לפני קום מדינת ישראל, היה ציד חזירי הבר נפוץ, וייתכן כי בתקופה זו הם כמעט נעלמו מרוב אזורי ארץ ישראל, פרט לביצת החולה ולבקעת הירדן. לאחר קום המדינה התרבו החזירים והתפשטו, וכיום הם נפוצים מהגולן והגליל ועד מערב הנגב. באזור הכרמל והגליל ניתן להיווכח במספרם ההולך וגדל של חזירי הבר, אשר נצפים בתוך היישובים עצמם בתדירות הולכת וגוברת. הסיבות העיקריות להתרבות ולהתפשטות של חזירי הבר בישראל כוללות ככל הנראה את השמדת הנמרים בגליל, לצד העלייה בכמות המזון והמים הזמינים באזורים עירוניים וחקלאיים. לחזיר הבר בישראל אין כיום אויבים טבעיים והוא מצליח להתמודד היטב עם שינויים בסביבה.
לפי החוק להגנת חיית הבר בישראל, חזיר הבר מוגדר "חיית בר מוגנת" וחל איסור חמור לצוד, לפגוע או ללכוד אותו ללא היתר בכתב מרשות הטבע והגנים.
התפשטות למרחב העירוני בחיפה.
חזיר הבר אינו נוהג לנדוד למרחקים גדולים. תחום המחיה של הנקבות נע בין 2 ל-6 קמ"ר ו-10–20 קמ"ר עבור הזכרים. בשנים האחרונות חזיר הבר הפך למין מתפרץ, מין אשר התפשט באינטנסיביות בתוך תחום תפוצתו הטבעית בעקבות פעילות האדם. אוכלוסיית חזירי הבר גדלה בקצב גבוה יחסית. בעקבות זאת נרשמו עדויות רבות יותר על מפגשים בין בני אדם לחיות בר, שמתקיימים דווקא בתוך השטח העירוני. עד שנת 2006 היה שיווי משקל הרמוני בין תושבי השכונות בחיפה לבין חזירי הבר, ומפגש חזיתי בחזיר בר נחשב לאירוע נדיר. בשנת 2006 נצפתה כניסה של חזירי בר אל תוך המרחב העירוני בשכונות. אט אט הופיעו נזקים ונרשמו דיווחים על תקיפות של תושבים ושל חיות מחמד מצד החזירים.
התפשטותם לתוך המרחב והגידול הדמוגרפי מוסברים בעיקר בזמינות מזון מוגברת במיוחד באזורים חקלאיים ועירוניים: האכלת החזירים על ידי בני אדם וזמינות של אשפה ביתית וגידולים חקלאיים. חזיר הבר הוא אוכל-כול, אך תזונתו מבוססת בעיקר על חומר צמחי (כ-90%) כגון שורשים, בלוטים, אגוזים, חומר צמחי ירוק ויבולים חקלאיים. יתר תזונתם מורכבת ממגוון של פטריות ובעלי חיים, כגון תולעים, חלזונות, פרוקי רגליים, דגים, ציפורים, ביצי ציפורים וגם יונקים קטנים ופגרים. את כל אלה ניתן למצוא, לעיתים בשפע, בסביבות עירוניות. נוסף על כך, מים הם משאב הכרחי עבור הישרדותם של חזירי הבר, ולכן הם משוטטים בחיפוש אחר מים בעונות היבשות. הסבר אחר להתרחבות אוכלוסייתם הוא יכולות הרבייה הייחודיות שלהם יחד עם יכולתם לפלוש לסביבות שונות ועם יכולות האכילה האופורטוניסטיות שלהם, הנשענות על מגוון רחב של צמחים ובעלי חיים. סיבות נוספות להתרחבות האוכלוסייה של חזירי הבר ולהתרבות המפגשים בינם לבין בני אדם הן המחסור בטורפים טבעיים של חזירי הבר, העיור של בתי גידול טבעיים והתרבותם של אזורי מחסה בקצה אדמות חקלאיות. נמצא, כי חזירי בר בשטחים פתוחים (חקלאות ושמורות טבע) מראים חששנות גבוהה באופן מובהק ביחס לחזירי בר עירוניים. חששנות נמוכה יותר בקרב חזירי בר באזורים עירוניים נובעת כנראה מהתרגלותם לנוכחות אדם (הביטואציה).
