ג'ייק מייברי, שוטר האחראי על הענקת חנינות לאסירים, סופר את הימים עד ליום הפרישה שלו. אחד התיקים האחרונים שבהם מיועד מייברי לטפל הוא של האסיר ג'רלד "סטון" קריסון, אשר הואשם בהעלמת ראיות הקשורות לרצח סבו וסבתו. כדי לצאת לחופשי על "סטון" לשכנע את ג'ייק שהוא השתקם במהלך שנות המאסר שריצה בכלא. עבור "סטון" השחרור הוא עניין של חיים ומוות. הוא אינו מתכוון לקבל מג'ייק תשובה שלילית.
יחסי בחריין–עיראק
יחסי בחריין–עיראק (בערבית: العلاقات البحرينية العراقية) הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין ממלכת בחריין ובין רפובליקת עיראק.
היסטוריה.
בין ממלכת בחריין לבין רפובליקת עיראק מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. במהלך העשור השני של המאה העשרים ואחת התערערו מעט היחסים לאחר טענות מצד ממשלת בחריין להתערבות בענייניה הפנימיים מצד עיראק (לאחר ההפגנות במדינה). מן הצד השני, שתי המדינות פועלות נגד ההשפעה האיראנית על שתיהן. שתי המדינות מכילות אוכלוסייה לא מבוטלת של מוסלמים שיעים ושתיהן חלק מהליגה הערבית ומהארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
תובנה
תּוֹבָנָה (באנגלית: Insight) היא תופעה קוגניטיבית המתארת גיחה פתאומית למודעות של רעיון מקורי או לא טריוויאלי, נקודת מבט חדשה, מימוש או פתרון של בעיה מסוימת. גיחה זו מתרחשת באופן בדיד, בפעם אחת ובהקשרים מסוימים התחושה של גיחה זו מכונה "חוויית "אהא!"", ומתוארת בביטוי "נפל האסימון". במקרים רבים תובנה מלווית בשינוי מחשבתי של ייצוג הבעיה בדעת (מיינד).
היבטים קוגניטיביים והתנהגותיים.
לתובנה ישנם מספר היבטים קוגניטיביים המשפיעים על ביצוע המטלה. לדוגמה בממוצע פתרון של בעיה אשר נעשה באמצעות תובנה לוקח פחות זמן מאשר פתרון אותה הבעיה בצורה אנליטית, וישנם מחקרים אשר מצאו כי תובנה יכולה להקטין כמות של שגיאות במטלות מסוימות. בנוסף, המצב הרגשי של האדם יכול השפיע גם הוא על התופעה. אנשים אשר נמצאים במצב רוח חיובי נוטים לפתור יותר שאלות באמצעות תובנה, ונוטים גם יותר לצדוק בתשובותיהם. כמו כן, גם לתובנה עצמה השפעה על הרגש המייחדת תופעה זו מתהליכים קוגניטיביים אחרים. מלבד השפעות של רגש חיובי, לרגע התובנה מתלווה תחושה מהנה, מחקר שהתבצע בשנת 2014 על ידי חוקרים מאוניברסיטת מינכן מצא כי התחושות הנפוצות ברגע של תובנה הן הנאה, הפתעה, הקלה, ודאות בתשובה הניתנת ופתאומיות. תחושות אלו יכולות להיות חלק ממנגנון תגמול, אשר מחזק התנהגות של חשיבה יצירתית, או של תוכן הקשור לתובנה שהתרחשה. בכוחות של מנגנון מבוסס תגמול להסביר מדוע אנשים רבים אוהבים לשחק משחקים אשר מעורבים בעירור תובנה כמו חידות, סודוקו וכדומה, כמו גם מדוע אנשים רבים נמשכים למשלחי יד המערבים חשיבה יצירתית המערבים למידה של תכנים מורכבים ופתרון בעיות כמו אומנות הנדסה עיצוב ומחקר מדעי.
ארבעת השלבים של וולאס.
הסוציולוג גרהאם וולאס פרסם בשנת 1929 ארבעה שלבים אשר לדידו מהווים את הדרך ליצירת רעיון יצירתי, ומטא אנליזה של רגע התובנה אשר פורסמה בשנת 2018 מצאה דפוס של פעילות מוחית אשר תואם לארבעת השלבים.
התיאוריה ספגה במהלך השנים ביקורות רבות והופעת השלבים כחלק מתהליך היצירתיות היא דבר הנתון לוויכוח עד היום.
