בשפה התאית שימש הכינוי פָרַנג (ฝรั่ง - Farang) ככינוי גנאי לאירופים וכשם לפרי הגויאבה, שהגיע לראשונה לתאילנד עם הסוחרים הפורטוגזיים בעידן התגליות. המילה פרנג נזכרת בשמם של מזונות אחרים שהגיעו לתאילנד עם ספינות הסוחר הפורטוגזיות, כגון תפוח אדמה ("מאן פרנג" - มันฝรั่ง) ומסטיק (מאק פרנג - หมากฝรั่ง). הביטוי "פרנג שחור" (פָרַנג דוּם - ฝรั่งดำ) משמש לתיאור אפרו-אמריקאים, בייחוד בימי מלחמת וייטנאם. הביטוי "חצי ילד" (לוק קראונג - Luk kreung ,ลูกครึ่ง) תיאר ילד שאביו פרנג ואילו הביטוי "פרנג עם קשתית בצבע חלב אורז" (ฝรั่งตาน้ำข้าว ) נחשב מעליב. בשפה הקמרית הנהוגה בקמבודיה השכנה כונו הצרפתים ברנגים (Barang).
בעם היהודי ובישראל.
הביטוי היידי "פרענק" היה שכיח אצל האשכנזים כלפי היהודים הספרדים, ובמובן הרחב שכלל גם את יהודי ארצות האסלאם, בעת החדשה. יש המסבירים את התהוותו בהיותה של צרפת (France) ארץ מעבר, בין חצי האי האיברי: ספרד ופורטוגל, לבין המרחב דובר גרמנית, ואחר כך גם ארצות מזרח אירופה, שנחשב לאשכנז.
בעברית המדוברת החדשה, כחלק מסלנג אשכנזי, הביטוי היה מוענק כמילת גנאי לאדם ממוצא ספרדי-מזרחי או לכל מי שמתנהג בצורה פחות תרבותית; כיום ביטוי זה נפוץ בעיקר בקרב הציבור האשכנזי הוותיק ובקרב הציבור החרדי דובר היידיש.
כמו כן, היה הביטוי פרנג'י מוענק לאדם הלבוש בצורה מגונדרת ("אירופאית"); כיום ביטוי זה אינו נפוץ.
שעת הזהב
שעת הזהב (באנגלית: Golden hour), בתחום הטראומה והרפואה הדחופה, היא 60 הדקות (ולעיתים פחות, בהתאם לחומרת הפציעה) הנוקפות מרגע של פציעה משמעותית. קיימת הסכמה רחבה שסיכויי ההישרדות של פצוע קשה או אנוש גדלים משמעותית ככל שיקבל את הטיפול בטווח זמן קצר ככל האפשר לזמן הפציעה. טיפול מהיר ואיכותי בפצוע משפר משמעותית את סיכויי ההישרדות של הפצוע ומשפר את הסיכוי למניעת נכויות בנות מניעה.
את השעה הזו נהוג לחלק ל-8 חלקים: אירוע, זיהוי וקריאה לעזרה, הגעת כוחות חירום, הערכה ראשונית של הפצוע, טיפול והכנה לפינוי, הגעה לבית חולים, הגעה לחדר מיון, הגעה לחדר ניתוח.
פירוש המונח.
המונח "שעת הזהב" טבוע בעגה המקצועית של העוסקים בטראומה גופנית ורפואה דחופה. זהו הזמן מהפציעה ועד קבלת טיפול דפיניטיבי במרכז רפואי המתאים לסוג הפציעה. ככל שיתקצר הזמן שבין הפציעה לבין קבלת הטיפול הדפיניטיבי, כך ישתפר הסיכוי להצלת חיים. כלומר, פצוע אנוש שהגיע לטיפול הדפיניטיבי ב-25 דקות, סיכוייו להינצל יהיו גבוהים משמעותית מאשר אם יגיע לאותו טיפול אחרי 50 דקות, למרות ששני פרקי הזמן לכאורה נופלים בתוך "שעת הזהב". זאת כמובן, כאשר מדובר בפציעה אשר ניתן להתמודד עימה.
מקור המונח.
העקרון של "שעת הזהב" נולד על בסיס הניסיון שצבר הצבא האמריקאי במלחמת וייטנאם. במקרים של פציעות משמעותיות, במיוחד דימומים באיבריים פנימיים, כאשר רק התערבות כירורגית יכולה לעצור את הדימומים, הסתבר כי לזמן משמעות אקוטית על ההישרדות. ישנן סוגי פציעות נוספות אשר לזמן משמעות מהותית. מצבים אלה הבהירו את החשיבות העליונה של פינוי מהיר ביותר של פצועים למרכזי טראומה.
