ג'ין סימונס ששיחקה בתפקיד אסטלה הצעירה בסרט הקולנוע מ-1946, גילמה בעיבוד זה את דמותה של מיס האווישם. תפקידים נוספים כוללים את ג'ון ריס-דייוויס בתפקיד ג'ו גרג'רי, ריי מקאנלי בתפקיד ג'אגרס, אנתוני קאלף בדמות פיפ הבוגר, קים תומסון בדמות אסטלה הצעירה וגם והבוגרת, אדם בלקווד בתפקיד הרברט פוקט, אנתוני הופקינס בתפקיד אייבל מגוויץ', ניבן בויד בתפקיד אורליק, סוזן פרנקלין בתפקיד בידי ומרטין הארווי בדמות פיפ הילד. העובדה שאותה שחקנית מגלמת את אסטלה כילדה וכאישה יוצר מעבר חלק יותר של מעקב אחר הדמות מאשר בעיבודים אחרים.
המיני-סדרה שנמשכת חמש שעות אפשרה להראות יותר תוכן מהסיפור המקורי מאשר העיבודים הקולנועיים של הרומן. התאפשר גם להציג דמויות שהושמטו בגרסאות אחרות כגון וופסל ואורליק, והרחבה נוספת בתפקידים של דמויות אחרות כגון בידי, דראמל, מיס האווישם ואסטלה הבוגרת. התוצאה היא פיתוח עלילה מובן יותר, וגילוי של נושאים שנשארים מעורפלים בגרסאות הקצרות יותר. עיבוד זה נאמן יותר למקור הספרותי ותואם לסיום של הרומן של דיקנס כפי שיצא לאור.
אתרי צילומים.
הכנסייה של הכפר הארטי באייל אוף שיפי שבמחוז קנט שימשה לצילום של הילד היתום פיפ שמבקר בקברם של הוריו ופוגש את האסיר הנמלט אייבל מגוויץ'. הכפר אפנור שימש לצילומי ביתה של קלרה, ארוסתו של הרברט פוקט. המגדלור של אפנור נראה ברקע כאשר פיפ מגיע לכפר.
תקוות גדולות (מיני סדרה, 1989)
שכונת התימנים
הגלקסיה הננסית דלי
הגלקסיה הננסית דלי, נקראת גם DDO 210, היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים דלי במרחק של כ-3.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית. הגלקסיה התגלתה בשנת 1959 על ידי האסטרונום סידני ון דר ברג בתמונות שצולמו במצפה הכוכבים פאלומר.
מאפיינים.
הגלקסיה מבודדת משאר הגלקסיות שבקבוצה המקומית ושכנותיה הקרובות ביותר הן הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת במרחק של כ-1.1 מיליון שנות אור ממנה ו-NGC 6822 במרחק של כ-1.4 מיליון שנות אור ממנה. הגלקסיה נמצאת כמעלה וחצי ממערב-דרום-מערב לצביר הכדורי M72 וכ-3 מעלות ממערב לאסטריזם M73, אך היא רחוקה מהם בהרבה.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-2.2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,240 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-- מסות שמש, כלומר 500-50 מיליוניות ממסת שביל החלב. מתוך מסה זו, מסת הכוכבים הנראים שבה היא כ- מסות שמש ומסת המימן הנייטרלי שבה היא כ- מסות שמש, כך שבין 50% ל-94% ממסת הגלקסיה מורכבת מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. רוב כוכבי הגלקסיה נוצרו לפני 6 עד 8 מיליארד שנים ורק כ-10% מהם נוצרו לפני 10 מיליארד שנים או יותר. לפני כ-6 מיליארד שנים יצירת הכוכבים החדשים בגלקסיה הלכה ופחתה עד שנפסקה כמעט לחלוטין. תופעה זו של יצירת כוכבים זמן רב יחסית אחרי היווצרות הגלקסיה נצפתה גם בגלקסיית אריה A, שבדומה לגלקסיה זו גם היא מבודדת יחסית, וייתכן שיש קשר בין היותה של הגלקסיה מבודדת מההשפעות הכבידתיות של גלקסיות אחרות ובין תהליך יצירת הכוכבים שבה. המתכתיות של כוכבי הגלקסיה נמוכה ועומדת על כ-5% בלבד מהמתכתיות של השמש, בהתאמה לכך שרוב כוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית ואין בה יצירה של כוכבים חדשים.
