ביוני 2007 נערך מבצע שני מגדלים, בו נהרג בכיר הג'יהאד האסלאמי זיאד מלאישה יחד עם פעיל נוסף בארגון. בהודעה שפרסם דובר צה"ל לאחר המבצע נאמר כי המחבלים היו חמושים ופתחו באש לעבר כוח צה"ל, אך בנובמבר 2008 פרסם עיתון הארץ תחקיר מאת אורי בלאו בו נטען כי נוה, כמפקד פיקוד המרכז, אישר כבר קודם לכן לחסל את מלאישה גם אם תהיה אפשרות לעצרו - זאת, לכאורה, בניגוד להנחיות בג"ץ בנושא הסיכולים הממוקדים. נוה התראיין לכתבה ואמר: "עזוב אותי מהנחיות בג"ץ [...] אני רוצה שיפגעו במבוקש ישר, בלי להתמזמז." הוא דחה את הטענות וטען כי האישור לירי ניתן מכיוון שהמחבלים היו חמושים ובמטרה למנוע סיכון לכוח צה"ל. בעקבות פרסום התחקיר פרסם היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, חוות דעת שדחתה את מסקנותיו, ולפיה "אין כל יסוד לטענה לפיה צה"ל התעלם מהוראות בג"ץ בנוגע לפעולות סיכול ממוקד".
חזרתו לצה"ל.
ב-4 באוקטובר 2010, לאחר 3 שנים מחוץ לצה"ל, החליט שר הביטחון אהוד ברק למנות את נוה לסגן הרמטכ"ל במקום בני גנץ. נוה החל לכהן בתפקיד זה ב-25 בנובמבר 2010.
בתחילת פברואר 2011, לאחר שמינויו המיועד של המועמד לתפקיד הרמטכ"ל הבא, יואב גלנט, בוטל, החליטו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר הביטחון אהוד ברק למנות את נוה לרמטכ"ל זמני, לתקופה בת חודשיים אך בסופו של דבר הוחלט למנות את בני גנץ לרמטכ"ל ולוותר על מינוי רמטכ"ל זמני. נוה המשיך לשרת כסגן הרמטכ"ל, ובינואר 2013 סיים את תפקידו. לאחר סיום התפקיד נשאר בצה"ל כשהוא משמש כפרויקטור ובמקביל חוקר במכון למחקרי ביטחון לאומי.
במאי 2013 הודיע שר הביטחון, משה יעלון, על כוונתו למנות את נוה ליו"ר התעשייה הצבאית, אך המינוי נדחה על ידי הוועדה לבדיקת מינויים בחברות ממשלתיות שקבעה כי נוה נתון לניגוד עניינים, עקב כוונתו להציג מועמדות לתפקיד הרמטכ"ל.
לאחר שלא נבחר לתפקיד הרמטכ"ל, נוה הודיע כי יפרוש בסוף שנת 2014.
לאחר שחרורו.
נוה הציע יוזמה מדינית, על בסיס תוכנית מסגרת בת שני שלבים, שלב ראשון של בניית אמון בין ישראל לפלסטינים שיכלול התחייבות ישראלית לאי בנייה מחוץ לגושי ההתיישבות ביהודה ושומרון ובירושלים רבתי ושלב שני לאחר כ-30 שנה שבו יתחיל הדיון על הסדר הקבע על בסיס העיקרון של קונפדרציה עם ירדן או עם ישראל.
ב-2015 שימש נוה יו"ר דירקטוריון יוויז'ן אייר. באותה שנה החל עובד כיועץ בחטיבת "יבשה ותקשוב" של חברת אלביט מערכות. בשנת 2018 מונה לעמוד בראש הפרויקט של מעבר תעש מערכות מרמת השרון לרמת בקע בנגב עבור אלביט מערכות, שרכשה את הראשונה.
השכלה וחיים פרטיים.
נוה בעל תואר ראשון בהיסטוריה ומדע המדינה ותואר שני במדע המדינה והמזרח התיכון מאוניברסיטת חיפה, בעל תואר שני נוסף במנהל עסקים בתוכנית המנהלים של אוניברסיטת תל אביב. נוה סיים בהצטיינות את לימודיו במכללה לביטחון לאומי והוא בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
נוה נשוי ואב לארבעה ילדים. מתגורר בזכרון יעקב. הוא בן דודו (מדרגה שנייה) של השר וחבר הכנסת לשעבר דני נוה.
