מנהלת תוכנית החלל - אתגר (בראשי תיבות: מת"א) היא יחידה במינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) האחראית לפיתוח וייצור לוויינים ומשגרי הלוויינים עבור משרד הביטחון. בנוסף, אחראית לדאוג לשמירה ופיתוח תשתית תעשייתית בתחום החלל בישראל.
במנהלת פועלים כ-20 עובדים.
היסטוריה.
מיד לאחר הסכם השלום בין ישראל למצרים בשנות ה-70, ישראל נסוגה מסיני ונדרשה שלא לחוג מעל סיני. בהיעדר היכולת לבצע גיחות צילום, נוצר צורך בהקמת תעשיית חלל ושימוש בלוויניים לצורך תצפית.
ב-1981 אישר מנחם בגין, ראש ממשלת ישראל דאז, להתחיל לעסוק בתחום החלל ובהתאם הוקמה מנהלת במפא"ת כדי לתת מענה לצורך צבאי-מבצעי בלווייני איסוף מודיעין בראשות ד"ר חיים אשד בהמשך ביוזמת שר המדע פרופ' יובל נאמן, בשנת 1983, הוקמה הסוכנות הישראלית לניצול החלל (סל"ה) כגוף ממלכתי הרשמי הפועל לקידום תעשיית חלל האזרחית.
ב-1984 הוחלט על הקמת מוקד הידע הלאומי בנושא חלל בתע"א, ונחתם חוזה בין התעשייה האווירית ומשרד הביטחון לפיתוח תשתיות ופרויקט לוויין תצפית ראשון עבור צה"ל - אופק בהובלת ד"ר משה בר-לב.
במהלך השנים קידמה מנהלת תוכנית החלל פיתוח תשתיות לאומיות, יכולות מחקר מובילות ואת הידע והיכולות בתעשיות הישראליות תוך קשר עם סל"ה.
משרד הביטחון מכיר בלוויינים כנכס אסטרטגי לאומי המספק עוצמה מודיעינית בתא שטח רחב, גם בזמן שגרה ומול מדינות שלום, ללא הפרת ריבונות או סיכון חיי אדם.
משרד הביטחון מנהל תוכנית רב שנתית לפיתוח ויצור לוויינים, ומוערך שמשקיע כ-80 מיליון דולר בשנה על פרויקטי חלל, אלו מנוהלים ומפוקחים על ידי המנהלת.
למת"א שיתוף פעולה עם מוסדות אקדמאיים. בין היתר מכון אשר לחקר החלל (פרויקט סמסון), אונ' בן-גוריון (ננו-לוויינים, רכיבים אופטים ופילטרים), ובפרויקטים בין לאומיים כמו "אולטרא-סאט".
מנהלת החלל
2,000 (מספר)
10,000 (מספר)
תאוריית היקום של פיקסאר
תאוריית היקום של פיקסאר היא היפותזת מעריצים בדיונית, שיוצרת מכל הסרטים באורך מלא שהופקו על ידי אולפני פיקסאר סיפור אחד המתרחש באותו יקום. התאוריה כוללת אלמנטים של פנטזיה, היסטוריה אלטרנטיבית ותאוריות בעתידנות ומספקת עלילת מסגרת גדולה יותר, שהסרטים הם חלק ממנה. התאוריה פותחה לראשונה על ידי ג'ון נגרוני באתר אינטרנט אותו ניהל, לאחר שהוצעה מוקדם יותר על ידי היוטיובר דניאל אוברייאן. התאוריה אינה נתמכת על ידי חברת פיקסאר.
על אף הלוגיקה החזקה של התאוריה והרצף שלה, היא נדחתה על ידי בכירים ויוצרים בפיקסאר. כל סרט של אולפני פיקסאר נעשה בנפרד, על ידי צוות אחר, והשיתוף בסיפורים וההתאמה הרבה ביניהם לא נוצרו בכוונה תחילה.
עיקר התאוריה.
התאוריה נהגתה במנותק מהרצף בו הסרטים יצאו לאקרנים, או זמן הפקתם. כל סרט מתרחש בחלק מקרי אחר ברצף ההיסטוריה המקביל לזה של עולמנו. הסרטים שלהלן מובאים לפיכך בסדר שנקבע על פי זמן התרחשותם ולא על פי סדר ההפקה:
ביקורת על התאוריה.