בשנת 2012 החלה פעילות דילול מוסדרת שלוותה בצעדים נוספים. בין השנים 2014–2018 הוגברה פעילות הדילול כפליים, אך ללא השגת המטרה המיוחלת של דילול 50%–60% מהם על מנת להשיג שליטה באוכלוסיית החזירים. החל משנת 2013 ממוצע התלונות של תושבי השכונות למוקד העירוני בנוגע לחזירי בר עמד על כ-1,500 בשנה, כלומר כארבע תלונות ליום. בשנת 2018 העריכה עירית חיפה את מספרם של חזירי הבר בעיר במאות, אך לפי ד"ר יאיר וייס, הווטרינר העירוני, מדובר באומדן קטן מהמספר האמיתי. כמו כן, הושקעו על ידה כ-600 אלף שקלים בניסיונות הקטנת מספר החזירים הפולשים לשכונות. בשנת 2019 עברה העירייה לפעול בצעדים הומאניים, הן משום שפעולות הדילול לא השיגו את התוצאות הרצויות, והן מטעמים אידאולוגיים של ראשת העיר החדשה, עינת קליש-רותם. בינואר 2020 הציבה עיריית חיפה תמרורים חדשים בשכונות הכרמל המתריעים על נוכחות ערה של חיות בר בסביבה העירונית. התמרורים בולטים בצבע צהוב עם איור של חזיר בר וכיתוב "חזיר בר חיפאי בסביבה". כמו כן, החלה העירייה בפעילויות גידור, הצבת תחנות האכלה לחתולים בלבד וקיבוע פחי אשפה, כדי להקשות על חזירי הבר.
באפריל 2020 בזמן הסגר בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, נצפו חזירי בר ובעלי חיים נוספים משוטטים במספרים גבוהים אף יותר מהתקופה שלפני הסגר.
פתרונות וחלופות לטיפול בבעיה.
לאור המצב ההולך ומחמיר, עומדות מספר אפשרויות פעולה שיתנו מענה ופתרון למצוקת התושבים:
בסקר ספרות שנערך בהזמנה של רמת הנדיב, בוצעה חלוקה ל-2 סוגים של טיפול בבעיית חזירי הבר בשטחים בנויים – טיפול באמצעים קטלניים ובאמצעים בלתי קטלניים:
בית הקברות נובודוויצ'יה
פסיון האוזניים
בית הקברות נובודביצ'יה
סורטוולה (כדורגל)
פרדי גיבס
פרדריק ג'מל טיפטון (באנגלית: Fredrick Jamel Tipton; נולד ב-14 ביוני 1982), ידוע בשם הבמה פרדי גיבס (Freddie Gibbs), הוא ראפר ופזמונאי אמריקאי.
קריירה מוזיקלית.
בשנת 2009, לאחר הוצאתם של מספר מיקסטייפים באופן עצמאי, הוציא גיבס את ההוצאה המסחרית הראשונה שלו, המיקסטייפ "The Labels Tryin' To Kill Me" בהפקתו של המפיק די ג'יי סקי.
בשנת 2013 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "ESGN". האלבום זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה והגיע למקום ה-8 במצעד אלבומי ה-Heatseekers של הבילבורד.
בשנת 2014 הוציא אלבום משותף עם המפיק המוזיקלי מאדליב בשם "Piñata". האלבום מורכב משלושה מיני-אלבומים שהוציאו השניים קודם לכן. האלבום זכה להצלחה רבה והגיע למקום ה-39 במצעד הבילבורד 200 ובכך הפך לאלבומו הראשון של גיבס אשר עשה זאת.
בשנת 2015 הוציא את אלבומו השני, "Shadow of a Doubt". האלבום כולל הופעות אורח של טורי ליינז, גוצ'י מיין ואמנים נוספים. האלבום זכה לתשבחות רבות והגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד האלבומים העצמאיים של בילבורד.
בשנת 2016 הופיע גיבס במועדון הבארבי בתל אביב.
בשנת 2017 הוציא את אלבומו השלישי, "You Only Live 2wice". האלבום זכה לשבחים רבים, אך לא הצליח לשחזר את הצלחתם המסחרית של האלבומים הקודמים.
