הרעלות המוניות.
די אולים ופולי אולים.
די אתילן גליקול הוא אחד ממספר די אולים, שהם פחמימנים המכילים שתי קבוצות של כוהל. משפחה חשובה במיוחד של די אולים נגזרת מאתילן אוקסיד ומתוארת בנוסחה HO-CH2-CH2(O-CH2-CH2)n-OH. להלן כמה מקרים פרטיים חשובים של n:
n = 0 אתילן גליקול ("אנטי קפיאה").
n = 1 די אתילן גליקול.
n = 2 טרי אתילן גליקול, TEG, או טרי גליקול הוא גם כן נוזל חסר צבע, ריח וצמיג, והרעילות שלו נמוכה לעומת זו של די אתילן גליקול. הוא משמש כמרכך עבור וינילים. כמו כן, עושים בו שימוש במוצרים של טיהור אוויר. כאשר הוא בצורת תרסיס, הוא משמש כחומר חיטוי. שימושים נוספים שלו הם כתוספת לנוזלים הידראוליים ונוזלי בלמים.
n = 3 טטרא אתילן גליקול.
n = 4 פנטא אתילן גליקול.