אליפות האמריקות בכדורסל 1993 הידועה גם בשם טורניר האמריקות 1993 היא האליפות השישית שנערכה על ידי פיב"א אמריקה.
באליפות השתתפו 10 נבחרות. מטרת התחרות הייתה גם לקבוע את הנבחרות שיקבלו זכות להשתתף באליפות העולם בכדורסל 1994.
ארצות הברית זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדותיה.
מתכונת התחרות.
תחילה נערכו משחקי העפלה אזוריות:
תחילה המשחקים נערכו בשני בתים. בהמשך, שמונה נבחרות המשיכו בפלייאוף לקביעת הנבחרות שיעפילו לאליפות העולם.
קישורים חיצוניים.
נתונים מאתר פיב"א
ליילנד MCW אולימפיק
ליילנד MCW אולימפיק (באנגלית: Leyland-MCW Olympic) הוא אוטובוס, אשר יוצר על ידי חברת "ליילנד" (שם מלא: "BritishLeylandMotor Corporation") הבריטית בין השנים 1949–1971.
אלכסנדרה אלבקיאן
אָלֶכֶּסַנְדְרָה אֶלְבַּקְיָאן (ברוסית: Алекса́ндра Аса́новна Элбакя́н; נולדה ב-6 בנובמבר 1988) היא מתכנתת פעילת רשת רדיקלית, פיראטית תוכן, והיוזמת והמוציאה לפועל של האתר Sci-Hub. נכון לשנת 2017 היא חיה במסתור. כתב העת Nature כלל אותה ברשימת עשרת האנשים החשובים במדע לשנת 2016, ואתר "Ars Technica" השווה אותה לארון שוורץ. ב-2016, במאמר דעה בניו יורק טיימס השווה אותה לאדוארד סנודן. ב-2017 אנטומולוגים רוסים ומקסיקנים גילו זן חדש של צרעות טורפות והם בחרו לכנותו "Idiogramma elbakyanae" על שמה של אלכסנדרה אלבקיאן, כעקיצה על תרומתה להפיכת הידע המדעי זמין עבור כל החוקרים.
ביוגרפיה.
אלכסנדרה אלבקיאן נולדה באלמטי, קזחסטן ב-6 בנובמבר 1988. היא ממוצא ארמני, סלאבי ואסייתי. אלבקיאן למדה באוניברסיטה באסטנה, שם פיתחה את כישוריה כהאקרית. ב-2009 סיימה את תואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטה הקזחית הלאומית הטכנית סטבאייב , בהתמחות בתחום אבטחת מידע. במשך שנה עבדה באבטחת מחשבים במוסקבה, וב-2010 עברה לפרייבורג בגרמניה לעבוד בפרויקט ממשק מוח-מחשב, והחלה להתעניין בטרנס הומניזם. היא עשתה התמחות קצרה במכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה בארצות הברית, שם למדה מדעי המוח ותודעה.
Sci-Hub.
אלבקיאן הקימה את אתר Sci-Hub כשחזרה לקזחסטן ב-2011, בתגובה לעלות הגבוהה של מאמרים מדעיים באתרים של הוצאות מדעיות באינטרנט. Sci-Hub הוא מאגר מידע מקוון הכולל בעיקר מאמרים מדעיים הנגישים לקורא ללא עלות. נכון לפברואר 2018, באתר 64 מיליון מאמרים אקדמיים.
כתב העת Science הגדיר את האתר כ"מעשה אלטרואיסטי מעורר השראה או יוזמה פלילית עצומה, תלוי את מי שואלים". ב־2015, ההוצאה לאור אלסוויר תבעה את אלבקיאן בעקבות הפרת זכויות יוצרים על סך 15 מיליון דולר בארצות הברית ומאז היא חיה במסתור בשל החשש להסגרתה. אלבקיאן לא הגיעה לבית המשפט בניו יורק אולם שלחה מכתב בו היא מסבירה מדוע הקימה את Sci-Hub. היא כתבה שבזמן לימודיה באוניברסיטה בקזחסטן, הדרך היחידה שהייתה לה לגישה למאמרים מדעיים הייתה על ידי תשלום של 32 דולרים למאמר. לאחר שגילתה שאנשי אקדמיה מעבירים בניהם עותקים של מאמרים באמצעות האינטרנט משום אינם יכולים לרכוש אותם, היא הקימה את האתר כדי לפשט את התהליך. כן תביעות נוספות הוגשו נגדה, ובניהן על ידי חברה האמריקאית לכימיה.
