מלבד בפרלמנט הקנדי, גם בכל אחד ואחד מפרובינציות קנדה יש "מוט שחור" הנושא את המוט בביקורו של המשנה למושל בכל אחד מבתי הפרלמנט הפרובינציאלים וזאת אף שהם בני בית אחד (אין בית עליון ועל כן אין צורך לקרוא אליו את אנשי הבית התחתון).
אוסטרליה.
גם באוסטרליה התפקיד קיים בסנאט הפדרלי, ובכל מדינות אוסטרליה, למעט קווינסלנד, בה אין בית עליון.
ניו זילנד.
בניו זילנד, אף שבוטלה המועצה המחוקקת בשנת 1951, נותר תפקיד המוט השחור על כנו, והוא מזמן את חברי הפרלמנט הניו זילנדי לשמוע את הנאום מן הכס.
הרפובליקה הדמוקרטית של גרמניה
סריגי בראבה
סריגי בְּרָאבֶה הם מחלקות של סריגים, הממוינות לפי מידת הסימטריה של הסריג. למיון זה חשיבות רבה במיון של גבישים על-פי המבנה המרחבי שלהם, ובתחומים אחרים בפיזיקה של מצב מוצק. סריגי בראבה קרויים על שמו של הפיזיקאי הצרפתי אוגוסט בראבה (Auguste Bravais) שגילה אותם ב-1848.
הקדמה.
סריג הוא אוסף אינסופי של נקודות, הנוצר באמצעות אוסף בדיד של פעולות הזזה, כך שמתקיימת התכונה:
הגדרה נוספת, ושקולה לקודמת, מראה כיצד ליצור בפועל סריג formula_1-ממדי: נבחר formula_1 וקטורים בלתי תלויים ליניארית, formula_3. (קבוצה זו נקראת "בסיס פרימיטיבי לסריג", או לפעמים "בסיס ראשוני"). הקבוצה
היא סריג. במילים אחרות, הסריג נפרש על ידי כל הצירופים הליניאריים במקדמים שלמים של וקטורי הבסיס הפרימיטיבי. צירופים אלו (כלומר, איברי formula_5), נקראים וקטורי סריג.
formula_1 הווקטורים בבסיס הפרימיטיבי מגדירים מקבילון, המכונה תא יחידה, שאיתו אפשר לרצף באופן מחזורי ושלם את המרחב.
סימטריה.
כל הסריגים מקיימים מספר תכונות:
הסימטריות הנוספות שעשויות להיות לסריגים מחלקות אותם לקבוצות (מחלקות שקילות), תוך התעלמות מהגדלים הפיזיים של הסריג (פרמטרי הסריג) – קבוצות אלו הן סריגי בראבה.
סריגי בראבה דו ממדיים.
ב-0 ממדים ובממד אחד, יש רק סריג בראבה אחד.
בשני ממדים, ניתן להבחין בין חמישה סריגי בראבה, לפי מידת הסימטריה שיש לכל אחד מהם, בנוסף לסימטריות שיש לכל הסריגים:
סריגי בראבה תלת ממדיים.
ניתן להראות שיש בסך הכול 14 סריגי בראבה תלת-ממדיים אפשריים. הללו מתבססים על 7 מקבילונים (7 מערכות גבישיות), עם 6 אפשרויות להוספת נקודות סריג נוספות במרכזי הפאות או הגוף.
שש האפשרויות להוספת נקודות ("מרכוז"; "centering") הן:
לכאורה, מהאמור לעיל אמורים להתקבל 42 מבני סריג אפשריים במרחב תלת-ממדי (7 מערכות גבישיות כפול 6 אפשרויות להוספת נקודות). אולם, כאשר מנסים לבנות אותם מגלים שחלק גדול מהמבנים האפשריים זהים למבנים אחרים. עם הפחתת הכפילויות מגלים שיש בסך הכול 14 סריגים תלת-ממדיים השונים זה מזה, והם מסוכמים בטבלה להלן:
חבורות הסימטריות הנקודתיות של כל אחד מהסריגים האלו תלויות, במערכת הגבישית. בנוסף, כתלות במרכוז, יש לכל אחד מהסריגים חבורות סימטריות מרחביות.
דוגמה: סריג קובי פשוט.
סריג קובי פשוט הוא סריג שכל צלעותיו זהות באורכן וניצבות זו לזו. ניתן לחשוב עליו כעל ריצוף כל המרחב התלת-ממדי בקוביות (באופן דומה לריצוף דף דו-ממדי במשבצות ריבועיות).