מהתאוריה עולות מספר סתירות ושאלות ללא פתרון. נמתחה עליהן ביקורת, ואלה הנקודות העיקריות שבה:
מיכאל חסין
הרב מיכאל חסין (נולד בט' בכסלו ה'תשט"ז, 24 בנובמבר 1955) הוא רב ספרדי-ליטאי, ראש מוסדות "שער התורה" ברחובות, רב קהילת "חניכי הישיבות" הספרדים ודיין בבית הדין "בד"ץ מהדרין" שבראשות הרב אברהם רובין.
ביוגרפיה.
נולד בטבריה ליצחק יעקב ושושנה. אביו היה יליד צרפת ממשפחה שמוצאה במקנס ומיוחסת למשורר רבי דוד חסין. למד בתלמוד תורה בטבריה ובגיל 13 החל ללמוד בישיבה קטנה בבאר יעקב.
ב-1969 החל ללמוד בישיבת גרודנא, שם הכיר את רבו הרב שמואל רוזובסקי. ב-1979 נישא למרים מרציאנו והזוג התגורר במקום מגורי הוריה, באר יעקב. הוא התמנה להעביר שיעורים בישיבת "שארית-יוסף" של הרב נסים טולדנו. בתקופה זו שימש גם ר"מ בישיבת "באר-יעקב" לצעירים, שנסגרה כעבור זמן. במקביל עמד במשך שנים בראשות כולל אברכים "שער התורה" בבני-ברק.
בשנת תשנ"ד עבר להתגורר ברחובות, שם התמנה כרב קהילת חניכי-הישיבות הספרדים "בית שמואל", המונה כ-200 משפחות (2017). הוא נסמך לרבנות בידי הרב משה שמואל שפירא, הרב ניסים קרליץ, הרב יצחק זילברשטיין ועוד.
בשנת ה'תש"ס הקים ברחובות ישיבה קטנה ספרדית בשם "ישיבה קטנה למצוינים", שבה לומדים נכון ל-2018 כמאה תלמידים. תחת מוסדות עמותת "שער התורה" שבראשותו, מתקיימות גם פעילויות צדקה וחסד.
בשנת ה'תשס"ה מונה לדיין ב"בד"ץ מהדרין".
חיבוריו.
שני ספריו נקראים "שמור וזכור" וכתובים בסגנון המשלב למדנות ישיבתית עם פסיקת הלכה. הראשון עוסק במצות תוספת שבת, והשני בענייני מלאכת בורר.
בשנת תשע"ו הוקם מכון להוצאת שאר כתביו. בשנת תשע"ז, החל המכון לפרסם מדי שבוע עלון שבת בשם "קוראי עונג" ובו מכתביו ודרשותיו על פרשת השבוע. העלון ומחולק בעיר רחובות ומופץ גם בדואר אלקטרוני.
חזון אחרית הימים (ישעיהו)
חזון אחרית הימים מופיע ב וכולל נבואה לפיה באחרית הימים יכירו עמים רבים באלוהי ישראל, ושבעולם ישרור שלום כללי, שיהפוך את כלי הנשק למיותרים. נוסח דומה לנבואה זו מופיע ב.
פרשנות.
בקרב אלה המחלקים את ספר ישעיהו לשני נביאים, יש המייחסים את חזון אחרית הימים ל"ישעיהו השני", אף שנבואה זו נמצאת בפרקים המיוחסים ל"ישעיהו הראשון". אחרים סבורים שנבואה זו של ישעיהו נשאלה ממיכה. חוקר המקרא יאיר זקוביץ שולל דעות אלה ומציין: "דעתנו כדעת הטוענים כי מיכה הוא המצטט מספר ישעיה ולא מצאנו טעם כלשהו להפקיע את הנבואה מחזקתו של ישעיהו בן אמוץ."
