בגיל צעיר (בסביבות 1827) התמנה כראש בית הדין של קמפנו. לאחר פטירת רב העיר, רבי יוסף שמואל לנדוי (מחבר "משכן שילה" ו"גורן אטד") בשנת ה'תקצ"ו, 1835, מילא את מקומו עד שנת ה'ת"ר, 1840. בפברואר 1840 התמודד מולו בבחירות לרבנות העיר, המלבי"ם, וניצח. הוא שב למשרת הראב"ד ושיתף פעולה עם המלבי"ם בהנהגת הקהילה. בסך הכל כיהן ברבנות בקמפנו במשך חמישים שנה, בישיבה שניהל בעיר העביר שיעורים קבועים ורבים מתלמידיו נסמכו לרבנות.
במשרה זו כיהן עד פטירתו בכ"ו בניסן ה'תרל"ז, 9 באפריל 1877.
כתביו.
ספרו "משכן העדות" העוסק בענייני עדות זכה להסכמתו של רבה של פוזנא, רבי עקיבא איגר, ושל חתנו רבי משה סופר. הרב רפיש היה אז בן שלושים, אך בחייו נדפסו רק המבוא וההסכמות לצורך גיוס "פרענומעראנטן", והוא לא הצליח להדפיס את ספריו. ספרו "שערי שמחה" נדפס לאחר פטירתו בידי ידידו-תלמידו הרב אברהם בנימין זילברברג מווירשוב וספרו "משכן העדות" נדפס בידי בנו הרב חיים יעקב נפתלי זילברברג שהיה אף הוא תלמידו של הרב רפיש.
מלבד ספריו, נשתמרו תשובות אליו וממנו בספרי רבני זמנו, כמו: שו"ת שואל ומשיב של רבי יוסף שאול נתנזון (תליתאה, ג, אבן העזר קיד), זבד טוב של רבי דב בריש פופרש מברודי, אגודת אזוב מדברי (פיוטרקוב תרל"ט) של רבי מיכאל דב ויינגוט.
מאיר בן שבת
מאיר בן שבת (נולד בשנת 1966) הוא איש ביטחון ישראלי, לשעבר היועץ לביטחון לאומי וראש המטה לביטחון לאומי וראש מרחב דרום בשירות הביטחון הכללי. מאז תום שירותו הציבורי משמש כעמית מחקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי באוניברסיטת תל אביב (Inss),
וכותב מאמרי עמדה וניתוח אסטרטגי בעיתון ישראל היום.
קורות חייו.
נולד למשפחה דתית שעלתה לישראל ממרוקו. בנם ה-5 מתוך 12 ילדיהן של מכלוף ועליזה. גדל בדימונה ולמד בבית ספר ממלכתי דתי בעיר ולאחר מכן בישיבת בני עקיבא "אהל שלמה" - באר שבע. היה כתב במקומון של דימונה ובשורה של עיתונים בדרום. גויס לצה"ל בשנת 1984, שימש כקצין שלישות גדודי בחטיבת גבעתי וכסגן קצין השלישות של החטיבה. במסגרת שירותו בחטיבת גבעתי קיבל כמה אותות הצטיינות ואף את אות מצטיין הנשיא.
שירות בשב"כ.
בשנת 1989 השתחרר מצה"ל, התגייס לשב"כ ושימש במגוון תפקידי מטה ופיקוד של השב"כ. ב-1992 קיבל צל"ש מראש הארגון יעקב פרי בגין חשיפה של התארגנות חבלנית ברצועת עזה. בתפקידיו עסק בעיקר בהתמודדות כנגד החמאס ברצועת עזה, ובין היתר פיקד על פעילות השב"כ במבצע עופרת יצוקה. היה שותף בפעולות סיכול ממוקד רבות בהן של סעד אל-ערביד, סלאח שחאדה, עבד אל-עזיז א-רנתיסי. בפברואר 2004 פיקד על מבצע החרמת כספים שיועדו לפעילות טרור מחשבונות הבנק הערבי ובנק קהיר עמאן שפעלו ביהודה ושומרון, בסכום כולל של כ-37 מיליון ש"ח. במהלך שירותו בשב"כ שימש ראש אגף הסייבר, ראש האגף הארצי לסיכול טרור וריגול ולמחקר ולמדיניות וראש המרחב הדרומי.
ראש המל"ל.
