עין עבדת הוא מעיין ברמת עבדת, המרכזי והתיכון ביותר מבין המעיינות הנובעים מנחל עבדת. עין עבדת נובע בראשו של נקיק סלע בקניון עין עבדת בנחל צין, כ-3 קילומטר מדרום מערב למדרשת בן-גוריון וממדרשת שדה בוקר, כלומר בתחום הגן הלאומי עבדת. מי המעיין נובעים מכוך קטן בנקיק הנחל עבדת.
המים שבעין עבדת יוצרים בדרכם במעיין זה מעין פלג, בגובה 15 מטר, ובנוסף לכך יוצרים גם בריכות. המפל הנוצר נשפך לבריכה אשר עומקה הוא 8 מטר. בגדות הפלג ישנה צמחייה, וכתוצאה מכך מגיעים לאזור זה בעלי חיים שונים, ביניהם גם יעלים.
קניון רמת עבדת.
קניון עין עבדת הוא קניון טבעי ברמת עבדת, החתור בסלע גיר לבן אשר בו כביכול משובצות עדשות צור שחורות וחומות. הקניון מתהדר בקירות גבוהים וזקופים ובהם דרגשי סלע ומערות. דרך קניון עבדת נופל נחל צין, בדרכו אל בקעת צין דרך רמת עבדת.
הצמחייה באזור.
את שטחי רמת עבדת מאפיינת צמחייה ערבתית כמו למשל לענת המדבר ועצי אלה אטלנטית, אשר פזורים באופן נרחב בשטח הרמה. בערוצי הנחלים הצמחייה מתאפיינת השיחי רותם, שיחי מלוח ומנתן שעיר, ובאזורי מי התהום הגבוהים גם שיחי אשל. באזורו של נחל עבדת צומחת חורשה של עצי צפצפת הפרת.
החקלאות באזור.
החקלאות בעבר.
לכל אורכו של נחל עבדת, המצוי ברמת עבדת, ישנם שרידי חקלאות קדומה כגון טרסות, תעלות, מבנים, מכלאות, בורות ועוד. ליד מפגש נחל עבדת עם נחל מטרד, נראים שרידים של חווה קדומה. בסמוך לחווה חצובות בצלע הנחל 9 מאגורות גדולות, אשר מכונות אל קטר בפי הבדואים. מערכת אגורות נוספת המכונה בורות רמלייה, נמצאת כקילומטר וחצי ממערב לעיר הקדומה עבדת.
החקלאות כיום
כיום קיימים ברמת עבדת ניסיונות לשחזור שיטות החקלאות הנבטית הייחודית אשר התבצעה באזור בעבר. ניסיונות אלו מתבצעים בחוות ניסיונות שהקימו חוקרים מהאוניברסיטה העברית. חווה זו ממוקמת ליד בורות רמלייה, על הגדה המערבית של נחל עבדת.
מבנה גאולוגי.
רמת עבדת היא הקער הנתון בין קמר רמון לקמרי הנגב הצפוני. המבנה הגאולוגי של רמת עבדת הוא סלעי משקע צעירים שעברו הרבדה בקער אשר מפריד בין קמר רמון לבין קמרי הנגב הצפוניים. השטח הרמתי הוא בדרך כלל רציף ברוב השטח, ורק בצפון מערב (באזור רמת רות) מבותרת הרמה לשלוחות שולחניות גדולות עם עמקים רחבים ביניהן.
תהליכי התפתחות האזור.
בעבר, בניגוד לימים אלו, סלעי רמת עבדת היו מחוברים לאגפי קמרי הנגב הצפוני. אך מפני שעמידות סלעי הר הנגב צפוני (שהם סלעי גיר ודולומיט), גבוהה מעמידותם של הסלעים המרכיבים את רמת עבדת (סלעי גיר, חרסית, וקרטון), החלו תהליכי סחיפה בשטחי רמת עבדת, וכתוצאה מכך נפתח קו תורפה בין שתי היחידות.
תהליכי הסחיפה אשר התרחשו בשטחה של רמת עבדת, הותיר בה הרי שולחן טרפזיים, כדוגמת ההר שעליו העיר העתקה עבדת נבנתה, ובנוסף יצרו העמקה של פרוזדור נחל צין. כתוצאה מכך, התרחשה ברמה נסיגה דרומה באופן הדרגתי.
הנסיגה ההדרגתית של רמת עבדת גרמה עם הזמן ליצירתו של מצוק צנים, שהוא מצוק מרשים בשוליה הצפוניים של הרמה. כיוון שמצוק זה נמצא בנסיגה הדרגתית כלפי דרום, הוא יוצר הרחבה הדרגתית של בקעת צין. בנוסף לכך, המצוק יצר הפרש גבהים רב בין רמת עבדת לבין קרקעית נחל צין.
