ועדת הבחירות המרכזית אישרה ל-14 מפלגות להשתתף בבחירות ומסוגלות לעבור את אחוז החסימה ומיוצגים בפרלמנט עירוני או מחוזי(אולם ברשימה המאושרת, לא נמצאים מפלגות כדוגמת המפלגה הקומוניסטית לצדק סוציאלי, שמיוצגת על ידי אחד מחברי מפלגתה בדומה העירונית של וולגוגרד):
שאר המפלגות מחויבות לאסוף 200,000 חתימות (לא יותר מ-7,000 למחוז פדרלי) ולהגישן לוועדת הבחירות. 77 מפלגות רשומות במדינה, מהן 75 יכולות להתמודד בבחירות לפרלמנט.
מטעם מחוזות הבחירה.
225 מועמדים נבחרים ב-225 מחוזות בחירה.
תוצאות.
225 מושבים חולקו בין ארבע המפלגות הגדולות, כאשר 225 מועמדים נבחרו בהתאם לתוצאות ב-225 מחוזות הבחירה. למעט ארבע המפלגות הגדולות זכו במנדט אחד כל אחת מהמפלגות הבאות: מולדת, מפלגת המצע האזרחי ומועמד עצמאי.
קרל פירסון
קרל פירסון (באנגלית: Karl Pearson; 27 במרץ 1857 – 27 באפריל 1936) היה מתמטיקאי וביוסטטיסטיקאי אנגלי. הוא נחשב למייסד תחום הסטטיסטיקה המתמטית, ותרם באופן משמעותי לתחומי הביומטריה, המטאורולוגיה והאאוגניקה ולתאוריות של דרוויניזם חברתי. היה התלמיד והביוגרף של סר פרנסיס גולטון.
בשנת 1911 הקים את המחלקה האוניברסיטאית לסטטיסטיקה הראשונה בעולם בקולג' האוניברסיטאי של לונדון.
קורות חייו.
משפחה.
קרל פירסון נולד לוויליאם פירסון ופאני סמית', והיו לו שני אחים: ארתור ואמי. אביו ויליאם היה היסטוריון וגרמאניסט (אדם המתמחה בהיסטוריה ובתרבות הגרמאנית).
בשנת 1890 התחתן פירסון עם מאריה שארפ, ונולדו להם שלושה ילדים: אחד מהם, אגון פירסון, היה לימים בעצמו לסטטיסטיקאי בעל שם. מאריה נפטרה בשנת 1928, ובשנת 1929 התחתן פירסון עם מרגרט ויקטוריה צ'ילד, שעבדה איתו במעבדה הביומטרית. פירסון ומשפחתו גרו לאורך השנים בהמפסטד.
לימודים וחיים מקצועיים.
קרל התחנך בבית הספר הפרטי יוניברסיטי קולג' שבהמפסטד, לונדון. לאחר מכן בשנת 1876 החל ללמוד מתמטיקה בקינגס קולג' באוניברסיטת קיימברידג', וסיים את לימודיו בהצטיינות בשנת 1879 כסטודנט למתמטיקה במקום השלישי בציוניו באותה שנה. לאחר מכן הלך ללמוד באוניברסיטת היידלברג שבגרמניה, שם למד פיזיקה מגאורג קווינקה ומטאפיזיקה מקונו פישר. לאחר מכן הלך לאוניברסיטת הומבולדט שבברלין שם שמע הרצאות על דרוויניזם מהפיזיקאי ופיזיולוג אמיל דה בויס-ריימונד. במהלך שהותו בברלין, למד גם משפט רומאי, ספרות ימי הביניים וספרות של המאה ה-16, וסוציאליזם. במיוחד הוא נהיה מומחה לספרות גרמנית. בשנת 1880 חזר לקיימברדיג'.
