ג'ון גוס ספציאל (באנגלית: John Goss Special) היא מכונית ספורט המוגדרת "מכונית שרירים" בתצורת 2 דלתות, הרדטופ, אשר יוצרה על ידי "פורד אוסטרליה" (Ford Australia) האוסטרלית בין השנים 1975–1976. הדגם יוצר במספר מוגבל, והתבסס על דגם "פורד פלקון" (דגם הרדטופ XB) של חברת פורד.
הדגם קרוי על שם נהג מרוצי המכוניות "ג'ון גוס", אשר זכה במקום הראשון בשנת 1974 במרוץ "1974 Hardie-Ferodo 1000" עם דגם "פורד פלקון".
צבעים.
2 אפשרויות בלבד לבחירת צבע דגם "ג'ון גוס ספציאל":
גביע הפדרציה 1987
גביע הפדרציה 1987 הייתה התחרות ה-25 לנבחרות טניס נשים. היא אורגנה על ידי פדרציית הטניס הבינלאומית.
התחרות נערכה במגרשי מועדון הקאנטרי קלאב בוונקובר. התחרות נערכה בחסות של NEC.
התחרות החלה ב-26 ביולי בהשתתפות 41 נבחרות והסתיימה ב-2 באוגוסט 1987.
נבחרת גרמניה המערבית ניצחה במשחק הגמר את נבחרת ארצות הברית וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות הנבחרת ולאחר ארבעה הפסדים במשחקי הגמר.
ישראל בתחרות.
בנבחרת השתתפו דליה קוריאט ואילנה ברגר. בסיבוב המוקדם הן נפגשו עם וניצחו 0:3. בסיבוב הראשון הן נפגשו עם והפסידו 0:3.
בסבב תנחומים נפגשה עם וניצחו 0:3. בהמשך הם נפגשה עם וניצחו 1:2. ברבע גמר הן הפסידו ל 0:2.
קלמנט הרד
קלמנט הרד (באנגלית: Clement Hurd; 12 בינואר 1908 - 5 בפברואר 1988) היה אמן אמריקאי. הוא מוכר כמאייר ספרי ילדים וידוע בעיקר בשל שיתופי הפעולה שלו עם הסופרת מרגרט וייז בראון, כולל הספר "לילה טוב ירח" (1947) ו"ארנבון בורח מהבית" (1942).
ביוגרפיה.
שנותיו הראשונות.
הרד נולד בניו יורק לריצ'רד מלנקתון הרד, כלכלן ובנקאי בבנק למשכנתאות, ולוסי גזאם הרד. הוא התחנך בבית הספר סנט פול בקונקורד, ניו המפשייר. אחר כך למד אדריכלות באוניברסיטת ייל ובהמשך למד ציור עם פרנאן לז'ה בפריז.
קריירה.
הרד שב לניו יורק ב-1933 כדי לעבוד כאמן בתעשייה המסחרית. באותו זמן מרגרט וייז בראון עבדה כעורכת בהוצאת הספרים W. R. Scott וכסופרת ספרי ילדים מאוירים. כשראתה שתיים מעבודותיו של הרד, פנתה אליו וביקשה ממנו לאייר ספרי ילדים. היא כתבה טקסט בעצמה, טקסט שהפך בהמשך לספר הילדים "Bumble Bugs and Elephants" (1938) ש"נחשב כנראה לספר המודרני הראשון בכריכה קשה לתינוקות". שיתוף הפעולה הבא של הרד עם בראון, ארנבון בורח מהבית, מודפס ברציפות מאז הוצאתו לאור לראשונה ב-1942. הספר הבא שלהם, לילה טוב ירח (1947), נחשב לספר ילדים קלאסי בארצות הברית. עד 1990 נמכרו בסך הכל מעל 4 מיליון עותקים של הספר הזה. ב-2007 איגוד החינוך הלאומי הכניס את הספר לילה טוב ירח לרשימת "100 הספרים הטובים ביותר לילדים המומלצים על ידי מורים". ב-2012 הספר דורג במקום הרביעי ברשימת "100 הספרים המאוירים הטובים ביותר" בסקר שהתפרסם על ידי School Library Journal.
בנוסף אייר הרד למעלה מ-50 ספרים שנכתבו על ידי אשתו אדית' תאצ'ר הרד, שהייתה גם חברה של בראון. כמו כן אייר את ספר הילדים שכתבה גרטרוד שטיין, The World Is Round. הרד כתב ואייר את הספר "Run, Run, Run".