גליליי
בולדווין השלישי מלך ירושלים
שריף ילד הפלא הדרוזי
דגל ניו המפשייר
דגל מדינת ניו המפשייר הוא דגל כחול שבמרכזו סמל המדינה.
הסמל מציג את הפריגטה (תלת תרנית) אוניית ארצות הברית ראלי משנת 1776 שנבנתה במספנות פורטסמות' כאחת משלוש עשרה הספינות שמומנו על ידי הקונגרס הקונטיננטלי עבור צי ארצות הברית. סביב הספינה תשעה כוכבים.
הדגל אומץ בשנת 1909 ונחשב אחד מעשרת הדגלים הגרועים ביותר בארצות הברית על פי סקר שנערך בשנת 2001.
מיון בחירה
מיון בחירה (באנגלית: selection sort) הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט אך לא יעיל.
זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא formula_1 פעולות (כמו, למשל, מיון בועות). מבחינת צריכת זיכרון האלגוריתם חסכוני, והוא דורש formula_2.
פרטי האלגוריתם.
זו כנראה הדרך האינטואיטיבית ביותר למיין, אך כאמור היא איננה יעילה במיוחד במונחים של זמן ריצה.
האלגוריתם כפי שניתן לכתוב אותו בשפת Java:
void selectionSort(int[] a) {
for (int i = 0; i &lt; a.length - 1; i++) {
int min = i;
for (int j = i + 1; j &lt; a.length; j++) {
if (a[j] &lt; a[min]) {
min = j;
if (i != min) {
int swap = a[i];
a[i] = a[min];
a[min] = swap;
וכך ניתן לממש את האלגוריתם בשפת Python:
def selection_sort(a):
for i in range(len(a)):
mi = i
for j in range(i + 1, len(a)):
if a[j] &lt; a[mi]:
mi = j
if i != mi:
a[i], a[mi] = a[mi], a[i]
return a
ניתוח זמן הריצה.
אפשר לראות שהלולאות יעברו על n-1 איברים בלי שום קשר לערכים במערך. לכן בהינתן מערך בגודל n, זמן הריצה של האלגוריתם הוא קבוע, כלומר אין מקרה טוב ומקרה רע. בכל מקרה לפי צעד 3, סורקים את שארית המערך n פעמים. זה מביא אותנו לסיבוכיות של formula_1.
מיון הכנסה
מיון הכנסה (באנגלית: Insertion sort) הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט. הוא יעיל עבור רשימות קטנות ועבור רשימות שהן כבר ממויינות ברובן (למשל, אם הרשימה מויינה בעבר, ולאחר מכן הוסיפו לה מספר מועט של איברים, מבלי לדאוג שהם ימוקמו במקום הנכון).
זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא formula_1 פעולות (בדומה למיון בועות).
תיאור האלגוריתם.
בכל איטרציה (מעבר על המערך) נלקח איבר ממערך הקלט, ומוכנס למקומו הנכון בתוך ה"תת-מערך" הממוין שנבנה, במהלך המיון, בחלק השמאלי של המערך. לאחר השלב הראשון כולל האזור הממוין במערך את שני האיברים הראשונים, לאחר מכן את שלושת האיברים הראשונים וכן הלאה. כך עד לסיומו של מערך הקלט. המיון נעשה במקום, כלומר ללא צורך בזיכרון נוסף, פרט למערך עצמו ולתא עזר בודד.
דוגמה לקוד דמה עבור מערך המתחיל באינדקס 0:
for j ←1 to length(A)-1
key ← A[ j ]
&gt; A[ j ] is added in the sorted sequence A[0, .. j-1]
i ← j - 1
while i &gt;= 0 and A [ i ] &gt; key
A[ i + 1 ] ← A[ i ]
i ← i - 1
A [i + 1] ← key
דוגמה למימוש עבור מערך מכל סוג נתונים שהוא (בשפת C):
void insert_sort (void *arr, size_t num, size_t size, int (*cmp) (const void *, const void *))
void *key;
size_t j;
int i;
key = malloc (size);
for (j = 1 ; j &lt; num ; j++)
memcpy (key, (void *) ((char *) arr + size * j), size);
i = j - 1;
while (i &gt;= 0 &amp;&amp; cmp ((char *) arr + size * i, key))
memcpy ((char *) arr + size * (i + 1), (char *) arr + size * i, size);
memcpy ((char *) arr + size * i, key, size);
free (key);
חישוב סיבוכיות.