נתן אוטו קומולי
מנחם ארתור הנטקה
פאול גולדמן
פאול גולדמן (Goldman Pál Paul) (1900–1986) היה צלם עיתונות ישראלי אשר צילם עבור סוכנויות עיתונים בינלאומיים, והנציח באמצעות ארבעים אלף תשלילים את שנות המנדט הבריטי האחרונות, את הקמת המדינה, ושנותיה הראשונות, תמונות שהיו לאבני דרך בחברה הישראלית.
צילומו הידוע ביותר הוא :"דוד בן-גוריון עומד על הראש". (ספטמבר, 1957),
ביוגרפיה.
גולדמן נולד בבודפשט, הונגריה, סיים בית ספר תיכון, למד שם צילום ועבד משנות ה-20 כצלם עצמאי.
בסוף 1939, בעקבות אזהרת חבריו מפני פלישה אפשרית של הנאצים להונגריה יצא עם אשתו לעתיד, דינה (ילידת 1909, צ'כיה), אותה הכיר ב-1936, בספינה רודניצ'אר מבודפשט מזרחה לארץ ישראל. הם עברו דרך הים השחור, סוריה ולבנון והגיעו לחיפה.
עם בואם לארץ נכלאו בני הזוג גולדמן במחנה המעצר בעתלית. עם שחרורו, לאחר כחודשיים, התגייס גולדמן לצבא הבריטי, נפצע בקרבות המצור על טוברוק, נגד כוחותיו של ארווין רומל. עקב פציעתו שוחרר מן השירות ב-1943. הוריו ובני משפחה אחרים נרצחו בשואה.
לאחר שיחרורו מהצבא, החל להתפרנס מצילום עיתונות עבור סוכנויות עיתונים בינלאומיים. בהמשך עבד כצלם עבור קרן קיימת לישראל, קרן היסוד, ומשנות החמישים כפרילנסר עבור העולם הזה.
גולדמן שלט באנגלית, גרמנית, הונגרית וכמעט לא דיבר בעברית.
בשנת 1947 גילם גולדמן תפקיד משני של עולה חדש בסרט בית אבי (1947), של הבמאי הרברט קליין.
בכ"ט בנובמבר 1947 נולדה בתו היחידה בבית החולים הדסה (תל אביב). דוד בן-גוריון הציע לקרוא לתינוקת "מדינה".
גולדמן התגורר ברח' חובבי ציון 5 בתל אביב, בהמשך עברו בני הזוג גולדמן לבית נחמיה ולכפר סבא לדירת שיכון.
במהלך מלחמת העצמאות הגיע לישראל הצלם היהודי-הונגרי רוברט קאפה. השניים נפגשו ונותרו חברים מאז.
בשנת 1949 יצא גולדמן לעדן לצלם את מבצע העלאת יהודי תימן. ב-1954 היה גולדמן הצלם הראשון שהגיע לאוטובוס הפגוע במעלה עקרבים, מה שנודע בשם טבח מעלה עקרבים.
גולדמן השתתף בתחרויות קליעה למטרה.
גולדמן נפטר בשנת 1986 משטף דם במוח ונטמן בבית העלמין הישן בכפר סבא. הותיר אחריו את רעייתו, בתו ונכדים.
פסלו של דוד בן-גוריון עומד על הראש מוצב על חוף ימה של תל אביב בין חוף בוגרשוב לחוף פרישמן למרגלות גן לונדון בהשראת הצילום של גולדמן.
אוסף הנגטיבים של גולדמן.
את אוסף הנגטיבים רכש בשנת 2001 איש העסקים האמריקאי ספנסר פרטריץ אשר יזם ומימן את התערוכה "פאול גולדמן, צלם עיתונות 1943-1961" במוזיאון ארץ ישראל.
אוצר התערוכה היה הצלם שלמה ערד,
קרבות ישראל-סוריה בפברואר 2018
פסקת התגברות
פסקת התגברות היא סעיף בחוק יסוד המאפשר לכנסת לתת תוקף לחקיקה הסותרת חוק יסוד זה.
מטרתה של פסקת התגברות, לפי תומכיה, היא לאזן את הכוח הרב שבידי בית המשפט העליון מאז המהפכה החוקתית וליצור דיאלוג חוקתי בין הרשויות, שיש ביניהן הפרדה. מתנגדי הוספת הפסקה טוענים כי בית המשפט העליון נוהג באיפוק מספק בפסילת חוקים, וכי מתן אפשרות לכנסת לחוקק מחדש חוקים שנפסלו על ידי בית המשפט, ובפרט אם הדבר נעשה ברוב קטן, ירוקן מתוכן את הביקורת השיפוטית על חוקי הכנסת.
