גאי ופרס מצוידים בחבלים לוכדים את הסוסים בשיטת זריקת פלצור וכופתים אותם למרות צעקותיה של רוזלין שישחררו אותם. לבסוף הם נכנעים לדרישתה. גואידו ופרס עוזבים אותם וגאי ורוזלין נוסעים בלילה למקום בלתי ידוע אליו יובילו אותם הכוכבים.
בית הכנסת יואב (אפגניסטן)
בית הכנסת יואב (בפרסית: کنیسای یوآو) היה בית כנסת בשכונת מומאנדה שבעיר העתיקה של הראת שבמערב אפגניסטן. חוקרים משערים כי נבנה ב-1393. הוא בית הכנסת היחידי שנותר באזור, למרות שאינו משמש עוד כבית כנסת.
לבניין שתי קומות, הוא בנוי לבני בוץ, בסיסו לבנים, ולו חצר פנימית. ארון הקודש היה בנוי בקיר המערב, פונה לירושלים. בבית הכנסת ניכרת השפעה אדריכלית פרסית מובהקת.
בשנת 1978 נתגלה בית הכנסת בחפירות ארכאולוגיות, יחד עם ארבעה בתי כנסת, ברבעים העתיקים "בר דוראני" ו"מומאנדה", אזור שנודע בעבר בשם "מג'אלה-י מוסאהייה", "שכונת היהודים". שמות שלושה מהם היו "מולא אשור", "יואב", ו"גול". רק בבית הכנסת "יואב" נשתמרו רוב המאפיינים המקוריים. ארון הקודש שנשתמר בצורה הטובה ביותר מתוך הארבעה הועבר לבית התפוצות.
שרידי בית הכנסת, בצפון, מזרח ודרום החצר, משמשים כעת למגורים. חדר במרתף הבית בצד המערבי של החצר משמש כביתו של נציג המשרד לשימור אתרי מורשת בהראת.
בסקר ראשוני שנערך במקום בשנת 1988, כתבה החוקרת אנט איטיג:
עזיז
עידית אברהמי
שמואל לנדא
הרב שמואל סג"ל לנדא (ה'תק"י, 1750 – כ"ח בתשרי תקצ"ה, 31 באוקטובר 1834), היה בנו של הנודע ביהודה ויורשו כראש בית הדין בפראג וראש הישיבה בה במפנה המאה ה-19. היה פוסק הלכה ומחבר תורני, כתב חלק מתשובות אביו והוציאם לאור לאחר פטירתו, במהדורה שנייה של הספר נודע ביהודה.
ביוגרפיה.
נולד ביאמפול, בנו השני של רבי יחזקאל סג"ל לנדא - הנודע ביהודה, שכיהן כרב העיירה. בהיותו בן 5 עברה משפחתו לפראג, שם נתמנה אביו לכהן כרב העיר. למד תורה אצל אביו. נשא את הינדכה, בתו של הרב אורי פייבל (פייביש) היילפרין רבן של קעלין וליסא, ונכדת רב שמואל הילמן היילפרין רבה של מץ. לאחר נישואיו התגורר בפראג. לעת זקנותו של אביו, מינהו אביו למלא את מקומו בתפקידיו כרב העיר וכראש הישיבה, עד לפטירת אביו המשיך לכתוב את תשובותיו ולאחר פטירתו הוציא לאור את המהדורה השנייה של הספר 'נודע ביהודה' כשחלק מתשובותיו מובאים בספר. הוציא לאור את תשובותיו בשו"ת "שיבת ציון", בו הוא מתמקד בביאור תשובות אביו. הגהותיו לספר שער המלך נדפסו במהדורת מכון ירושלים של ספר זה.
לאחר פטירת אביו מילא את מקום אביו כראש בית הדין בפראג אך מאז פטירת אביו לא התמנה אב"ד רשמי לעיר. למינוי התלווה סכסוך ארוך עם הרב ברוך ייטלס שקידם עצמו כמועמד לאב"ד פראג. במהלך הסכסוך האשים הרב לנדא את ייטלס בגנבה ספרותית מדרשותיו. הרב ייטלס מצדו הגיב בפרסום ספר בעילום שם נגד הרב לנדא, הספר "האורב" (סלוניקי תקנ"ה) מציג שני קונטרסים - "פלוגתיה דשמואל", המציג את עמדתו של הרב לנדא, ו"תיובתיה דשמואל", המשיב על טענותיו. המריבה נסובה בפומבי על מינויים של שני דייני העיר האחרים, הרב יעקב גינצבורג מחבר "זרע יעקב" והרב מיכאל בכרך מחבר "ערוגת הבושם" כדיינים עצמאיים שאינם כפופים למרות ראש בית הדין. עם שוך הסכסוך חזרו השלושה לשתף פעולה בהנהגת הקהילה היהודית בפראג.