לאחר מכן החליט שברצונו ללמוד משפטים, והלך ללמוד באינר טמפל בלונדון עד שנת 1881. לאחר מכן חזר לתחום המתמטיקה, וקיבל תואר דוקטור מקינגס קולג' בשנת 1881 ותואר פרופסור מהקולג' האוניברסיטאי של לונדון בשנת 1883. בשנת 1884 מונה לראש המחלקה למתמטיקה שימושית ולמכניקה בקולג' האוניברסיטאי של לונדון. בשנת 1885 מונה לעורך כתב העת "Common Sense of the Exact Sciences", עקב מותו של העורך הקודם ויליאם קינגדון קליפורד. בשנת 1891 מונה לפרופסור לגאומטריה בגרשאם קולג' שבלונדון. בגרשאם פגש את הזואולוג ומייסד הביומטריה, רפאל ולדון, שהיה זקוק לעזרה במחקריו בפתרון בעיות חישוביות. שיתוף הפעולה שנרקם ביניהם בתחומי הביומטריה והאבולוציה התאורטית המשיכה עד למותו של ולדון בשנת 1906. ולדון היה זה שהפגיש בין פירסון לבין פרנסיס גולטון - שפירסון הפך לתלמידו ו"ממשיך דרכו".
לאחר מותו של גולטון בשנת 1911, עמל פירסון רבות להוצאת הביוגרפיה שלו בשלושה כרכים - שיצאו לאור בשנים 1914, 1924 ו-1930, כשפירסון עצמו נושא בעלות הדפסתם.
פירסון ייסד את המחלקה לסטטיסטיקה יישומית, והכניס לתוכה את המחקר בתחום הביומטריה ואת מעבדותיו של גולטון. הוא נשאר לעבוד במחלקה עד פרישתו בשנת 1933, והמשיך לעבוד באופן עצמאי עד מותו בשנת 1936.
כתבי עת שייסד.
בשנת 1901 ייסד יחד עם ולדון וגולטון את כתב העת "Biometria" שמטרתו הייתה לתמוך בפיתוח התאוריה הסטטיסטית, והיה העורך של כתב העת עד יום מותו.
בשנת 1925 ייסד את כתב העת "Annals of Eugenics" (היום נקרא: "Annals of Human Genetics") העוסק בגנטיקה אנושית.
השפעתו על איינשטיין ועל מדענים נוספים.
כשהיה בן 23, למד אלברט איינשטיין עם חבריו את ספרו של פירסון, "The Grammar of Science", שפורסם בשנת 1892. בספר, תיאר פירסון רעיונות שנתנו השראה למדענים רבים ובין השאר לתורת היחסות של איינשטיין. הוא הביע בספר את רעיון היחסיות - שייתכן שבעיני צופים שונים הנעים במהירויות שונות, המציאות נראית שונה, וכן שייתכן שצופה הנע במהירות האור יראה עולם סטטי, ואף שיער שצופה הנע במהירות הגבוהה במהירות האור יראה את הזמן כנע בכיוון ההפוך.
הספר עסק גם באנטי-חומר ובממד הרביעי של המרחב.
פוליטיקה ואאוגניקה.
כאאוגניסט שיישם את רעיון הדרוויניזם החברתי גם עבור יחסים בין עמים, פירסון האמין שמלחמה נגד "גזעים נחותים" היא בסך הכל תוצאה הגיונית של ברירה טבעית. הוא טען שאם התאוריה של אוגוסט וייסמן הטוענת שאין למעשיו של יצור חי וליתרונות שצבר בחייו השפעה על צאצאיו, אזי הממשלה מבזבזת את משאבי האומה כשהיא מנסה להשקיע באנשים עניים השייכים למעמדות נמוכים.
פירסון היה ידוע כאדם בעל מחשבה עצמאית וכסוציאליסט. הוא העביר הרצאות במגוון נושאים שהיו בדיון פוליטי בתקופתו, בין השאר על קרל מרקס ועל מאבקן של נשים במדינות המערב לזכות בחירה (סופרג'יזם).
נאמנותו לאידאולוגיה הסוציאליסטית הובילה אותו לדחות קבלת תארים יוקרתיים שהוצעו לו, בהם תואר מסדר האימפריה הבריטית בדרגת קצין (OBE) בשנת 1920 ותואר אביר בשנת 1935.
