התמונה של הביטלס על מעבר החציה הפכה לאחת התמונות המוכרות ביותר אי פעם. המעבר הוא יעד פופולרי למעריצי הביטלס, ומצלמת רשת החלה לפעול שם מ-2011. בדצמבר 2010, המעבר הפך לרשום מדרגה II על "החשיבות הפופולרית וההיסטורית שלו"; אולפני אבי רוד קיבלו סטטוס דומה מוקדם יותר באותה שנה.
עטיפת האלבום מהעטיפות המפורסמות ביותר, ופוסטר התמונה נמכר עד היום במאות אלפי עותקים. המקום בו צולמה העטיפה הפך לאתר תיירות, ואנשים רבים מגיעים להצטלם על אותו מעבר חצייה, שעליו הצטלמו הביטלס לעטיפת תקליט זה. פרודיות רבות המחקות את העטיפה התפרסמו, כגון תקליט הופעה חיה בשם "Paul is Live" משנת 1993 שהוציא מקרטני ועל עטיפתו מחווה לעטיפת "Abbey Road" בשילוב במחאה כנגד תאוריות הקשר: בעטיפה נראה אותו רחוב ובמרכזו פול רץ עם כלב.
רשימת השירים באלבום.
כל השירים נכתבו בידי לנון ומקרטני, למעט אם צוין אחרת.
צד ראשון
צד שני
הוראס סילבר
הוראס וורד מארטין טאווארס סילבר (באנגלית: Horace Ward Martin Tavares Silver; 2 בספטמבר 1928 – 18 ביוני 2014) היה אחד מפסנתרני ומלחיני הג'אז הבולטים ביותר בכל הזמנים ובעיקר בשנות ה-50.
בעיני רבים הוא נחשב למייסד זרם ההארד בופ ולאחד ממייצגיו הבולטים ביותר.
סגנון נגינתו של סילבר הוא הומוריסטי וקצבי. בנגינתו ניכרות השפעות ממוזיקה לטינית דרום-אמריקאית, גוספל ומוזיקה אפריקאית.
בתחילת בשנות החמישים הקים סילבר עם ארט בלייקי את ההרכב שליחי הג'אז, לימים אחד ההרכבים המשמעותיים ביותר בהארד בופ.
מערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי
מערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי אחראי על יצירת התמונה האווירית, תמונה של כל כלי הטיס הנמצאים במרחב האווירי של מדינת ישראל וסביבתה. המערך ממונה על בקרת התנועה האווירית בכל המרחב האווירי של ישראל, וכן על גילוי וזיהוי ניסיונות חדירה למרחב האווירי של מדינת ישראל, הפעלת מערכות הנשק השונות והכוונת כלי הטיס המיירטים של החיל וסוללות ההגנה האווירית אל עבר מטרות אוויריות.
המערך מחולק ליחידות בקרה אזוריות (יחידת־בקרה אווירית אֲזורית) בהר מירון (יב"א 506), בקרבת מצפה רמון (יב"א 509), יחידת גילוי על הר בעל חצור (י"ג 503) המסייעת ליב"אות ויחידת בקרה מקומית, דוגמת זו שבבסיס עובדה (בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה), הפרוסות ברחבי הארץ ומספקות כיסוי של המרחב האווירי של מדינת ישראל וסביבתה באמצעות מכ"מים. על כל יב"א מפקד קצין בדרגת סגן־אלוף.
בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה הממוקם בבסיס עובדה (בח"א 10) מכשיר קצינים וחיילים לשירות במערך הבקרה של החיל - קציני בקרה אווירית ומש״קי בקרה אווירית, המשרתים ביחידות הבקרה האזוריות וקציני פיקוח טיסה ופקחי טיסה המשרתים במגדלי הפיקוח בבסיסי החיל. בראש מפקדת יחידות הבקרה (מיח"ה 517) עומד קצין בדרגת אלוף־משנה.
תפקיד.
בשגרה ממונה המערך על בקרת התנועה האווירית, צבאית ואזרחית, בכל המרחב האווירי של ישראל. יחידות הבקרה מקצות נתחים מהמרחב האווירי, בגבהים ובנתיבים שונים, לכלל סוגי כלי הטיס באוויר, בבטיחות וביעילות, ובמטרה למנוע התנגשות בין כלי הטיס. יש בקרי אוויר אזרחיים, העוסקים בתעבורה האזרחית, בקרי ״גובה נמוך״ ובקרי ״גובה גבוה״ השולטים במרבית המרחב האווירי, ובאזורי האימונים של מטוסי הסילון.
