בשנת 2013 גייס המפיק והבמאי בן פריץ מימון (באופן פרטי ובאמצעות פרויקט גיוס המונים), ליצירת סדרת רשת שנכתבה בהשראת הספר. המחברות איסטון והרדי היו מעורבות בתהליך הכתיבה. בשנת 2016 ארבע עונות של ״הפרוצה המוסרית״"," יצאו ביוטיוב למרות אתגרי המימון הקשים ישנם ברשת 50 פרקים, שאורכם בין 4 ל 9 דקות. הסדרה מתרכזת בשתי חברות המחליטות לבדוק מערכות יחסים פתוחות ונעזרות בספר ההדרכה ״הפרוצה המוסרית״.
עיבוד למחזה.
במאי 2008 בתיאטרון נסיוני בעיר מדיסון במדינת ויסקונסין. נפתחה ההצגה "Multiple O של המחזאי" ג׳ון סייבל המבוססת על ״הפרוצה המוסרית״
מהדורות נוספות.
אחת המחברות, דוסי איסטון, דיווחה במאי 2007 כי היא וג׳נט הרדי עובדות על מהדורה שנייה של הספר שתכלול תרגילי תקשורת, ומידע נוסף על קהילות הפוליאמוריה באינטרנט. הספר פורסם במרץ 2009 ונקרא ״הפרוצה המוסרית: מדריך מעשי לפוליאמוריה, יחסים פתוחים והרפתקאות אחרות״. "The Ethical Slut: A Practical Guide to Polyamory, Open Relationships &amp; Other Adventures" מהדורה שלישית יצאה באוגוסט 2017 תחת הכותרת הפרוצה המוסרית, המהדורה השלישית: מדריך מעשי לפוליאמוריה, יחסים פתוחים וחירויות אחרות במין ואהבה "Ethical Slut, Third Edition: A Practical Guide to Polyamory, Open Relationships, and Other Freedoms in Sex and Love".
המהדורה השלישית עודכנה כך שתכלול ראיונות עם בני דור המילניום (דור ה-Y) שהם ״פולי״ פוליסקסואלים (צעירים שגדלו ללא הדעות הקדומות שבני הדורות הקודמים נתקלו בהם בנושאי מגדר, נטיות, מיניות ומערכות יחסים), מחוות לחלוצי הפולי, ומאמרים קצרים חדשים בנושאים כמו אי-מיניות, עובדות מין, ודרכים בהן ״פולי״ יכולים להפגש ולשגשג.
הסופרות גם כללו במהדורה תוכן חדש על מערכות יחסים לא מסורתיות שהן מעבר לפרדיגמה הפוליאמורית של "יותר משניים": זוגות שאינם גרים יחד, זוגות שלא מקיימים יחסי מין זה עם זה, סוגי יחסים לא מקבילים, זוגות עם סגנונות מין שונים ומגוונים, ויצא לאור בשפות פערי כוחות, וקשרים מעבר לאוריינטציה, תוך שימוש בשפה מגדרית לא בינארית ומונחים חדשים שהפכו למקובלים מאז המהדורה הקודמת.
תרגומים.
הספר תורגם ויצא לאור בצרפתית באפריל 2013. בשנת 2013 תורגם לספרדית . בינואר 2014 פורסם תרגום איטלקי במאי 2014 פורסם התרגום הגרמני. ברוסית הספר תורגם ויצא לאור בשנת 2006.
אספירציה (פירושונים)
אספירציה (באנגלית: Aspiration) בעברית: שאיפה
ברוטראומה
רעידת האדמה במקסיקו סיטי (1985)
רעידת האדמה במקסיקו סיטי התרחשה ב-19 בספטמבר 1985 בשעה 07:17, זמן מקומי, בגודל (מגניטודה) 8.1 בסולם ריכטר. כתוצאה מרעידת האדמה נהרגו מעל 9,000 איש, נפצעו כ-30,000 וכ-50,000 נותרו חסרי בית. רעידת אדמה זו מפורסמת מאוד במחקר הסייסמולוגי וההנדסי כדוגמה להרס רב שמתרחש במקום המרוחק מרחק רב (כ-400 ק"מ) מהמוקד, וכדוגמה להשפעת התשתית הגאולוגית על התפרושת המרחבית של ההרס. זו הייתה רעידת האדמה הראשונה בהיסטוריה, שצה"ל שלח משלחת סיוע והצלה לסייע בחילוץ הנפגעים.
התנאים קודם לרעידת האדמה.
