תחומי המחקר והפעילות המקצועית של פרופ' סוסקולני בעבודה סוציאלית במערכת הבריאות ובבריאות הציבור הביאו אותה למלא לאורך השנים מגוון תפקידים בוועדות וגופים המקדמים מטרות בתחומים אלו. ב-1989 פרופ' סוסקולני כיהנה כיועצת זמנית ביחידה למחקר חברתי והתנהגותי בתוכנית האיידס (ארגון הבריאות העולמי, ז'נבה, שווייצריה). לאחר מכן, היא הייתה שותפה לצוות שפיתח ויישם תוכנית ארצית למניעת איידס בקרב העולים מאתיופיה שהתקיימה בשנים 1991–1993. לאחר מכן הייתה חברה בוועדת ההיגוי הבין-משרדית לתוכנית ההסברה למניעת איידס בקרב העולים מאתיופיה, ומ-1992 עד 1997 הייתה כחברה בוועדה העליונה לאיידס במשרד הבריאות ובמספר תת-ועדות שגיבשו המלצות למדיניות ודרכי עבודה בישראל. בנוסף מ-1995 עד 2001 הייתה סוסקולני אחראית מקצועית על תכנון, ביצוע והערכה של תוכנית לטיפול בקרב עולים מאתיופיה חולי איידס במשרד הבריאות וחברה בתת-הוועדה למחקר, במועצה הלאומית לבריאות האישה במשרד הבריאות.
בתחום העבודה הסוציאלית כיהנה סוסקולני כיו"ר הוועדה לתקינה בעבודה סוציאלית בשירותי הבריאות בישראל, באיגוד העובדים הסוציאליים בשנים 1997-1994. היא הייתה שותפה לדיונים בנושאים שונים על עבודה סוציאלית במערכת הבריאות, ובוועדות מארגנות של כנסים ארציים של עבודה סוציאלית במערכת הבריאות, הייתה יו'ר הוועדה המדעית של הכנס שהתקיים בירושלים בשנת 2014, ויו'ר הוועדה לעדכון מסמך המומחיות בעבודה סוציאלית בבריאות ב-2017. משנת 2011 היא חברה במועצה לעבודה סוציאלית, הגוף המייעץ לשר הרווחה והשירותים החברתיים בנושאים מרכזיים של המקצוע, והיא יו'ר תת- הוועדה למוסדות ותארים של המועצה. בשנת 2014 פרופ' סוסקולני הייתה יו'ר ועדת משנה בנושא בריאות של הוועדה למלחמה בעוני – (ועדת אלאלוף).
פרופ' סוסקולני היא חברה בוועד המנהל של האיגוד הישראלי לרווחה חברתית אספנט-ישראל העוסק במגוון נושאים בחקר ויישום מדיניות חברתית ובשנים 2014–2017 הייתה יו'ר הוועד המנהל.
משנת 2016 היא חברה בוועדת המחקר של המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות ומדיניות בריאות.
פעילות אקדמית.
לפרופ' סוסקולני ניסיון עשיר בהנחיית עשרות סטודנטים בעבודות לתואר מוסמך (תיזה) ולתואר שלישי (דוקטורט).
קריירה אקדמית.
לאחר סיום לימודי התואר השלישי, הצטרפה סוסקולני לסגל בית הספר לבריאות הציבור בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית כחוקרת ומרצה. בשנת 2000 היא עברה לבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן, תחילה כמרצה בכירה ולאחר מכן כפרופסורית חברה.
סוסקולני שמשה בתפקידים שונים, ובהם ראש התוכנית ללימודי תואר שני, ראש התוכנית ללימודי תואר ראשון וסגנית ראש בית הספר.
החל מדצמבר 2016, סוסקולני היא העורכת הראשית של כתב העת 'חברה ורווחה', רבעון לעבודה סוציאלית.
שוויון הזדמנויות
שוויון הזדמנויות הוא עיקרון הקובע כי כל אדם זכאי להזדמנות שווה למימוש עצמי וכלכלי, ללא תלות ברקע האישי שלו. המושג מתייחס למשמעות המהותית ולהעדפה מתקנת. על פי הגישה המהותית מותר להתחשב בשוני הקיים בין בני אדם, אך רק אם השוני שקיים ביניהם קשור לנושא שעליו מדברים. למעשה, כדי להגיע לשוויון בין הקבוצות השונות צריך לעיתים להתייחס באופן שונה לקבוצות הנמצאות במעמד נמוך יותר או קבוצות שסבלו מהעדר הזדמנויות ולהכיר בהבדלים המחייבים להכיר בשונותם.