הרד נפטר ב-1988 ממחלת האלצהיימר בבית חולים בסן פרנסיסקו.
חיים אישיים.
בנו, ג'ון תאצ'ר הרד, שעוסק גם הוא בכתיבת ספרי ילדים ובאיור, התייחס בריאיון ל"הילה המופלאה של היצירתיות" שאפפה את אביו ואת החווה בורמונט, שם היה ביתם.
מורשת.
לרגל הדפסה מחודשת של הספר לילה טוב ירח לציון 60 שנה להוצאתו הראשונה לאור, הוחלט בהוצאת הספרים להשמיט את הסיגריה שבה מחזיק הרד מהתמונה שמופיעה בכריכה האחורית של הספר. החלטה זו התפרשה כצנזורת טבק וגרמה לחילוקי דעות בנוגע לסטנדרטים של הוצאה לאור.
עבודותיהם של הרד, אשתו ובנו הוצגו במוזיאון סטמפורד ב-2004 בתערוכת: "From Goodnight Moon to Art Dog: The World of Clement, Edith and Thatcher Hurd".
צ'ארלס נסיך ויילס
משרד התחבורה נגד חברת החדשות הישראלית בע&quot;מ
עע"מ 6013/04 מדינת ישראל – משרד התחבורה נגד חברת החדשות הישראלית בע"מ הוא פסק דין שבו בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט לערעורים מנהליים דן בשאלה אם דו"ח של מבקר פנימי ברשות ציבורית נכנס תחת חסותו של חוק חופש המידע ועליו להיות מוצג לציבור. חברת החדשות הייתה מעוניינת לעיין בדוחות של המבקר הפנימי של משרד התחבורה ביחס לתפקודו של מנהל התעופה האזרחי ושל מערך חקירת תאונות ותקריות אוויר. ביהמ"ש העליון פסק כי הנחת המוצא של חוק חופש המידע היא שחומר המצוי בידי רשות ציבורית – חובה על הרשות לגלותו לציבור, כך גם דו"ח ביקורת פנימית. על ידי חשיפה וגילוי, הרשות מקיימת את זכות הציבור לדעת ואת חופש הביטוי המהווה זכות חוקתית.
בית המשפט הכריע כי אף שמדובר בדוח שערך מבקר הפנים של הרשות, חוק חופש המידע מחייב את פרסומו ולא ניתן לטעון כאילו מדובר בענייניה הפנימיים של הרשות. לא די בטענה כי הליקויים שפורסמו בדוח יתוקנו, אלא זכותו של הציבור לקבל את הדוח ולבקר את פעולת הרשות בעצמו.
פסק הדין העניק פרשנות משמעותית לסייג העוסק ב"דיונים פנימיים" והבהיר כי גם מידע הנוגע לפעולות ביקורת בתוך הרשות, הוא לא מידע השמור לרשות עצמה אלא לציבור כולו וזאת מתוך תפיסה כי המידע שייך לציבור. כמו כן, הבהיר בית המשפט כי לא די בפיקוח של הרשויות על עצמן, אלא כי יש לאפשר לציבור לפקח באופן בלתי-אמצעי על המתרחש ברשויות השלטוניות.
רקע.
חוק חופש המידע.
ערך מורחב חוק חופש המידע
חוק חופש המידע נחקק בשנת 1998 ונכנס לתוקף ב-1999, החוק מאפשר לכל אזרח או תושב ישראל לפנות בבקשה לרשות ציבורית לקבל מידע אותו היא מחזיקה, בכפוף למגבלות מסוימות המפורטות בו, שנועדו לאזן בין חופש המידע לבין זכויות ואינטרסים מסוגים שונים, לדוגמה פגיעה בביטחון המדינה, שיבוש תפקוד תקין של רשות ציבורית, מידע שגילויו יפגע בפרטיותו של אדם.
מטרתו העיקרית של החוק לפי דברי ההסבר ברשומות הצעת החוק משנת 1997:
חוק זה מהווה מרכיב של זכות הציבור לדעת ולרכוש מידע. לדעת תומכיו הוא מגשים את האינטרסים בדבר גילוי האמת והגשמה עצמית של הפרט וקידום תרבות השלטון ואמון הציבור ברשויות הציבוריות.
ביקורת פנימית.
