בהודעה לעיתונות של מחלקת המדינה של ארצות הברית מה-7 באפריל 2017, הממשל הביע דאגה "לגבי המצב ברפובליקה הצ'צ'נית, שם היו דיווחים אמינים רבים המעידים על מעצרים ומוות של אנשי להט"ב". הקונגרס של ארצות הברית חתם על מכתב הקורא למזכיר המדינה רקס טילרסון, ששהה ברוסיה בחודש אפריל, ללחוץ על ממשלת רוסיה לחקור ולהפסיק את המעצרים. ב-17 באפריל 2017 פרסמה ניקי היילי, שגרירת ארצות הברית באו"ם, הודעה בה נכתב כי "אנו עדיין מוטרדים מדיווחים על חטיפות, עינויים ורצח אנשים בצ'צ'ניה על בסיס נטייתם המינית... אם הדיווחים נכונים, אין להתעלם מהפרה זו של זכויות האדם - על הרשויות הצ'צ'ניות לחקור באופן מיידי את הטענות הללו, לפעול כלפי כל מי שנושא באחריות ולנקוט צעדים למניעת הפרות עתידיות". ב-20 באפריל, מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת לנשיאות הילרי קלינטון גינתה את ההתפתחויות וקראה גם לממשל טראמפ לפרסם גינוי.
ביוני 2017, בית הנבחרים האמריקאי קיבל פה אחד את החלטת בית 351, שגינתה את הזוועות נגד אנשי להט"ב בצ'צ'ניה וקראה לממשלת רוסיה לגנות את האלימות.
על פי דובר המועצה לביטחון לאומי, נושא הרדיפות נגד הומוסקסואלים לא עלה בפגישה ב-10 במאי בין נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ ולברוב. דוברת הבית הלבן מסרה שהיא "לא בטוחה במאה אחוז" אם טראמפ תודרך בנושא. הן טראמפ והן שר החוץ האמריקני, רקס טילרסון, לא הצהירו שם הצהרה פומבית בנושא לאחר מכן. טילרסון, שהעיד בפני ועד בית הנבחרים ביוני 2017, דיווח כי לא דן בנושא במהלך פגישה עם לברוב ולא ידע אם טראמפ העלה אותו עם פוטין.
בדצמבר 2017 הטיל משרד האוצר האמריקאי סנקציות על פי חוק מגניטסקי על רמזן קדירוב ועל פקיד צ'צ'ני נוסף, איוב קטייב, בציון "הפרות גסות של זכויות אדם בינלאומית". הסנקציות, מקפיאות נכסים ומגבילות את יכולתם של אזרחים לנסוע לארצות הברית.
דוברו של פוטין כינה את הסנקציות כ-"לא חוקיות" וציין כי מוסקבה תקבע מגבלות דומות על גורמים אמריקאים בתגובה. במאי 2019 הטילה ממשלת ארצות הברית סנקציות כספיות חדשות על פקידים צ'צ'נים הקשורים לגל טיהור חדש של הומואים בצ'צ'ניה, כולל אבוזאיד ויסמוראדוב, מפקד יחידת "צוות התגובה המהירה של Terek".בשנת 2018 פרסם משרד החוץ של ארצות הברית את דוחות המדינה על פירוט סקירות של זכויות אדם במדינות ברחבי העולם משנת 2017. הדו"ח על רוסיה פירט מספר הפרות זכויות אדם נגד אנשי להט"ב בצ'צ'ניה בשנה הקודמת, כולל רצח מחוץ לבית משפט של אנשי להט"ב בצ'צ'ניה, חטיפה, מעצר ועינויים של גברים צ'צ'נים שהואשמו בהומוסקסואליות במסגרת טיהור שערכו כוחות הביטחון הצ'צ'נים, איומים חוזרים ונשנים על אלימות מצד גורמים צ'צ'נים נגד עיתונאים המדווחים על הפרות זכויות אדם וכישלון הרשויות הצ'צ'ניות והרוסיות לתקן כראוי את ההפרות.