ב-15 באוגוסט 2017 החל לכהן כיועץ לביטחון לאומי וממלא מקום ראש המטה לביטחון לאומי (המל"ל) במשרד ראש הממשלה, וב-12 בנובמבר 2017 אישרה הממשלה את מינויו לראש המטה לביטחון לאומי. בדצמבר 2017 מונה על ידי נתניהו לשמש גם כשליח מדיני במקום עו״ד יצחק מולכו.
מראשית 2018 ניהל את הקשרים בין ישראל ומצרים מול שר המודיעין המצרי עבאס כאמל. ביוני 2018, קיים פגישות עם ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן, והיה הנואם המרכזי בכינוס, בהשתתפות היועצים לביטחון לאומי של פולין, הונגריה, צ'כיה, וסלובקיה, שהתקיים בבודפשט.
באוקטובר 2018 השתתף בן שבת בביקור הרשמי של נתניהו בעומאן ובשיחות שהתקיימו בארמונו של הסולטאן קאבוס בן סעיד.
בנובמבר 2018 נפגש עם הרב חיים דרוקמן, בשליחות ראש הממשלה נתניהו. בפגישה התבקש הרב להשפיע על השרים נפתלי בנט ואיילת שקד ממפלגת הבית היהודי שלא להתפטר מהממשלה. בינואר 2019, טס בן שבת להודו בטיסה ישירה שנחנכה על ידי חברת Air India דרך סעודיה ועומאן ונפגש עם ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בסוגיות אזוריות ונושאים בילטרלים. במרץ היה מעורב במגעים מול אתיופיה לאיתורם והחזרתם לישראל של שני ישראלים שנהרגו בהתרסקות מטוס אתיופי.
באפריל אותה שנה, היה מעורב במגעים עם רוסיה שהובילו להחזרת גופתו של חלל צה"ל זכריה באומל. ביוני 2019, ארח בן שבת פגישת פסגה תקדימית בירושלים בהשתתפות היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית ג'ון בולטון ומזכיר המועצה לביטחון לאומי של הפדרציה הרוסית ניקולאי פטרושב.
בפגישה, דנו השלושה בין השאר על המדיניות ביחס לאיראן, ובפתרון הסכסוך בסוריה.
בנובמבר 2019, ניהל את המגעים עם ארמון המלוכה הירדני, שהובילו לפתרון משבר בין ישראל לירדן ולהחזרת השגריר הירדני לישראל. בדצמבר 2019 ובינואר 2020, ערב הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, עסק בקידום הסכם שאפשר את השבתה לישראל של נעמה יששכר מן הכלא ברוסיה לאחר שנגזרו עליה שבע וחצי שנות מאסר בגין הברחת סמים.
במסגרת תפקידו היה מעורב במאבק של ישראל במגפת הקורונה ,בחידוש היחסים בין ישראל לבין צ'אד ובביסוס הקשרים בין ישראל לבין איחוד האמירויות הערביות, בין ישראל לבין בחריין בין ישראל לסודן ובין ישראל ומרוקו, בתקופת חתימת הסכמי אברהם ולאחריה.
בנובמבר 2020, השתתף בן שבת בפגישה חשאית שקיים ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו עם יורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן בסעודיה. קיומה של הפגישה הוכחש על ידי הגורמים הרשמיים בשתי המדינות. בדצמבר 2020 העניק לו רוברט אובריאן, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית אות הוקרה של מחלקת ההגנה של ארצות הברית, על שירות מעולה לציבור.
ב-13 בפברואר 2021 ראש הממשלה נתניהו מינה את בן שבת לאחראי לנושא הסכם הגרעין עם איראן ושליח למגעים בנושא עם ממשל האמריקאי בראשות הנשיא ג'ו ביידן, המעצמות ומדינות האזור ב-19 בפברואר 2021 היה מעורב במגעים שהובילו להחזרתה לישראל של אזרחית ישראלית שחצתה את הגבול ונעצרה בסוריה.
ב-30 ביוני 2021, כשבועיים לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש, הודיע בן שבת שיפרוש מתפקיד ראש המל"ל בסוף אוגוסט.
לאחר סיום תפקידו.
לאחר סיום תפקידו, בן שבת הצטרף ל(INSS) המכון למחקרי ביטחון לאומי שליד אוניברסיטת תל אביב כעמית מחקר בכיר.
ביוני 2022 הצטרף בן שבת ל״מכון הלאומי לשבת, חברה וכלכלה״ והוא עומד בראש ועדת ההיגוי לגיבוש כיוונים לקידום השבת כמנוף ללכידות חברתית..