העדפה מתקנת.
העדפה מתקנת ככלי של המדינה להשגת שוויון הזדמנויות. לכל בני האדם מגיעה הזדמנות שווה להשיג את מטרותיהם ולהשתלב בחברה. לכן צריך להתייחס באופן מתקן לאנשים אשר תנאים היסטוריים, חברתיים, גאוגרפיים פגעו בהזדמנויות שלהם לאלה שהתנאים הללו אפשרו להם להשיג חיים מלאים.
"העדפה מתקנת" היא דרך על בסיס חוקי ליצירת שוויון בין הקבוצות השונות בקבלה לעבודה (למשל במשרות ציבוריות), בלימודים. דוגמאות לאוכלוסיות שזכו להעדפה מתקנת בעולם הן נשים, אפרו-אמריקאים בארצות הברית, מיעוטים אתניים ודתיים ואנשים עם מוגבלויות.
חינוך ככלי ליצירת שוויון הזדמנויות.
מערכת החינוך הציבורית בישראל שואפת לייצר שוויון הזדמנויות בין התלמידים ולפתח את היכולות המקצועיות והאינטלקטואליות שלהם כדי לאפשר להן להשתלב בחברה ובעולם העבודה על בסיס יכולותיהם והרצון שלהם להמשיך ולפתח אותן. גישה זו לחינוך נקראת שוויון זכויות אינסטרומנטלי. אולם בישראל, כמו במדינות מערביות רבות, מערכת החינוך הפורמלי מתקשה להיות מנוף ליצירת שוויון הזדמנויות בין תלמידיה. על אף שחוק החינוך הממלכתי התשי"ג-1953 שם לעצמו את שוויון ההזדמנויות כאחת המטרות: "להעניק שוויון הזדמנויות לכל ילד וילדה, לאפשר להם להתפתח לפי דרכם וליצור אווירה המעודדת את השונה והתומכת בו".
דוגמאות של שוויון הזדמנויות.
שוויון בין המינים.
שוויון בין המינים משמעותו שנשים וגברים זכאים לאותם זכויות יסוד. לעיתים קרובות, הנפגעות מאי-שוויון הן הנשים. כיום יש בישראל מגמה להשוות את מעמדן לזה של הגברים. מגמה זו מתבטאת בחוקים האוסרים על הפליה ומחייבים גישה שוויונית לנשים.
על פי עקרון זה, אין להפלות לרעה אישה לעומת גבר בשל מינה, וכמו כן, אסור להפלות לרעה גבר לעומת אישה בשל מינו, אסור להפלות בשל המצב המשפחתי כרווק או רווקה ה, כאישה נשואה, גבר נשוי או כאם או אב לילדים. הפליה כזו אסורה על כל רשות ציבורית וגם על מעבידים פרטיים. כמו כן, אישה וגבר נחשבים שווים בכל זכויותיהם.
בישראל, נשים זכאיות לייצוג הולם במוסדות ממשלתיים כולל חברות ממשלתיות. כאשר אישה מתחרה מול גבר על תפקיד או משרה, שבהם ייצוגן של נשים נמוך מזה של גברים, וכישורי השניים דומים, יש להעדיף אותה. כללים אלו נכונים לגבי דירקטוריונים של חברות ממשלתיות ותאגידים ציבוריים ומשרות בשירות המדינה.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
בחודש מרץ 1998 התקבל בכנסת חוק שוויון זכיות לאנשים עם מוגבלות, אשר מחזק את העיקרון של שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ואוסר להפלות אותם. הנוסח שהתקבל בכנסת הוא חלקי ואינו כולל, בינתיים, את כל תחומי החיים. לדוגמה, זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות לגור בקהילה, לנגישות לשירות ציבורי, לפעילות תרבות ופנאי, ועוד.
שוויון הזדמנויות - יהודים וערבים.
