תורינגברט, רוזן אסביי (735–770), היה אציל פרנקי, רוזן וורמס ואזור הריין, ורוזן אסביי, ובנו של רובר הראשון, דוכס נויסטריה. תורינגברט הוא אב קדמון של בית קאפה (כולל בית ולואה ובית בורבון), אשר שלטו בפורטוגל, ספרד, צרפת, לוקסמבורג, פארמה, ברזיל וממלכת שתי הסיציליות.
לתורינגברט ואשתו (שמה לא ידוע) היה ילד אחד:
בשנת 770 מת תורינגברט, ובנו רובר השני ירש את נחלותיו ותאריו. אחד מצאצאיו של תורינגברט היה איג קאפה, מלך צרפת, מייסד שושלת המלוכה הצרפתית אשר שלטה בצרפת ברציפות עד 1848, למעט הפסקה קצרה שנגרמה על ידי המהפכה הצרפתית והאימפריה הצרפתית הראשונה. הקו הצעיר שלט בספרד מאז 1700, והמלך הנוכחי פליפה השישי הם צאצאים ישירים שלו.
יחסי איראן–מלזיה
יחסי איראן–מלזיה (בפרסית: روابط ایران و مالزی, במלאית: Hubungan Iran–Malaysia) הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין פדרציית מלזיה.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים שבין איראן למלזיה החלו מאז הכרזת עצמאותה של מלזיה. שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי. היחסים בין המדינות החלו להיות מתוחים בשל התערבויות של ממשלת איראן לקידום האסלאם השיעי כנגד החלטת ממשלת מלזיה למנוע פעילותם של השיעים.
יחסים כלכליים.
שתי המדינות שיתפו פעולה במספר פרויקטים תעשייתיים גדולים, שרובם בתחום האנרגיה. באוקטובר 2007, איראן ומלזיה פעלו לקראת עסקת נפט רחבה עם ונצואלה וסוריה. בדצמבר 2007, שתי המדינות חתמו על עסקה בהיקף של 6 מיליארד דולר לפיתוח שטחי שדות הגז באיראן. בינואר 2017, שתי המדינות חתמו על הסכם סחר חופשי. נכון ל-2015, כ-5000 סטודנטים איראנים גרים במלזיה ואילו רק 15 סטודנטים מלזים גרים באיראן.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאיראן הגיעה לסך 500 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, שמן קוקוס, תה, גומי ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאיראן למלזיה הגיעה לסך 33.7 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר פירות טרופים, אגוזים, ענבים, קוקס נפט ועוד.
מגדלנה זיבילה מהולשטיין-גוטורפ
מגדלנה זיבילה מהולשטיין-גוטורפ (בגרמנית: Magdalena Sibylla von Holstein-Gottorp; 1631 - 1719), הייתה בתו של פרידריך השלישי, דוכס הולשטיין-גוטורפ, ואשתו של גוסטב אדולף, דוכס מקלנבורג-גיסטרוב.
ביוגרפיה.
מגדלנה זיבילה נולדה בשנת 1631 בטירת גוטורפ, לפרידריך השלישי, דוכס הולשטיין-גוטורפ ולמריה אליזבת, דוכסית סקסוניה, בתם של יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה ומגדלנה זיבילה, דוכסית פרוסיה.
ב-28 בדצמבר 1654 התחתנה סופיה אוגוסטה עם גוסטב אדולף, דוכס מקלנבורג-גיסטרוב, ממנו נולדו לה 11 ילדים. בשנת 1695 מת בעלה ללא בנים, ובעקבות כך פרץ סכסוך ירושה בין אדולף פרידריך, דוכס מקלנבורג-שטרליץ לאחיינו פרידריך וילהלם, דוכס מקלנבורג-שוורין. לאחר מאבק ירושה למעלה מ-5 שנים, הגיעו השניים בשנת 1701 להסכם; אדולף פרידריך ייסד את דוכסות מקלנבורג-שטרליץ, ואילו פרידריך וילהלם קיבל את דוכסות מקלנבורג-שוורין. מגדלנה זיבילה המשיכה לגור בטירה בגיסטרו, עד מותה בשנת 1719.
משפחתה.
ב-28 בדצמבר 1654 התחתנה מגדלנה זיבילה עם גוסטב אדולף, דוכס מקלנבורג-גיסטרוב, ממנו נולדו לה 11 ילדים:
ניקולאס טליאפיקו
יחסי אלג'יריה–מלזיה
יחסי אלג'יריה–מלזיה (בערבית: العلاقات الجزائرية الماليزية, במלאית: Hubungan Algeria–Malaysia) הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה האלג'יראית הדמוקרטית העממית ובין פדרציית מלזיה.