אם נגדיר כשלב ראשון את ההסתכלות על מקומות 1 ו 2 (או למען הקיצור עד מקום 2 במערך), אז שלב שני יהיה הסתכלות עד מקום 3, שלב שלישי הסתכלות עד מקום 4, וכן הלאה, ולכן, בסך הכל יהיו n-1 שלבים כדי למיין מערך שמכיל n מקומות.
לכן, במקרה הכי גרוע, בשלב הראשון תבוצע פעולת החלפה אחת (שמורכבת ממספר סופי של פעולות) (כלומר, החלפה בין המקום הראשון והמקום השני), בשלב השני יבוצעו 2 פעולות החלפה (שמורכבות ממספר סופי של פעולות) (כלומר החלפה בין המקום השלישי למקום השני ואז בין המקום השני למקום הראשון), בשלב השלישי 3 פעולות החלפה וכן הלאה, עד שבשלב ה n-1 )לפי ההגדרה הוא השלב האחרון במיון( יבוצעו n-1 פעולות החלפה, ולכן מספר הפעולות חסום למעשה על ידי formula_2 פעולות החלפה (כאשר כל פעולת החלפה מכילה עד מספר קבוע של פעולות) השווה ל-formula_3 פעולות (לפי הגדרת סכום סדרה חשבונית).
ומכאן שסיבוכיות זמן הריצה (במקרה הגרוע) שייכת ל-formula_4.
סיבוכיות הזיכרון היא formula_5 בגלל שמשתמשים במספר קבוע של משתנים נוספים כדי לבצע את המיון.
וולוז'ין
וולוז'ין (בבלארוסית: Валожын, ברוסית: Воложин, בפולנית: Wołożyn, ביידיש: וואָלאָזשין) היא עיירה המשמשת מרכז אזורי במחוז מינסק בבלארוס. והיא נמצאת 75 ק"מ מצפון-מערב למינסק.
סקירה כללית.
העיירה ממוקמת על אם הדרך שבין וילנה למינסק. היא מחולקת לשני חלקים: "השכונה התחתית" לאורך הנחל העובר בה הקרוי בשם "וולוז'ינקא", ו"השכונה העילית" ההררית. רוב בתיה בתי עץ, ובמרכזה הכיכר הראשית המרשימה הנקראת "כיכר העיר" ובאמצעה נשתמרו שרידי מבנים מהמאה ה -12, הכוללים מגדל פעמון, ארמון, ומנזר. שאר מבני העיירה הם מהמאה ה-19.
היסטוריה של העיירה.
וולוז'ין נוסדה בסביבות המאה החמש עשרה על ידי הגראף טישקביץ (Tyszkiewicz) כעיר פרטית שנשארה בבעלות צאצאיו עד המאה ה-20. העיירה הייתה ידועה באדמתה הפוריה, המתאימה לגידול פשתן, כמו כן היו בה שטחי מרעה רבים ובה גדלו סוסים ובקר. עשירי העיירה עסקו בסחר תבואה, פשתן, קמח, מלח, סוכר ונפט. ואף היו שניהלו בתי מרזח.
בשנת 1681 הוקם בה מנזר ומכללה נוצרית. בשנת 1839 הקים בה אחד מצאצאי הגראף שמשל בה פארק ציבורי גדול ובו גן חיות לאורך גדת נחל וולוז'ינקה העובר בה.
שלוש שריפות כילו את העיר התחתית, הבנויה כולה מבתי עץ, בשנת 1815, 1880 ו-1886 ובכל פעם נבנתה מחדש. בזו האחרונה אף עלו באש מבניה של ישיבת "עץ חיים".
בזמן מלחמת העולם הראשונה, מפאת מיקומה האסטרטגי בחזית המזרחית, הצבא הרוסי התמקם בוולוז'ין. רוב תושביה הורשו להישאר בבתיהם אולם רובם עזבו מפחד ההפצצות. בשנת 1919 כבש הצבא הפולני את המקום, ומירר את חייהם של תושביה היהודים, וכך נולד הרעיון של ארגון ההגנה העצמית של יהודי העיירה.
היהודים בעיירה.