בדראפט ה-NBA 1974 נבחר ראסל בבחירה השמינית, על ידי קליבלנד קאבלירס. בעונתו השנייה בקליבלנד הפך לשחקן חמישייה קבוע, קלע 15.0 נקודות בממוצע למשחק וסייע לקבוצה להעפיל לשלב הפלייאוף, לראשונה בתולדותיה. לאחר שגברה על וושינגטון בולטס בסיבוב הראשון (4–3), הודחה קליבלנד על ידי בוסטון סלטיקס (2–4) בשלב גמר האזור המזרחי. בשתי העונות הבאות המשיך ראסל להציג יכולת טובה כקלעי המוביל של הקאבלירס, עם ממוצעים של 16.5 ו-19.4 נקודות למשחק, בהתאמה, בעוד קבוצתו הודחה בשלב הפלייאוף הראשון. בעונת נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA, לאחר שרשם ממוצעי שיא של 21.9 נקודות, 6.8 ריבאונדים ו-4.7 אסיסטים למשחק. ב-13 במרץ 1979 קלע שיא קריירה של 41 נקודות במשחק מול פיניקס סאנס.
בספטמבר 1980, לאחר 6 עונות בקליבלנד, הועבר לניו יורק ניקס במסגרת טרייד משולש, בו הייתה מעורבת גם קנזס סיטי קינגס. בשתי עונותיו עם הניקס קלע 15.2 נקודות בממוצע למשחק, וקבוצתו רשמה מאזן כולל 83–81. בעונת הוביל ראסל את כל שחקני ה-NBA באחוזי קליעה משלוש, עם 43.9%. בקיץ 1982 סבל מפציעה בברך אשר השביתה אותו ממשחק במשך שנתיים.
בספטמבר 1984 הועבר בחזרה לקליבלנד קאבלירס, עמה שיחק בשלושה משחקים לפני ששוחרר. בהמשך אותה עונה שיחק לתקופה קצרה עבור "דטרויט ספיריטס" מליגת ה-CBA, בטרם פרש ממשחק.
קאמפי ראסל
ינה ורגה
ינה ורגה (במקור עד 1903 וייס, בהונגרית: Varga Jenő; נאג'טטן (היום בשטח העיר בודפשט), 6 בנובמבר 1879 – מוסקבה, 7 באוקטובר 1964) היה במקצועו אופה, מורה להיסטוריה ולגאוגרפיה, הונגרי-יהודי, פוליטיקאי סוציאל-דמוקרטי - בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית קומיסר העם לענייני כספים (שר האוצר) - אחר כך כלכלן קומוניסטי בעל יוקרה בינלאומית, המומחה הכלכלי של הקומינטרן, חבר האקדמיה הרוסית למדעים, חבר כבוד של האקדמיה ההונגרית למדעים. כמעט 80 ספריו וכ־500 מאמריו ומחקריו תורגמו לשפות זרות רבות. את רוב ספריו ומחקריו כתב ברוסית לאחר שנת 1919, מחוץ להונגריה, לאחר שנאלץ להגר מהונגריה. שמו ברוסיה מוכר כ"יבגני סמואילוביץ' ורגה" (Евгений Самуилович Варга) ובאנגלית ובגרמנית, מוכר בשם Eugen Varga. כינויו המחתרתי היה: אישטוואן בַּלוֹג. כהוקרה על עבודתו קיבל את עיטור לנין שלוש פעמים מהממשלה הסובייטית.
חלק מההיסטוריונים טוענים כי לאחר שנת 1943 ינה ורגה היה מנהל הלשכה הסובייטית לפיצוי מלחמה שהיה שייך לפוליטבירו של ברית המועצות. עם הצעותיו תרם לקיומם של מחנות העבודה הסובייטים בכפייה (גולאג) ולגירוש אזרחים זרים מארצותיהם - את כל הצעותיו אלה העלה כבר בשנת 1922. ( נושא עבודת הכפייה של אזרחים הונגרים בברית המועצות לאחר מלחמת העולם השנייה לא נחקר עד נפילת הקומוניזם ופירוק ברית המועצות. אמנם המספרים המדויקים אינם ידועים, אך מעריכים כי עד 600,000 הונגרים (חיילים ואזרחים) נתפסו בסך הכול, כולל כ־200,000 אזרחים. כ-200,000 מתוכם נספו. זה היה חלק ממערכת גדולה יותר של שימוש בעבודות כפייה של אזרחים זרים בברית המועצות).
ביוגרפיה.