סקירה כללית.
השגרירות האלג'ירית במלזיה נפתחה ב-1993 עם נשיא אלג'יריה עבד אל-עזיז שביקר במלזיה פעמיים ב-2003. באותה שנה, נחתמו בין המדינות מספר הסכמים, הכוללים הסכם סחר דו-צדדי, טכנולוגיות מידע ותקשורת וכן שיתוף פעולה בין העיתונאות האלג'ירית לבין סוכנות הידיעות הלאומית המלזית.
מחכה (שיר של ריטה)
מחכה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית ריטה. השיר יצא לאור בינואר 2008, כסינגל הרביעי מתוך אלבומה השביעי, רמזים. השיר הועלה לספוטיפיי כבר בסמוך לצאתו, וגם הוידאו קליפ המלא שיצא עבורו, הועלה ליוטיוב, בסמוך לכך.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-1 בכל מצעדי הפזמונים השבועיים בישראל, ובין היתר ברשת ג', רדיו אמצע הדרך, וגלגלצ. בספטמבר 2019, נודע כי השיר הוא השיר הישראלי החמישי המושמע ביותר במדינת ישראל בעשור השני של המאה ה-21.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי ריטה, הולחן על ידי עידן רייכל, והופק על ידי עברי לידר, אורי מילס, גלעד שמואלי, עילי בוטנר, יונתן פריג', ג'נגו, אייל פרסון שחר ועדי גולדשטיין. בנוסף לכך, השיר נכלל באלבום הביתה, הלוך חזור, שהוציאו הפרויקט של עידן רייכל, בשנת 2011.
הביקורות שהופנו כלפי השיר היו חיוביות ברובן, אשר טענו כי ריטה נשארה על אותו הסגנון הטוב שאותו עשתה עד היום.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר צולם מציג בתוכו את ריטה, בהתחלה יורדת במדרגות, אל עבר רחוב עם אנשים מסביב. לאחר מכן, היא פונה לכיוון כביש מהיר, ומשם מטפסת לעבר הר. כאשר עלתה על אותו ההר, היא ממשיכה ללכת ומגיעה אל יער, שם הקליפ מסתיים.
הקליפ זכה להצלחה נאה ביוטיוב ונכון למרץ 2022, מונה הצפיות שלו עומד על כ-7.3 מיליון צפיות.
הופעה.
עם השיר הופיעה ריטה ביולי 2016, בתוכנית "פסקול ישראלי", אשר נערכת בחסותה של חינוכית. בנוסף לכך, היא גם הופיעה עם השיר באחת מן הופעותיה אשר נערכה בקיסריה. עם השיר הופיעה ריטה גם במסגרת סיבוב ההופעות "השמחות שלי", בתל אביב.
גם בהיכל התרבות, הופיעה ריטה עם השיר בשנת 2012.
הגרסה של הפרויקט של עידן רייכל.
ביולי 2011 יצא לאור גרסת הכיסוי של הפרויקט של עידן רייכל כסינגל לשיר מתוך האלבום "הביתה, הלוך חזור". גרסה זו עובדה על ידי עידן רייכל.
וידאו קליפ.
השיר מלווה בווידאו קליפ.
ביקורת.
יוסי חרסונסקי שיבח את רייכל על ביצועו, תוך שהעניק לו ציון של ארבעה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה וטען כי "ריטה רגשנית, רייכל מרגיש" והוסיף, "אני אוהב את שתי הגרסאות. ריטה מרגשת אותי כריטה. גרסת רייכל מקרבת אותי יותר לשיר באוריינטציה אישית. הנמכת הטון, האווירה החורפית – עושים מהשיר חתיכת אמת חיים. הבעה תחושתית מתכוונת לא חייבת להיות מלודרמטית. חרישיות לעיתים מחלחלת יותר. ותודה לריטה, שהצליחה להביא את רייכל להשראה כזו שהולידה קלאסיקה".
לוקו ירוסלבל
מועדון ההוקי קרח לנוער לוקו ירוסלבל (ברוסית: Молодёжный хоккейный клуб «Локо» Ярославль) הוא מועדון הוקי קרח מהעיר ירוסלבל, המשחק בליגת ההוקי לנוער.