אלקטרופיזיולוגיה של התובנה.
כאשר אדם מגיע לתובנה מתרחש מעבר יונים במוחו אשר משפיע על הפוטנציאל חשמלי הסמוך לקרקפת. השפעה זו נותנת למדידה באמצעות אלקטרואנצפלוגרם (EEG), מכשיר המשתמש באלקטרודות על מנת למדוד שינויים מזעריים של המתח החשמלי על הקרקפת. לרוב המכשיר יולבש על נבדק בעודו מבצע מטלה המביאה לתובנה כמו פתרון אנגרמות כאשר לנבדק ישנו פתרון הוא נדרש ללחוץ על כפתור. הרישום שמספק ה-EEG יושווה לרישום המופק מפעילות מוחית של נבדק המבצע מטלה דומה אך שאינה מעוררת תובנה. את הסיגנל המתקבל מן ה-EEG נהוג לפרק לתדרים המרכיבים אותו באמצעות התמרת פוריה.
גלים המופיעים כמה רגעים לפני התובנה.
במטלת פתרון אנגרמות לפני הופעת התובנה נמצאת פעילות של גלי תטא (4 הרץ) ובטא (16–19 הרץ). פעילות גלי בטא משוערת כמבטאת תהליך עיבוד של פיסות מידע קטנות, והשארתם בזיכרון עבודה. מקור פעילות גלי הבטא המשוער הוא בין היתר באזורי פיתול החגורה ובחלקו התחתון של קדמת המוח. פעילות בפיתול החגורה משוערת כמבטאת תיווך בין תהליכים פנימיים המתחרים זה בזה, דיכוי מחשבות לא רלוונטיות לבעיה והכנה להסטת קשב, הפעילות באזורים המצחיים משוערת כמבטאת תהליכי בחירה בין אפשרויות, המאפשרת שליפה של פתרון נכון מהזיכרון לטווח ארוך.
גלים המופיעים בזמן התובנה.
סמוך לפריצת התובנה למודעות מופיע פרץ של גלי גמא (30-37) באזורים מצחיים ורקתיים. גלי גמא מעורבים בחיבור פיסות מידע לכדי שלם אחדותי, הכוונת קשב ואחזור מידע רלוונטי מהזיכרון.
גלים המופיעים לאחר התובנה.
לאחר רגע התובנה מופיע קלסטר של גלי בטא גבוהיים/ גלי גמא נמוכים (30–33 הרץ) באזורים קדמיים של קליפת המוח הקדם-מצחית בולטת במיוחד פעילות באזור ה-OFC, אזור המשתתף ברשת התגמול ונחשב כמקשר בין גירויים לערך תגמולי ספציפי. אזור זה מקבל עצבוב מבוסס דופמין מהסטריאטום ומגרעינים נוספים במוח הביניים, המעורבים בלמידה מבוססת תגמול ובפעילות מוכוונת מטרה. חלק מפעילות זו הייתה ביחס ישר לרמת הרגישות של האנשים לתגמול, ובנוסף תדר הגלים שנמצאו נפוץ בפעילות קשורת תגמול, בפרט תגמול לא צפוי. סמיכות הזמנים בין הפריצה למודעות לבין סיגנל התגמול מעיד על כך שאין התגמול מגיע כתוצאה ממודעות לפתרון, אלא מעוררת על ידי מנגנון התובנה עצמו.
לבסוף, מופיע פרץ מאוחר של גלי גמא אשר מקורו משוער ב-MFG וב-IFG. פעילות זו כבר נמצאת כחלק מלחיצת הכפתור של נבדקים המעידה על שסיימו את המטלה. ייתכן כי פעילות זו היא בדיקה מחודשת שהפתרון שעלה דרך תובנה אכן מתאים.
בלאק היפי
בלאק היפי (באנגלית: Black Hippy) הוא סופרגרופ היפ הופ אמריקאית מדרום לוס אנג'לס שבקליפורניה. ההרכב נווסד בשנת 2008. הקבוצה מורכבת מהראפרים של החוף המערבי: אב-סול, ג'יי רוק, קנדריק לאמאר וסקולבוי קיו. בלאק היפי נבנה לאחר שכל חבריו חתמו בחברת תקליטי האינדי טופ דואוג אנטרטיינמנט.
חנינא ליפא רבינוביץ'
חל"ר (חנינא ליפא רבינוביץ') (נולד בקישינב בשנת 1831 - ונפטר בשנת 1902)
היה משורר עברי של תנועת ההשכלה היהודית ברוסיה.