בשנת 1994 נחקקה פסקת התגברות כתיקון ל (). במהלך השנים עלו הצעות להוסיף פסקה דומה ל, וכן הוצעה הסדרה כללית של סוגיה זו ב. הצעות אלה לא הבשילו לחוק.
בחוק יסוד: חופש העיסוק.
בשנת 1993 פסק בג"ץ כי ההסדר (הזמני) שמנע מחברת 'מיטראל' ייבוא בשר שאינו כשר אינו ענייני ודינו להתבטל. השופט תאודור אור ציין באמרת אגב כי מניעת ייבוא בשר על ידי חברת 'מיטראל' פוגעת בחופש העיסוק שלה, המוגן בהוראות . הערה זו חידדה את ההבנה אצל חברי הכנסת כי גם חקיקה ראשית בחוק רגיל שתסדיר את הסטטוס קוו שמנע ייבוא בשר טרף לישראל צפויה להתבטל בבית המשפט. פסק הדין עורר משבר פוליטי, ודרישה מצידה של מפלגת ש"ס להשיב את הסטטוס קוו בנושא על כנו.
כדי למנוע את המשבר יעץ המשנה לנשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, להוסיף לחוק היסוד פסקת התגברות. הממשלה אימצה את הצעתו ובמרץ 1994 אישרה הכנסת גרסה חדשה של חוק יסוד: חופש העיסוק, ונוספה לו 'פסקת ההתגברות' - המאפשר לכנסת לחוקק חוק שעומד בסתירה לחוק היסוד, לזמן מוגבל, כל עוד הוא התקבל ברוב של חברי הכנסת: "הוראת חוק הפוגעת בחופש העיסוק תהיה תקפה אף כשאינה בהתאם לסעיף 4, אם נכללה בחוק שנתקבל ברוב של חברי הכנסת ונאמר בו במפורש, שהוא תקף על אף האמור בחוק-יסוד זה; תוקפו של חוק כאמור יפקע בתום ארבע שנים מיום תחילתו, זולת אם נקבע בו מועד מוקדם יותר".
כמודל לסעיף זה שימשה ההוראה בצ'רטר הקנדי לזכויות וחירויות , שנחקק בשנת 1982, כחלק מתהליך של היפרדות חוקתית של קנדה מבריטניה, בהובלת ראש ממשלת קנדה פייר אליוט טרודו. טרודו ביקש לכונן מגילת זכויות חוקתית במודל דומה למגילת הזכויות שבחוקת ארצות הברית, אך נתקל בהתנגדות מצד חלק מהפרובינציות. ההתנגדות נבעה הן מהתפיסה הקנדית-בריטית המסורתית של עליונות המחוקק, והן מחששן של הפרובינציות מפני חוקה פדרלית שתחליש את ריבונותן. לאחר משא ומתן סוכם על פשרה לפיה לצ'רטר הזכויות תתווסף פסקת התגברות, המעניקה יכולת למחוקק הפדרלי ולמחוקקים בפרובינציות לחוקק חוק המנוגד להוראת החוקה. תוקפו של חוק כזה יהיה עד חמש שנים (תקופת כהונה טיפוסית של הרשות המחוקקת של כל פרובינציה), אך הוא ניתן להארכה.
באשר לעובדה כי פסקת התגברות קיימת בחוק יסוד: חופש העיסוק אך לא בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו סבר נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, כי .
בהמשך 1994 נחקק חוק יבוא בשר קפוא, התשנ"ד–1994, שבסוף אותה שנה שונה שמו לחוק בשר ומוצריו, התשנ"ד–1994, הקובע שאין לייבא בשר לישראל, אלא אם ניתנה לו תעודת הכשר. סעיף 5 לחוק קובע במפורש "תוקפו של חוק זה הוא על אף האמור בחוק-יסוד: חופש העיסוק", כפי שנדרש בסעיף 8 לחוק יסוד: חופש העיסוק. בג"ץ אישר את החוק ואת השימוש בפסקת ההתגברות. השופטים קבעו עוד כי בתנאים מסוימים, גם פגיעה אגבית בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו תחסה תחת הגנת פסקת ההתגברות שבחוק יסוד: חופש העיסוק.
הצעת חוק יסוד: החקיקה.
מפעם לפעם עולה הצעה לקבוע את עקרון ההתגברות באופן כללי כחלק מחקיקת , ובכך לאפשר לכנסת לחזור ולחוקק חוקים שנפסלו על ידי בית המשפט.
הצעות לתיקון חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
בכנסת.