את הגיליונות הראשונים ערך יעקב בסר. בגיליון הראשון התפרסמו שני שירים של יונה וולך. הגיליון השני נפתח בשני שירים שכתב המשורר הפלסטיני אנטון שמאס על יונה וולך. תקופה זו, לפני הבחירות לכנסת התשיעית המכונות "מהפך 1977", הייתה סוערת מבחינה פוליטית. בסר רצה להבליט בכתב העת מעורבות פוליטית וחברתית, והגדיר את "פרוזה" כ"עיתון מעורב שיעודד ויתמוך במעורבותו האישית והמוסרית של היוצר בחיי החברה שלנו". לעומתו, קריים התעניין פחות בפוליטיקה ושאף יותר לשירה וספרות אמנותית. על רקע חילוקי דעות אלה פרש בסר מעריכת כתב העת באפריל 1976, וקריים היה לעורך הראשי. לאחר זמן מה בסר ייסד את כתב העת הספרותי "עתון 77", שהיה פוליטי יותר באופיו, וערך אותו במשך כ-30 שנה.
לאורך השנים נערכו גליונות על ידי נתן זך, יוסי קריים, ואחרים. בגליונות השונים התפרסמו יצירות מקור (פרוזה ושירה), ציורים, צילומים, מאמרי דעה, ראיונות, ויצירות מתורגמות.
גליונות 4–5 הופיעו כגיליון יחיד, שכונה "גיליון כפול". גליונות כפולים (ואף משולשים, למשל ינואר-מרץ 1980) הופיעו גם בהמשך.
בין אנשי הרוח, התרבות והאמנות שפרסמו מיצירותיהם בכתב-העת לאורך השנים ניתן למנות את יצחק בן נר, יונה וולך, רות לבנית, גבריאל מוקד, יורם קניוק, אשר רייך, יגאל אלון, אדם ברוך, נחום גוטמן, יונתן רטוש, יוסף מונדי, אביגדור סטימצקי, אריה סיון, נעמי פרנקל, דן צלקה, אפרים קישון, יהושע קנז, דליה רביקוביץ, יעקב שבתאי, פנחס שדה, אנטון שמאס, יגאל תומרקין ועוד.
בינואר 1992 ראה אור גיליון אחרון של "פרוזה", לזכרו של יוסי קריים, בעריכתו של רינו צרור.
ננסי קאטו
ננסי קאטו (באנגלית: Nancy Fotheringham Cato; 11 במרץ 1911 – 3 ביולי 2000) הייתה סופרת אוסטרלית. היא פרסמה למעלה מ-20 ספרי פרוזה ומספר ספרי שירה.
ביוגרפיה.
ננסי קאטו נולדה בדרום אוסטרליה למשפחה אוסטרלית וותיקה. היא למדה ספרות בריטית באוניברסיטת אדלייד וסיימה את הלימודים בשנת 1939. בשנים 1935–1941 היא עבדה כעיתונאית בעיתון באדלייד.
היא נישאה לנהג מרוצים ואיתו טיילה בכל העולם.
עבודתה.
בשנת 1948 היא הקימה קבוצה שמטרתה הייתה לפעול לפרסום יצירות של סופרים אוסטרלים. היא הייתה פעילה בארגון הסופרים האוסטרלים.
את הספרה הידוע ביותר "כל הנחלים זורמים לים" היא פרסמה ב-3 כרכים בשנים 1958, 1959 ו-1962. החל משנות ה-70 של המאה ה-20, היצירה מודפסת בכרך אחד. בשנת 1983 על בסיסה צולמה סדרת טלוויזיה כל הנחלים זורמים לים.
בהמשך היא פרסמה ספרים נוספים בעיקר על תרבות אוסטרליה וחיי הילידים.
בשנת 1983 היא התקבלה למסדר אוסטרליה. בנוסף לכך היא קיבלה מספר פרסים אוסטרלים בתחום הספרות.
פדרציית הרוגבי הרוסית
פדרציית הרוגבי הרוסית (ברוסית: Федерация регби России) הוא הגוף השולט בענף היוניון רוגבי ברוסיה. הוא נוסד בשנת 1936 במקור כאיגוד הרוגבי של ברית המועצות. איגוד הרוגבי של רוסיה הפך לחלק מאיגוד הרוגבי העולמי בשנת 1990.
