סנקציות אלו כוללות לדוגמה איסור על עלייתו לתורה, צירופו למניין, לימודו תורה, מילת בניו, קבירת קרוביו בקבר ישראל, ושאר איסורים היוצרים ריחוק בין הציבור לבינו (ראה פירוט להלן). ההרחקות מתוארות לראשונה בספרו של רבנו תם, "ספר הישר", והרמ"א פסק כמותו להלכה.
מהות התקנה.
רוב הפוסקים סוברים כי הרחקות דרבנו תם אינן בגדר חרם ונידוי, שבהם נאסר לנקוט כנגד סרבן גט משום שנחשבים כפייה והגט נחשב "גט מעושה".
הסיבות שאכן אין בהרחקות אלו חשש של גט מעושה, הן: א. בעוד שחרם ונידוי מכוונים ישירות כלפי הנדון ויש בהם פגיעה בבעל עצמו, הרחקות דרבנו תם מופנות אל הציבור ולא אל הבעל. ב. כי עיקרן הוא בהימנעות בני הציבור מלעשות טובה עם הבעל, על ידי התרחקותם ממנו, ולא עשיית רע בידיים.
התקנות.
במצב שבית הדין רואה שאכן ישנה עילה לכך, הוא מצווה על הציבור הרחב:
יישום התקנות.
הרחקות דרבנו תם לא הופעלו כדבר שבשגרה, ועל כך כתב המהריב"ל (בשו"ת "תעלומות לב", ח"ב, סימן יח) כי למרות שהדברים מוסכמים על הפוסקים, מכל מקום - כלומר, השימוש בהן הוא במקרים נדירים ויוצאי דופן בלבד, ובשאר כל המקרים נהגו החכמים שלא להשתמש בסנקציות מאוחרות אלו.
כיום נהוג להשתמש בהרחקות אלו, כיוון שהרבה פוסקים לא קיבלו את מנהגו של המהריב"ל, והרב עובדיה יוסף אף ציין למקום אחר שבו רואים שהמהריב"ל בעצמו מסכים לכך.
בשנת 2016, בעל שסירב לגרש את אשתו ספג פסק דין נידוי מבית הדין הרבני האזורי והגדול, נוהל נגדו מסע ביוש והופסקה עבודתו כפיזיקאי באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת תל אביב. עתירה שהוגשה לבג"ץ, בדרישה למנוע הטלתן של הרחקות דרבנו תם נדחתה ברוב קולות.
בשנת 2019, על סמך פסק דין של אגודת הרבנים, הורה הרב דוד לאו, נשיא בית הדין הרבני הגדול, לחברה קדישא שלא לקבור אישה שהובאה לקבורה מארצות הברית, מאחר שבנה סירב לגרש את אשתו. האישה נקברה לאחר שבן התחייב לגרשה ואחיו הפקידו ערבות לעמידתו בהתחייבות.
הרחקות דרבנו תם אינן מופעלות כנגד סרבניות גט.
דריו סאריץ'
לאה פורת-גור
לאה פורת-גור (1922–1980) הייתה קריינית ועורכת רדיו, קונסול לענייני תרבות וראשת המועצה לתרבות ואמנות במשרד החינוך והתרבות.
ביוגרפיה.
לאה פורת-גור נולדה בצ'רנוביץ, רומניה ועלתה לארץ-ישראל בשנת 1935. גדלה בירושלים ולמדה באוניברסיטה העברית. החלה לעבוד ברדיו ב-1943: כעורכת תוכניות לנוער וכקריינית ברשת הרדיו המנדטורית והמשיכה לעבוד ברדיו בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל. ב-1951 התמנתה למפקחת קול ישראל בתל אביב וב-1955 התמנתה לסגנית מנהל התוכניות. ב-1961 התמנתה למנהלת התוכניות, עד לפרישתה ב-1968.
בשנים 1970-1968 כיהנה כקונסולית לענייני תרבות בארצות הברית. בין השנים 1970 ל-1980 כיהנה כמנהלת האגף לתרבות ולאמנות ויו"ר המועצה הציבורית לתרבות ואמנות במשרד החינוך והתרבות. פורת-גור הייתה יו"ר המועצה הציבורית הראשונה של להקת בת-שבע.
מדי שנה נערכת תחרות הפרס על שם לאה פורת-גור ללהקות חובבים באמנויות הבמה, מטעם מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט, החברה למתנ"סים ומשפחת פורת-גור.
על שמה רחוב בבאר שבע ובירושלים.
