באחוז קטן מההדבקות בנגיף עלולה להיות התפתחות סרטנית בעקבות ההדבקה: הנגיף נחשב לגורם העיקרי לסרטן צוואר הרחם וגורם משני בסוגי סרטן אחרים כמו סרטן פי הטבעת, סרטן הפין וסרטן הפה. הנגיף מעורר שינויים בתאים של צוואר הרחם, שעלולים להתפתח עם הזמן לסרטן. קיימים יותר מ-250 זנים של HPV, ומקורות מצביעים על יותר מ-200 תת-זנים. מתוך אלה 15 מסווגים כ"בעלי סיכון גבוה", 3 מסווגים כ"כנראה סיכון גבוה", ו-12 מסווגים כ"סיכון נמוך". מתוך 15 הזנים המסווגים כבעלי סיכון גבוה, שניים מתוכם מוכרים כגורמים לכ-70% ממקרי סרטן צוואר הרחם, וזן נוסף נחשב לגורם סיכון משמעותי.
הדבקות בנגיף HPV היא לא הגורם היחיד לסרטן צוואר הרחם. גורמים אחרים כוללים בין השאר: עישון סיגריות, ריבוי שותפים מיניים, גיל, זיהומים אחרים המועברים במגע מיני, מערכת חיסונית מדוכאת ושימוש ארוך טווח בגלולות למניעת הריון. פרק הזמן בין זיהום הHPV הראשוני וההתפתחות של סרטן צוואר הרחם הוא בדרך כלל עשרות שנים.
העברת הנגיף.
ההידבקות בנגיף מתבצעת על ידי חיכוך של העור בעת קיום יחסי מין, כיוון שקונדום אינו מכסה את כל אזור איברי המין, ולרוב מולבש לאחר שהמגע המיני כבר החל, שימוש בו אינו מהווה ערובה נגד הדבקות ב-HPV.
זיהוי הנגיף אצל נשים מתבצע על ידי בדיקת משטח צוואר הרחם (PAP). הסרת הגידולים מתבצעת באמצעות הקפאה בחנקן נוזלי, מחט חשמלית, לייזר או משחה. בחלק מהמקרים, גידולים עלולים לשוב ולהופיע גם לאחר ההסרה.
הפפילומה היא מחלת המין הנפוצה ביותר בעולם המערבי, ומחקרים שנערכו בארצות הברית הראו שכ-26.8% מבני האדם בגילאים 14–59 הם נשאים של הנגיף בכל זמן נתון וכי עד גיל 50 יידבקו 80% מהאמריקאים בלפחות סוג אחד של הנגיף. עם זאת, שכיחות הנגיף נמוכה בהרבה בקרב אנשים המקיימים חיי מין מונוגמיים. מחקרים מסוימים הראו ששכיחות הנגיף, כולל הזנים בעלי סיכון גבוה, נמוך בכ-30% אצל גברים שעברו מילה, ומחקרים אחרים מצאו שהשונות בשיעור ההדבקות בין נימולים לשאינם נימולים הוא תלוי זן - במספר זנים ראו הדבקות נמוכה באופן מובהק בקרב נימולים, ובמספר זנים שיעור ההדבקות בקרב נימולים היה גבוה יותר.
חיסון.
נגד הנגיף פותח חיסון שיעיל נגד חלק מזני הפפילומה (זנים 6, 11, 16, 18, 31, 33, 45, 52 ו-58). זנים אלו הם הגורמים לכ-90% מהיבלות בדרכי המין ולכ-90% ממקרי סרטן צוואר הרחם.
מנהל מזון והתרופות אמריקניות (FDA) אישר שני חיסונים למניעת זיהום HPV: גרדסיל ® ו-Cervarix ®. החיסון נשאר יעיל למשך 15 שנה לפחות, שזה משך הזמן מאז החל השימוש בו.
ארגוני הבריאות מדגישים כי חשוב שנשים שחוסנו ימשיכו לעבור בדיקות סקר לסרטן צוואר הרחם. בדיקות פאפ ימשיכו להיות חיוניות לגילוי סרטן צוואר הרחם ושינויים טרום סרטניים.
דיון ער על יעילות ובטיחות החיסון נוצר כאשר הועלו מספר מקרים שבהם נערות חלו, לאחר קבלת החיסון. עם זאת, חקירה של המקרים ומבחנים סטטיסטיים לא הצליחו למצוא קשר בין השניים.
בישראל.