גילוי וזיהוי.
עבודת הגילוי והזיהוי מבוצעים באמצעות כלים טכנולוגים שונים, המופעלים על ידי מש"קי בקרה אווירית וקציני הבקרה.
כל כלי טיס נראה במכ"ם במרחק של יותר מ־200 מייל ימי (כ־360 ק"מ), הרחק מגבולות ישראל. על־פי חוקי התעופה הבינלאומיים, חייב כל כלי טיס שמתקרב למרחק של 80 מייל (120 ק"מ) מגבולות ישראל להזדהות מול מערך הבקרה הישראלי. במקרה שכלי טיס לא מזדהה מול מערך הבקרה או מעלה חשדות שונים, מוזנקים לכיוונו זוג מטוסי או מסוקי קרב, שמתקרבים, ובודקים כי לא מדובר באיום. כמעט בכל חשד לחדירה מוזנק גם זוג מטוסי יירוט לאזור הקריה למחקר גרעיני בדימונה, שמוגנת גם על ידי סוללות טילי קרקע־אוויר מסוג פטריוט.
אמצעים טכנולוגיים.
כל יב"א מצוידת במכ"מים מתקדמים השוכנים בתוך ראדומים ענקיים. המכ"מים מאפשרים לגלות כלי טיס במרחק של יותר מ־200 מייל ימי (כ־360 ק"מ), הרחק מגבולות ישראל.
בנוסף למכ"מים הקרקעיים פועלת במערך הבקרה יחידת בלוני תצפית הנושאים מכ"ם. יחידת בלוני התצפית של חיל האוויר הוקמה בספטמבר 1990 והבלון הראשון נכנס לשירות במרץ 1991. המכ"ם בבלון צופה כלפי מטה ומשלים את התמונה האווירית על ידי גילוי כלי טיס בגובה נמוך. המכ"ם הנישא כיום על הבלונים מבוסס על מכ"ם "אורן ירוק" של מערכת ה"חץ 2" שפותח על ידי חברת "אלתא", והוא נחשב לאחד המתקדמים בעולם בתחומו.
גודלו של בלון התצפית הוא 71 מטר והוא עשוי מסיבי דקרון־פוליאסטר בעלי ציפוי מיוחד. הוא עמיד למים, זליגות גז וקרינה אולטרה־סגולה. הבלון קשור כל הזמן לכבל המחובר למערכת עגינה מיוחדת, או למערכת העגינה ישירות. מלבד החזקת הבלון, מספק הכבל את החשמל ואת התקשורת לבלון באמצעות סיבים אופטיים והוא מוחלף פעם בשלוש שנים. לכבל יש סיכוך, כך שגם אם ברק יפגע בכבל, הבלון לא ייפגע.
יב&quot;א
מיח&quot;ה
יחידת בקרה אזורית
יחידת בקרה אווירית
ניסויים קליניים
מכון בוטאנטאן
מכון בוטאנטאן (בפורטוגזית: Instituto Butantã) הוא מכון מחקר ביורפואי בברזיל, הפועל בחסותו של משרד הבריאות של המדינה סאו פאולו. הוא ממוקם ליד הקמפוס של אוניברסיטת סאו פאולו, בעיר סאו פאולו.
המכון הוקם על ידי הרופא והחוקר הביו-רפואי, ויטאל ברזיל, ב-1901, בהתאם לחזונו של מכון פסטר הצרפתי. לדוגמה, במכון שולב מחקר תרופתי ורפואי, מה שאיפשר העברה מהירה יותר של תוצאות המחקרים לציבור, בצורה של תרופות, וכן מימון חלקי של ההוצאות במכון. הוא ידוע בעולם בשל מחקריו על חיות ארסיות, המחזיק באחד המאגרים הגדולים בעולם של נחשים - למעלה מ-50,000 פרטים. בנוסף, המכון מייצר בתמיכת המדינה תרכיבי חיסון עבור מחלות זיהומיות רבות, כמו כלבת, דלקת כבד, בוטוליזם, טטנוס, דיפתריה, שעלת ושחפת, וכן מייצר נוגדנים כנגד נשיכות של נחשים, לטאות, דבורים, עקרבים ועכבישים. ויטאל היה אחד מקבוצה של חוקרים שפיתחו את נוגדני הארס בתחילת המאה ה-20.
