"מחליקי הקרח", שמכיל חמישה עשר רקדנים בלבד, הוא בלט בידורי יותר מאשר עלילתי. חלקי הריקוד השונים רצופים מתחילה ועד סוף, ללא התפתחות עלילתית. בהופעת הבכורה, הזוג בלבן היו הרקדנים הראשיים מרגוט פונטיין ורוברט הלפמן. הנערות בכחול היו מרי הונר ואליזבת מילר; הנערות באדום היו ג'ון בריי ופמלה מאי ואת הנער בכחול גילם הרולד טורנר - הסולן הווירטואוזי של החבורה. הזוגות בחום היו הרקדניות גווינת' מת'יוז, ג'וי ניוטון, פגי מילוז ווונדה הורסבורג, שלוו על ידי הרקדנים ריצ'רד אליס, ליזלי אדווארדס, מייקל סומז ופאול ריימונד.
למרות הופעתם של פונטיין והלפמן כ"זוג בלבן" בפה דה דה הרומנטי, הכוכב הראשי של הבלט היה טורנר שגילם את "הנער בכחול".
מטרתו העיקרית של אשטון כשיצר את "מחליקי הקרח" הייתה ליצור יצירה נוצצת שתגבר על הפופולריות לה זכו היצירות של Colonel de Basil's Ballets Russes שהוצגו בלונדון בסוף הקיץ באותו זמן.
בהקשר לטורניר, אשטון זכה לרקדן יוצא מן הכלל והשתמש ביתרון הרמה הטכנית הגבוהה שלו. הנער בכחול היא דמות קשה לגילום באופן יוצא דופן, ותפקיד הנערות בכחול קשה כמעט כמוהו. בנוסף, תפקיד הנערים בחום על פי הכוריאוגרפיה, בדרך כלל יגולם על ידי סולנים ולא על ידי רקדני הקור דה בלט שכן ביצוע הריקודים שלהם כרוך בקפיצות וסיבולת ברמה ניכרת.
בשנת 2011 בחידוש היצירה שהופקה על ידי הבלט המלכותי בלונדון, הרקדן האוסטרלי סטיבן מקריי גילם את "הנער בכחול" ואת "הזוג בלבן" גילמו שרה לם ורופרט פנפאד'ר.
מבנה.
הבלט שאורכו כ-25 דקות, רצוף ריקודים שונים:
נילוס (פירושונים)
הנילוס העליון
צב ים שטוח גב
נתן רפופורט (פירושונים)
כריש גדול פה
שירים ופיוטים לפורים
לחג הפורים מספר פיוטים. כיום, בחג הפורים עצמו כמעט ואין נאמרים פיוטים במהלך התפילה, אך בתענית אסתר ושבת זכור נאמרים פיוטים העוסקים בחג הפורים.
בעת החדשה הולחנו קטעי פסוקים ממגילת אסתר וקטעי תפילה. כמו כן, יוצרי הזמר העברי כתבו שירים רבים לחג הפורים, בעיקר שירי ילדים או שירים היתוליים.
פיוטים.
פיוטי שבת זכור.
פיוטים מתוך הקדושתא של רבי אלעזר בירבי קליר, הנאמרת בחלק מקהילות אשכנז:
פיוטים נוספים:
סליחות לתענית אסתר.
על פי מנהג אשכנז (המזרחי) אומרים את שלוש הסליחות הבאות:
שלוש סליחות על פי מנהג ספרד:
מנהג רומא לומר בתענית אסתר את הסליחה "אבשרה בקהל רב עיזוז ותוקף אלי זה" מאת רבי בנימין בר זרח.
בסידור אשכנז המערבי מופיעה גם סליחה "אתה הקל עושה פלא" מאת שמואל.
בסידור אשכנז המזרחי מופיעות אותיות ס' עד ת' מהסליחה "אוילים מדרך פשעם" של רבי שמעון בר יצחק. הסליחה אינה עוסקת כלל בפורים אך מסתיימת בקטע על פי פסוק מהמגילה "בעת הזאת רוח והצלה". בסידור אשכנז המזרחי מופיעה תחינה "עינינו לך תלינו אל תעזבנו רחום". מאת אמיתי בר שפטיה.
סליחות נוספות: "אזכרה מקדם פלאך" לרבי אלעזר רוקח, "אשא דעי למרחוק" רבי גרשם בן שלמה בן יצחק, "אתה הוא אלקי הראשונים" לרבי הילל, "אדם וחנף בקום עלינו" ליהודה, "יצחק קל הישועה" (פזמון) ליוסף, "אתהלך קודר" (ללא שם מחבר).