כדי לתאר סריג ספציפי לא מספיק לתאר את סריג בראבה שלו (קובי, בדוגמה זו), אלא גם פרמטרים נוספים (במקרה זה, אורך הצלע), הנקראים "פרמטרי סריג". אם ידוע שאורך הצלע הוא a, אז התיאור המתמטי שלו יהיה קבוצת הווקטורים שנפרשת (במקדמים שלמים) על ידי הבסיס הפרימיטיבי הבא:
במקרה זה, ניתן לבחור את תא היחידה הפרימיטיבי כקובייה שנפחה a3.
לסריג כזה יש שלושה צירי סימטריה לסיבוב ב-90°, ארבעה צירי סימטריה לסיבוב ב-120°, שישה צירי סימטריה לסיבוב ב-180°, תשעה מישורי סימטריה לשיקוף ומרכז סימטריה. לכן, משויכות לו 5 חבורות סימטריה נקודתיות, ו-15 חבורות סימטריה מרחביות.
פרס עמ&quot;י
פרס עמ"י (ראשי תיבות של "ערוץ מוזיקה ישראלית") היה פרס ישראלי שהוענק מדי שנה מ-2005 עד 2008 על ידי ערוץ "מוזיקה 24", ליוצרי המוזיקה הבולטים של השנה הקודמת, בטקס ששודר בשידור ישיר. השם עמ"י מזכיר בהגייתו את שמו של פרס אמי המוענק לתעשיית הטלוויזיה האמריקאית מדי שנה.
היסטוריה.
ערוץ 24 הכריז על השקת פרסי העמ"י באוגוסט 2004, בו יחולקו פרסים בעשר קטגוריות. בנוסף הודיע שהזוכים ייבחרו על ידי הצופים באמצעות הצבעה באינטרנט או הודעות SMS, כאשר את רשימת המועומדים תבחר ועדה בראשות עורך הערוץ יואב קוטנר. הטקס הראשון נערך ב-14 בפברואר 2005 בגני התערוכה בתל אביב, בהנחיית איל קיציס. אהוד בנאי זכה בשלושה פרסים, "זמר השנה", "תמלילן השנה" ו"אלבום השנה". שמוליק קראוס זכה בפרס על תרומה מיוחדת למוזיקה העברית. לקראת הטקס הודיעה הזמרת מאיה בוסקילה כי החליטה שלא תשתתף, עקב אי-שביעות מכך שאלבום הבכורה שלה, "סיפור מכור", לא היה מועמד לתואר "אלבום השנה", ולהיטים מתוכו, "יש בלבי כינור", "הלב" ו"סיפור מכור", לא היו מועמדים לתואר "שיר השנה". עם זאת היא הייתה היא מועמדת לפרס "זמרת השנה" ו"פריצת השנה" (בו זכתה).
טקס פרסי עמ"י השני נערך ב-1 בפברואר 2006, בהיכל מנורה מבטחים בתל אביב, שוב בהנחיית איל קיציס. אריק איינשטיין זכה בפרס על תרומה מיוחדת למוזיקה העברית.
טקס פרסי עמ"י השלישי נערך ב-7 במרץ 2007 בביתן 1 בגני התערוכה בתל אביב, בהנחיית גורי אלפי. הוא כלל בשנה זו רק שמונה קטגוריות. נינט טייב והראל סקעת זכו בפרס זמרי השנה.
טקס פרסי עמ"י האחרון נערך ב-25 בדצמבר 2007, במועדון 24 בנמל תל אביב. להקת "סינרגיה" זכתה בפעם השנייה ברציפות בפרס "הרכב השנה", וזכתה גם בפרס "חביב הקהל". שלמה ארצי זכה בפרס על תרומה מיוחדת למוזיקה העברית.
רשימת הזוכים.
עמ"י הרביעי.
טבלת זכיות אמנים:
צֵל הוא אזור שבו מוסתר מקור האור הראשי, כך שהוא חשוך יותר בהשוואה לסביבתו.
מאפייני הצל.
היווצרות הצל.
מבחינה פיזיקלית כל גוף מחזיר אחוז מסוים מהאנרגיה (אור) הפוגעת בו. חלק מהאנרגיה מוחזר בהתאם לזווית הפגיעה וחלק מהאנרגיה מוחזר בצורה מפוזרת לכל הכיוונים.
ניתן להגדיר צל בשני אופנים:
למשל: נעמיד אותו עצם באותם תנאי תאורה על משטחים שונים, נייר לבן, בד שחור, מראה וזכוכית שקופה. בכל הניסויים נמדוד את כמות האור באזורים שונים על פני המשטח בעזרת מד אור. מד האור בודק את האור הפוגע, ולכן יראה תוצאות זהות בכל הניסויים. לעומת זאת הצופה מהצד יבחין בצל רק על גבי המשטח הלבן. זאת מכיוון שהמשטח הלבן מחזיר את האור בצורה מפוזרת, כך שאזורים מוארים יחזירו יותר אור לכיוון הצופה מאשר אזורים מוארים פחות.