מוצאה של אמו, צפורה לבית ליבסזאהן, היה ממשפחת רבנים מכובדת, ואביה שימש כרב ואב בית־דין של קהילת ליטין. אביו של חנינא־ליפא, צבי בן אברהם רוזנבלום יליד ברודי (שעם מעברו לרוסיה נתכנה: ראבינוויטש) היה רב ומשכיל, ובפתח אחד מספריו מאפיין אותו בנו כ"נאמן לאלוהיו ומשכיל בכל דרכיו, ידיו רב לו בתורת אל, ועם חכמות ולשונות נוכריות נאמן". מוצאו של האב בברודי, שבה נמנה עם חוג משכילי העיר העניק לאב את השליטה בשפה הגרמנית, שכן ברודי שבגליציה הייתה בתחומה של האימפריה האוסטרו־הונגרית. מוצאו של האב, והשכלתו הגרמנית, היו גורם חשוב ומכריע בעיצובו של הבן ליפא־חנינא. אף שנמנה עם חוגי המשכילים העבריים הרוסיים, היה גם חניך ההשכלה האוסטרית, והדבר ניכר ביצירתו. באחת מהערותיו הוא מעיד: "עוד בשנת ת"ר, בהיותי בן תשע, החל אבי ז"ל ללמדני שפת אשכנז וראשית כללי החשבון לבדו, ומלמד השפה הזאת בעיר קישינאוו, אז אין גם אחד".
שנת תר"ד (1844) הייתה שנת ראשית ביכורי יצירתו של רבינוביץ בעברית, בהיותו בן 13.
באותה שנה פקדה מגפת כולרה את קישינב וגלילותיה, ובעקבותיה כתב רבינוביץ חיבור עברי בפרוזה פיוטית בשם הֶמְיַת קְרָבַי על דברת החלי־רע שהכה ברבבותיו בשנת תר"ד. בשנות נעוריו נתחנך רבינוביץ בחדרו של הרב משולם פייביל חָובִין, שהיה משכיל עברי ואיש אשכולות. קשריו העמוקים עם חובין נמשכו לאורך כל שנות חייו, וחלק גדול מן המידע הביוגרפי על אודות רבינוביץ מצוי במכתבים הרבים שכתב למורו.
את תרגומו העברי הראשון תרגם רבינוביץ בשנת תר"ה (1845), בהיותו בן 14. זהו תרגום בפרוזה מגרמנית של Mirtel – 'שמשון' – מתוך יצירתו של הסופר השווייצרי סולמון גסנר (Gessner) שהיה אהוד על המשכילים העבריים. כשנה לאחר מכן תרגם מגרמנית פרגמנט בשם מעין הישועה (Der Born der Genesung) – חיבור של המשורר והתאולוג הגרמני פרידריך אדולף קרומכר (Krummacher), שנכלל במקראה ספרותית גרמנית לתלמיד.
כשהיה בן 16 סיים רבינוביץ את לימודיו אצל מורו המובהק חובין שעל ברכיו נתחנך מגיל 11. בשנה זו החל לכתוב לראשונה שירים עבריים – היו אלה בעיקר כתובות מצבה ושירים ליריים קטנים.
בהיותו בן 17, נשא את חיה לבית ברינער, בת־עשירים מכפר קטן שבסמוך לקישינב עירו. מיום שנישא ובמשך שש שנים לא כתב דבר בעברית. בתחילת השנים האלה עסק רבינוביץ' בלימודי אגרונומיה וכלכלה, ועסק בעיבוד חלקת אדמה שאביו חכר לו מחוץ לעיר, מתוך תקווה שלא יעסוק במסחר. בניגוד לעצת אביו, החליט רבינוביץ' לנסות את מזלו במסחר, ונכנס לשותפות עם סוחר נוסף. הוא איבד את כל רכושו בהשקעה כושלת במפעל לייצור יין שרף. לאחר מות אביו חזר רבינוביץ' מן הכפר לעירו קישינב.
בהיותו בן 27, בשנת תרי"ח, רבינוביץ' ניסה שוב את כוחו בתרגום. בשלב זה תרגם מאמר מרוסית של אחד ממליצי הדור, שיר איטלקי משל מטסטסיו, וקטע קצר מתוך תרגום גרמני למחזהו של שייקספיר ריצ'רד השלישי. מתקופה זו נותר רק תרגום זה.