בתק"ס (1800) פרץ עימות קשה עם קהילת הפרנקיסטים הגדולה שחיה בעיר כמעט בגלוי ושסרה למרותה של הנביאה השבתאית רייזל איגר. בשיאו הושלכו לזמן מה לנדא והדיין אלעזר פלקלס, שתקפו את אויביהם קשות, לבית האסורים.
נפטר בכ"ח תשרי תקצ"ה ונקבר בבית העלמין היהודי בפראג-ז'יז'קוב.
שמואל סגל לנדא
ויקטוריה, נסיכת באדן
ויקטוריה, נסיכת באדן (בגרמנית: Sophie Marie Viktoria von Baden, 7 באוגוסט 1862 - 4 באפריל 1930), הייתה אשתו של גוסטב החמישי, מלך שוודיה.
ביוגרפיה.
ויקטוריה נולדה בקרלסרוהה ב-7 באוגוסט 1862, לפרידריך הראשון, הדוכס הגדול מבאדן ולואיזה, נסיכת פרוסיה, בתם של וילהלם הראשון, קיסר גרמניה ואוגוסטה, נסיכת סקסוניה-ויימאר-אייזנך.
ב-20 בספטמבר 1881 התחתנה ויקטוריה בקרלסרוהה עם גוסטב, נסיך הכתר השוודי. ויקטוריה הייתה נכדתה של סופיה, נסיכת שוודיה ונישואיה לגוסטב איחדו בקשרי דם (לא רק מתוקף אימוץ) את שושלת בית המלוכה הנוכחית של ברנדוט עם השושלת הקודמת של בית הולשטיין-גוטורפ. ב-1 באוקטובר 1881 הגיעה ויקטוריה לשוודיה, והתקבלה בקבלת פנים חמה ביותר. ב-1 בפברואר 1882 ביקרה ויקטוריה באוסלו, ואף שם קיבלוה בתהלוכה של 3,000 נושאי לפידים.
הנישואים בין ויקטוריה לגוסטב לא היו מוצלחים, ונטען שזה נגרם עקב נטיותיו הביסקסואליות של גוסטב. בשנת 1889 נסעו בני הזוג לטיול במצרים לצורך שיפור היחסים, אולם היחסים ביניהם לא השתפרו. בנוסף לאחר לידת בנה הבכור גוסטב אדולף בשנת 1882 סבלה ויקטוריה מדיכאון לאחר לידה, ובעקבות כך הייתה מבלה את חודשי החורף הקרים בחו"ל.
בשנת 1907 מת חמיה, אוסקר השני, מלך שוודיה, ובעלה עלה לשלטון במקומו כגוסטב החמישי, מלך שוודיה. בשנת 1908 סידרה ויקטוריה את נישואי בנה הנסיך וילהלם, דוכס סדרמנלנד עם מריה פבלובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה.
לוויקטוריה הייתה השפעה רבה על בעלה, והיא הובילה אותו למדיניות פרו-גרמנית. ויקטוריה התנהגה בקשיחות כלפי המשרתים בחצר המלוכה, והייתה שולחת למעצר את שומרי הארמון אם לא הצדיעו לה כשעברה לידם. במהלך מלחמת העולם הראשונה איבדה ויקטוריה הרבה מהפופולריות שלה במדינה עקב מדיניותה הפרו-גרמנית. לאחר תבוסת גרמניה במלחמה, והתפטרות וילהלם השני, קיסר גרמניה מתפקידו, איבדה ויקטוריה את השפעתה הפוליטית במדינה.
עקב בריאותה הלקויה, בילתה ויקטוריה הרבה מזמנה בחו"ל, ובשנת 1928 עזבה את שוודיה לצמיתות. ויקטוריה עברה להתגורר ברומא, שם מתה ב-4 באפריל 1930.
משפחתה.
ב-20 בספטמבר 1881 התחתנה ויקטוריה עם גוסטב החמישי, מלך שוודיה, ממנו נולדו לה 3 ילדים:
יעקב דרור
יעקב דרור (קלאוס דרייער, 1909 – 1999) היה רופא, פרופסור לרפואה תעסוקתית. הוא שימש הרופא הראשי של הפלמ"ח בשנים 1942 – 1944.
קורות חיים.
קלאוס דרייער נולד בקלן, גרמניה, למשפחה יהודית מתבוללת. סיים בית ספר עממי פרוטסטנטי, התקבל לפקולטה לרפואה בפרייבורג, המשיך במינכן וסיים בקלן. בשנת 1936 היה מדריך בעליית הנוער. ביולי 1936 עלה לארץ ישראל. התיישב בנהריה ועסק בחקלאות אבל בתחילת מלחמת העולם השנייה חזר לעסוק ברפואה.
