קיומו של השירות נקבע בחוק הפדרציה הרוסית "אודות גבולות המדינה של הפדרציה הרוסית" (חוק 4730-I מיום 1 באפריל 1993). החוק אושר על פי צו נשיא הפדרציה הרוסית מספר 232 מ-2 במרץ 1995 והגוף הפך לשירות הממשלתי העיקרי ליישום מדיניות המדינה בנושאי גבול.
על רקע המצב הכלכלי הקשה במדינה, רשויות אכיפת חוק רבות של המדינה, כמו גם שירות משמר הגבול, התמודדו עם בעיות מימון משמעותיות ומשמר הגבול לא היה יוצא דופן מבחינה זו. בשנים 2000-2003 הוסדרו סמכויות שירות משמר הגבול הפדרלי ועוגנו בחוק הפדרלי מספר 55 "אודות שירות משמר הגבול של הפדרציה הרוסית" ובשנת 2001 שונה שם הארגון ל"שירות משמר הגבול של הפדרציה הרוסית".
ב-11 במרץ 2003, במסגרת הרפורמה הפדרלית שיזם פוטין, אומץ צו של נשיא הפדרציה הרוסית מספר 308 "אודות אמצעים לשיפור המינהל הציבורי בתחום הביטחון של הפדרציה הרוסית", שקבע את הקמת שירות הגבול של שירות הביטחון הפדרלי של הפדרציה הרוסית, המהווה חלק ממבנה שירות הביטחון הפדרלי וב-1 ביולי 2003 בוטל שירות משמר הגבול הפדרלי, כגוף עצמאי. תפקידיו הועברו לשירות הביטחון הפדרלי.
Chained to the Rhythm
Chained to the Rhythm (בעברית: כבולה לקצב) הוא שיר של הזמרת האמריקאית קייטי פרי, השיר הוא הסינגל הראשון באלבום האולפן החמישי של פרי, Witness.
בשיר משתתף הזמר הג'מייקני סקיפ מארלי (הנכד של בוב מארלי), שכתב את השיר עם פרי, סיה, מקס מרטין ועלי פייאמי, בעוד המפיקים של השיר היו מקס מרטין ועלי פייאמי. קפיטול רקורדס הוציאה את השיר ב-10 בפברואר 2017 כאופציה להורדה דיגיטלית.
"Chained to the Rhythm" הוא שיר ריקודים ושיר דיסקו, עם מילים על מודעות חברתית. הוצאתו של הקליפ הייתה ב-21 בפברואר 2017, עם מתיו קלון כמנהל. הקליפ מראה את פרי בפארק שעשועים בשם "Oblivia". היא ומארלי קידמו את השיר עם הופעות חיות בטקס ה-59 בגראמי השנתי, ובנוסף בטקס פרסי בריט 2017, ובטקס של iHeartRadio 2017.
וידאו קליפ.
ב-18 בפברואר 2017, פרי פרסמה תצוגה מקדימה של הווידאו קליפ באתרי האינטרנט ובתצוגה היה ניתן לראות את השינוי של פרי, ובנוסף אמרה כי "היא רוצה לעורר את האנשים לגבי המצב שהעולם נמצא בו כיום". ב-21 בפברואר באותה שנה, הוציאה פרי את הווידאו קליפ הרשמי בערוץ ה-Vevo שלה. הווידאו קליפ צולם בפארק השעשועים "Six Flags Magic Mountain" שבסנטה קלריטה, קליפורניה. בווידאו קליפ ניתן לראות את פרי כאשר היא נוסעת ברכבת ההרים, בתוך פארק שעשועים עתידני בשם "Oblivia". על פי גיל קאופמן ממגזין הבילבורד נאמר כי: "בווידאו קליפ יש מספר רמזים לא כל כך ברורים על רגשותיה של פרי על המצב הפוליטי הנוכחי במדינה". הווידאו קליפ נכון ל-26 ביוני 2017, צבר קרוב ל-300 מיליון צפיות והוא הווידאו קליפ ה-17 הנצפה ביותר ב-2017, והוא הווידאו קליפ ה-13 הנצפה ביותר של הזמרת.
מיקומי שיא.