אלבקיאן תומכת בתנועת חופש המידע וטוענת כי המשימה של Sci-Hub עולה בקנה אחד עם עקרונות התנועה ומאפשרים לאזרחים נגישות למידע וידע.
ב-2017 חוקרי חרקים רוסים ומקסיקנים גילו זן חדש של צרעות טורפות וקראו אותו על שמה של אלבקיאן ("Idiogramma elbakyanae"). היא נפגעה מבחירת השם וכתבה "אם מנתחים את מצב הפרסומים המדעיים, הטפילים האמיתיים הם המוציאים לאור המדעיים, ו-Sci-Hub, לעומת זאת, נלחם על גישה שווה למידע מדעי". בעקבות אירוע זה (וככל כנראה גם לאור יחסים מתוחים עם הקהילה המדעית ברוסיה), אלבקיאן חסמה את הגישה ל-Sci-Hub למשתמשים מרוסיה. לאחר זמן מה, החסימה הוסרה וגולשים מרוסיה יכלו להמשיך לקרוא מאמרים ב-Sci-Hub. אלבקיאן הסבירה בראיון, כי תומכים רבים יצרו איתה קשר ושכנעו אותה: "מי שתקף אותי באינטרנט לא יכול להיחשב כבעל הדעה של הקהילה המדעית".
ארתור גייזל פון גיזלינגן
מלחמת נאביס
מלחמת נאביס הייתה מלחמה קצרה שהתנהלה במהלך שנת 195 לפנה"ס, בה לחמה קואליציית מדינות יווניות בהנהגת הרפובליקה הרומית, נגד עיר המדינה ספרטה. המלחמה נקראת על שם שליט ספרטה, נאביס.
רקע.
בשנת 210 לפנה"ס מת ליקורגוס מלך ספרטה, ובנו פלופס עלה לשלטון. מכיוון שפלופס היה קטין, מונה מאכאנידס כעוצר עבורו. אולם מאכאנידס נהרג בקרב מנטיניאה (207 לפנה"ס) מול הליגה האכאית, ולפיכך מונה נאביס כעוצר החדש. עם זאת, בשנת 199 לפנה"ס נפטר נאביס מפלופס ושלט בספרטה כשליט יחיד. המקורות העתיקים העוינים כולם את נאביס, מכנים אותו "טיראן", אולם במטבעות הספרטניים מאותה תקופה הוא מכונה "מלך" (μονάρχης - בזילאוס). שלטונו מתואר כשלטון של עריצות, אימה וטרור. הוא גרש את האזרחים העשירים והמיוחסים, ולאחר מכן ירה בהם למוות דרך חלונות בתיהם. את רכושם ונשותיהם העניק לשכירי החרב שלו. הוא הרשה לשומרי ראשו לבזוז מכל הבא ליד, ונתן מקלט לאנשים ש"לא הורשו לדרוך בארצותיהם בשל פשעיהם נגד אלוהים ואדם". הוא מימן פיראטים בכרתים תמורת השתתפות ברווחים, וכן שודדי דרכים ובוזזי מקדשים. הוא ניסה לחדש את הרפורמות של אגיס הרביעי וקלאומנס השלישי, אם כי בצורה אלימה וברוטלית בהרבה. הוא כינס את אספת העם, אולם היא התכנסה בפיקוח חייליו. מהאפורים והגרוסיה הוא נפטר לגמרי, כמו גם מכל מעמד האצולה. הוא ארגן שמיטת חובות שאפשרה לתושבים שהתרוששו לקבל שוב מעמד של אזרחים. הוא הניח להלוטים לפדות את עצמם, וארגן חלוקת קרקעות מחדש. הוא יצר צי מלחמתי, והקיף את ספרטה בחומות. לטענת המקורות הוא עשה זאת למען עצמו בלבד, אולם ככל הנראה התכוון לשרת בכך גם את האינטרסים של ארצו.
משבר ארגוס.