ביוני 2022 הצטרף גם לחוג ידידי מכון ״דורות״ המסייע לזוגות המתמודדים עם בעיות פוריות..
במקביל לכך נמנה גם על חוג ידידי עמותת על״ה- עזר לילד המיוחד.
בנוסף, בן שבת נמנה עם המועצה המייעצת של קרן ההשקעות SIBF.
ב-27 ביולי 2022 נבחר בן שבת לעמוד בראש המועצה הציבורית של ״בית הציונות הדתית״ - מרכז ארצי להטמעת מורשת הציונות הדתית וערכיה.
הוקרה.
בדצמבר 2020 העניק לו רוברט אובריאן, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית אות הוקרה של מחלקת ההגנה של ארצות הברית, על שירות מעולה לציבור - באות נכתב, כי בן שבת העלה את היחסים בין ישראל וארצות הברית לגבהים היסטוריים.
לקראת סוף חודש דצמבר 2020, נבחר בן שבת ל-100 המשפיעים לשנת 2020 של מדינת ישראל על פי המגזינים דה מרקר וכלכליסט.
באפריל 2021, ערב יום העצמאות ה73 למדינת ישראל, נבחר בן שבת להדליק משואה בדימונה- עיר הולדתו כיקיר העיר.
בנובמבר 2021 קיבל את אות יקיר ישיבות ואולפנות בני עקיבא על מפעל חיים.
השכלה וחיים אישיים.
בן-שבת הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מטעם אוניברסיטת בר-אילן (בהצטיינות) ובוגר התוכנית לדירקטורים ונושאי משרה בכירים בתאגידים באוניברסיטת תל אביב. נשוי לסיגלית ואב לארבעה. מתגורר במרכז שפירא.
שמחה רעהפיש
יעקב שמחה רעהפיש
1866 בצרפת
שנת 1866 בצרפת היא השנה בה ציינה צרפת 879 שנות לאום.
מחוז מית'
מחוז מית׳ (באנגלית: County Meath, באירית: Contae na Mí) הוא מחוז באירלנד. המחוז הוא השני בגודלו בפרובינציית לנסטר, ובירתו היא העיר נאבן. המחוז נקרא על שם הממלכה ההיסטורית מית', שפירוש שמה באירית הוא ״מרכז״. לפי מפקד אוכלוסין משנת 2016, מתגוררים במחוז כ-194,942 תושבים. המחוז גובל במחוז דבלין מדרום מזרח, במחוז קילדייר מדרום, במחוז וסטמית' ממערב, במחוז קאוואן מצפון מערב, במחוז לאות' מצפון מזרח ובים האירי ממזרח.
בתקופת רעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד, קטנה אוכלוסיית המחוז בחצי כתוצאה ממוות או מהגירה. בשנת 1851 היו במחוז כ-110,373 תושבים, כ-40 שנה לאחר מכן, ב-1901 היו בו כ-67,497 בלבד. אוכלוסיית המחוז הצליחה להגיע למצבה של לפני הרעב רק בתחילת שנות ה-2000. בעקבות צירופן של פולין וליטא לאיחוד האירופי בשנת 2004, הגיעו למחוז עובדים רבים ממדינות אלו והשתקעו בו.
שני אזורי הגיילטאכט (אזורים בהם רוב האוכלוסייה דוברת את השפה האירית) האחרונים בפרובינציית לנסטר נמצאים במחוז מית׳ - ראקארן ובאלי ריב. במחוז כ-2,603 תושבים שמעידים שהם דוברים את השפה האירית מחוץ למערכת החינוך, מתוכם 1,299 דוברים ילידיים המתגוררים בשטחי הגיילטאכט. המחוז נודע באירלנד בכינוי ״המחוז המלכותי״, בעקבות היותו מקום מושבו ההיסטורי של המלך העליון של אירלנד. במחוז גם נמצאת גבעת טארה המפורסמת.
סופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג
סופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג (בגרמנית: Sophie Amalie von Braunschweig-Calenberg; 24 במרץ 1628 – 20 בפברואר 1685), הייתה בתו של גאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואשתו של פרדריק השלישי, מלך דנמרק.
ביוגרפיה.
סופיה אמליה נולדה ב-24 במרץ 1628 בהרצברג על ההארץ, לגאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ולאנה אלאונורה מהסן-דרמשטדט, בתם של לודוויג החמישי, רוזן הסן-דרמשטדט ומגדלנה מברנדנבורג.