לחם בננה
לחם בננה הוא סוג לחם שמוצאו מאמריקה. הוא עשוי מבננות מעוכות. לרוב הוא לח, מתוק ודומה לעוגה.
היסטוריה.
לחם בננה הופיע לראשונה בספרי בישול אמריקאים עם השימוש הגובר בסודה לשתייה ואבקת אפייה בשנות ה-40. הוא הופיע בספר הבישול "מתכונים מאוזנים" של פילסבורי המפורסמת ב-1933, ובהמשך נהיה יותר מקובל עם פרסום "ספר המתכונים של צ'יקיטה בננה" ב-1950.
הבננה הגיעה לארצות הברית בסביבות 1870 ולקח לה זמן להיחשב כמרכיב בקינוחים. מתכון לחם הבננה המודרני התחל להתפרסם בספרי בישול בסביבות 1930, גם בזכות העלייה בפופולריות של אבקת האפייה.
לא ידוע בוודאות מה הוביל להמצאתו של לחם הבננה. ייתכן שמדובר בהמצאה שיווקית שנועדה לקדם ולהגדיל את היקף השימוש בקמח חיטה ובאבקת אפייה. ייתכן שבדומה למנות רבות ממטבחים שונים ברחבי העולם, מטרת המתכון הייתה ניצול רכיבי מזון לא טריים במקום להשליכם. במקרה זה, שימוש בבננות בשלות ורכות מהרצוי.
יום לחם הבננה הארצי בארצות הברית נחגג ב-23 בפברואר.
נקר זהוב-זנב
נקר זהוב-זנב (שם מדעי: Campethera abingoni) הוא מין עוף ממשפחת הנקריים. הוא מצוי ברוב אפריקה. בית גידולו הוא מגוון רחב של סוגי יערות וסוואנות. הוא ניזון מחרקים וזחליהם, נמלי עצים ומרבי רגליים בעיקר. הקול אותו הוא מפיק הוא רם וברור, בדרך כלל "דְרִיייי-אָווו" או "וִייי" נוגה ויחיד.
טווח.
הנקר מצוי באנגולה, בנין, בוטסואנה, קמרון, הרפובליקה המרכז אפריקאית, צ'אד, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, חוף השנהב, גמביה, גאנה, גינאה, גינאה ביסאו, קניה, מלאווי, מאלי, מאוריטניה, מוזמביק, נמיביה, רואנדה, סנגל, דרום אפריקה, דרום סודאן, סווזילנד, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה.
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-40 של הליגה. הליגה כללה 14 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבעה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. משחק על המקום השלישי בוטל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל עפולה, הפועל עמק יזרעאל ובית"ר רמת גן.
העונה הסדירה החלה ב-18 בספטמבר 1993 הסתיימה ב-28 במרץ 1994. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם ה-34 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל עפולה, עירוני נהריה והפועל עמק יזרעאל ירדו ליגה.
פונקציית קיטום
פונקציית קיטום במדעי המחשב מוכרת בשם Trunc, קיצור של Truncate. רמז לתיאור הציורי שלה כפונקציה שלוקחת מספר ממשי ו"מקצצת" את החלק השברי שלו ומשאירה רק את החלק השלם. פונקציה זו מתנהגת כמו פונקציית רצפה עבור מספרים חיוביים, וכפונקציית תקרה עבור שליליים. שלוש הפונקציות מקבלות ערך שווה עבור כל המספרים השלמים.
Truncation
Truncate
פונקצית trunc
פונקצית truncate
עונת 1994/1995 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 1994/1995 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-41 של הליגה. הליגה כללה 14 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבעה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. משחק על המקום השלישי בוטל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו מכבי ירושלים, הפועל חיפה והפועל גבת.
העונה הסדירה החלה ב-1 בספטמבר 1994 הסתיימה ב-19 במרץ 1995. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם השנייה ברציפות ובפעם ה-35 בתולדות המועדון.