בינואר 2019, משרד החוץ האמריקאי קרא לרוסיה לחקור בדחיפות את הדיווחים על גל הטיהורים השני בצ'צ'ניה, כאשר סגן הדובר רוברט פאלאדינו קבע: "אנו מוטרדים מאוד מדיווחים אמינים מצ'צ'ניה על התקפות מחודשות נגד אנשים שנתפסים כחברי קהילת הלהט"ב. קבוצות בחברה האזרחית מדווחות כי לפחות 40 אזרחים נעצרו באופן לא חוקי מאז דצמבר, כולל 2 שנרצחו על פי הדיווחים במעצר לאחר שעונו קשות. אנו קוראים לרוסיה לעמוד בהתחייבויותיה ובמחויבויותיה הבינלאומיות ובחוקה שלה, ולפתוח בחקירה מיידית של הפרות זכויות אדם אלה".
פינויים ובקשות מקלט.
רשת הלהט"ב הרוסית, ("Russian LGBT Network") שבסיסה בסנט פטרסבורג, פעלה לפינוי אזרחים הומוסקסואלים מאוימים מצ'צ'ניה. ביוני 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית כי 42 גברים פונו לחלקים אחרים של רוסיה, שם היו בטוחים מפני איום המעצר המיידי, אך הסתכנו במעקב.
במאי 2017 דיווחו פעילים רוסים כי ניצולי הרדיפה הצ'צ'נית נגד הומואים מתקשים למצוא מדינות שמוכנות להנפיק להן אשרות. עד אמצע מאי 2017, על פי הדיווחים, 9 ניצולים מהרדיפה קיבלו אשרות בהם שניים על ידי ליטא, האחרים על ידי מדינות ששר החוץ הליטאי לינאס לינקביצ'יוס כינה "בעלות ברית" אך סירבו להזדהות. לינקביצ'יוס דחק במדינות אחרות באיחוד האירופי לקבלת פליטי להט"ב צ'צ'נים. החל מיוני 2017 גרמניה וליטא העניקו אשרות כניסה למדינות על סמך סיבות הומניטריות. באוגוסט 2017 שינתה ממשלת הולנד את מדיניותה והחלה לאפשר לאנשי להט"ב צ'צ'נים לקבל מעמד של מבקשי מקלט אוטומטי בכניסתם להולנד.
עד 2019 סייעה רשת הלהט"ב הרוסית ליותר מ-140 הומואים צ'צ'נים בהגירה למדינות אירופה וקנדה. "Rainbow Railroad" (רכבת הקשת) היא רשת ללא מטרות רווח בטורונטו, קנדה, אשר עבדה עם רשת הלהט"ב הרוסית עבור הקמת נתיבים בטוחים מחוץ לצ'צ'ניה עבור סיוע לפליטים הומוסקסואלים בסיכון להימלט. באמצע 2017, הממשלה הקנדית העניקה באופן שקט מקלט ל-22 הומואים ולסביות צ'צ'ניות, בתיאום עם "Rainbow Railroad". בדצמבר 2018 הורתה שרת החוץ הקנדית, כריסטיה פרילנד, להעברת רכבת אווירית אשר הביאה כ-57 פליטים צ'צ'נים להט"בים לקנדה.
ממשלת ארצות הברית הציעה עזרה מוגבלת בלבד לצ'צ'נים להט"בים העומדים בפני רדיפה אשר הוגדרה על ידי רבים כתוצאה מהשפעתו של דונלד טראמפ הידוע כמתנגד לזכויות להט"ב, אשר תחת ממשלו במרץ 2017 בוטלו מרכיבי המפתח להגנה במקום העבודה של ממשל אובמה לשעבר כלפי אפליית אנשי להט"ב בתעסוקה. הוושינגטון פוסט דיווח בספטמבר 2017 כי "רק מספר קטן של צ'צ'נים להט"בים מצאו מקלט בארצות הברית בשנים האחרונות" - הרבה פחות מהמספרים שביקשו להגר. במאי 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית על שיחות עם פקידי השגרירות האמריקאית, בהן נאמר להם כי אין "רצון פוליטי" להנפיק אשרות אמריקאיות לפליטים. הקמפיין לזכויות האדם, ארגון זכויות להט"ב, קרא לארצות הברית לקבל את מבקשי המקלט וציין כי "פעילים מצהירים שארצות הברית עדיין לא קיבלה פליט צ'צ'ני אחד". מקרה של קבלת פליטה צ'צ'נית התרחש לאחר שטרנסג'נדרית צ'צ'נית ברחה מרוסיה באפריל 2016 לאחר שהוטרדה והותקפה, נסעה למקסיקו וחצתה את הגבול לארצות הברית, שם העניק לה שופט פדרלי בקשת מקלט באוגוסט 2017 בשל ייחסה המסוכן לאנשי להט"ב ברוסיה ולטרנסג'נדרים בפרט. במאי 2019, אזרח צ'צ'ני הומוסקסואל הגיש בקשת מקלט לארצות הברית, לשם נמלט בנובמבר 2018 לאחר שהותקף במוסקבה.
