במוקדמות אליפות אירופה בשנת 2005 השתתפה נבחרת ישראל בשלב הבתים המוקדם שאותו אירחה אסטוניה ובו השתתפו, ביחד עם נבחרת ישראל, נבחרות אסטוניה, בלארוס והולנד, הנבחרת סיימה בתיקו 0–0 מול בלארוס, הפסידה 1–2 לנבחרת הולנד עם שער של עדן בן בסט וסיימה בניצחון 0–4 על אסטוניה עם צמד שערים של עדן בן בסט, ועוד שערים של עידן סרור וליאור רפאלוב וסיימה את הבית במקום השני והעפילה לשלב הבתים של חצי הגמר אותו אירחה ספרד. בבית זה היו עם נבחרת ישראל נבחרות ספרד, צרפת ונבחרת פורטוגל בכדורגל כאשר הנבחרת מפסידה לנבחרות ספרד וצרפת 0–3 ו-0–1 בהתאמה אך ניצחה את נבחרת פורטוגל 0–2 משערים של דניאל אונגר ואיתי שכטר. לבסוף סיימה הנבחרת את במקום השלישי באותו הבית ולא העפילה לאליפות אירופה.
במוקדמות אליפות אירופה בשנת 2006 נערך שלב הבתים המוקדם בנס ציונה, ישראל, אז אירחה נבחרת את ישראל את נבחרות קפריסין, מלטה ונורווגיה כאשר הנבחרת מנצחת את כל שלושת המשחקים, ניצחון 0–2 על קפריסין משערים של איתי שכטר ורמי דואני, ניצחון 0–3 על מלטה מצמד שערים של מאור בוזגלו ושער של אלירן עטר וניצחה את נורווגיה 1–4 משערים של אורי פסו, מאור בוזגלו, רמי דואני ויובל שפונגין וסיימה במקום הראשון באותו הבית והעפילה לשלב הבתים של חצי הגמר, שאותו אירחה קרואטיה. בשלב הבתים הזה שיחקה נבחרת ישראל עם נבחרות קרואטיה, מקדוניה ופורטוגל כאשר הנבחרת הפסידה 0–2 לקרואטיה, סיימה בתיקו 0–0 עם מקדוניה וניצחה את פורטוגל 0–1 משער של תום מנשרוב.
במוקדמות אליפות אירופה בשנת 2007 הוגרלה נבחרת ישראל בשלב המוקדם, שנערך בסלובניה ובו התמודדה הנבחרת הישראלית מול נבחרות סלובניה, שווייץ וליכטנשטיין כאשר הנבחרת מנצחת את נבחרת ליכטנשטיין 0–6 משערים של מאור בוזגלו, אבי ריקן, דודו ביטון, ביברס נאתכו וצמד של חן עזריאל, הנבחרת ניצחה את נבחרת שווייץ 1–2 משערים של דודו ביטון ורחמים צ'קול וניצחה את סלובניה 0–3 משערים של ניסו קפילוטו, אושרי רואש ודודו ביטון והעפילה לשלב הבתים של חצי הגמר שנערך בנס ציונה וראשון לציון בישראל ולכן עלו הציפיות מהנבחרת כי תנצל את יתרון הביתיות שלה להעפלה לאליפות אירופה לראשונה בתולדותיה. הנבחרת הוגרלה מול נבחרות סלובקיה, פולין וצרפת ואכן, במשחק הראשון ענתה לציפיות הגבוהות ממנה וניצחה 0–6 משערים של מאור בוזגלו, טוטו תמוז, חן עזריאל, ביברס נאתכו וצמד של דודו ביטון. במשחק השני, מול פולין, ניצחה הנבחרת 1–4 משערים של טוטו תמוז, בירם כיאל וצמד של חן עזריאל אך במשחק האחרון, מול צרפת, הפסידה הנבחרת 1–3 עם שער של מאור בוזגלו ושוב לא הצליחה להעפיל לאליפות אירופה עד גיל 19.
נבחרת הנוער זכתה ב-4 באוגוסט 2007 בגביע טורניר החלב שנערך בצפון-אירלנד, לאחר שלושה ניצחונות רצופים, הכוללים ניצחון על המארחת צפון-אירלנד בתוצאה 1–3, ניצחון 2–5 על דנמרק, וניצחון 0–5 על ויילס. מלך השערים של הנבחרת היה מאור בוזגלו עם שישה שערים ושלושה בישולים.