לכאורה עוסקת נבואה קצרה זו בשני נושאים נפרדים: הכרה של הגויים באלוהי ישראל וחזון השלום. עמוס חכם, בפירוש "דעת מקרא" לספר ישעיהו, קושר בין שני נושאים אלה:
יאיר זקוביץ רואה את פסוק ה', כחלק בלתי נפרד מחזון אחרית הימים. בעוד שהחזון מדבר על עתיד רחוק, "אחרית הימים", שבו יאמרו הגויים , הרי בפסוק זה פונה הנביא לעם ישראל ללכת בדרך זו כבר בהווה. זקוביץ מנמק זאת: "הפנייה לבני ישראל נגזרת מקל וחומר: אם הגויים עתידים להכיר באדנותו של אלוהי יעקב, אף יחפצו להלך בדרכיו, ראוי להם לבני ישראל להקדים ולעשות כן, ויתרה מזו: בהליכתם בדרכי ה' יתוו בני ישראל לגויים את הדרך אשר ילכו בה".
יואל מציג נבואה הפוכה מזו של ישעיהו: . מיכה מציג חזון דומה מאוד לזה של ישעיהו, אך לדברי יאיר זקוביץ "עיקר טעם העתקת הנבואה בספר מיכה הוא רצונו של הנביא להתפלמס עִמה" – ישעיהו מציג תפיסה אוניברסלית ואילו מיכה מציג תפיסה בדלנית – אלוהי ישראל לעם ישראל."
בהלכה.
במשנה במסכת שבת נאמר, על כלי נשק שאין לצאת אתם בשבת:
בברייתא מובא כי שאלו החכמים את רבי אליעזר, אם כלי הנשק הם נוי, מדוע לא יהיו קיימים בימות המשיח כמו שכתוב "וכתתו חרבותם לאיתים"? השיב רבי אליעזר, כי בימות המשיח כלי הנשק יהיו מיותרים, ולכן לא יהיו קיימים, ולא מפני שהם נחשבים לכלים מכוערים. אביי הוסיף והסביר את כוונתו של רבי אליעזר, בכך שכאשר הכלים יהיו מיותרים ולא יהיה בהם עוד שימוש, לא יהיה להם ערך גם כנוי, כמו שנר נחשב לחפץ מכובד ומלכותי בלילה, כאשר הוא מאיר את החשכה, ולא ביום לאור השמש.
בתלמוד הובאה גרסה אחרת, ולפיה רבי אליעזר השיב לחכמים שגם בימות המשיח לא יתבטלו כלי הזין משימוש. התלמוד מביא כי דעה זו של רבי אליעזר מתאימה עם אמרתו של שמואל שפסק "אין בין העולם הזה לימות המשיח אלא שעבוד גלויות בלבד" כלומר החידוש היחיד בהנהגת העולם בימות המשיח יהיה בכך שעם ישראל לא יהיו משועבדים לאומות העולם ויוכלו לעסוק בתורה ומצוות במנוחה, אבל העולם ינהג הלאה כמנהגו, ואילו הפסוק "לא ישא" כו' נסוב על תקופה מאוחרת יותר המכונה בתלמוד "העולם הבא". דעה זו מנוגדת לזו של רבי חייא בר אבא, שקבע כי "כל הנביאים כולם לא נתנבאו אלא לימות המשיח אבל לעולם הבא - עין לא ראתך אלהים זולתך", שכן לפי רבי חייא בר אבא הפסוק "לא ישא" כו' נסוב על ביאת המשיח שבו לא יהיו מלחמות. לעומת זאת לפי הגרסה הראשונה, דעתו של רבי אליעזר מתאימה עם זו של רבי חייא בר אבא וחלוקה על זו של שמואל.
הרמב"ם פוסק כשמואל כי: "ימות המשיח הוא העולם הזה ועולם כמנהגו הולך אלא שהמלכות תחזור לישראל וכבר אמרו חכמים הראשונים אין בין העולם הזה לימות המשיח אלא שיעבוד מלכיות בלבד".
עונת 1929/1930 בפוטבול ליג
עונת 1929/1930 הייתה העונה ה-38 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-31 באוגוסט 1929 והסתיימה ב-3 במאי 1930. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה ובדיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. מידלסבורו וגרימסבי טאון היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
ונסדיי זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו ברנלי ואברטון. במקומן לליגה הבכירה עלו בלקפול (בפעם הראשונה בתולדות המועדון) וצ'לסי.
כדורגלנים מצטיינים.
ויק ווטסון מוסטהאם יונייטד כבש 41 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
אדריאן שילר
אדריאן שילר (באנגלית: Adrian Schiller; נולד ב-21 בפברואר 1964) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלי.
ביוגרפיה.