סרט תיעודי.
בשנת 2020 יצא לאור הסרט התיעודי, "Welcome to Chechnya" מאת הכתב החקרן ויוצר הסרט דייוויד צרפת אשר עקב אחר עבודתם של פעילים שחילצו ניצולי עינויים בפיגועים הומופובים וכולל צילומים שצולמו בסתר, באמצעות מצלמות נסתרות, טלפונים סלולריים, מצלמות "GoPros" ומצלמות יד. עבור הגנה על זהות מבקשי המקלט, נעשה שימוש בטכנולוגיית זיוף קול עמוק להחלפת פניהם וקולם של המשתתפים. אחד הפעילים דן בקצרה בהרחבת הרדיפה (בקנה מידה קטן יותר) לאינגושטיה ולדאגסטן השכנות.
הסרט התיעודי הופיע בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים סאנדנס בארצות הברית ב-26 בינואר 2020 ויצא לאקרנים ב-30 ביוני 2020 על ידי "HBO Films". ביציאתו, זכה בפרס טדי ובפרס הקהל לסרט התיעודי הטוב ביותר במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין לשנת 2020.
דגל רפובליקת מצרים
סמל רפובליקת מצרים
פדרציית מאלי
בודפשט הונבד
מועדון הכדורגל הונבד בודפשט (בהונגרית: Budapest Honvéd FC), או בקיצור הונבד, הוא מועדון כדורגל הונגרי מהעיר בודפשט, המשחק בליגת העל ההונגרית. המועדון נקרא בעבר קישפשט הונבד.
נטילת דם וורידי
ברכת מחיה המתים
ברכת מחיה המתים היא ברכה שתיקנו חז"ל על הרואה את חברו החביב עליו, לאחר שעברו 12 חודשים מהפעם האחרונה שראה אותו. יש לברך ברכה זו בשם ומלכות.
מקור הברכה וטעמה.
מקור ברכה זו היא בתלמוד במסכת ברכות:
וכך פסק בשולחן ערוך () שיש לברך ברכה זו.
בטעם הברכה יש שכתבו, שכיון שעברו 12 חודשים, הרי עבר עליו ראש השנה, שבה האדם נידון לחיים או למות, וכיון שניצול ממיתה בראש השנה מברך עליו 'מחיה המתים'.
טעם נוסף כתבו בראשונים, משום שאמרו בתלמוד שלאחר 12 חודש המת משתכח מהלב, לכך מברך מחיה המתים.
דיני הברכה.
בראשונים מבואר שיש לברך ברכה זו דווקא על חבר שחביב עליו ביותר ושמח בראייתו.
אף בשנה מעוברת, אין צריך שיעבור שנה, ודי ב12 חודשים.
אם שלח לו חברו מכתב בתוך 12 חודש, נחלקו הפוסקים אם צריך לברך, ובמשנה ברורה (סימן רכה) פסק שלא יברך שהרי ספק ברכות להקל.
הברכה בימינו.
בימינו המנהג שלא לברך ברכה זו, בטעם הדבר כתבו באחרונים מספר טעמים.
יש שכתבו שמאחר והתקשורת בימינו מצויה ונגישה לכל אחד, מסתבר הדבר שאם היה קורה לחברו דבר מה היה מודיעו, ואם כן כיון שלא הודיעו, הרי זה כאילו הודיעו שלא אירע לו דבר.
טעם נוסף כתבו באחרונים, שיש לחשוש שיברך ברכה לבטלה, כגון על חברו שאינו חביב עליו כל כך, כדי שלא ידע חברו שאינו חביב עליו.
אנטוני הגדול
רויסטון דרנתה
ויווה לה ליברטה
ברט ואן מרוויק
אלי לוי (איש תקשורת)
אלי (אליהו) לוי (נולד ב-16 באוגוסט 1975) הוא דובר משטרת ישראל. קודם לתפקידו הנוכחי שימש כעיתונאי חדשות 13 בחיפה והצפון.
ביוגרפיה.
בצעירותו, היה לוי שחקן כדורמים בתפקיד שוער ושימש כשוער השני של נבחרת ישראל בכדורמים.