נאביס הוביל מדיניות חוץ אנטי-אכאית מובהקת: הוא חתם על ברית צבאית עם הליגה האיטולית, אליס ומסיניאה. מדיניות זו הובילה אותו בהכרח נגד מוקדון, בעלת בריתם המובהקת של האכאים. הוא צידד ברפובליקה הרומית במהלך המלחמה המוקדונית הראשונה נגד פיליפוס החמישי, מלך מוקדון, ונזכר בין החותמים על שלום פויניקי (בשנת 205 לפנה"ס) שסיים את המלחמה. עם זאת, עם פרוץ המלחמה המוקדונית השנייה, הצטרף נאביס אל מוקדון, שכן הברית עמה נראתה מבטיחה יותר. בשל כך, העניק פיליפוס מלך מוקדון את העיר ארגוס באופן זמני לנאביס, והבטיח לו שבמקרה וינוצח בידי הרומאים העיר תישאר שלו, אולם במקרה שלא, העיר תוחזר למוקדון. סוכם אף שבניו של נאביס ינשאו לבנותיו של פיליפוס. אולם לנאביס היו תוכניות משלו, ומיד כשקיבל את העיר לידיו ערך בה רפורמות מהסוג שערך בספרטה. לאחר מכן פנה אל מפקד הכוחות הרומאיים בזירה, טיטוס קווינקטיוס פלמינינוס, בהצעת שלום. פלמינינוס הביא עמו למפגש גם את אטאלוס הראשון, מלך פרגמון, וניקוסטראטוס, סטרטגוס האכאים. אטאלוס וניקוסטראטוס תמכו בהענקת ארגוס לאכאים, אולם פלמינינוס החליט להשאיר אותה בידיו של נאביס והבטיח לבדוק שוב את הנושא לאחר שתיגמר המלחמה בפיליפוס.
לאחר סיום המלחמה פנו האכאים אל פלמינינוס בבקשה שיקיים את הבטחתו. לרומאים עצמם לא היה עניין מיוחד בנושא, אולם הם רצו להבטיח שאף מדינה יוונית לא תצבור יותר מדי כוח, בין אם זו ספרטה ובין אם אלו האכאים. פלמינינוס כינס בתחילת שנת 195 לפנה"ס בקורינתוס וועדה של כל נציגי הערים היווניות, אשר נועדה לדון בשאלת ארגוס. מרבית הנציגים תמכו בהצעה להכריח את נאביס למסור את העיר לידי האכאים, אולם היא נתקלה בהתנגדות הליגה האיטולית - אויבתה המושבעת של הליגה האכאית, אשר הציעה שהגייסות הרומאיים יעזבו את יוון מיד. על פי הצעת האיטולים, היה אמור לקום מוסד משותף שידון ב"עניין המשותף" של כל היוונים. באם אותו מוסד יחליט על מסירת ארגוס לאכאים, הבטיחו האיטולים שהם עצמם יילחמו למען כך. עם זאת, הצעה זו נדחתה, ובהצבעה שנערכו הצביעו מרבית הנציגים בעד הכרזת מלחמה על נאביס.
המלחמה.
הקרב על ארגוס.
לנוכח סירובו העיקש של נאביס לוותר על ארגוס, באביב 195 החל צבא הקואליציה הרומית-יוונית להתארגן בקלאונאי שבצפון חצי האי הפלופונסי. בסה"כ כלל הצבא 40,000 חיילים, כולל 10,000 רגליים ו-1,000 פרשים מהליגה האכאית. כמו כן החלה הקואליציה בארגון צי מלחמתי שכלל 40 ספינות מהצי הרומי, 18 מרודוס, 10 מפרגמון ועוד 30 ספינות פרגמוניות קטנות יותר.
נאביס מצדו הפריש 15,000 חיילים מכלל כוחותיו והציב אותם בארגוס תחת פיקוד גיסו פיתגורס, שהיה בן ארגוס בעצמו. קבוצת ארגיבים ממתנגדי השלטון הספרטני נפגשו עם פלמינינוס וטענו שאם יזיז את מחנהו קרוב יותר לארגוס, הם יוכלו להסגיר לידיו את העיר. פלמינינוס שלח קבוצת רגלים ופרשים לאזור ארגוס כדי לחפש מקום מתאים למחנה החדש. אולם הרומאים נתקלו בקבוצת חיילים ספרטנים שיצאה גם היא לסיור, ובקרב שהתפתח אילצו הרומאים את הספרטנים לסגת. פלמינינוס בחר באזור הקרב כמקום למחנהו החדש. הוא חיכה שהספרטנים יתקפו אותו, אולם הם לא עשו דבר. פלמינינוס קיבל את המלצתו של הסטרטגוס האכאי אריסטאינוס, ובחר שלא להטיל מצור על ארגוס אלא לצעוד ישר אל ספרטה.
הקרב על גיתיון.