ורגה נולד במשפחה יהודית ענייה כבנם של שמואל וייס ושל יוליאנה זינגר. אביו שהיה מורה כפרי איבד את עבודתו כאשר העניש תלמיד עשיר ומאותו הזמן לא יכול היה למצוא עבודה בהוראה. כך הוא לא יכול היה להרשות לעצמו את מימון חינוך ילדיו. ינה ורגה היה הצעיר מבין שמונה אחיו ואחיותיו. מגיל עשר עבד בחוות איכרים, לימים למד את מקצוע האפייה, אחר כך הפך לעובד בתחום המסחר ולמד לצד העבודה. לאחר סיום לימודיו בתיכון בשנת 1902, הוא נרשם לאוניברסיטת בודפשט. הוא למד היסטוריה, כלכלה ופילוסופיה, לימים גם בברלין ובפריז. בשנת 1906 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. בשנת 1907 הוא כתב את עבודת הדוקטורט שלו על האנטינומיות קנטיאניות. אחד המורים באוניברסיטת בודפשט היה הפילוסוף המפורסם ברנאט אלכסנדר. משנת 1907 הפך לעמית של היומון נפסבה, ולאחר מכן עורך מדור הכלכלה שלו. עבודתו בכלכלה ובסוציולוגיה התפרסמה במדורי היומון הפופולרי "הסוציאליזם" וב- Die Neue Zeit. האחרון, תחת ניהולו של קארל קאוטסקי, היה כתב העת התאורטי החשוב ביותר בנושא המרקסיזם באותה תקופה. בין השנים 1910–1914, בקשר לתורת הילפרדינג על הקפיטליזם הפיננסי, ערך ורגה מחקר עצמאי בנושא הקרטלים בהונגריה ופרסם את המחקר הגדול הראשון שלו בשנת 1912. בנוסף למחקריו, הוא הרצה בחוג גלילאו ובבית הספר החופשי למדעי החברה. הוא סיים את תעודת ההוראה שלו להוראה בתיכון בגאוגרפיה ובהיסטוריה בשנת 1911, ובאותה שנה התחתן עם שרולטה גרין, אף היא יהודייה. הוא לימד ברובע השמיני של בודפשט בבית הספר הגבוה למסחר ברחוב ואש.
במהלך מלחמת העולם הראשונה עבד בנפסבה, היה חבר בחוג יום ראשון. (חוג יום ראשון (Sonntagskreis) או אגודת יום ראשון היה חוג חברים שנוצר סביב בלה באלאז' וג'רג' לוקאץ' במהלך מלחמת העולם הראשונה וההגירה לווינה. חברי החוג התכנסו ושוחחו בנושאים אסתטיים-פילוסופיים שונים בדירתו של באלאז' בימי ראשון. הפגישות נמשכו עד להגירה לווינה לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. חברי קבוצה זו הקימו את בית הספר החופשי למדעי החברה בתחילת 1917 ולמעט ארווין סבו ואלק בולגאר, המרצים היו כמעט אך ורק חברי חוג יום ראשון. מבחינה פוליטית ורגה היה אחד הנציגים העקביים ביותר של השמאל, המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית, ה-MSZDP. לאחר המהפכה הדמוקרטית הבורגנית באוקטובר 1918, הוא נכלל בהנהגת ה-MSZDP. באותה תקופה מונה לפרופסור באוניברסיטת בודפשט. הוא כבר היה כלכלן תאורטי בעל שם, היה סופר פורה מאוד, וכתב מאמרים רבים על אירועים פוליטיים של אותה עת: אבטלה, הלאמה, רפורמת הקרקעות, מיסוי, סוגיות לאום, כולל סדר היום הכלכלי והפוליטי של ה-MSZDP. בתקופת הרפובליקה הסובייטית הוא היה קומיסר העם לענייני כספים (שר האוצר) אחרי זה קומיסר העם לייצור ונשיא המועצה הכלכלית של הרפובליקה. בנוסף לניהול השוטף, עסק גם בתכנון כלכלי ארוך טווח והגיש המלצות רבות.
לאחר ההגירה.
לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, באוגוסט 1919, הוא נמלט לחו"ל מחשש למעצר ומשפט. תחילה שהה בשבי בקארלשטיין, אוסטריה, שם כתב ספר על המדיניות הכלכלית של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית שלנין מתח עליו בקורת אומנם, אך העריך במידה רבה. בהמשך חזר מספר פעמים להערכת המסקנות הכלכליות של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. הוא התעניין ברצינות גם בשיטה הפסיכואנליטית של זיגמונד פרויד. הוא הצטרף לאיגוד הפסיכואנליטי ההונגרי כבר בשנת 1918 ולאחר שחרורו מהכלא נסע לווינה. "הוא כתב לפרויד וביקש פגישה." "פרויד הזמין אותו לברגאסה ב־20 בפברואר 1920. ככל הנראה המידע של פרויד על חודשי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית לא היה בהכרח חיובי, שכן הוא קיבל את וארגה במילים אלה: &gt;ובכן, אתה לא נראה צמא דם!&lt; במהלך שיחה זו, ורגה ככל הנראה ביקש אישור להשתתף בישיבות האגודה הפסיכואנליטית של וינה. היא קיבל אישור ולדברי בתו השתתף בסמינר פרטי שבועי בדירתו של פרויד. על פי המסמכים, הוא השתתף בשש ישיבות של האיגוד בווינה בין פברואר ליוני 1920."
משנת 1920 התגורר ורגה ברוסיה הסובייטית והפך חבר במפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בשנת 1920, השתתף בקומינטרן השני, בו ייצג את המפלגת הקומוניסטים בהונגריה, שם הוא פגש את לנין, שאיתו התכתב במהלך השנים הבאות. מכאן ואילך עבד באופן פעיל בקומינטרן. בשנים לאחר מכן היה מרצה קבוע ב"פרופסורה האדומה". על אף הכרכים העבים של חומר שנאסף עליו עך ידי הג.פ.או. הצליח ורגה להתחמק ממעצר בגלל התערבותו האישית של סטלין. אשתו של ורגה ונאדז'דה קרופסקאיה, אשתו של סטלין, היו בקשר הדוק.
משנת 1939 הוא היה כבר חבר באקדמיה הסובייטית למדעים והעורך הראשי של כתב העת "World Economy and Politics World". לאחר מלחמת העולם השנייה הוא נסוג מהפוליטיקה והקדיש למדע את שארית שנות חייו. אחד המאפיינים הבסיסיים באישיותו היה שללא קשר להשפעה הרבה שהייתה לו, הוא ניסה להישאר ברקע. הוא תמיד עקב אחר הנעשה בהונגריה, ואחרי 1945 הוא חזר לבקר בה פעמים רבות. כמומחה כלכלי ניתן לו תפקיד משמעותי בשבירת ההיפר-אינפלציה בהונגריה לאחר מלחמת העולם השנייה ובייצוב כלכלתה. בשנת 1955 הוא נבחר לחבר כבוד של האקדמיה ההונגרית למדעים. עבודתו זכתה שלוש פעמים להכרה על ידי ממשלת ברית המועצות בעל ידי הענקת עיטור לנין.
ח'רבת זנוטה
ח'רבת זנוטה (ערבית: خربة زنوتا) הוא כפר פלסטיני בנפת חברון, הממוקם 20 ק"מ דרומית לחברון. יישובים סמוכים כוללים את דאהרייה מצפון-מערב וחירבת שוויקה מצפון-מערב, כמו גם שתי התנחלויות, טנא עומרים ממערב ושמעה ממזרח. אזור התעשייה מיתרים ממוקם ממזרח לכפר. הכפר צמוד לקו הירוק. בשנת 2013 התגוררו בכפר 130 תושבים. ארבע המשפחות העיקריות הן א-סאמאמה, אל-תל, אל-בטאט ואל-קייסיה. בח'רבת זנוטה אין בתי ספר, מתקני בריאות או בתי מרקחת, והתושבים נוסעים 10 ק"מ עד דאהרייה כדי להשיג שירותים אלה. החקלאות היא הפעילות הכלכלית העיקרית, המעסיקה את מרבית תושבי הכפר. השטח הכפר הכולל הוא כ-12,000 דונם, מתוכם כ-3,000 מעובדים, לרוב בגידולי שדה. הרשויות הישראליות לוחצות על התושבים לעזוב.
יחסי הונג קונג–תאילנד
יחסי הונג קונג–תאילנד הם היחסים הדו-צדדיים שבין הונג קונג לבין תאילנד. לתאילנד קונסוליה - כללית בהונג קונג.
יחסים דיפלומטיים.
הקונסוליה הכללית של תאילנד בהונג קונג היא חלק מהאוטונומיה המלאה של האי בניהול קשרי המסחר החיצוניים שלו, כמו גם ביחסי חוץ במגוון רחב של תחומים.