פיוטים ליום הפורים.
בנוסף, חוברו חיבורים ברוח הפורים הכתובים כפרודיות על פיוטים ותפילות המיועדים לחגים וזמנים אחרים, כמו "אקדמות לפורים", "הגדת ליל שיכורים" וחיקויים נוספים לתפילות וטקסים ממעגל השנה.
שירים נוספים.
הולחנו כמה וכמה פסוקים מתוך מגילת אסתר. הידועים שבהם: ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר, "ומרדכי יצא מלפני המלך".
שירי נחמה ושמחה.
מספר שירים ביידיש ממזרח אירופה, מושרים בציבור החסידי בעיקר בפורים:
שירי ילדים ועדלאידע.
באתר זמרשת מופיעים כ-50 שירי פורים. להלן הבולטים שבהם:
אשר הניא
אֲשֶׁר הֵנִיא הוא פיוט לחג הפורים, המסכם את סיפור המגילה. על פי ההשערה המקובלת, במקורה הייתה זו ברכה מפויטת, דהיינו גרסה פיוטית לברכה שלאחר קריאת המגילה. אולם לא נמצא מקור המעיד על כך, ובכל המקורות המוכרים נהוג לאומרו לאחר הברכה בליל פורים ולא בתוכה. הפיוט חובר באקרוסטיכון של אותיות האלפבית העברי. מפורסמים שני הבתים האחרונים הפותחים במילים "שושנת יעקב", אשר על פי מנהג אשכנז כיום, נאמרים גם ביום לאחר קריאת המגילה.
מקור הפיוט ומחברו.
מחבר הפיוט אינו ידוע. במחזור ויטרי (1208) נכתב שהוא "מיסודם של אנשי כנסת הגדולה". יש שכתבו שמחברו הוא רבי אשר, סבו של רבי יצחק הלוי: . המחקר כיום מפקפק במסורת זו, בשל העובדה שהפיוט השני שמיוחס לאותו ר' אשר הלוי, אשר בגלל אבות, ידוע כפיוט קדום ומופיע כבר בסידור רב סעדיה גאון. ייתכן כי מסורת זו נוצרה כדי להסביר את הפתיחה הבלתי שגרתית של הפיוט במילת קישור, "אשר".
הפיוט אינו נמצא במקורות מוקדמים, והובא בספרי ההלכה והמנהג של ראשוני אשכנז, צרפת ואיטליה, כמו מחזור ויטרי, שיבולי הלקט, תניא רבתי והגהות מיימוניות ונהוג במנהגיהן. הוא מופיע בקטע אחד מהגניזה הקהירית, אך קטע זה עצמו הוא קטע אשכנזי.
אף על פי כן, הפיוט נחשב לקדום, וזאת על פי סגנונו, משקלו וסידורו לפי א' ב' ולא לפי חרוזים. גם דמיונו לברכת 'אשר בגלל אבות' הקדומה וחברותיה, מחזקים את ההשערה שנתחבר בארצות המזרח ומשם התגלגל לאירופה, אלא שיצא מכלל שימוש במזרח בשלב מוקדם.
אמירתו.
ביהדות אשכנז התפשט המנהג לאומרו בליל פורים לאחר קריאת המגילה. בעבר אמרוהו במקום זה גם בנוסח צרפת ונוסח איטליה. ביום פורים אין אומרים אותו, משום שאמרו כבר פיוטי קרובות בחזרת הש"ץ אשר כוללים את תוכנו של פיוט זה. על אף זאת, נהוג לומר ביום פורים את סופו של הפיוט, משושנת יעקב ואילך. בקהילות בהן אין אומרים קרובות, יש שכתבו שיש לומר את אשר הניא כולו, כבערב, אולם ברוב המקומות השתרש המנהג שאין אומרים את הפיוט גם אם לא אומרים קרובות. יש הנוהגים לומר רק את שני הבתים האחרונים ואת התוספת "ארור המן", גם בלילה וגם ביום.
שושנת יעקב.
שני הבתים האחרונים של הפיוט הם הבתים המפורסמים בפיוט, "שושנת יעקב צהלה ושמחה בראותם יחד תכלת מרדכי, תשועתם היית לנצח ותקוותם בכל דור ודור". לאחר בתים אלו מופיעה שורה נוספת "להודיע שכל קוויך לא יבושו, ולא יכלמו לנצח כל החוסים בך". בתים אלה זכו ללחנים רבים והם מושרים רבות בחג הפורים.
