בשנותיו הראשונות ערך בית הספר את השיעורים העיונים בחדרים שכורים ושכר שעות אולפן מהאולפנים הפעילים באותה תקופה (אולפני טריטון ואולפני דיבי), בהם ערך קורסים בהקלטות אולפן. בשנת 1987 עברה המכללה למשכנה הראשון ברחוב כצנלסון בתל אביב וכללה חדר לימודים ואולפן הקלטות. לאחר מכן, בשנת 1990, עבר בית הספר לרחוב ריבל 4 בתל אביב. יואב גרא, ואריה המר מיסד קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות, חלקו מבנה משותף ושטחי לימוד ופעילות. בשנת 2005 נרכש בית הספר קמרה אובסקורה על ידי יואב גרא וקבוצת משקיעים, לאחר שבית הספר נקלע לקשיים כלכליים, מהלך שאפשר את המשך קיומו. מאז פועלים שתי בתי הספר תחת הנהלה משותפת. בשנת 2000 עבר בית הספר למשכנו ברחוב ריבל 5. במקום הוקמו 6 אולפנים ו-8 כיתות לימוד. תחומי הלימוד הורחבו, ובנוסף להקלטות ומיקסים לאולפנים, המכללה מציעה גם התמחות בהקמה ותפעול של אולפנים ביתיים, עיצוב פסקולים לסרטים, הגברת קול להופעות חיות ותיאטרון, טכנאות קול לשידורי רדיו והפקת מוזיקה אלקטרונית. בשנת 2015 העביר יואב גרא את ניהול בית הספר לידי ינאי ספרני. יואב גרא המשיך בפעילות כמורה מהמניין.
בפיקוח משרד העבודה נפתח במכללה מסלול לימוד המקנה תעודת בקרת קול ממשלתית. בית הספר פועל בשיתוף פעולה עם איגוד מהנדסי הקול הבין לאומי (Audio Engineering Society) ושימש כסניף הישראלי של הארגון. משנת 2002 מעניק בית הספר תעודות "הנדסאי קול" המוכרת על ידי המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע.
לימודים.
המכללה מציעה לימודי סאונד עיוניים עם התנסות מעשית. בסיום הלימודים מקבל הבוגר תעודת הנדסאי קול. במסלול טכנאי קול מציע 3 מסלולי התמחות, אורכו שנתיים והוא מעניק תעודת בקרת קול מטעם משרד העבודה והרווחה. מסלול מוזיקה אלקטרונית מלווה את כל תהליכי היצירה וההפקה הדרושים ליצירת מוזיקה אלקטרונית.
בוגרים.
בין בוגרי המכללה נמנים:
חותם תכנית
נחמן מקוסוב
רבי נחמן מקוסוב (ה'תע"ו - ז' באב ה'תק"א, 1741 או ה'תקט"ז, 1756) היה תלמיד הבעל שם טוב ומראשוני מפיצי החסידות. הראשון שהביא את החסידות לבוקובינה.
ביוגרפיה.
נולד ליהושע, מובא כי היה אחיו של רבי יעקב מקוברין אבי רבי אהרן הגדול מקרלין. בתחילה היה ממתנגדיו של הבעל שם טוב, אך בהמשך נסע למז'יבוז', שם התקרב לבעל שם טוב ונעשה מחוג תלמידיו. היה מראשי הקלויז בברודי שם התיידד עם רבי נחמן מהורדונקא. בהמשך עבר ללודמיר, שם הקים בית מדרש והפיץ את מנהגי החסידות.
בהמשך עבר לקוסובה (שבבלארוס). על פי יצחק אלפסי, הוא נפטר בקוסוב בה'תקט"ז. אך על פי תמונת מצבה ישנה מלפני השואה, שהתפרסמה על ידי מכון "שפתי צדיקים", מתברר כי הוא נקבר במזריטש בה'תק"א, ועל מצבתו נכתב: .
חידושי תורתו מובאים בספרים שונים בשם אדמו"רים בני דורו, כן מופיעים סיפורים אודותיו בשבחי הבעש"ט. בספר "משנת חסידים" הובאו מתולדותיו וחידושיו.
בנו היה רבי משה, שחידושיו צוטטו על ידי התולדות יעקב יוסף והחוזה מלובלין. נכדו, רבי שניאור, מוזכר בשבחי הבעש"ט.
מיס תבל 1960
מיס תבל 1960 היא תחרות מיס תבל ה-9 במספר. התחרות נערכה ב-9 ביולי 1960 במיאמי ביץ', פלורידה שבארצות הברית.