שירת בפלמ"ח, במטה הפלמ"ח ובפלוגה ב'. משנת 1942–1944 היה רופא ראשי של הפלמ"ח. עוזרו היה אלישע אליעזר פרידמן. משנת 1947 חזר לשירות פעיל ב- הגנה, באפריל 1948 התמנה לקצין רפואה אחראי על שלוש חטיבות הפלמ"ח, באוקטובר 1948 התמנה לאחראי על שרות הרפואה בנגב ובנובמבר 1948 אחראי על שרותי הרפואה בחזית הצפון.
הד"ר טובה ברמן ישורון אשר הקימה את המחלקה התעשייתית בקופת חולים כללית, ולאחר קום המדינה הייתה המנהלת הרפואית של הקופה, החזירה אותו לעבודתו בקופת חולים, בחיפה. בשנת 1951 יצא לאוניברסיטת סינסינטי, בדרום מערב מדינת אוהיו בארצות הברית להתמחות ברפואה תעסוקתית.
עד שנת 1959 ניהל את המחלקה לרפואה תעסוקתית בקופת חולים כללית בחיפה. בהמשך היה מנהל המחלקה לרפואה תעסוקתית במרכז קופת חולים ויו"ר איגוד רופאי התעשייה בישראל.
בשנת 1970 התמנה לפרופסור בבית הספר לרפואה, באוניברסיטת תל אביב. פרסם עשרות עבודות מחקר.
נפטר ב-1999. השאיר אישה, שני בנים ובת.
הבחירות הפרלמנטריות בכווית 2016
הבחירות הכלליות בכווית נערכו ב-26 בנובמבר 2016. הן נערכו לאחר פיזור הפרלמנט שנבחר ב-2013 על ידי האמיר סבאח אל-אחמד אל-ג'אבר אל-סבאח, באוקטובר 2016. לפי החוקה במדינה, הבחירות חייבות להתקיים בתוך חודשיים.
ספאא אל-האשם הייתה האישה היחידה שנבחרה לפרלמנט מתוך 15 נשים שהתמודדו.
הבחירות התאפיינו באחוזי הצבעה גבוהים במיוחד (כ-70%) ובהצלחה לאופוזיציה. מתוך 50 אפשריים זכו קבוצות אופוזיציה ב-24 מושבים, כמחצית מהם קבוצות המזוהות עם האחים המוסלמים וארגונים סלאפיים. לעומתם ירד כוחם של השיעים מ-9 ל-6 מושבים.
מאפיין נוסף בולט היה תחושה של שינוי, רפורמה ומהפכנות מסוימת כאשר כשליש מהנבחרים הם צעירים שנבחרו בפעם הראשונה, ורק 20 מתוך 42 נבחרים מכהנים שהתמודדו, נבחרו שוב.
שיטת הבחירות.
50 חברי האספה הלאומית נבחרים מתוך חמישה מחוזות הבחירה, בעלי 10 מושבים כל אחד, על ידי הצבעה.
נועם אלון
הרב נועם יצחק אלון (נולד בכ' באב תשל"ב, 31 ביולי 1972) הוא ראש ישיבת מיר ברכפלד.
ביוגרפיה.
נולד וגדל ברחובות, אביו, הרב יואב אלון, בעל תואר דוקטור לפיזיקה ממכון ויצמן למדע, עבד בתעשייה הביטחונית, ואמו, בת שבע, פרופסור אמריטה במכון ויצמן, כלת פרס א.מ.ת. למד בישיבת בני עקיבא נחלים, ב"ישיבת צעירים" ברחובות ובישיבת אור ישראל. נחשב לתלמידו של הרב יגאל רוזן.
התחתן עם גולדה בתו של הרב נתן צבי פינקל, ראש ישיבת מיר. לאחר נישואיו למד בכולל של ישיבת מיר. בקיץ ה'תש"ס (2000) הקים חותנו את ישיבת מיר ברכפלד ומינה אותו לר"מ בישיבה.
בשנת ה'תשס"ח החל לשמש כראש קיבוץ בישיבה.
לאחר פטירת חותנו בשנת ה'תשע"ב מונה לכהן כראש ישיבה לצדו של הרב אריה פינקל. לאחר פטירת האחרון בשנת ה'תשע"ו (2016) הפך לראש הישיבה הבולט.
הרב אלון מוסר בישיבה שיעורים יומיים, לצד שיעורים כלליים אחת לשבועיים, ושיחות.
מתגורר בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים, לו ולרעייתו אחד עשר ילדים.
צמח צדק הקדמון
__ללא_תוכן_עניינים__
דורון אברמוב
דורון אברמוב הוא פרופסור למימון בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.