כיוון שהנחלים המצויים ברמת עבדת נסחפים אל נחל צין, הפרש הגבהים בין הנחל לרמה גרם לנחלי הרמה להתחתר בעוצמה ועומק רב בדרכם לבקעת צין. התחתרות זו גרמה ליצירה של קניונים עמוקים ומרשימים בעלי מכתשות רבות, כדוגמת קניון עין מור, קניון נחל עקב, קניון נחל זיק וקניון נחל חוה. התחתרות זו יצרה בדפנותיהן וקרקעיתם של הקניונים שכבות של אקוויפר ואקוויקלוד, ובמספר מקומות גם נביעות מים עשירות למדי. כיוון הניקוז שברמת עבדת הוא מדרום לצפון, עקב נטייתה הקלה של הרמה מדרום לצפון.
תרומתה של הטקטוניקה לעיצוב נופה של רמת עבדת הוא בקיומו של קו העתק הנמשך לרוחבה- משלוחת נוצה במערב ועד להר סעד במזרח. זהו העתק תזוזה אופקי. לאורכו, בנקודות לחיצה, וחיתוך אינטנסיביות במיוחד, נוצרו מבני קימוט בולטים המתנשאים בבירור מעל נופה השטוח של הרמה: קמר שלוחת קדש ברנע, קמר הר חמרן, קימוט הר קמר, קמר נפחה וקמר הכר סעד.
בקעת מחמל
בקעת מחמל היא בקעה בנגב בפינה הצפונית – מזרחית של מכתש רמון. הבקעה משתרעת בין הר ארדון והמצוק הצפוני של מכתש רמון בדרום ועד מעלה נוח במזרח.
היסטוריה.
בעבר הייתה בקעת מחמל רכס וכתוצאה מבלייה ותהליך של "היפוך תבליט" העמק הסמוך אליו שנקרא עמק ארדון נהפך לגבוה מרכס מחמל כתוצאה מהבלייה והעמק הזה העמק נהפך להר ("הר ארדון") והרכס נהפך לבקעה ("בקעת מחמל"),(בגלל היותו הר ארדון גבוה יותר הוא הפך להר ומחמל לבקעה).
גובה הבקעות הוא 600 מטרים מעל פני הים, ואילו פסגות ההרים סביב מגיעות עד לרום של 1035 מטרים בהר רמון.
גאוגרפיה.
בקעת מחמל בצפון משתרעת מהר ארדון בדרום ועד מעלה נוח במזרח.
בקעת מחמל הייתה בעבר הר ועברה תהליך של "היפוך תבליט".
בתהליך זה הר ארדון נותר בשלמותו כיוון שהקימוט של קמר הרמון וקמרי המשנה לא פגעו בו. בנוסף, בתהליך זה הפך עמק ארדון ל"הר ארדון" ושני ההרים הסמוכים אליו – לבקעות.
הר בוקר
הר בוקר (בערבית: רג'ם אלבקרה – "רגם הפרה") הוא פסגה בגובה 640 מטר, נמצא כשמונה קילומטרים ממערב לקיבוץ שדה בוקר. הר בוקר הוא חוטמו הדרומי־מערבי של קמר בוקר־צבוע, אחד מששת הקמרים הבונים את הר הנגב הצפוני. מפסגת הר בוקר יש תצפית אל העמק העליון של נחל הבשור, רמת מטרד, בקעת צין, קמר חלוקים, רמת עבדת ורכס רמון. על פסגת ההר אתר קידוח נפט נטוש. עץ זית בודד צומח בערוץ קטן היורד מן הפסגה מזרחה, אל נחל הבשור.
סקירה גאוגרפית.
הר בוקר הוא פסגה בגובה 640 מטר מעל פני הים, כשמונה קילומטרים ממערב לקיבוץ שדה בוקר. חוטמו הדרומי-מערבי של קמר בוקר-צבוע, אחד מששת הקמרים הבונים את הר הנגב הצפוני. מפסגת הר בוקר יש תצפית נעה אל עמקו העליון של נחל בשור, רמת מטרד, בקעת צין, קמר חלוקים, רמת עבדת ורכס רמון.
הר בודד המתרומם מהמישור בצלעותיו התלולות, 8 ק"מ מדרום מזרח לשבטה (א-סביטה), בינה לבין עבדת. ממזרח להר עובר נחל הבוקר, שתוואי הזרימה שלו עולה הדרך מעבדת לחלוצה. פסגה בהר הנגב הצפוני, על פרשת המים של רכס בוקר.