אבי המונח הוא ד"ר אדמס קאוולי, מי שהיה מנתח צבאי ולאחר מכן ראש המרכז לטראומה של אוניברסיטת מרילנד בארצות הברית, אשר נחשבת לאחת מהמובילות בתחום הטראומה. ד"ר קוואלי טען כי: "קיימת שעת זהב בין חיים ומוות. לפצוע במצב קריטי יש פחות מ-60 דקות לשרוד".
התפתחות המונח.
עם הזמן, הובנה במערכת הרפואית הדחופה משמעות הזמן על הצלת חיים: אירועים לבביים אקוטיים, התפרצות כלי דם, שטף דם מוחי ואירועי קוצר נשימה אקוטיים. בכל התחומים הנ"ל, לזמן יש השפעה אשר יכולה להשפיע על חיים או מוות.
היום, "שעת הזהב" משמשת כאחד הכלים המרכזיים והחשובים בלימודי הרפואה הדחופה בעולם כולו, כשהמסר המרכזי הוא החשיבות האדירה של צמצום זמן הטיפול בשטח, קיצור זמן ההגעה לפצוע והפינוי המהיר לבית החולים .
המחקרים מצביעים באופן ברור על שני מצבים בהם ל"שעת הזהב" השפעה משמעותית: שטף דם מוחי והתקפי לב.
במקרה של שטף דם מוחי (CVA) קיים חלון זמן של 3 שעות בהן לתרופות יכולה להיות השפעה מכרעת על התוצאה. כיוון שבשלב טרום בית החולים קשה לזהות בוודאות מצב של תחילת דמם מוחי, הרי שהמטפלים מונחים להביא כל חשד לשטף דם מוחי למחלקה לרפואה דחופה בבית החולים תוך 3 שעות לכל היותר ועדיף מוקדם ככל האפשר.
במקרים של התקפי לב, טיפול מהיר יכול למנוע מקרי מוות לבביים. שילוב של זיהוי מהיר של הבעיה יחד עם טיפול לבבי מתקדם מציל חיים,
(ACLS) ודפיברילציה יכול להציל חיים במקרים רבים.
פרופ' דונלד טרנקי, מבכירי הטראומטולוגים בעולם טוען כי "שעת הזהב" מונחית על ידי 3 כללים:
כלומר, יש להביא את הפצוע הנכון למקום הנכון בזמן הנכון.
הווה אומר: יש לזהות את מצבו של הפצוע, להביאו לביה"ח המתאים לסוג הפציעה בזמן הקצר ביותר.
מחקרים בעולם אשר השוו תוצאות של אמבולנסים עם רופאים לעומת אמבולנסים עם פרמדיקים ולעומת אמבולנסים עם חובשים, מצאו פעמים רבות כי לא בהכרח יש קשר בין התוצאה לרמה הרפואית של המטפל (רופא, פרמדיק או חובש). מירב החוקרים טענו כי כיוון שהטיפול בטרום ביה"ח מוגבל, ככל שהרמה הרפואית הייתה מוגבלת יותר, זמן הטיפול בשטח היה קצר יותר וזה מה שהביא לשרידות גבוהה יותר.
בערוץ "DISCOVERY" העוסק ברפואה, שודרה, תוכנית דוקומנטארית הנקראת "השעה הקריטית" ומתמקדת בפצועים וההשפעה המהותית של "שעת הזהב" על הצלת חיים. התוכנית מבוססת על המרכז הרפואי לטראומה של אוניברסיטת מרילנד, שהוא כאמור אבי התפיסה של "שעת הזהב".
בוסטן
השערת עולם הרנ&quot;א
יוסי דורה
יוסי דורה (נולד ב-25 באוגוסט 1981) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי ומזוהה בעיקר עם קבוצת הפועל חיפה בה גדל ושיחק במשך רוב הקריירה.
קריירה.
דורה, בוגר מחלקת הנוער של הפועל חיפה, ערך את הופעתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה בעונת במשחק מול מ.ס. אשדוד. בעונת הושאל להפועל צפרירים חולון ששיחקה אז בליגת העל, אך ירד איתה בסיום העונה לליגה הלאומית. לאחר מכן שיחק גם בבני סכנין ובבני יהודה.
בעונת היה דורה שותף לעלייתה של הכח עמידר רמת גן לליגת העל. את עונת פתח בקבוצת הפועל פתח תקווה, ובינואר 2007 עבר לעירוני קריית שמונה, איתה עלה בסיום העונה לליגת העל לראשונה בתולדות המועדון.