מכון בוטאנטאן, הממוקם בפארק רחב ידיים, הוא אחת מהאטרקציות העיקריות בעיר סאו פאולו. במכון ניתן למצוא מיצגי נחשים, מוזיאון היסטורי, מוזיאון ביולוגי, ומוזיאון מיקרוביולוגי.
מחקר ופיתוח.
מכון בוטאנטאן עורך מחקר נרחב בתחום הביו-רפואה הבסיסית והמעשית, כולל בתחומי ביולוגיה מולקולרית, אימונולוגיה ואפידמיולוגיה. המכון מפעיל מסלול הדרכה מחקרי בשיתוף עם מכונים נוספים, בתחומי ביוטכנולוגיה ומחלות זיהומיות. מלבד מעבדות המחקר שלו, יחידות הייצור והספרייה המקצועית, המכון מפעיל בית חולים מקצועי, בית החולים ויטאל ברזיל, וכן מרכז הרביית חיות למטרות מחקר והפקת נסיובים. הוא מקבל תרומות של נחשים, פרוקי-רגליים וחיות אחרות שנתפסו על ידי הציבור הרחב או על ידי קבוצות.
במכון פועלות מעבדות מחקר בתחומים הבאים: פרוקי-רגליים, הרפטולוגיה, ביולוגיה של התא, אימונוגנטיקה (ענף באימונולוגיה החוקר את הקשר בין המבנה הגנטי למערכת החיסונית), אימונופתולוגיה, אימונולוגיה נגיפית, אימונוכימיה, גנטיקה, דרמטולוגיה, פתופסיכולוגיה, ביוכימיה וביופיזיקה, פרמקולוגיה, מיקרוביולוגיה, פרזיטולוגיה, ביולוגיה רפואית תאית, טוקסינולוגיה מעשית (ענף בטוקסיקולוגיה). בנוסף פועל במקום מרכז ביוטכנולוגי.
למכון בוטאנטאן קשרים הדוקים עם מכונים מדעיים אחרים, לדוגמה מכון פסטר שבפריז וכן קרן אוזוואלדו קרוז, בריו דה ז'ניירו.
קרן בוטאנטאן.
קרן בוטאנטאן היא קרן ללא מטרות רווח שהוקמה בשנת 1984, שמטרתה לנהל באופן יעיל את תרומות הציבור והתמיכה הממשלתית למען הייצור של חומרים ביולוגיים חיסוניים. הקרן לעיתים משקיעה מחדש את הכסף לשם הקמת מתקני ייצור חדשים לחומרים חדשים. חלק מכספי הקרן מנוצלים למטרות מחקר ופעילויות תרבותיות, כמו גם לספק לעובדי המכון את צורכיהם הבסיסיים.
סרטן תאי קשקש
המגדל ע&quot;ש יעקב סוראסקי (הר הצופים)
המגדל ע"ש יעקב סוראסקי בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים בירושלים, מגדל מים שהפך עם חנוכתו למבנה סמלי בקמפוס הר הצופים.
בניין מגדל המים קיבל את שמו מתפקודו כמגדל ליצירת לחץ מים. המגדל הוא חלק משורת מגדלים הקיימים על קו הרכס של הר הזיתים והמשכם בהר הצופים, ובהם מגדל הפעמונים של כנסיית העלייה הרוסית בשכונת א-טור, מגדל אכסניית אוגוסטה ויקטוריה על אוכף בין הר הזיתים להר הצופים והמגדל המרכזי שעל רכס הר הצופים - מגדל המים של האוניברסיטה העברית.
יוצרי המגדל, האדריכלים בנימין אידלסון וגרשון צפור, ביקשו להקים סמל שישתלב ברצף המגדלים של הרכס והקימו בשנת 1974 מבנה צר וגבוה בעל סגנון פיסולי אלגנטי, המתנשא לגובה של 55 מטרים. המגדל נבנה על ידי הקבלן דניאל בן מנשה, משילוב של בטון גלוי, אבן ואף זכוכית. למעשה הוא נבנה כדי ליצור זרימת מים בגרוויטציה בעת כיבוי שריפות. בראש המגדל הוקמה תצפית לשימוש צה"ל, אך בשנת 2006 עזב צה"ל את הנקודה המשקיפה על נופי מואב וים המלח.
שלטון אבסולוטי
אוטרכט
אוּטְרֶכְט (בהולנדית: Utrecht, ) היא העיר הרביעית בגודלה בהולנד עם אוכלוסייה של כ-330,000 איש. העיר נמצאת דרומית לאמסטרדם, מרחק של כחצי שעה נסיעה ברכבת.