ארור המן.
לאחר הפיוט נאמרים המשפטים "ארור המן אשר ביקש לאבדי, ברוך מרדכי היהודי, ארורה זרש אשת מפחידי, ברוכה אסתר בעדי, ארורים כל הרשעים, ברוכים כל הצדיקים, וגם חרבונה זכור לטוב". מקטע זה אינו קשור כלל לפיוט והוא מוסף מחויב אמירה לאחר קריאת המגילה לפי התלמוד ירושלמי ומסכת סופרים. בתלמוד ירושלמי () נאמר: , ובמסכת סופרים (): . גם בתלמוד בבלי נרמזת חובת אמירה זו, באימרתו של רבא () , והתוספות והרא"ש ציינו לדברי הירושלמי. וכך נפסק בטור ובשולחן ערוך.
לפיסקה זו גרסה אחרת הנאמרת גם בנוסח עדות המזרח (שאינם אומרים את הפיוט "אשר הניא") המתחילה "ברוך ה' אלקי ישראל". גרסאות נוספות מופיעות במחזורים וסידורי תפילה קדומים.
גם הפיסקה "להודיע שכל קוויך לא יבושו וכו'" אינה חלק מהאקרוסטיכון של הפיוט, ונראה שהיא שייכת לפיסקה שאחריה.
לחנים.
לפיוט הולחנו לחנים רבים, ביניהם כמה שהתפרסמו ביותר:
טעות נפוצה בחלק מהלחנים היא במילים "תשועתם הָיִיתָ לנצח" המוחלפות בטעות ב"תשועתם הָיְתָה לנצח".
רישיון עסק
רישיון עסק הוא היתר של רשות מוסמכת שניתן לניהול עסק בכפוף לתנאים. סוג העסקים הטעונים רישיון ותנאי הרישיון אינם זהים במדינות השונות. עסק שהפר את תנאי הרישיון עשוי להיסגר ובעליו יחויב בתשלום קנס. לרוב רישיון עסק ניתן רק לעסק שנרשם כדין, ועמד בסדרת דרישות שונות, שנקבעו לפי סוג העסק, מספר המועסקים ועוד.
רישיון עסק בישראל.
בישראל ניתן רישיון עסק מכוח חוק רישוי עסקים, תשכ"ח-1968. חוק זה מסמיך את שר הפנים לקבוע בצווים עסקים טעוני רישוי ולהגדירם. שר הפנים הוציא צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), תשע"ג-2013, ובו רשימת עסקים טעוני רישוי. ניהול עסק ללא רישיון מהווה עבירה פלילית. עסק שפועל ללא רישיון צפוי לסגירה מנהלית, ועל בעליו יוטלו קנסות ואף עונשי מאסר.
בשנת 2006 התקבלה החלטת ממשלה מס' 4152 להקים ועדה לבחינת רישוי עסקים בישראל. בהתאם להחלטה זו הוקמה "ועדת הבר" בראשות הממונה על התקציבים לשעבר קובי הבר. מטרת הוועדה הייתה לפשט וליעל את הליך רישוי העסקים. הוועדה המליצה על שורת צעדים. בשנת 2010 התקבל תיקון מס' 27 לחוק רישוי עסקים. נקבע כי בנובמבר 2013 ייכנסו הוראות הרפורמה לתוקף בהדרגה. הרפורמה כוללת הקלות שונות, ובהן מעבר לרישיונות עסק תקופתיים, מסלול ירוק (מזורז), גיבוש מפרט אחיד לרישוי עסקים וקביעת "מנגנון ערר מנהלי".
גם כיום, יש חוקרים המותחים ביקורת על המצב הקיים, וטוענים שנדרשת רפורמה נוספת.
תהליך קבלת רישיון עסק.
בקשה לקבלת מידע - ניתן להגיש בקשה לקבלת מידע מקדמי על דרישות הרשויות השונות מהעסק המבוקש. הבקשה כרוכה בתשלום אגרה 326 ש"ח (נכון לנובמבר 2019).
הרשות מחויבת למסור את המידע המקדמי בתוך 30 יום.
הגשת הבקשה לרישיון עסק נעשית באמצעות הגשת טופס בקשה מיוחד. יש לצרף לבקשה מסמכים שונים ובהם, תרשים סביבת העסק, מפה מצבית, תוכנית עסק הנדסית ואישור תשלום אגרה.