בישראל, אזרחי המדינה הערבים זכאים, ככל אזרח, למלוא הזכויות, לרבות הזכות לבחור להיבחר לכל מוסד ותפקיד במדינה. אזרחי המדינה הערבים זכאים לשוויון מלא בכל תחומי החיים, לרבות בהקצאת משאבים ממשלתיים, בחינוך, בתעסוקה ובשירותי רווחה. מוסדות המדינה חייבים להבטיח ייצוג הולם למיעוט הערבי בקרב העובדים ובקרב מקבלי ההחלטות. המיעוט הערבי בישראל זכאי לשמור על זהותו הלאומית והתרבותית, לעצבה ולפתחה באופן חופשי וכראות עיניו, ולהנחיל את המורשת התרבותית לדור הצעיר. בהקשר זה יודגש כי הלשון הערבית היא שפה בעלת מעמד מיוחד בישראל. אזרחים דוברי השפה הערבית זכאים לקבל מידע בשפתם בפרסומים רשמיים, בשלטים ועוד, מותר להתבטא בערבית באירועים ובמוסדות רשמיים של המדינה. בנוסף, החינוך הוא כלי מרכזי להנחלת ערכים וזהות לאומית-תרבותית לדור הצעיר. תוכני החינוך ודגשיו צריכים לבטא את המורשת התרבותית ואת רצונן של המיעוט הערבי. כמו כן, רשויות השידור חייבות לשדר תוכניות בשפה הערבית, שיש בהן כדי לענות לצורכי האוכלוסייה הערבית ולשקף את מציאות חייה ומגוון הדעות בקרבה, ולסיום, המיעוט הערבי זכאי לתמיכת הרשויות, בין היתר בהקמתם והפעלה של מוסדות תרבות כגון מוזיאונים, תיאטרון וספריות ציבוריות.
איסורי אפליה.
כיום קיימים במדינות שונות איסורי אפליה בתעסוקה, במתן שירותים ציבוריים, שאוסרים על אפליה בין בני האדם על פי גיל, דת, לאום, ארץ מוצא, גזע, מין, מצב משפחתי, נטייה מינית, דעה, השתייכות מפלגתית, או מוגבלות גופנית.
לייזר מצב מוצק
לייזר מצב מוצק הוא לייזר שמשתמש בחומר במצב צבירה מוצק כחומר הלזירה ובלייזר אחר כדי לבצע שאיבה אופטית המאפשרת את יצירת קרן הלייזר.
היסטוריה.
לייזר מצב מוצק הוא הלייזר הראשון שהומצא, כאשר חומר הלזירה שלו היה אודם (ruby). השימוש בלייזר מצב מוצק הוא מועט, מכיוון שלא ניתן להפיק מגביש קרן לייזר בעוצמה חזקה מבלי להרוס אותו. בנוסף, כאשר מפעילים את הלייזר מחדש יש להפעיל לייזר נוסף למחזור חומר הלזירה.
סוגים.
ישנם סוגים רבים של לייזר מצב מוצק. אלו הם השלושה הנפוצים ביותר:
לרוב משתמשים בלייזר דיודה על מנת לבצע שאיבה אופטית בחומר הלזירה של הלייזר המוצק.
שימושים.
היתרון שיש ללייזר מצב מוצק הוא שאפשר לייצר בעזרתו פולסים קצרים מאוד, קוהרנטיים יותר ובאורכי גל שלייזרים אחרים לא יכולים לבצע או משיגים תוצאת נמוכות. יש המשתמשים בלייזר מצב מוצק מסוג (Nd:YAG) כדי לחתוך לוחות מתכת גדולים.
חברת רפאל מפתחת את מערכת מגן אור, להגנה מפני רקטות ומרגמות, שמבוססת על לייזר מצב מוצק.
לקריאה נוספת.
(Optical Pumping MIT Department of Physics (Dated: February 17, 2011
FIFA 17
FIFA 17 הוא משחק וידאו מסדרת המשחקים FIFA. המשחק יצא ב-27 בספטמבר 2016 בצפון אמריקה וב-29 בספטמבר בשאר העולם. המשחק יכול להיות משוחק באמצעות קונסולת הפלייסטיישן 3 ו-4 אקס בוקס וואן ו-360 ובאמצעות מחשב אישי. FIFA 17 הוא המשחק הראשון בסדרת FIFA המשתמש במנוע המשחק Frostbite. ב-21 ביולי 2016, לאחר הצבעה של ציבור הרחב, הוכרז שמרקו רויס יוצג על העטיפה של המשחק.
חלק מהשיפורים ב-FIFA 17 ביחס למשחקים קודמים בסדרת המשחקים הם מאפיינים חדשים כמו טכניקות התקפה חדשות, מערכת חכמה המשנה את תגובת השחקנים, שיפורים באינטראקציות פיזיות בין שחקנים והוספת שני מצבים חדשים בשם FUT Champions ,The Journey.
The Journey.