המועדון מהווה לקבוצת הנוער של קבוצת לוקומוטיב ירוסלבל. הוקם בשנת 2009 ומארח את משחקי הבית ב"ארנה 2000" בירוסלבל.
קלמנט מאלכסנדריה
בטאטרון
בטאטרון (באנגלית: Betatron) הוא מאיץ חלקיקים מעגלי המשמש להאצת אלקטרונים. שמו של המאיץ נגזר מהמונח חלקיקי בטא, אשר מתאר אלקטרונים בעלי מהירות גבוהה. הבטאטרון יוצר שדה אלקטרומגנטי משתנה על ידי שימוש בזרם חילופין בסליל וכתוצאה מכך נוצרים שדה חשמלי, אשר מגדיל את מהירות האלקטרונים, ושדה מגנטי, אשר מקנה להם מסלול מעגלי. בשיא מהירותם מנותבים האלקטרונים לכיוון מטרה ומהווים מקור לקרינת רנטגן ותופעות נוספות המתרחשות באנרגיה גבוהה.
הבטאטרון נבנה לראשונה ב-1940 על ידי הפיזיקאי האמריקאי דונלד קרסט מאוניברסיטת אילינוי. לגרסאות מודרניות של הבטאטרון יישומים רבים במחקר, בתעשייה וברפואה.
מבנה ואופן פעולה.
הבטאטרון מורכב מצינור ואקום בצורת טורוס המונח בתוך אלקטרומגנט בו הסליל מלופף במקביל לצינור.
אל תוך הסליל מוזרם זרם חילופין, אשר יוצר במרכז הבטאטרון שדה מגנטי המשתנה באופן מחזורי. לפי חוק פאראדיי שינוי בשטף המגנטי יוצר שדה חשמלי בתוך הצינור. השדה החשמלי והשדה המגנטי יוצרים כח לורנץ, אשר רכיבו המשיקי מגדיל את מהירות האלקטרונים ורכיבו הרדיאלי מקנה להם את מסלולם המעגלי. למעשה, הבטאטרון פועל כמו שנאי: הסליל הראשי, שהוא הסליל באלקטרומגנט, משרה מתח בסליל המשני, שהוא צינור הוואקום, על ידי יצירת שדה מגנטי משתנה במרכז הסליל הראשי.
האצת האלקטרונים בתוך הצינור גורמת להגדלת רדיוס מסלולם. על מנת לשמור על רדיוס מסלול קבוע של האלקטרונים, עוצמת השדה המגנטי הפועל עליהם צריך לקיים את התנאי הבא:
formula_1
כאשר:
formula_2 השדה המגנטי ברדיוס המסלול.
formula_3 השטף המגנטי בשטח.
formula_4 רדיוס המסלול.
משוואה זו מכונה "תנאי הבטאטרון". לפיה, על השדה המגנטי ברדיוס מסלול האלקטרונים להיות שווה לחצי השדה המגנטי הממוצע בשטח הכלוא בתוך הסליל.
אחת הדרכים לשמירת מסלולם המעגלי הקבוע של האלקטרונים הוא חידוד קטבי המגנטים במקצת, כך שהשדה המגנטי נחלש ככל שרדיוס מסלול האלקטרון גדל. שיטה זו מקנה לאלקטרונים מן "שיווי משקל יציב" ביחס למסלולם: כאשר האלקטרון סוטה ממסלולו, הכוח המגנטי הפועל עליו משתנה בהתאם לשינוי ברדיוס תנועתו והאלקטרון חוזר למסלולו המקורי.
התנאים להאצת האלקטרונים ולשמירה על מסלולם המעגלי מתקיימים רק ברבע אחד של מחזור זרם החילופין, בו שינוי השדה המגנטי הוא בכיוון הרצוי ובאותה העת השדה המגנטי גדל בערכו המוחלט, כך שהאלקטרונים מואצים בכיוון הרצוי ושומרים על מסלולם המעגלי בזמן האצתם.
תהליך האצת האלקטרונים מתרחש ברבע הראשון של מחזור זרם החילופין. בתחילת המחזור, כאשר השדה המגנטי מתאפס, מוחדרים האלקטרונים לבטאטרון. במהלך רבע המחזור הם צוברים אנרגיה קינטית, ובסוף רבע המחזור, כאשר האלקטרונים בעלי אנרגיה מרבית, הם מנותבים למטרה מסוימת ובהתנגשותם יוצרים קרינת רנטגן.
היסטוריה.