ביוני 2008 חזר דורה להפועל חיפה ועלה איתה לליגת העל. בעונת זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו. בקיץ חתם בהפועל עכו, ולאחר עונה אחת במדי הקבוצה חזר להפועל חיפה.
בנובמבר 2016, בשלבי הפתיחה של עונת בה הספיק לערוך שתי הופעות ליגה בלבד, נפצע בצורה קשה. הוא סבל משלושה שברים בכתף וקרע ברצועות, שהשביתו אותו עד לתום העונה. לאחר שלא הצליח להתאושש מהפציעה, ב-12 בספטמבר 2017 הודיע דורה על פרישה ממשחק פעיל בגיל 35.
חיים אישיים.
דורה הוא אחיו של המאמן שלומי דורה, תחתיו שיחק בהפועל חיפה ובהפועל עכו, ובן דודו של המאמן טל בנין. נשוי לאירית, ולזוג יש שני ילדים, בן ובת.
Judas Priest
חוק יסוד הכנסת
אוליסס
משואת דיראק
ווייט סקאל
מבצרי טיגרט
ליגת העל האקוודורית
ליגת העל האקוודורית (בספרדית: Serie A de Ecuador, "סרייה A דה אקוודור"; נקראת מסיבות מסחריות: Copa Pilsener, "קופה פילסנר") היא ליגת הכדורגל הבכירה של אקוודור.
הליגה היא שנתית מאז הקמתה בשנת 1957, אך היא לא פעלה בשנים 1958 ו-1959. בשנת 2005 הוחלט לשנות את מבנה הליגה למבנה של אפרטורה וקלאוסורה, אך מבנה הליגה שב להיות שנתי בשנה שלאחריה. כיום ישנם שלושה שלבים בליגה. בשלב הראשון כל קבוצה מתמודדת מול כל השאר במשחקי בית וחוץ, כשהראשונה בטבלת הנקודות מעפילה לגמר הטורניר. השלב השני זהה לחלוטין לשלב הראשון. השלב השלישי הוא גמר הטורניר בין שתי הקבוצות שהעפילו אליו, והוא משוחק בשיטת בית וחוץ.
3 קבוצות (הפינאליסטיות ובעלת הניקוד השנתי המצטבר הטוב ביותר) מעפילות לגביע ליברטדורס ו-4 הקבוצות (האלופה ו-3 הקבוצות הבאות בטבלת הניקוד השנתי שלא העפילו לליברטדורס) מעפילות לגביע סודאמריקנה. כמו כן, שתי הקבוצות שסיימו אחרונות בסוף העונה בליגה הבכירה יורדות לליגת המשנה ובמקומן עולות שתי הקבוצות שסיימו בראש טבלת ליגת המשנה בסוף העונה.
ב-2008 הייתה ליגה דה קיטו הקבוצה הראשונה מהליגה שזוכה בגביע ליברטדורס.
Theba pisana
עירור
בפיזיקה, עירוּר (אקסיטציה) הוא תהליך של עלייה של חלק במערכת ממצב היסוד (כלומר מצב האנרגיה המינימלית האפשרית) למצב מְעוֹרָר (כלומר מצב בעל אנרגיה גבוהה יותר). בדרך כלל, המונח משמש לתיאור מצב אטומים, מולקולות, יונים, גרעיני אטום ועוד.
לעירור תפקידים חשובים בתהליכים פיזיקליים רבים מספור. בין היתר, הוא ממלא תפקיד מרכזי ביצירת קרני לייזר ובאפקט הפוטואלקטרי.
עירור אלקטרונים.
עירור אלקטרון הוא הגדלת האנרגיה שיש לאלקטרון קשור לאטום מעל לרמה הבסיסית שלו, כלומר לאחת מרמות העירור הקבועות שלו.
המונח עירור מתייחס בפיזיקה לאנרגיה של כל חלקיק אשר נמצא מעל למינימום הקבוע שלו בטבע. דרגת החום (הטמפרטורה) של חומר עשויה להורות על רמת העירור שלו.
"אורך החיים" של אלקטרון במצב מעורר הוא בדרך כלל קצר, כאשר עם חזרתו למצב הבסיסי משתחררת אנרגיה: בצורה של פוטון אור במקרה של אטום סתמי (נייטרלי ללא מטען חשמלי), או על ידי עירור ואף שחרור אלקטרונים נוספים מרמות עירור אחרות באותו אטום במקרה של יונים.
אייסיטאוור
Carum carvi
Trigonella foenum-graecum
פורמולה 1 עונת 2004