43 מתמודדות ממדינות שונות השתתפו בתחרות, בתחרות זו בפעם השלישית נבחרה נציגת ארצות הברית למיס תבל.
זוהי הפעם הראשונה שספרד ופורטוגל השתתפו בתחרות.
התחרות שודרה בשידור ישיר ב-CBS.
עוד לא תמו כל פלאייך
עוד לא תמו כל פלאייך הוא פזמון שכתב יורם טהרלב והלחין רמי קלינשטיין. השיר בוצע לראשונה על ידי להקת פיקוד צפון בשנת 1984.
רקע.
השיר בוצע לראשונה על ידי להקת פיקוד צפון ונכלל בתוכניתה "קום והתהלך בארץ". יהודה אליאס היה חבר בלהקה באותה עת, והסולנית בשיר הייתה יסמין גמליאל.
השיר הוא שיר אהבה לנופי ארץ ישראל. טהרלב השתמש בפתיח של השיר בביטוי "ארצנו הקטנטונת", כשם שיר שנכתב בשנות הארבעים.
קלינשטיין הקליט את השיר עבור אלבום האוסף משיריו שיצא בשנת 1996. בשנת 2018 לרגל חגיגות 70 שנה למדינת ישראל, חידש קלינשטיין את השיר בדואט עם ישי לוי.
בשנת 2021 חידש קלינשטיין את השיר בדואט עם הזמר יהורם גאון כחלק בפרויקט "יעלה ויבוא", כמחווה לשיריו של יורם טהרלב.
הדיוויזיה ה-59 (בריטניה)
הדיוויזיה ה-59 של הצבא הבריטי היא דיוויזיה בריטית אשר לחמה במלחמות העולם.
היסטוריה.
מלחמת העולם הראשונה.
ב-6 בינואר 1915 הוקמה הדיוויזיה ה-59 (צפון מידלנד ה-2), כחלק מהצבא הטריטוריאלי, והיא הייתה שכפול של הדיוויזיה ה-46 (צפון מידלנד). באפריל 1916 נשלחה הדיוויזיה לאירלנד, על מנת למגר את מרידת חג הפסחא, ובמהלך דיכוי המרד ספגה אבדות כבדות. לאחר מכן חזרה הדיוויזיה לאנגליה, וב-17 בפברואר 1917 נשלחה הדיוויזיה לצרפת. בספטמבר לחמה הדיוויזיה בקרב פשנדל, ובנובמבר היא השתתפה בקרב קמברה. באביב 1918 לחמה הדיוויזיה במבצע מיכאל וספגה אבדות כבדות, וכתוצאה מכך במאי אותה שנה פורקה הדיוויזיה באופן זמני. ביולי 1918 הוקמה הדיוויזיה מחדש, ולאחר מכן היא השתתפה במתקפת מאה הימים עד סוף המלחמה. לאחר המלחמה שוחררו חיילי הדיוויזיה, ובשנת 1919 פורקה הדיוויזיה.
מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1939 הוחלט על הכפלת כוח הצבא הבריטי, ועל בסיס הדיוויזיה ה-55 הוקמה הדיוויזיה ה-59 (סטפורדשייר). עם פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסה הדיוויזיה, אך היא לא נשלחה לצרפת ונותרה בבריטניה. בתחילה היא הייתה דיוויזיה ממונעת עם 2 חטיבות בלבד, אולם לאחר המערכה על צרפת היא שונתה לדיוויזיית רגלים וצורפה לה חטיבה שלישית.
בסוף יוני 1944 הוקצתה הדיוויזיה לארמייה השנייה והועברה לצרפת לקחת חלק ב. ב-7 ביולי נטלה הדיוויזיה חלק במבצע צ'רנווד, שהביא לתפיסת העיר קן. שבוע לאחר מכן נלחמה הדיוויזיה במבצע רימון, אשר מטרתו הייתה לכבוש את העיירה נויר, אך היא לא הושגה עקב התנגדות גרמנית נחושה. הלחימה מילאה תפקיד חשוב בהסחת דעת כוחות גרמנים מהמתקפה הבריטית הגדולה, מבצע גודווד, שהושק זמן קצר לאחר מכן. בסוף יולי, החזית הגרמנית התפוררה, ומתקפה כללית יצאה לדרך. הדיוויזיה התקדמה ותפסה ראש גשר מעל נהר האורן, והגנה עליו בפני מתקפות נגד נחושות. באוגוסט 1944, הצבא הבריטי סבל ממחסור גובר והולך בכוח אדם. מכיוון שהדיוויזיה הייתה המערך האחרון שהוקם לאחרונה בשירות הארמייה השנייה בצרפת, ולא כתוצאה מביצועיה, היא נבחרה להתפרק ואנשיה הועברו ליחידות אחרות כדי לחזק אותם. הדיוויזיה התפזרה ב-26 באוגוסט, והתפרקה רשמית ב-19 באוקטובר 1944.