מקסיקו סיטי נבנתה על אי בלב אגם טשקוקו הרדוד, שהיה מאגר מים גדול בשטח שהיום בנויה עליו העיר. העיר החדשה הייתה מחוברת לחוף באמצעות גשרים מלאכותיים, ובמשך השנים נבנו חלקים נוספים בעיר על איים אחרים וקטנים יותר באגם טשקוקו, לרבות על חלקים נרחבים מהאגם שיובשו עוד בזמן הכיבוש הספרדי. במהלך המאה ה-20 גדלה העיר באוכלוסייה ובשטח. בשנת 1930 מנתה האוכלוסייה במקסיקו סיטי כמיליון תושבים, ובשנת 1980 מנתה האוכלוסייה כ-13 מיליון תושבים. גידול מואץ זה של האוכלוסייה חייב התפשטות העיר המודרנית לכיוון דרום בעיקר, היכן שהיו שטחי האגם שיובש, שהיו מורכבים ממשקעי אגם רכים, בלתי מלוכדים, ומאוד לא צפופים, בעוד שהעיר העתיקה ישבה על סלע וולקני צפוף מאוד ומצפון לאגם שיובש.
השפעת התנאים.
התנאים הללו גרמו לתופעה של הגברה בתאוצת הקרקע בעיר המודרנית והחדשה שיושבת על משקעי אגם רכים, בעוד שבעיר העתיקה שיושבת על סלע וולקני צפוף וקשה תופעה זו לא התרחשה.
הגלים הסייסמיים המשוגרים ממוקד רעידת האדמה לכל הכיוונים, הולכים ונוחתים ברמות האנרגיה שלהם עם המרחק - תופעה הקרויה ניחות. הגלים משנים (גם) את מהירותם כשהם עוברים מתווך אחד לשני. ככל שצפיפות התווך גדולה יותר, גם המהירות גדלה. כאשר הגלים הללו עוברים מתווך צפוף מאוד וקשה, לתווך מאוד לא צפוף ורך, מתרחשת הגברה גדולה מאוד של תאוצות הקרקע. זה היה המצב ברבעים המודרניים של מקסיקו סיטי. הגלים הסייסמיים (גלי הגזירה המסוכנים) נעו במהירות של כ-2,500 מטר לשנייה בסלע הצפוף שהיה מתחת למשקעי האגם בעיר החדשה (אותו סלע וולקני צפוף שעליו יושבת העיר העתיקה). כשהגלים הללו עברו מהסלע הצפוף למשקעי האגם הרכים, עליהם בנויים כל המבנים המודרניים בעיר, המהירות השתנתה בבת אחת לכ-50 עד 100 מטר לשנייה. בלימה קיצונית זו של תנועת הגלים הסייסמיים במעבר בין שני הסלעים (בדיוק כמו שמכונית עוברת בבת אחת ממהירות של 150 קמ"ש ל-5 קמ"ש), שחררה כמות גדולה מאוד של אנרגיה, שגרמה להכפלת תאוצת הקרקע במקום עד פי 50. בעיר העתיקה לעומת זאת, לא התרחשה כל הגברה, מכיוון שלא היה מעבר של גלים סייסמיים מתווך קשה לרך. להכפלה פי 50 ויותר של תאוצות הקרקע, גרמה גם הזהות בין התדירות העצמית של משקעי האגם המיובש (0.5Hz - זמן מחזור של 2 שניות), לסדרת הגלים הסייסמיים שהגיעו לאזור באותה תדירות. כתוצאה מכך, נוצרה במקום תהודה (רזוננס בלעז), שגרמה לכך שדווקא הבניינים המודרניים שהיו ברבעים החדשים של העיר קרסו, ואילו מבנים עתיקים שהיו בעיר העתיקה, ובאיכות בנייה פחותה בהרבה מאיכות הבניינים המודרניים, לא ניזוקו כלל. סיבה נוספת להרס הנרחב היא העובדה שמשקעי האגם המיובש היו רוויים למדי במי תהום, עובדה שתרמה למקרים רבים של התנזלות (ליקוויפציה בלעז - ראו תמונת הקריסה למטה משמאל).
הלקח העיקרי שנלמד מרעידת האדמה הזו.