ערך מורחב ביקורת פנימית
ביקורת פנימית היא פעילות המתבצעת על ידי מבקר פנימי בארגון ציבורי. פעילות זו נועדה להפנות קשב של מנהלים ועובדים בארגון לסיכונים בתפקוד הארגון ולצורך בשיפור הבקרות הניהוליות כדי לצמצם את הסיכונים הללו. ניתוח הסיכונים והצעת הבקרות הניהוליות המתאימות נועדו להבטיח קידום מועיל, יעיל ומוסרי של יעדי הארגון, ולשמור על כספו ורכושו.
הבקרות הניהוליות כוללות, בין השאר, אמצעים כמו יצירת תרבות ארגונית מתאימה, קביעת מדיניות, חלוקת אחריות וסמכויות, יצירת איזונים ובלמים, כתיבת הוראות ונהלים ועדכונם ועוד.
בישראל מעוגנת פונקציית הביקורת הפנימית בגופים ציבוריים בחוק הביקורת הפנימית. כשתפקידה של הרשות הציבורית הוא להפיק לקחים מן הדו"ח אותו מוציא המבקר הפנימי, ולתקן את הליקויים העולים מדו"ח הביקורת הפנימית.
פסק הדין של ביהמ"ש המחוזי בשבתו כבית משפט לעניינים מנהליים.
חברת החדשות של הערוץ השני התעניינה בתאונות האוויריות שקרו בישראל, וביקשה לבצע תחקיר מקיף בנושא. לאחר התחקיר הראשוני שבוצע על ידה, העותרת (חברת החדשות) רצתה לעיין בדוחות הביקורת הפנימיים השייכים למשרד התחבורה מתוך רצון לבחון אם קיימת אכיפה יעילה של חוקי הטייס ואם חקירת תאונות האוויר הן חקירות יעילות שמניבות תוצאות, שבעקבותיהן מפיקים לקחים וכמות התאונות יורדת.
הדיון נסב סביב השאלה אם זכאית חברת החדשות לעיין בדוחות המבקר הפנימי של משרד התחבורה ביחס לתפקודו של מנהל התעופה האזרחי ושל מערך חקירת תאונות ותקריות אוויר. בית המשפט לעניינים מנהליים פסק לטובת חברת החדשות והורה על גילוי דו"ח חקירת תאונות אוויריות ודו"ח אגף יחסים בינלאומיים, כאשר סקר את עקרונות היסוד בחוק חופש המידע, ובהן הגשמת חופש הביטוי, מימוש עקרונות המשטר הדמוקרטי ותפיסת הרשות השלטונית כנאמן הציבור. ביהמ"ש קבע כי הכלל הוא שרשות ציבורית צריכה למסור מידע, וכי הסייגים לחוק הם היוצאים מן הכלל. לביהמ"ש סמכות לפרש את הסייגים על פי תכליתו של החוק וכן להעמיד את שיקול דעתו תחת שיקול דעתה של הרשות.
בית המשפט בחן את הוראות חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992, המסדיר את פעולות מבקר הפנים במשרדי הממשלה, אשר מטרתו היא בדיקת תקינותו של הגוף המבוקר. המדינה טענה כי סעיף 9(ה) תקף במקרה דנן –  (ה) בכפוף להוראות סעיף 10 חייב המבקר הפנימי לשמור בסוד כל מסמך ומידע שהגיעו אליו עקב מילוי תפקידו, זולת אם הגילוי נחוץ למילוי תפקידו כנדרש בחוק או אם הגילוי נדרש על פי כל דין.
כמו כן, בחן בית המשפט את טענות המדינה שהתנגדה לחשוף את הדוחות מתוך הטענה כי מתוקף הוראות הסעיפים 9(ב)(4) ו- 9(ב)(1) לחוק חופש המידע, הקובעים:
(ב) רשות ציבורית אינה חייבת למסור מידע שהוא אחד מאלה:
(1) מידע אשר גילויו עלול לשבש את התפקוד התקין של הרשות הציבורית או את יכולתה לבצע את תפקידיה;
(4) מידע בדבר דיונים פנימיים, תרשומות של התייעצויות פנימיות בין עובדי רשויות ציבוריות, חבריהן או יועציהן, או של דברים שנאמרו במסגרת תחקיר פנימי, וכן חוות דעת, טיוטה, עצה או המלצה, שניתנו לצורך קבלת החלטה, למעט התייעצויות הקבועות בדין;