הפדרציה מנהלת את נבחרות הרוגבי הלאומיות, את הליגה המקצוענית, הליגה הבכירה, הליגה הפדרלית וטורניר הגביע הרוסי ברוגבי.
מטרות.
פדרציית הרוגבי של רוסיה שמה לעצמה מטרה לנבחרת רוסיה להעפיל לגביע העולם ברוגבי 2011 בניו זילנד ולהופיע לראשונה בטורניר. הנבחרת הצליחה במסע זה, והעפילה לאירופה 2 בבית C, שם אחת מיריבותיה הייתה אחת היריבויות הספורטיביות העיקריות במדינה, ארצות הברית. בהמשך, הם כיוונו להיות 12 המשתתפים המובילים ברוגבי עד 2015 ולהעפיל לשלב רבע הגמר בגביע העולם ברוגבי ביפן 2019.
בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר
בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר (קרוי גם: מקיף עירוני גולדווטר) הוא בית ספר תיכון מקיף (ממלכתי על יסודי), שש שנתי (כיתות ז'-י"ב), (לימוד י"ג-י"ד בתחום החשמל והאלקטרוניקה) באילת. הוקם בשנת 1970 כתיכון ממלכתי ראשון בעיר אילת.
בית הספר נקרא על שמם של התורמים האמריקאים לאה ומונרו גולדווטר.
"בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר".
"בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר" הוא אחד משלושת התיכוניים באילת, בנוסף ל"בית ספר תיכון ע"ש מנחם בגין, אילת", ו"בית ספר תיכון עירוני מקיף ע"ש יצחק רבין, אילת". לצידם, קיים גם בית הספר העל-יסודי "אורים" לחינוך מיוחד, ובית הספר ברנקו וייס.
בתחילת פעילותו בשנת 1970 היו בבית הספר 16 כיתות. מבנה בית הספר תוכנן על ידי האדריכל ביטוש קומפורטי.
נכון לשנת הלימודים תשע"ד (2013/2014) בבית הספר היו 21 כיתות של חטיבת הביניים, ו-21 כיתות של החטיבה העליונה. בבית הספר למדו 1,200 תלמידים.
בחטיבה העליונה לומדים התלמידים בשלוש רמות: בגרות עיונית מוגברת, אקדמית, מב"ר (מסלול בגרות רגיל), אומ"ץ ומב"ט (למידת חקר באמצעות מודלים טכנולוגים), בשני נתיבים – נתיב עיוני ונתיב טכנולוגי.
בנוסף, מאפשר בית הספר לימודי המשך במסגרת כיתות י"ג – י"ד במסלול טכנאים והנדסאים במגמת חשמל.
תחום נוסף הוא תחום פיתוח מנהיגות צעירה. התוכנית כוללת הכשרה לתלמידים מובילים ובעלי כישורי מנהיגות. התלמידים עוברים קורס במשך שבוע ימים.
תחום השל"ח (ראשי תיבות "שדה לאום חברה", השם המלא: "של"ח וידיעת הארץ") מפותח מאוד בבית הספר ובא לידי ביטוי בהכנת התלמידים לימי שדה ולגיחות באופן ראוי ביותר. פעילי סביבה – תלמידים מצטיינים מחטיבת הביניים משתתפים בפעולות חינוכיות – הסברתיות במטרה ללמוד על הסביבה ולשמור עליה. התלמידים לומדים במסגרת המכון הבינאוניברסיטאי לחקר ימים ואגמים, מונחים על ידי חוקרים בכירים ועושים על מנת לחזק את הקשר בין האדמה לסביבה, בני האדם וכדור הארץ.
נכון לשנת הלימודים תש"ף (2019/2020) בבית הספר לומדים 1064 תלמידים, בחטיבת הביניים 18 כיתות, בחטיבה העליונה 19 כיתות, ובמסגרת החינוך המיוחד 5 כיתות.
משנת תשע"ד מנהלת בית הספר היא אפרת זקס.
"בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר" ממוקם בשד' חטיבת הנגב.
חטיבת ביניים.
בחטיבת הביניים לומדים בכיתות הטרוגניות וכיתות חינוך מיוחד.