צורת הצל.
ישנן מספר דרכים לחשב את הטל הצל על מישור. כולן מבוססות על טריגונומטריה.
חישוב אורך הצל על מישור הנוצר על ידי עצם הניצב על המישור
מפה נגזרות התופעות הבאות:
תופעות בשולי הצל.
חדות שול הצל.
בצל מוטל, חדות הצל נגזרת מהתפלגות כיווני קרני האור ומרחק העצם מהמשטח. למשל, כשהצל נוצר על ידי השמש שהקרניים הנשלחות ממנה ממוקדות בו, הוא יהיה בעל שוליים חדים. צל הנוצר מאור המגיע מחלון גדול, יהיה צל בעל שוליים רכים מכיוון שהקרנים נכנסות מהחלון הן מפוזרות ומגיעות מכיוונים שונים.
בצל עצמי חדות הצל תלויה בחדות הזוויות בין המשטחים השונים של הגוף. למשל צל עצמי על גבי כדור יהיה צל בעל שוליים רכים מכיוון שזווית המישור משתנה בצורה הדרגתית. צל הנוצר על גבי קובייה יהיה צל חד מכיוון שהזווית בין המשטחים השונים היא זווית חדה.
תמונת התאבכות.
האור מתנהג כגל וגל יוצר דפוס התאבכות בקצה מכשול. תופעה זאת היא חלשה יחסית וניתן להבחין בה במעבדה בגוף בעל שוליים חדים ובתאורה מונוכרומטית.
סוגי צל (אופטי).
כאמור הצל נובע מהפרשי אור חדים הנקלטים על ידי העין. יש כמה סיבות להיווצרות צל.
צל מוטל.
צל זה מופיע על גבי משטח כאשר האור כולו או רובו נחסם על ידי עצם אטום אחר מלהגיע אל המשטח. למשל הצל שמטיל עץ על פני הקרקע.
צל עצמי.
צל זה מופיע על גבי גוף לא שטוח כאשר חלק מהגוף עצמו חשוך מכיוון שחלק אחר של אותו הגוף עצמו חוסם את האור. למשל היום והלילה על פני כדור הארץ.
צל זוויתי.
עוצמת האנרגיה הפוגעת בגוף מוגדרת כסך כל האנרגיה שעל פני חלקי שטח הגוף. לפיכך, עוצמת האנרגיה על פני משטח הניצב לקרני האור תהיה יותר גבוהה מזאת של משטח המקביל לקרני האור. עוצמת האור formula_5 ביחס למשטח בזווית formula_6 ועוצמת האור המוחזרת ממשטח ניצב formula_7 מחושבת כך:
למשל, הצללים הנוצרים על גבי נייר מקומט.
צל מלא מול צל חלקי.
אור יכול להגיע לאזור הצל ממקורות אחרים, או מהמקור הראשי באופן עקיף, דרך החזרה או עקיפה. אם לא מגיע כלל אור לאזור הצל, הוא נראה שחור לחלוטין ("צל מלא"), או שאם הוא נראה כהה יחסית לסביבתו ("צל חלקי"), זאת אומרת שחלק מהאור הגיע לאזור הצל. השימוש התכוף ביותר למילה צל הוא בהקשר של הסתרת אור השמש.
צבע האור אינו משנה את צבע הצל.
השפעה ושימושים.
צל ובעלי חיים.
חלק מהאור שפוגע בחומר נספג בו והופך לאנרגיית חום ולכן הטמפרטורה של האזור המוצל תהיה נמוכה מהסביבה המוארת.
הטרותרמיות ("דם קר") היא התכונה המאפיינת אורגניזמים שטמפרטורת גופם עוקבת באופן פסיבי אחר טמפרטורת הסביבה שלהם. זאת להבדיל מהומיאותרמיות ("דם חם") שהיא תכונה המתבטאת ביכולתו של האורגניזם לשמור ולווסת את טמפרטורת גופו ולשמור על רמתה הקבועה בהתאם לתנאי הסביבה הקיימים.
כמעט כל בעלי החיים פרט ליונקים ולעופות הם הטרותרמיים. בעלי חיים אלו תלויים בצל כדי להוריד את טמפרטורת גופם במקרה הצורך. לעומת זאת, כאשר הטמפרטורה קרה יותר הם ימנעו ממקומות מוצלים.