גן החיות של מוסקבה
גן החיות של מוסקבה (ברוסית: Московский зоопарк) הוא פארק זואולוגי במרכז מוסקבה.
אחד מגני החיות העתיקים ביותר באירופה וגן החיות הרביעי בגודלו ברוסיה אחרי גני החיות של ירוסלב, רוסטוב ונובוסיבירסק. זהו אחד מעשרת גני החיות המתויירים ביותר בעולם (עד 3.8 מיליון איש בשנה).
לגן החיות של מוסקבה יש מעמד של גן החיות הראשי של רוסיה, אוסף גן החיות מכיל 1267 מיני בעלי חיים, 10531 בעלי חיים.
סמל גן החיות של מוסקבה עד 2014 היה חתול טייגה פראי - מאנול. לאחר החלפת ההנהלה שונה הסמל לדימוי מופשט של שקנאים, סנאים, דולפינים ויונים.
בואינג אקספרס
בואינג אקספרס הוא מחזה מאת אלי שגיא שפורסם ב-1979.
עלילה.
מוטי מרום, טייס הולל המנהל מערכת יחסים במקביל עם מספר דיילות אוויר ממדינות שונות, יום אחד מקבל ירושה על סך שלושת רבעי מיליון שקל, אך התנאי לקבלת הירושה הוא שהוא יהיה נשוי.
הוא רושם פתק שבו הוא רושם את הצעת הנישואים ומניח אותו בפנסיון "חיים קלים" לשם הוא נוהג לקח את נשותיו, העלילה מסתבכת בכך ששלוש הדיילות מוצאות את הפתק, מכאן מתחילה קומדייה של טעויות.
הפקה.
המחזה הועלה באותה שנה על ידי "התיאטרון העממי" בבית ארלוזורוב, את התפאורה והתלבושות עיצב אריק קרונברג.
המשתתפים:
ביקורת.
על המחזה נשמעה ביקורת פמיניסטית על כך שהדמויות של הדיילות במחזה מוצגות כנשים הרודפות גברים בכל מחיר.
יובל בינדר
יובל בינדר (נולד ב-6 בספטמבר 1986) הוא קריין, מדבב, חקיין, שחקן ויוצר ישראלי, אשר משמש כמנהל קריאייטיב בחברת התוכן וההפקות "שרוטונים".
ביוגרפיה.
בינדר נולד וגדל בתל אביב. בנה של הקריינית רויטל עמית, אחיינה של השחקנית יעל עמית ובן דוד של השחקנית תמר עמית יוסף.
קריירת משחק ודיבוב בילדותו.
בשנת 1997 דיבב בינדר בסרט "" את דמותו של טומי ובמשחק המחשב "בת הים הקטנה" את דמותו של פלאונדר. שנה לאחר מכן, ב-1998, שיחק בינדר תפקידים שונים בתוכנית "רחוב סומסום" ו"קצפת".
קריירת משחק ודיבוב בבגרותו.
בשנת 2009 החל בינדר להעלות סרטונים פרודיים לרשתות החברתיות העוסקים בנושאים שונים ואקטואליים, בפורמט של דיבוב מחודש לשירים וקטעים מגוונים מסרטים מוכרים. הבולט שבהם היה "סגרו את הפייסבוק" שזכה מעל למיליון צפיות.
בשנת 2010 יצר והגיש בינדר את סדרת הרשת "הטיפ היומי" שנמשכה כשלוש עונות וכללה עונת בונוס שצולמה בניו יורק, ודיבב בסדרה "החייכנים" בתפקיד שוני.
בשנת 2012 הגיש פינה שבועית קבועה בתוכנית "צינור לילה", ותרם את קולו לסרט "מפצח האגוזים".
באותה שנה דיבב בינדר בסדרות "הפרוגלים" (בתפקיד בובר), "לאקי פרד", "דביבוני היער הירוק" (בתפקיד סדריק) ו"סיפורי ירקות - פיסטוקיו".
באותה השנה השתתף גם בתוכנית "בובה של מדינה" כחקיין של בנימין נתניהו, אביגדור ליברמן וירון לונדון.
בשנת 2014 כיכב לצידו של איתי שגב בתוכנית הילדים "המופע של טל.נט" ששודרה בערוץ 10, בבימויו של נועם ורדי.