מקרה זה של מקסיקו סיטי, נלמד בכל העולם כדוגמה קלאסית לתגובת אתר סייסמית (Site Effect) ברעידות אדמה המרוחקות מאוד מן המוקד. עד לרעידת האדמה הזו, המומחים לא היו מודעים לתופעה העוצמתית של תגובת אתר סייסמית (Seismological Site Effect). בעקבות רעידת האדמה הזו, הקים "האיגוד הבינלאומי לסייסמולוגיה ופיזיקה של פנים כדור הארץ" קבוצת עבודה בינלאומית לריכוז המחקרים אודות התופעה "החדשה" שהתגלתה. המחקרים שהתבצעו במסגרת זו הוצגו בשני כנסים ביפן: האחד ב-1992, והשני ב-1998. מחקרים אלה הניבו שיטות מדידה שונות, למדידת תגובת אתר סייסמית צפויה באתרים שונים. מדידות אלה מופעלות בעיקר לקראת בנייה של אתרים רגישים. בישראל בוצעו עד כה, רק על ידי המכונים הגיאופיסי והגאולוגי לישראל ומאז שנת 1993, לפחות 115 מדידות כאלה. הידועות שבהן הן אלה שבוצעו לקראת הקמת הרכבל החדש באתר "מצדה", אתר חברת החשמל "אורות רבין" בחדרה ועוד.
סיוע משלחת צה"ל הראשונה לאזור אסון.
מיד לאחר היוודע על אסון רעידת האדמה והיקפו, שיגר צה"ל משלחת חילוץ והצלה שהתבסס על כוחות חילוץ סדירים ומילואים של בה"ד 16 שבצריפין.הבה"ד היה כפוף אז למפקדת קצין חיל ראשי לעורף - מקחל"ר. בראש המשלחת עמד אל"ם אבנר שמואלביץ שפיקד על הבה"ד משנת 1984. המשלחת זכתה להערכה רבה בקרב שלטונות מקסיקו והמנהיגות העירונית, לרבות הקהילה היהודית בעיר. עם סיום משימת המשלחת, נערכו לכבודה טקסים במועצת העיר ובקהילה היהודית שם.
שלושת המוסקטרים (סרטים, 1921, צרפת)
שלושת המוסקטרים (בצרפתית: Les Trois Mousquetaires) זו סדרת סרטי הרפתקאות אילמים צרפתית משנת 1921 בבימויו של אנרי דיאמנט-ברגר, המבוססת על הספר שלושת המוסקטרים מאת אלכסנדר דיומא האב.
באותה שנה הופק גם הסרט האמריקאי שלושת המוסקטרים.
אלאן מארקס לוריירו
רפאל אברהם שלם
רפאל אברהם שלם (1888 – 1986) היה אמן ישראלי יליד יוון.
תיאור.
רפאל אברהם שלם נולד בסלוניקי, יוון, בשנת 1888. בשנת 1909 הוא הגיע לירושלים ביחד עם קבוצה של 12 בחורים ולמד כשנה בבית הספר 'תורה ומלאכה', שהיה שייך ל'אליאנס'. בין השנים 1913–1918 למד בבצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות. הוא נבחר לשמש כמשגיח בבית הספר. שלם עסק בהדפס וכן יצר עיטורים בבאטיק על מתכת. בין השאר יצר עיטורים למנורה בבית הכנסת "יגע כפיים" בירושלים. בנו, שמעון שלמה שלם, נפל כחייל מילואים בשנת 1964.
שלם פרסם כמה חיבורים בתחום מחשבת ישראל. בשנת 1948 פרסם את החיבור "על גאולת ישראל: הערכה ואומדנה על שבעה סימנים שבספר דניאל", את הספר "ספר מנחל בדרך: השלמה לקונטרס הראשון על גאולת ישראל ... חידושי תורה וליקוטי מדרשים" (תשי"ב) ובשנת 1968 פרסם את "בית המקדש: 12 שרטוטים של הר הבית והמקדש לחלקיו - על פי תיאור בהלכות בית הבחירה להרמב"ם עם באורים ומראי מקומות" (תשכ"ז).
אל-עשרה אל-מבשרון באל-ג'נה
אדמאנטיוס
אדמאנטיוס (ביוונית: Αδαμάντιος, תחילת המאה ה-5 לספירה) היה רופא קדום, שנשא את התואר "Iatrosophista", (ιατρικων λόγων σοφιστής; באופן כללי, "מורה לרפואה").
מעט ידוע על ההיסטוריה האישית שלו, פרט לכך שהיה יהודי מלידתו, וכי הוא היה אחד מאלה שברחו מאלכסנדריה בזמן גירוש היהודים מהעיר על ידי הפטריארך של אלכסנדריה קירילוס בשנת 415. הוא נסע לקונסטנטינופול, שוכנע לאמץ את הנצרות, ככל הנראה על ידי הארכיבישוף אטיקוס מקונסטנטינופול, ואז חזר לאלכסנדריה.