בדצמבר 2012 הוכנס החיסון לסל התרופות בישראל. ביוני 2013 הודיע משרד הבריאות כי נערות בוגרות כיתה ח' יוכלו לקבל את החיסון בחינם במסגרת תוכנית ההתחסנות בבתי הספר. בינואר 2014, הורחבה הזכאות לחיסון גם עבור גברים עד גיל 26, המצויים בסיכון גבוה להידבק בנגיף ה- HPV.
ב-2015 משרד הבריאות הודיע כי החל משנת הלימודים תשע"ו יינתן החיסון גם לנערים.
במקביל לכך, נמצא כי שתי מנות של חיסון גרדסיל מספיקות לקבלת חסינות טובה מתחת לגיל 14. לכן בישראל, כמו במדינות אחרות, יינתנו לבני ובנות כיתה ח' שתי מנות בלבד. בני ובנות כיתה ט' ומעלה ימשיכו לקבל שלוש מנות.
במקביל למתן החיסון התפתח במערכת החינוך הדתית בישראל ויכוח סביב ההיבט המוסרי-דתי של החיסון. מתנגדי החיסון נימקו זאת בכך ש"אין בו צורך עבור נשים הנמנעות מיחסי מין עם כמה גברים".
פפילומה
פפילומה היא קבוצת נגיפים, הגורמת לגידולים שפירים על-גבי העור או הריריות. הגידולים באים לרוב לידי ביטוי כיבלת עור.
גידולי פפילומות יכולים להתפתח אצל ילדים אפילו בני שנה. ישנם נגיפי פפילומה הגורמים לגידולים בעור אברי המין, אחרים גורמים לגידולים בכפות הידיים והרגליים. יש כאלו שגורמים לגידולים בעור שאר הגוף. אחרים גורמים לגידולים בקנה. במצבים קיצונים הפפילומה עלולה לגרום לצרידות קשה עד כדי כך שאינה מאפשרת דיבור. האבחנה נעשית על ידי לרינגוסקופ המאפשר התבוננות בבית הקול, ואישורה מושג באמצעות ביופסיה של הפפילומה.
אצל ילדים הפפילומות יכולות להעשות גדולות עד כדי צורך בניתוח ליצירת פתח בקנה הנשימה כדי לאפשר נשימה. הטיפול בפפילומות כאלו מתמקד בניתוח או באידויים בלייזר. בשאר הפפילומות מקבל לטפל בצריבה בעזרת משחות ונוזלים על העור, עד לגירוי דלקת, שתפעיל את המערכת החיסונית לפעול נגד הפפילומה. נגד פפילומה בעור או רירית הנרתיק, קיים חיסון.
השימוש במונח פפילומה מתייחס לעיתים קרובות לנגיף הפפילומה האנושי, אשר מהווה אחד מן הגורמים להיווצרות הפפילומה.
וירוס הפפילומה
ג.א.ק.
וירוס הפפילומה האנושי
לך תוכיח שאין לך אחות
לך תוכיח שאין לך אחות הוא ביטוי עממי המבטא מורת רוח מקביעות לא מבוססות המושמעות כלפי אדם. הביטוי מדגיש את האבסורד שנוצר מן הצורך להוכיח חפות בטרם ביססו את האשמה. מקור הביטוי הוא ככל הנראה בספרו של שלום עליכם, "מנחם מנדל בוורשה", אשר התפרסם לראשונה ביידיש בשנת 1913. בספר מופיע המשפט:
הקשרים תרבותיים.
בשנת 1983 פרסם הפובליציסט אמנון דנקנר בעיתון "הארץ" מאמר שכותרתו "אין לי אחות", ובו הביא את דעותיו נגד טענות הקיפוח של עדות המזרח. הרקע למאמר היה אלימות שהפנה הימין כלפי השמאל בזמן המחאה נגד מלחמת לבנון הראשונה. דנקנר הצהיר שהימין האלים אינו אחיו ואינו אחותו. המאמר וכותרתו הפרובוקטיבית הכו גלים. 24 שנים מאוחר יותר כתב דנקנר מאמר שכותרות "יש לי אחות", ובו הביע אמפתיה לנשים הסובלות מהטרדות מיניות.
עם זאת, הביטוי עדיין קיים ומופיע בהקשרים שונים. כך, למשל, התבטא ח"כ עזמי בשארה בדיון על פסילת מפלגת בל"ד בוועדת הבחירות המרכזית בשנת 2003, בו נטען כי בל"ד רוצה במדינה אחת, דו-לאומית, "מהנהר אל הים", כי:
רקע משפטי.