אברהם הררי רפול
הרב אברהם מרדכי נסים הררי רפול (ט"ז בניסן ה'תרנ"ה, 10 באפריל 1895 – כ"ה בכסלו ה'תשנ"ב, 2 בדצמבר 1991) היה מרבני ישיבת פורת יוסף. על אף שנולד בירושלים כונה "זקן רבני ארם צובא".
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לשמחה ולרבי עזרא הררי רפול, בן למשפחת רבנים שמוצאה מחלב שבסוריה, שאליה הגיעה מספרד לאחר הגירוש. למד בתלמוד תורה בשכונת הבוכרים, ובהמשך בישיבת "אוהל מועד" שהקים אביו אצל הרב רפאל שלמה לניאדו.
בשנת 1914 (ה'תרע"ד) נישא לשרה בת הרב יוסף זכאי, ויחד התגוררו בעיר העתיקה בירושלים. כשנפתחה ישיבת פורת יוסף בשנת 1923 (ה'תרפ"ג), לימד בה תלמידים. כשעברה הישיבה בשנת 1948 (ה'תש"ח) לעיר החדשה בעקבות נפילת הרובע בידי הירדנים, החל לשמש בה כמשגיח.
שימש גם כחזן, בפרט של שירת הבקשות.
נהג לומר למי שבא לבקרו את הגימטריה של שמו וצירופים אחרים שלהם אותה גימטריה.
לאחר שהתאלמן נישא שוב ללטיפה בת הרב מנחם שוויכה.
הלך לעולמו ב-2 בדצמבר 1991 (כ"ה בכסלו ה'תשנ"ב) ונקבר בהר המנוחות.
חתנו היה הרב יעקב סודרי. על שמו רחוב בשכונת פסגת זאב בירושלים.
חיבוריו.
חידושים נוספים שלו הודפסו בסוף הספר הכין עזרא, ירושלים ה'תשמ"ב
קשה להיות אלוהים (סרט)
קשה להיות אלוהים (ברוסית: Трудно быть богом) הוא סרט קולנוע רוסי עטור פרסים בבימויו של אלכסיי גרמן האב שנפטר בעיצומו של הליך ההפקה. הסרט, בכיכובו של לאוניד ירמולניק, מבוסס על ספרם של האחים האחים סְטרוּגָצְקִי משנת 1964 והוא הסרט האחרון שגרמן ביים.
העבודה על הסרט נמשכה 14 שנה והושלמה כבר לאחר מות הבמאי ב-21 בפברואר 2013. הקרנת הבכורה של הסרט נערכה בפסטיבל הסרטים של רומא בנובמבר 2013 ויצא להקרנה מסחרית ב-27 בפברואר 2014. הסרט זכה לשבחים רבים והוענקו לו שבעה פרסי ניקה מטעם האקדמיה הרוסית לקולנוע (הסרט העלילתי הטוב ביותר, הבימוי הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר, העריכה הטובה ביותר, הסאונד הטוב ביותר, עיצוב ההפקה הטוב ביותר ועיצוב התלבושות הטוב ביותר).
הסרט נקרא בתחילה "יומן הטבח בארקאנר" והוא מתרחש אי שם בעתיד דיסטופי על כוכב לכת השקוע בחשכת ימי הביניים. גיבור הסרט (מגולם על ידי ליאוניד יָרְמוֹלְנִיק) נשלח למשימה חשאית לחקור כוכב לכת מוזר ובלתי ידוע בשם ארקאנר. בכוכב המרוחק חיה ציוויליזציה חייזרית הנמצאת בימי הביניים של ההיסטוריה שלה. על גיבור הוטל לעזור להם למצוא את הדרך הנכונה לקדמה, אך מבלי לבצע התערבות אלימה. בזמן שהוא מנסה להציל את האינטלקטואלים של המקום מהעונש הצפוי להם, הוא מתקשה שלא לנקוט עמדה.
הסרט הוקרן בישראל במסגרת פסטיבל דרום בנוכחות אלמנתו של הבמאי, התסריטאית סבטלנה קרמליטה. ב-20 בספטמבר 2018 הסרט ייצא לסבב הקרנות מסחריות נוסף בבתי הקולנוע ברוסיה.
תקציר עלילת הסרט.
הסרט מתרחש בכוכב הלכת ארקנאר הנראה כמו גיהנום ימי ביניימי, שנשלט על ידי רוע טוטליטרי.
שלושים מדענים מכדור הארץ בהנהגתו של דון רומאטה יוצאים למשימה שמטרתה להציג רעיונות הומניים למנהיגי המקום. דון רומאטה ועמיתיו בוחנים את הכוכב מתוך ידיעה לאן הדברים עלולים להתפתח, אבל הם עצמם לא יכולים להתערב. הם אלים חסרי כוח בעולם שבו אינטלקטואלים נרדפים כמו ברווזים במטווח.