השיר הגיע למקום הראשון במצעדים בקרואטיה, הונגריה, לטביה, מקסיקו, פולין וסלובניה, והוא הגיע לחמישה הפותחת בארגנטינה, אוסטרליה, קנדה, ישראל, לבנון, ספרד, סלובקיה, בריטניה וארצות הברית. השיר הגיע לעשירייה הראשונה באוסטריה, בלגיה, צ'כיה, דנמרק, פינלנד, צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, איטליה, לוקסמבורג, הולנד, ניו זילנד, נורווגיה, שוודיה ושווייץ.
יחסי ישראל–קמבודיה
יחסי ישראל–קמבודיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין ממלכת קמבודיה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בפברואר 1959, אם כי לשתי המדינות היו קשרים לא רשמיים עוד באמצע שנות ה-50. קמבודיה ניתקה את קשריה עם ישראל באפריל 1975, בעקבות עלייתה לשלטון של הקמר רוז', תנועה קומוניסטית ששלטה בקמבודיה בין 1975 ל-1979. הקשרים בין המדינות חודשו ב-1993.
על אף הקשרים הדיפלומטיים הקיימים בין המדינות, לישראל אין שגרירות בקמבודיה, ואין לקמבודיה שגרירות בישראל. אי לכך, שגרירות ישראל בתאילנד היא השגרירות האמונה על קמבודיה.
היסטוריה.
ראשית היחסים.
קמבודיה קיבלה עצמאות מצרפת ב-9 בנובמבר 1953. את המהלך הוביל נורודום סיהאנוק שהיה מלך קמבודיה שמינו הצרפתים. במרץ 1955 הוא התפטר מתפקיד המלך, אותו העביר לאביו, כדי להתמודד בבחירות על ראשות הממשלה בהם זכה. סיהאנוק הוביל ממשלה פרו-מערבית. ב-15 ביוני 1956, יצר שר החוץ משה שרת קשר עם סיהאנוק, ששימש באותה עת גם כשר החוץ, באמצעות מכתב והציע לו לכונן יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. שרת ערך ביקור רשמי בבירת קמבודיה פנום פן, במסגרת מסעו לאסיה, ונפגש עם סיהאנוק.
במהלך 1958 ביקרו בישראל נציגים קמבודיים בדרג נמוך.
בינואר 1959 הגיעה לישראל משלחת רשמית מטעם משרדי ממשלה שונים של ממשלת קמבודיה. עם סיום הביקור הוכרז כי קמבודיה וישראל הסכימו לכונן יחסים דיפלומטיים. כחודש לאחר מכן, התקבלה איגרת משגרירות קמבודיה בצרפת לשגרירות ישראל בפריז, בה נכתב כי לאחר סיורה של המשלחת הקמבודית בישראל חודש לפני כך הוחלט לכונן יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות בדרג של צירות. ישראל מצידה הנפיקה מכתב דומה.
זמן קצר לאחר כינון היחסים, ביקשה ישראל את הסכמת קמבודיה למנות את מרדכי קדרון, שגריר ישראל בבנגקוק לציר שאינו תושב בפנום פן. ביוני 1960 הסכימה הממשלה הקמבודית להצעה זו. נוסף על כך, קמבודיה העלתה את דרג היחסים לדרגת שגרירויות, במקום צירות. קדרון הגיש את כתב האמנתו לרשויות בקמבודיה בשלהי חודש אוגוסט 1960 כשגריר שאינו תושב בעוד קמבודיה לא מינתה מטעמה נציג רשמי בישראל.
עקב סכסוך גבול בין תאילנד לקמבודיה, הוחלט להעביר את נציגות ישראל בקמבודיה מידי קדרון, שגריר ישראל בתאילנד לידי שגריר ישראל ברנגון (מיאנמר).
בשנת 1962 ביקשה קמבודיה מישראל שתמכור לה חמישה מטוסי סילון מסוג CM.170 פוגה מגיסטר. עסקה זו אושרה לאחר שהתברר כי העסקה לא נועדה לפגוע ביחסי ישראל–תאילנד. בינואר 1962 ביקרה שרת החוץ גולדה מאיר בקמבודיה. במהלך הביקור נפגשה עם ראש הממשלה נורודום סיהאנוק.
באוקטובר 1964, הגיעה לישראל משלחת מקמבודיה ללימודים בתחום הקואופרציה.
ביוני 1965 ערכה ישראל תערוכה בפנום פן, בה נאם ראש הממשלה הנסיך סיהאנוק.