במאי 2014 העפילה הנבחרת לאליפות אירופה עד גיל 19, תחת הדרכתו של כדורגלן העבר והמאמן אלי אוחנה. הנבחרת העפילה בסיבוב הראשון של המוקדמות מהמקום השני בבית אחרי דנמרק ולפני איטליה, ובשלב העלית של המוקדמות סיימה במקום הראשון בבית עם גיאורגיה, קפריסין ושווייץ, והעפילה ליורו עד גיל 19 בפעם הראשונה. באליפות עצמה סיימה הנבחרת במקום האחרון בבית A, כאשר הפסידה בשלושת משחקיה נגד הונגריה, אוסטריה ופורטוגל. בהמשך לא הצליחה לשחזר הנבחרת את הצלחתה ולא העפילה לטורניר גדול במשך שמונה שנים.
יורו 2022.
במרץ 2022 העפילה בפעם השנייה בתולדותיה לטורניר הסופי של אליפות אירופה עד גיל 19 שהתקיים בסלובקיה, תחת הדרכתו של המאמן הלאומי אופיר חיים. ישראל העפילה לטורניר אחרי שסיימה את שלב המוקדמות ההתחלתי בטבלת הבית שלה במקום השני אחרי הולנד, כאשר היא מקדימה את קפריסין ואת מולדובה. ב"סיבוב העלית" של מוקדמות הטורניר פגשה הנבחרת את הונגריה, סקוטלנד וטורקיה. הנבחרת סיימה במקום הראשון בטבלת הבית כשהיא מקדימה את סקוטלנד וטורקיה.
בשלב הבתים של הטורניר הסופי של יורו 2022 סיימה הנבחרת במקום השני אחרי אנגליה, כשהיא מקדימה את אוסטריה וסרביה. מלבד העפלה לחצי הגמר של הטורניר, הקנה הישג זה לנבחרת הנוער הישראלית גם העפלה ישירה לשלבי הבתים של גביע העולם עד גיל 20 - 2023, לראשונה בתולדותיה.
בשלב חצי הגמר של הטורניר גברה הנבחרת בתוצאה 1–2 על נבחרת צרפת, בעוד שבמשחק הגמר הפסידה לאנגליה בתוצאה 1–3 לאחר הארכה.
סגל הנבחרת.
סגל הנבחרת שזומן לקראת טורניר אליפות אירופה בכדורגל 2022. ההופעות והשערים מעודכנים ל-28 ביוני 2022, לאחר משחק חצי הגמר מול צרפת.
הצוות המקצועי.
נכון למרץ 2022 (במהלך מוקדמות, "סיבוב העלית" ובטורניר הסופי של יורו 2022), מאמן נבחרת הנוער עד גיל 19 הנוכחי הוא אופיר חיים, ועוזרי-המאמן הם איתי מרדכי ואיל גדרון. מאמן השוערים הוא גיא סולומון, ומאמן הכושר הוא עופר אקשטיין. מנהל הנבחרת הוא אסי מאיר. הצוות הרפואי כולל את רופא הנבחרת ד"ר מיקי זגר, ואת הפיזיותרפיסט איגור לומובסקי.
נבחרת ישראל עד גיל 19
נבחרת הנוער של ישראל בכדורגל
שמן עמוק
נבחרת הנוער בכדורגל
נוסחת השורשים
אוצר טבע
אוצר טבע הוא חומר או מחצב טבעי המצוי בדרך-כלל בחבל ארץ מסוים, ועל מנת להשיגו יש לכרות אותו מסלע או מהר, או שיש לקדוח במעמקי האדמה על מנת להוציאו. ערכו של אוצר הטבע נובע מנדירותו ומתכונותיו המיוחדות והמבוקשות, ואינו נקבע מעלות וקושי ההפקה, כי אם על פי מחיר השוק והוא נתון תמידית למניפולציות.
בין אוצרות הטבע החשובים יותר נמנים בין היתר נפט, זהב, יהלומים, פחם, וגז טבעי.
רוב אוצרות הטבע, אינם ניתנים לשימוש מידי, ויש לעבדם לפני כן. למשל, על מנת להשתמש בנפט כדלק, יש קודם לזקק אותו בבתי זיקוק לנפט, ורק אז הוא טוב לשימוש. דוגמה נוספת היא היהלום, אותו לוקחים לליטוש, על מנת שיהיה בצורה ובגודל הרצויים.
לעיתים, למדינות המשופעות באוצרות טבע ניתן מעמד פוליטי חשוב. לדוגמה, אף על פי שארגוני זכויות אדם וארגונים פמיניסטיים רבים מתנגדים למשטר השולט בערב הסעודית, עובדת היותה עשירה בנפט נותנת לה כוח פוליטי רב בעולם.
פיומה
הפצצת שטיח
המונח הפצצת שטיח מתייחס לשימוש שנעשה במספר רב של פצצות שימוש כללי בלתי מונחות, לרוב תוך שימוש בכמות גדולה יחסית של פצצות תבערה, על מנת להשיג השמדה מוחלטת של אזור היעד, במטרה להשמיד כוחות אויב וציוד או במטרה להוריד את המורל של האויב. המונח הפצצת שטיח נטבע בשל העובדה שהשימוש בפצצות מכסה אזור באופן מלא, באותו אופן שבו שטיח מכסה רצפה.
מקורות.
במקור, הפצצת שטיח בוצעה על ידי מספר רב של מטוסים, שחזרו אל המטרה בגלים. בימינו, מפציץ כבד או טיל יכול לספק את אותו אפקט באזור מצומצם (שדה תעופה לדוגמה) על ידי שחרור מספר רב של פצצות קטנות יותר. מערכות ארטילריה מסוימות, כמו ה-MLRS, יכולות גם כן לשמש להפצצת אזורים באופן דומה. הפצצת השטיח פותחה במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי בריטניה. השיטה הועתקה על ידי האמריקאים במטרה לנסות ולפגוע במורל של הגרמנים ולהשמיד ערים ששיכנו תעשיות נשק.
התאוריה הזו הושפעה רבות מתאוריות של האסטרטג האיטלקי ג'וליו דואה, אשר טען שמלחמות העתיד ינוהלו על ידי הפצצה הדדית של ריכוזי אוכלוסייה אזרחית. שמד הדדי שכזה אשר יימשך מספר ימים, יוכל לטענתו להביא לכך שצד אחר ימהר לדרוש הפסקת אש או הסכם שלום.
התאוריה גובתה באופן גורף על ידי תעשיית הבידור והעיתונות - ה.ג. וולס תיאר בספרו "העתיד לבוא" תיאור מזוויע של השָמד אשר נגרם לְעיר. הספר הפך לרווח בהלך המחשבה הצבאית. באותה תקופה, איש לא סבר שיש אפשרות להגן מפני הפצצת שטיח. המפציצים הבריטיים באותה תקופה טסו גבוה יותר מכל מטוס קרב של האויב. מאחר שאמצעי התרעה מוקדמת טרם פותחו באותה תקופה, הרי שטייס מטוס הפצצה היה מוגן וקטלני. במהלך שנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20, נתפשה זרוע המפציצים של חיל האוויר כזרוע היוקרתית ביותר.
עקרון ההשמדה המוחלטת של מטרות אזרחיות כשיטה לקיצור מלחמות נבדקה בעת מלחמת האזרחים הספרדית, כאשר כוח מתנדבים גרמני בשם לגיון הקונדור הפציץ את העיר גרניקה במספר גלים במהלך יממה שלמה כמעט. מספר הנפגעים היה גבוה. אף כי ההפצצה נתפסת בימינו כמעשה לא הומני, הדבר תאם את הלך החשיבה הצבאית אשר רווח באותה תקופה.
השימוש במלחמת העולם השנייה.
כאשר בריטניה נכנסה למלחמה נגד גרמניה בשנת 1939, ציפתה האוכלוסייה האזרחית להיות מופצצת תוך ימים ספורים. גובשו תוכניות להתמודדות עם מספר נפגעים גבוה בלונדון וילדים רבים פונו לאזורים הבטוחים יחסית שמחוץ לערים. למרות שהאיום על האזרחים לא התממש מיד, ניסה הלופטוופה להכניע את העיר לונדון בשלבים האחרונים של הקרב על בריטניה.
לנאצים לא היו מספיק מפציצים על מנת להשמיד את לונדון. מטוסיהם סבלו מנזקים כבדים בשל מטוסי חיל האוויר המלכותי אשר הובלו אל מטרותיהם באמצעות ההמצאה הבריטית של מרחב אווירי הנשלט באמצעות רדאר.