גאולוגיה.
בראש פסגת הר בוקר נמצא קידוח נפט נטוש, וממזרח לפסגה יש עץ זית עתיק (ייתכן שזהו העץ שהעניק להר את שמו הערבי). דרך עפר עולה לפסגה מנחל בשור. מצודות מלבניות, ללא מגדלים, דוגמת המצודות בנחל רביב, קצר-רחייבה, באר-חפיר, לענה, הר-בוקר, מישור-הרוח. צורתו מצולע שצלעותיו אינן שוות. במרכזו חצר גדולה שחדרים גדולים וקטנים ערוכים סביבה. אופייניות ביותר להדגמת התופעה של המצודות בהר הנגב הן אלה היוצרות מעין מקבץ מצפון וממערב לקיבוץ שדה בוקר. שם נמצא את אתר חלוקים, את מצד הרועה, את מצודת רתמה ואת מצד הר בוקר. אלה מייצגות טיפוסים שונים, ורובן נחפרו ונחקרו ביסודיות.
היסטוריה.
שרידי מצד ישראלי מימי מלכי יהודה בהר בוקר אשר בהר הנגב.
הר יעלה
הר יעלה הוא שלוחה הררית בהרי ירושלים, מדרום לנחל שורק, 4 קילומטר ממזרח לבית שמש.
ההר נמצא על השפלה המרכזית ועל חלקים מדרום מישור החוף, וגובהו הוא 631 מטר מעל פני הים. בפסגת ההר הוקם מגדל תצפית.
ההר נכבש במסגרת מבצע ההר במלחמת העצמאות.
תושבי הכפר הערבי דיר אלהוא שהיה שם לפני הכיבוש גורשו והכפר נהרס.
כיום נותרו ממנו שרידי בתים, גדרות ומערה שבה נמצאים מתקני בית בד קדום.
במדרונות ההר בקעות קטנות המצויות על פני מדרגות רחבות הנוצלו לעיבוד חקלאי בזכות אדמות סחף שהצטברו בהן. אפשר שתופעה זו נוצרה בעקבות פעולת העתק והיא יחידה במינה בהרי יהודה.
לאחר מלחמת השחרור הוקם במקום מושב העולים "יעלה" אך הוא ננטש במהרה.
ההר מהווה חלק מ"פארק ה-200" ועל מדרונו הצפון מערבי נמצאת מערת שורק.
"פארק ה-200" הוא אזור נופש וטיולים סביב הר יעלה שהוכשר בידי קק"ל, הוא הוקם בשנת 1975
ונקרא כך לכבוד יום העצמאות ה-200 של ארצות הברית.
הר צמרת
הר צמרת הוא הר בהרי נצרת שבמרכז הגליל התחתון, כשני קילומטרים ממערב לנצרת. גובהו כ-477 מ' מעל פני הים.
הר צמרת נמצא כקילומטר מצפון לקיבוץ כפר החורש. נקרא בערבית ג'בל אל-מוקביה ("ההר הקמור", מלשון קובה: כיפה). ההר לובש צורה של גבעה ייחודית, המהווה חלק מרמת הרי הנקרה.
על פסגת ההר יש מגדל תצפית של הקרן הקיימת לישראל, ומגדל תקשורת, מראשו יש תצפית על בקעת בית נטופה, הרי יוטבת (יודפת), גבעות אלונים, הרי הגליל העליון, מפרץ חיפה והכרמל. ליד ההר עובר שביל מסומן ההולך מנצרת לציפורי הקדומה.
בצד הדרום-מערבי נמצא ההר הסמוך הר בחראן.
דניס פלקון
דניס פלקון (באנגלית: Dennis Falcon) הוא אוטובוס אשר יוצר בשתי תצורות: חד-קומתי ודו-קומתי, מתוצרת יצרן כלי הרכב המסחריים (אוטובוסים, כלי רכב ייעודיים לשדות תעופה, רכב לפינוי אשפה וכבאיות) "Dennis Specialist Vehicles Limited" הבריטי בעיר "Guildford" אשר יוצר בין השנים 1987–1993.
סך הכול יוצרו 139 יחידות.
נחל שעל
נחל שעל (בערבית: ואדי א-סעאליכ- נחל הקבצנים/ השודדים או וואדי א-דם- נחל הדם) הוא נחל באורך כ-15 ק"מ במערב הגליל העליון. הנחל נמצא בתחום שמורת בילטון. הנחל מסתיים בתל אכזיב שבגליל המערבי.
תוואי הנחל.