המרירות שבביטוי "לך תוכיח שאין לך אחות" נובעת מהעובדה שההאשמות והשמצות רבות הן בניגוד למקובל במערכת המשפטית, שבה חובת ההוכחה במשפט פלילי מוטלת על התובע, ואם נכשל בכך, יצא הנאשם זכאי, גם אם השתמש בזכות השתיקה, ולא אמר דבר להגנתו (אם כי הנאשם רשאי להעלות, בתחילת משפטו, טענת אליבי, שבה הוא מוכיח, למעשה, כי "אין לו אחות"). גם בתביעה אזרחית, חובת ההוכחה חלה על התובע, וכך גם במשפט העברי, שבו חל הכלל "המוציא מחברו עליו הראיה". במקרים מסוימים נקבע חריג לגישה זו. בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, למשל, נקבע כי על המעביד להוכיח כי לא הִפלה לרעה את העובד (כלומר, להוכיח כי "אין לו אחות"), וזאת מרגע שהעובד הוכיח כי נתקיימו בו התנאים המצדיקים קבלת זכות מסוימת שלא ניתנה לו.
רן אלירן
רן אלירן (נולד בשם: מנחם לייזרוביץ', וכונה גם "לייזר"; נולד ב-16 בדצמבר 1934) הוא זמר, פזמונאי ומלחין. בין להיטיו הידועים: "זר של נרקיסים", "שארם א-שייח'", "החזיקי לנו אצבעות", "לבב אנוש", "הבתים שנגמרו ליד הים", "לא, לא, לא" (עם רבקה מיכאלי) ועוד.
חייו.
אלירן נולד בחיפה ואת שירותו הצבאי עשה בצוות הווי הנח"ל, שם פגש את הזמרת נחמה הנדל, ששירתה במקביל בלהקת הנח"ל. בתקופת הצבא ניגנו השניים יחדיו בשעות הפנאי, וכשהשתחרר מהצבא – במקביל ללימודיו האקדמיים בירושלים – הופיע לבדו, כשהוא מלווה עצמו בגיטרה ובאקורדיון.
בשנת 1958 הגיע ארצה מנחה הטלוויזיה האמריקאי אד סאליבן בחיפוש אחר כישרונות צעירים. לצורך התמודדות על המעמד, חברו רן ונחמה לצמד "רן ונמה", נבחרו להשתתף בתוכנית, וזכו לפופולריות רבה בארצות הברית בשנות ה-60, שבמהלכן הקליטו שני אלבומים משותפים.
ב-1967 השתתף בפסטיבל הזמר והפזמון תשכ"ז (1967), שם ביצע את "יום אביב חינם", שלא זכה בפרס, ואת השיר "תמיד מחדש", שזכה במקום השני באותו פסטיבל. באותה השנה, מיד לאחר מלחמת ששת הימים, שר את שניים מלהיטי התקופה, "שארם א-שייח'" ו"החזיקי לנו אצבעות". השירים הופיעו באלבום האוסף של שירי המלחמה "ירושלים של זהב", הנחשב בין אלבומי הזמר הנמכרים ביותר במדינה.
בשנות ה-70 פנה ללימודי קולנוע וצילום באוניברסיטת ניו יורק, ובמקביל הופיע במועדונים יוקרתיים בעיר לצד זמרים מפורסמים כהארי בלפונטה.
אלבומיו.
אלבומי הסולו של רן אלירן:
איל ינון
איל ישראל ינון (נולד ב-5 במרץ 1967) הוא משפטן ישראלי, שימש כ בשנים 2010 עד 2020. קודם לכן כיהן כמזכיר הכנסת.
ביוגרפיה.
ינון הוא בנו של מיכה ינון, לשעבר מנכ"ל לשכת עורכי-הדין, יושב ראש רשות השידור וראש מנהל תרבות במשרד החינוך והתרבות. בוגר ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה. שירת כקצין מחקר בחטיבת המחקר של אמ"ן ולמד בישיבת ההסדר הר עציון באלון שבות.
הוא בעל תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית ותואר שני במדיניות ציבורית מאוניברסיטת תל אביב. התמחה בבית המשפט העליון אצל השופט מישאל חשין.
כיהן כסגן היועץ המשפטי של משרד ראש הממשלה וכעוזר בכיר ליועץ המשפטי לממשלה.
את מינויו למזכיר הכנסת השישי אישרה נשיאות הכנסת ברוב קולות. ב-1 ביוני 2007 החל לכהן בתפקיד.
בראשית 2009 הגיש במשותף עם מזכיר הממשלה עובד יחזקאל את המלצותיהם לרפורמה לייעול הליך החקיקה ויחסי הרשות המבצעת והרשות המחוקקת.