לאה פורת
רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים
רגעים היסטוריים ורגעים היסטריים: החלטות בתנאי משבר הוא ספר היסטוריה פופולרית ישראלי מאת מיכאל הרסגור ואהוד פוקס. הספר מנסה לבחון את תורת קבלת ההחלטות באמצעות בחינת שורה של אירועי מפתח היסטוריים מנפוליאון בונפרטה ועד מבצע עופרת יצוקה. הספר בולט בשל סגנונו הקליל והקולח.
מבנה הספר.
הספר בוחן שמונה אירועים בהיסטוריה, ומנתח את אישיותם והחלטותיהם של הדמויות הפעילות בהם. ארבעת הפרקים הראשונים בספר עוסקים בסכסוך הגרמני-צרפתי. הפרק הראשון מתאר את קרב ינה-אאורשטדט בשנת 1806, אשר בו הביס הגרנד ארמה בפיקודו של נפוליאון בונפרטה את הצבא הפרוסי תבוסה ניצחת. הפרק השני מתאר את מלחמת צרפת–פרוסיה, אשר בה, השילוב של הדיפלומטיה הפעלתנית של אוטו פון ביסמרק וגאונותו הצבאית של הלמוט פון מולטקה הזקן גרמו לחורבנה של הקיסרות הצרפתית השנייה. הפרק השלישי מתאר את הקרב הראשון על המארן במהלך מלחמת העולם הראשונה, אשר בו בלמו כוחות מדינות ההסכמה בפיקודו של ז'וזף ז'ופר את צבא הקיסרות הגרמנית. הפרק הרביעי מתאר את המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה ב-1940, אשר בה כבש הוורמאכט את צרפת תוך זמן קצר. שני הפרקים שלאחר מכן עוסקים גם הם במלחמת העולם השנייה. מתואר כיצד בלמה ברית המועצות בהנהגתו של סטלין את הצבא הגרמני בקרב על מוסקבה, ומנגד מוקדש פרק לחלקה של פינלנד במלחמת העולם השנייה. לאחר מכן מוקדש פרק לקרב בול ראן הראשון במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. הפרק האחרון עוסק במספר אירועים מתולדות מדינת ישראל.
סגנון וביקורת.
סגנון הספר מזכיר באופן כללי את סגנון ספריה של ברברה טוכמן, וכן את תוכנית הרדיו שעה היסטורית שאותה הנחה הרסגור. הספר כתוב בשפה קולחת ובהירה ושוזר פרטי מידע סנסציוניים וקטעי הומור, שנועדו, על פי עדות המחברים בהקדמה להחזיק "את קוראינו ערים עוד כמה דקות". עם זאת, הועלו ביקורות על אי-דיוקים ומסקנות שגויות שהועלו בספר.
זוהר פלטי
פלטי
דברים משונים
מעמקים (סדרת אנימציה)
מעמקים (באנגלית: The Deep) היא סדרת הנפשה ממוחשבת, אשר משודרת בישראל בערוץ WIZ! בדיבוב עברי משנת 2017.
תקציר העלילה.
הרפתקאותיהם של משפחת נקטון חוקרת הימים, החוקרים אזורים מסתוריים במעמקי הים. ומגיעה לכל מיני שוניות בלתי מוכרות ומגלה בעלי חיים ימיים שעוד לא התגלו
פלוגת זיקית
Wellesley College
לורה מאלווי
לורה מאלווי (באנגלית: Laura Mulvey; נולדה ב-15 באוגוסט 1941) היא תאורטיקנית בריטית. מחקריה משלבים בין תאוריה קולנועית, פסיכואנליזה ופמיניזם. מאמרה "עונג חזותי וקולנוע נראטיבי" נחשב למאמר מכונן במחקר הקולנוע הפמיניסטי.
ביוגרפיה.
השכלה וקריירה.
היא התחנכה במכללת סנט הילדה (אוניברסיטת אוקספורד). כיום היא פרופסור ללימודי קולנוע ומדיה בבירקבק, אוניברסיטת לונדון. לפני מקום עבודתה הנוכחי, היא עבדה במשך שנים רבות במכון הסרטים הבריטי.
במהלך שנת הלימודים האקדמית של 2008–2009, היא שימשה כמרצה אורחת למדעי הרוח במכללת ולסלי. לפרופ' מאלווי הוענקו שלושה תוארי דוקטור לשם כבוד: מאוניברסיטת מזרח אנגליה, בשנת 2006; מאוניברסיטת קונקורדיה, בשנת 2009 ומאוניברסיטת קולג' דבלין, בשנת 2012.