באפריל 1966 ביקר בקמבודיה הרמטכ"ל יצחק רבין וראש הממשלה סיהאנוק ערך לכבודו סעודה חגיגית. בנובמבר 1966 מונה רפאל בנשלום כשגריר ישראל בקמבודיה. הוא הגיש את כתב האמנתו בפברואר 1967.
במרץ 1967 ביקר שר החוץ אבא אבן בקמבודיה. במסגרת הביקור קמבודיה וישראל הסכימו על הרחבת שיתוף הפעולה, במיוחד בתחומי החקלאות והקואופרציה. בספטמבר 1967 ראש ממשלת קמבודיה סיהאנוק העניק עיטור הצטיינות, הגבוה ביותר בקמבודיה, "אביר המסדר המלכותי של קמבודיה", לחבר קיבוץ משמר־הנגב אפרים כרמי, בשל פעילותו לקידום החקלאות בקמבודיה. כרמי, ששהה בקמבודיה כמסגרת סיוע חוץ של ישראל למדינה בתחום החקלאות.
באוקטובר 1969 מונה עמנואל גלבר כשגריר ישראל בקמבודיה.
בזמן מלחמת וייטנאם.
במרץ 1969 ריצ'רד ניקסון, נשיאה החדש של ארצות הברית שנכנס לתפקיד חודשיים קודם, הורה על הרחבת מלחמת וייטנאם ופלישה לשטח קמבודיה על מנת לחסום את נתיב הו צ'י מין (ציר לוגיסטי שחלקו עבר בשטחה של קמבודיה). בסיוע ארצות הברית הוביל ראש הממשלה לון נול להפיכה הקמבודית במרץ 1970 נגד הנסיך נורודום סיהאנוק והפך את עצמו לנשיא של הרפובליקה הקמארית. סיהאנוק הקים ממשלה גולה בבייג'ינג והודיעה על ניתוק היחסים עם ישראל. מדינת ישראל הודיעה מצידה כי היא מכירה בממשלה החדשה של לון נול.
ביולי 1972 ממשלת קמבודיה הודיעה לישראל על כוונתה למנות שגריר תושב ראשון בירושלים, ובחודש אוגוסט מונה שמעון אבימור לשגריר. בדצמבר הוביל אבימור מהלך לכינון יחסים דיפלומטיים עם דרום וייטנאם, בהסכם שנחתם בבירת קמבודיה.
במרץ 1974 ממשלת ישראל אשררה הסכם תרבות שנחתם עם קמבודיה באוקטובר 1973, שהיה להסכם התרבות הראשון שנחתם בין ישראל עם מדינה ביבשת אסיה.
בספטמבר 1974 הועברה השגרירות הקמבודית בישראל מירושלים לתל אביב-יפו. באוקטובר 1974 פעלה ישראל נגד סילוק קמבודיה מהאו"ם, לאחר שגוש המדינות הבלתי-מזדהות ביקש לסלק את נציגי קמבודיה, בטענה שממשלתם אינה מייצגת את רוב העם הקמבודי ותפסה את השלטון בכוח.
ניתוק היחסים.
ב-2 במרץ 1975, עם התקדמות כוחות הקמר רוז' לכיוון הבירה הקמבודית פנום פן, פינתה ישראל את אנשיה מקמבודיה לבנגקוק, ושבוע לאחר מכן החזירה את סגל שגרירות ישראל בקמבודיה לישראל. עם סגירת השגרירות הישראלית בקמבודיה והחזרת נציגי ישראל לארצם, הנוכחות הישראלית בקמבודיה פסקה.
לאחר השתלטות הקמר רוז' על קמבודיה באפריל 1975, נותק הקשר של נציגי קמבודיה בישראל עם ארצם. ביוני 1975 הם עברו לפריז, שם התרכזו גולים מקמבודיה שתמכו במשטר הקודם, שלא רצו לשוב לקמבודיה.
משטר הקמר רוז' שהשתלט על פנום פן ב-17 באפריל 1975 ניתק את הקשרים הדיפלומטיים בין ישראל לקמבודיה, ובכך, היחסים בין שתי המדינות הוקפאו עד לשנת 1993.
בנובמבר 1979 שיגרה ישראל סיוע רפואי לגבול תיאלנד-קמבודיה, שם התקבצו עשרות אלפי פליטים, בעקבות פלישת וייטנאם והפלת משטר הקמר רוז'
חידוש היחסים.
במהלך 1992, עם סיום מלחמת האזרחים בקמבודיה, הותר לעיתונאים ישראלים לבקר במדינה.