בבית הספר מגמת "רות"ם" (רובוטיקה ותכנות) בחטיבת הביניים. התלמידים הלומדים במגמות אלו הם תלמידים מצטיינים בעלי ידע רחב בתחומי המדע, המתמטיקה והשפה האנגלית.
בחטיבת ביניים מופעלת תוכנית "עזריאלי" המקדמת תלמידים במקצועות מתמטיקה ואנגלית, תוכנית "מיצוי ומצוינות" לשני הקצוות של הקשת ההישגית, התוכנית "פותחים עתיד" ששמה לה למטרה לחבר תלמידים מרקעים שונים לעשייה החברתית וההישגית ו"אורנים", חונכות מתנדבים מחוץ לארץ בשפה האנגלית.
הצטיינות ופרסים.
בין השנים 2004–2009 היה "בית ספר תיכון עירוני מקיף גולדווטר" מוגדר כ-"מצטיין פריפריה".
בשנת הלימודים תשע"ז זכה בית הספר בפרס משרד החינוך בדירוג "2". ב-14 באוגוסט 2017 משרד החינוך פרסם את רשימת 285 מוסדות החינוך של החטיבה העליונה, אשר הצטיינו בשנת הלימודים תשע"ז בתחום הערכי, החברתי והלימודי. בחירתם של בתי הספר התקבלה על סמך חישובם של שורת מדדים בתחומים הערכיים, החברתיים והלימודיים- כמו ציונים, גיוס לצה"ל, מניעת נשירה ועוד. כמו כן נמדדו בתי הספר על השיפור שחוללו באותם מדדים ובהשוואה להישגי השנה הקודמת.
מתוך 285 בתי הספר שזכו, חולקו הזוכים ל-4 דירוגים: 71 בתי הספר דורגו במקום הראשון, 71 דורגו במקום השני, 72 דורגו במקום השלישי ו-71 דורגו במקום הרביעי. בקבוצת הדירוג השנייה מקבל כל מורה מענק של 6,213.92 ש"ח.
פרדריק ראוש
פרדריק ראוש (בהולנדית: Frederik Ruysch; 28 במרץ 1638 - 22 בפברואר 1731) היה בוטנאי ואנטומאי הולנדי. הוא ידוע בפיתוח טכניקות לשימור דגימות אנטומיות, בהן השתמש כדי ליצור דיורמות או סצינות הכוללות חלקים אנושיים. הדגימות האנטומיות שלו כללו מעל 2,000 דגימות, פתולוגיות, זואולוגיות ובוטניות שנשמרו על ידי ייבוש או חניטה. ראוש ידוע גם בהוכחת קיום שסתומים במערכת הלימפה ובעורקים המרכזיים בעיניים. הוא היה הראשון שתיאר את המחלה המוכרת כמחלת הירשפרונג, וכן מספר מצבים פתולוגיים, כולל טרטומה תוך-גולגולתית, אנכונדרומטוזיס ותסמונת מייבסקי.
חייו.
פרדריק ראוש נולד בהאג כבן של עובד ממשלתי והתחיל כסטודנט לרפואה. הוא היה מוקסם מהאנטומיה, למד באוניברסיטת ליידן, אצל פרנסיסקוס סילביוס. חבריו ללימודים היו יאן סוומרדאם, ריינייר דה גראף ונילס סטנסן. הניתוח של הגוויות היה יקר יחסית והגופות היו מועטות, מה שהוביל את ראוש למצוא דרכים חלופיות להכנת האיברים. בשנת 1661 התחתן עם מריה פוסט, בתו של האדריכל ההולנדי, פיטר פוסט. הוא סיים את לימודיו בשנת 1664 עם עבודת גמר על פליאוריטיס.
ראוש הפך למנחה ראשון של אגודת המנתחים באמסטרדם בשנת 1667. בשנת 1668 התמנה למדריך הראשי למיילדות בעיר. הן כבר לא הורשו לעסוק במקצוען עד שלא נבחנו על ידי ראוש. בשנת 1685 מונה כפרופסור לבוטניקה בהורטוס בוטניקוס אמסטרדם, שם עבד עם יאן וכספר קומפלין. ראוש התמחה בצמחים מקומיים.
טכניקת חניטה.