בשנת 2019 הוציא אלבום משותף שני עם המפיק המוזיקלי מאדליב, בשם "Bandana". את כל האלבום הפיק מאדליב באייפד. האלבום זכה להצלחה רבה והוכתר על ידי מגזין Complex כאלבום השני בטיבו משנת 2019. באותה השנה, הופיע שנית במועדון הבארבי על מנת לקדם את האלבום.
במאי 2020 הוציא יחד עם המפיק היהודי-אמריקאי האלכימאי את האלבום "Alfredo". האלבום הגיע בשיאו למקום ה-15 במצעד הבילבורד 200 והיה לאלבום שהגיע למיקום הגבוה ביותר במצעד של גיבס והאלכימאי נכון למועד מיקומו. בנוסף, האלבום זכה במועמדות לקטגוריית "אלבום הראפ הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-63.
ביוני 2020 הכריז מגזין הבילבורד כי גיבס חתם על חוזה תקליטים בחברת וורנר רקורדס. באוקטובר הוציא את הסינגל הראשון שלו בחברה, "", בהשתתפות המפיק המוזיקלי היט-בוי והראפר ביג שון. בפברואר 2021 הוציא את הסינגל "Gang Signs" בהשתתפות הראפר סקולבוי קיו. באותה שנה כיכב בסרט הדרמה "להיות עם המלך".
סקציה (טבע)
סקולריזציה
יחסי טורקיה–מרוקו
יחסי טורקיה-מרוקו (בטורקית: Fas-Türkiye ilişkileri, בערבית: العلاقات التركية المغربية) הם היחסים הכלכליים, צבאיים, אידאולוגיים והדיפלומטיים בין ממלכת מרוקו ובין הרפובליקה הטורקית.
יחסים.
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו לראשונה ב־17 באפריל 1956, בעת שממשלות שתי המדינות הכריזו על הכרה הדדית עם הקמתה של ממלכת מרוקו כמדינה עצמאית, לאחר עזיבת הצרפתים את האזור. עוד באותה הכרזה הצהירה ממשלת טורקיה (שגם כן הייתה יחסית חדשה) כי מרוקו היא מעצמה חשובה באזור הים התיכון.
בשנת 2006 נחתם הסכם סחר חופשי בין המדינות, שאפשר ייבוא וייצור הדדי בין שתי המדינות ללא מכס.
משרדי החוץ של שתי המדינות מוכירים אחד לשני ומשתפים פעולה בנושאים אסטרטגיים, כמו מלחמה בטרור מוסלמי קיצוני או שיתופי פעולה צבאיים שונים. בשנת 2013 הוקמה "מועצה אסטרטגית ברמה גבוהה" בשותפות משרדי הביטחון והחוץ של שתי המדינות.
היחסים התעמקו עוד יותר כשנשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, ביקר במרוקו ב־3–4 ביוני 2013 והתארח בכמה אתרים היסטוריים חשובים, לצד כמה פגישות עם מועצת הביטחון של מרוקו, מוחמד השישי מלך מרוקו ובכירים במשרד החוץ המרוקאי. במהלך הפגישה הצהיר נשיא טורקיה כי המועצה האסטרטגית שהוקמה תחל לפעול עוד משנת2013.
נציגות של ממשלת מרוקו ביקרה בטורקיה ב־23–27 במאי 2016, ולאחר מכן בכירי ממשל טורקיה ביקרו במרוקו ב־17–22 באפריל 2018.
כיום טורקיה ומרוקו נהנות מיחסים כלכליים חזקים. בעקבות הסכם הסחר החופשי שהוכרז בשנת 2006, קשרי הסחר הדו-צדדיים של טורקיה עם מרוקו צברו תאוצה והיקף הסחר בין המדינות עלה על 2.7 מיליארד דולר אמריקני בשנת 2018.
סוון נייטר
סוון אריק נייטר (בהולנדית: Swen Eric Nater; נולד ב-14 בינואר 1950 בשם סוון לאנגברג (Swen Langeberg)) הוא כדורסלן עבר הולנדי, אשר שיחק בליגות ה-ABA וה-NBA בין השנים 1973–1984. לאורך 11 עונותיו בשתי הליגות רשם ממוצעים כוללים של 12.4 נקודות, 11.6 ריבאונדים ו-1.7 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות.