בשנת 1921 הוקמה בלוטוביסקה האגודה הציונית השחר, אשר הקימה תוך שנה בית-ספר עברי משלים בו למדו 69 תלמידים ב-4 כתות. ב-1922 הוקמה במקום גם אגודת הצפירה ובמועדונה התקיימו חוג לדרמה, הרצאות וקורסים ללמוד עברית. ב-1926 הוקם ארגון הנוער אחווה וב-1930 הנוער הציוני.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 1,220 יהודים, רוב תושביו, והתקיימה בו פעילות ציונית וכן בית ספר עברי.
בשואה.
עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים בספטמבר 1939, החלו אלו בביצוע מעשי התעללות פומביים ביהודיו, תוך גזיזת ותלישת זקנים ופיאות, ואילוץ יהודי היישוב במהלך הימים הנוראים לרקוד על גבי ספרי תורה שנפרשו ברחובות הכפר. ערב סוכות ת"ש נכנסו ליישוב חיילי הצבא האדום, ובתקופה הסובייטית הוחרם רכוש היהודים ביישוב, וכמה משפחות יהודיות אמידות גורשו ממנו. כמו כן, גורשו לעומק ברית המועצות פליטים שהגיעו ליישוב ממערב פולין.
עם שובם של הגרמנים ליישוב, במהלך מבצע ברברוסה, הם מינו בו יודנרט, שנצטווה לספק להם עובדי כפייה יהודים. בתחילת קיץ 1942 פשטו על היישוב אנשי גסטאפו, ריכזו את יהודיו, וערכו בהם סלקציה. כ-800 קשישים וילדים נרצחו בבור ירי בגבעה שמעל הכנסייה המקומית, וכל יתר היהודים הועברו כעבור זמן מה לאוסצ'יקי דולנה. משם הועברו ב-8 בספטמבר 1942, יחד עם יתר יהודי המקום, למחנה זאסלאב הסמוך לסאנוק, ושם נרצחו במקום או שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
יהודים מעטים מהכפר שהצליחו להימלט מהאקציה ליערות הסביבה נתגלו ונרצחו בידי שוטרים גרמנים או אוקראינים, ואף בידי פרטיזנים אוקראינים. מכ-1,220 יהודי היישוב שרדו את השואה 12 איש, אשר שהו בזמן הכיבוש הגרמני בשטחי ברית המועצות.
לוטביסק
ליטוביסק
נחל שכניה
נַחַל שְׁכַנְיָה הוא נחל אכזב קצר במערב הגליל התחתון, שראשיתו בהר שכניה, ברום של כ-400 מטרים מעל פני הים, וסופו בחיבור לנחל אבליים, בסמוך לאעבלין.
אפיקו של הנחל הוא בכיוון דרום מערב, והוא מתחתר בעמק בין היישובים מורשת מדרום מזרח ומצפה אביב מצפון מערב. מצפון לנחל נמצא הר כבול.
בחלקו האחרון חופף תוואי הנחל לכביש 781, המחבר בין אעבלין וגוש משגב.
שמו של הנחל, כמו גם שם היישוב שכניה ושמו של הר שכניה, הוא כשם משמר הכהונה שְׁכַנְיָה, אשר ישב לפי המקורות ביישוב המקראי והתלמודי כָּבוּל, המזוהה עם הכפר הסמוך כאבול.
כחל לילכי
כחל לילכי (שם מדעי: "Coracias caudatus") הוא מין כחל אפריקני. הוא מצוי באפריקה שמדרום לסהרה ובדרום חצי האי ערב. בתי הגידול המועדפים עליו הם חורשות וסוואנות; הכחלים אינם חיים באזורים חסרי עצים.
כחל לילכי הוא הציפור הלאומית של קניה.
אורכו של הכחל נע בין 36 ל-38 ס"מ, ומוטת כנפיו נעה בין 50 ל-58 ס"מ. הזכר והנקבה דומים (עם זאת, הזכר גדול מעט מהנקבה); אצל פרטים צעירים, הזנב קצר יותר. גרונו וחזהו של הכחל בצבע לילך, והם העניקו לו את שמו.
הכחל נצפה בדרך כלל לבדו או בזוגות, יושב על צמרות עצים, עמודים או נקודות תצפית אחרות. הכחל הלילכי ניזון מחרקים, לטאות, עקרבים, שבלולים, עופות קטנים וזוחלים קרקעיים. במהלך החיזור, הזכר עף וצולל מטה בפתאומיות, משמיע קריאה ייחודית. הקן מוקם בחור בעץ מת, בדרך כלל באובב, קוקוס או קזוארינה; גודל התטולה נע בין 2 ל-4 ביצים, ושני בני הזוג לוקחים חלק בדגירה, ואף מגנים על הקן בתוקפנות מפולשים.
עונת 1918 בסדרה השוודית
עונת 1918 בסדרה השוודית הייתה עונת הכדורגל השמינית בשוודיה במסגרת ליגה (הטורניר שקדם לליגת העל השוודית), והיא הייתה ליגת הכדורגל המקצועני בשוודיה בשנת 1918. על כל ניצחון קיבלה הקבוצה המנצחת 2 נקודות, על תיקו נקודה אחת ובעבור הפסד 0 נקודות. עונת 1918 הייתה העונה הראשונה שהתקיימה רק במסגרת משחקי אביב (אפריל - נובמבר 1918).
"זוכת הסדרה" (Seriemästare) הייתה גטבורג, בפעם השישית ברציפות. בעונה זו התדרדרה ההתקדמות של ליגת הכדורגל השוודי, כאשר רק ארבע קבוצות נרשמו לליגה, שתיים מסטוקהולם ושתיים מגטבורג. על פי הנאמר באתר האינטרנט של AIK סולנה, הסיבה לכך היא היותה של 1918 השנה האחרונה במלחמת העולם הראשונה.
הר כבול
הר כָּבוּל הוא הר במערב הגליל התחתון, המגיע לרום של 373 מטרים מעל פני הים.
ההר שוכן מצפון להר שכניה, וממזרח ליישוב טמרה, הנמצא למרגלותיו. מדרום להר נמצא אפיקו של נחל שכניה, ומצפון לו נמצא אפיקו של נחל כבול.
ההר קרוי על שם העיר מתקופת המקרא, בית שני והתלמוד כָּבוּל, המזוהה עם הכפר הסמוך מצפון מערב כאבול.
בשטח ההר עובר כביש המחבר בין טמרה ובין יישובי גוש משגב.
עונת 1919 בסדרה השוודית
עונת 1919 בסדרה השוודית הייתה עונת הכדורגל התשיעית בשוודיה במסגרת ליגה (הטורניר שקדם לליגת העל השוודית), והיא הייתה ליגת הכדורגל המקצועני בשוודיה בשנת 1918. על כל ניצחון קיבלה הקבוצה המנצחת 2 נקודות, על תיקו נקודה אחת ובעבור הפסד 0 נקודות. עונת 1919, בדומה לקומדתה, הייתה העונה השנייה ברציפות שהתקיימה רק במסגרת משחקי אביב (מאי - יוני 1919).
"זוכת הסדרה" (Seriemästare) הייתה גטבורג, בפעם השביעית ברציפות, אם כי העונה מעולם לא הסתיימה. בעונה זו שיחקו כמו ב-1918 רק ארבע קבוצות, שתיים מסטוקהולם ושתיים מגטבורג, וכמו כן העונה מעולם לא הסתיימה והיא הופסקה כבר לאחר שכל קבוצה רשמה בין 4 ל-5 משחקים בלבד. על פי הנאמר באתר האינטרנט של AIK סולנה, הסיבה לכך מורכבת, בין היתר, מכך שהשחקנים לא היו מקצוענים ועבדו בעבודה נוספת, ומכך שהקבוצות שיחקו ברמה הבינלאומית, לעיתים מספר משחקים באותו השבוע (נגד קבוצות מפינלנד, דנמרק, נורווגיה, ארצות הברית וכו').
מרטין זקס
מרטין זקס (1925 - דצמבר 2019) היה רופא ישראלי, פרופסור לפתולוגיה ואחד ממייסדי בית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון. הוא ניהל את המחלקה הפתולוגית בבית חולים הדסה במשך כחמש-עשרה שנה (1960–1975) ואת המכון הפתולוגי בבית חולים סורוקה במשך כעשרים וחמש שנה (1975–2000). בשנת 1997 זכה זקס באות יקיר באר שבע.
ביוגרפיה.
זקס נולד וגדל בפרטוריה, דרום אפריקה בנם של ליטה ומאיר. בצעירותו היה חבר בתנועת "הבונים". עם סיום לימודי התיכון, החל ללמוד באוניברסיטה שבעירו. בשנת 1943, בתקופת מלחמת העולם השנייה, כשנתיים לאחר שהחל ללמוד באוניברסיטה, התנדב לשרת בצבא דרום אפריקה. הוא שרת כחובש באיטליה. בתום המלחמה ביקר בארץ ישראל. את לימודי הרפואה שלו סיים בשנת 1949 והוסמך מטעם אוניברסיטת קייפטאון.
הוא עלה לישראל בשנת 1960, הן בשל ציונות והן בשל התנגדותו לאפרטהייד שהונהג אז בדרום אפריקה נגד כהי עור. עם עלייתו לישראל הוא החל לניהל את המחלקה הפתולוגית בבית חולים הדסה כ-15 שנים (1960–1975). משם עבר לבית חולים סורוקה על מנת לפתח את הבריאות בנגב.
חייו האישיים.
מרטין זקס הוא אחיו של פרופ' תיאודור זקס, מנהל המחלקה למיקרוביולוגיה קלינית ולמחלות זיהומיות במרכז רפואי הדסה
גדור (שבט בנימין)
גְדוֹר הוא שמו של יישוב מקראי בנחלת שבט בנימין ושמו של אחד מראשי שבט זה, הנזכר הן בתנ"ך והן במקורות ארכאולוגיים. אין לבלבל יישוב זה עם היישוב גְדוֹר שבנחלת שבט יהודה.
גדור נזכר בתנ"ך כאחד מראשי שבט בנימין שישבו בגבעון: . בהמשך ספר דברי הימים נזכר גדור בשנית ברשימת הייחוס של בני שבט בנימין שהיו מראשוני המתיישבים בגבעון.
בהמשך נזכר גדור (בצורת יידוע) כשמו של יישוב בנחלת שבט בנימין: .
ברבים מחרסי גבעון, אשר מתוארכים למאה השישית לפני הספירה, נמצא השם גדר (בכתיב חסר) לצד השם גבען, תוך ציון שמות אנשים שונים. לפי הסברה, שם היישוב הקדום השתמר בשמו של הכפר ג'דירה, הנמצא כקילומטר אחד צפונית מזרחית לתל גבעון (אלג'יב), ואשר בו שרידים ארכאולוגיים מתקופות שונות.
נאדין קסלר
גביע המדינה בכדורגל 1966/1967
גביע המדינה בכדורגל 1966/1967 הייתה התחרות ה-29 מאז היווסדה וה-14, לאחר קום המדינה. המשחקים החלו ב-17 בספטמבר 1966 והסתיימו ב-1 בנובמבר 1967.
בגלל השתתפות נבחרת הנוער באליפות קונפדרציית הכדורגל של אסיה לאחר 15 באפריל משחקי התחרות הופסקו והם חודשו רק לאחר מלחמת ששת הימים.
מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר את הפועל תל אביב ובכך זכתה בגביע בפעם ה-13.
התוצאות.
השלבים המוקדמים.
בשלבים הראשונים השתתפו קבוצות של ליגה ג' וליגה ב'. בסיבוב השישי לתחרות הצטרפו קבוצות הליגה הלאומית.
שלבי הגמר.
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
הערה:
טורבינה פוטסדם
על הדרך עץ עומד
על הדרך עץ עומד (במקור ביידיש: אויפֿן וועג שטייט אַ בוים; בתעתיק אנגלי: Oyfn veg shteyt a boym), הוא שיר יידי מאת איציק מאנגר שנכתב בוורשה בירת פולין בשנת 1938, התפרסם לראשונה ב-21 באפריל 1938 בעיתון הוורשאי "נײַע פֿאָלקסצײַטונג" ולאחר מכן נכלל בקובץ שיריו "וואָלקענס איבערן דאַך" (עננים מעל הגג), שראה אור בשנת 1942 בלונדון בהוצאה 'אַליינעניו' (לבדי), הוצאה עצמית של המחבר. שירו של מאנגר הוא גרסה למוטיב העממי היהודי של עץ כפוף העומד על אם הדרך. גרסתו המפורסמת של שיר עממי זה מספרת על יהודי שנוסע לארץ ישראל בעיניים דומעות ועל שמחת בית ישראל כשייסעו לארץ.