לרועים הפולאניים משיכה מיוחדת לחליל ולכינור – ניאניאורו. רועי צאן פולאנים צעירים אוהבים לשרוק ולשיר ברכות בזמן שהם משוטטים בסוונה השקטה עם הבקר והעיזים. הכלים הפולאנים האמיתיים הם הכינור בעל המיתר הבודד (ניאניאורו), החליל, הלאוטה בעלת 2 עד 5 מיתרים, הודדו או מולו וסטי התופים שנקראים בוובה ובאוודי. עם זאת הם מושפעים מכלים אחרים מהאזור כמו הנבל המערב אפריקאי, הקורה והבאלאפון.
אוכל.
קוסאם הוא המושג הכללי לחלב טרי וליוגורט, הידוע בשם פנדידאן (pendidan) בשפה הפולפולדית. הקוסאם הוא מאכל מרכזי בזהות הפולאנית ונערץ בתור משקה או בתור אחת מהצורות המעובדות שלו – יוגורט או גבינה. קטוגול ולבול הם נגזרות של שומן חלב ונעשה בהם שימוש בבישול וקליעת שיער. מראה נפוץ בקרב הנשים הפולאניות הוא נשים הרוכלות במוצרי חלב בתוך דלועים מעוצבים הנחים על ראשיהן. ארוחות אחרות כוללות מאכל בשם ניורי העשוי מקמח דגנים כמו תירס, דוחן או סורגם שנוהגים לאכול בשילוב עם מרק (טאקאי, חאאקו) העשוי מבצל, תבלינים, פלפלים וירקות אחרים.
מאכל נפוץ נוסף הנוהגים לכל בכל הקהילות הפולאניות נעשה מהתססת חלב ליוגורט. אותו אוכלים עם קוסקוס מתירס או בשמו לאצ'ירי או דאקארה, באותה הקערה או בנפרד. בנוסף אוכלים אותו עם דייסה נוזלית הנקראת גארי שעשויה מחלב ודגנים כמו דוחן, סורגום או תירס. הוודאבה נוהגים לאכול דוחן, חלב ובשר בתור מרכיבים מרכזיים. את הדוחן אוכלים בבוקר, בצהריים ובלילה כתבשיל עם רוטב או נזיד המכיל לרוב עגבניות, פלפלים, עצמות, בשר, בצל וירקות אחרים. באירועים מיוחדים הם נוהגים לאכול בשר עז או בקר. משקה סמיך הדומה למשקה הטוארגי אגהאג'ירה נעשה תוך ערבוב גבינת עיזים, חלב, תמרים ודוחן.
בתים.
הפולה הנודדים גרים בבתים עם כיפות הידועים בשם "בוקארו" או "סואודו הודו" שמשמעו "בית דשא". במהלך העונות היבשות הבתים בצורת חצי מעגל נתמכים באמצעות ערימות של דוחן היוצרות עמודים, ובאמצעות מחצלות קנים שמוחזקות ביחד וקשורות כנגד עמודי עץ בעונות היבשות או הרטובות. בתים ניידים מסוג זה קלים להרכבה ופירוק, בצורה האופיינית לקהילות נודדות. כשמגיע הזמן לעבור, הבתים מפורקים בקלות ומועמסים על גבי חמורים, סוסים או גמלים המשמשים כתחבורה. עם זאת הרבה מהפולה גרים כיום בבתי בוץ או בטון, בהתאם לטרנדים העכשוויים.
ברגע שמסיימים להרכיב את הבית – החדר מחולק לאזורי שינה בהם הדלועים נערמים אחד על השני בהתאם לגודלם ושימושם. כפות העשויות מדלעת נתלות מהתקרה עם דלועים נוספים שמשמשים לאחסון דגנים.
חקר גנטי.
השושלות האבהיות של הפולבה/פולה/פולאני נוטות להשתנות בהתאם למיקום הגאוגרפי. לפי המחקר של קרושיאני ואחרים שבוצע בשנת 2002, קרוב ל-90% מהפולאניים מבורקינה פאסו היו נשאים של כרומוזום haplotype 24, שתואם לכרומוזום haplogroup E1b1a הנפוץ במערב אפריקה. הנותרים, שייכים לקבוצת הכרומוזום haplotype 42 / haplogroup E-M33. בדומה אליהם, 53% מהפולאני בצפון קמרון נשאו את הכרומוזום haplogroup E-M33, והיתר נשאו את השושלות של מדבר סהרה (12% נשאו את הכרומוזום haplogroup A, ו-6% נשאו את הכרומוזום haplogroup E1b1a). מיעוט נשא של הכרומוזום המערב אירו-אסיאתי (18% נשאי הכרומוזום haplogroups T ו12% נשאי הכרומוזום R-M173). מולקאר ואחרים בחנו ב-2004 את תדירות תת-הקבוצות הטקסונומיות של הכרומוזום haplogroup R1 מדגימות של הפולאני מקמרון (18%).
מחקר של חסאן ואחרים בשנת 2008 על הפולאני מסודאן בחן את ההופעה המשמעותית (53.8%) של הכרמוזום המערב אירו-אסייאתי haplogroup R-M173. הנותרים היו שייכים למגוון תת-קבוצות של haplogroup E1b1b אפרו-אסייאתיות שכללו 34.62% של הכרומוזום E-M78 ו-27.2% של הכרומוזום E-V22.
בשנת 2013, בוקובה ואחרים, בדומה לקודמיהם, בחנו תדירויות משמעותיות של הכרומוזומים haplogroups R1b ו-E1b1b בקבוצות הרועים הפולאניות מניז'ר. E1b1b נצפה בתדירות הגבוהה (60%) ביותר בקרב הפולאני אדאר המקומיים (Fulani Ader), ו-R1b נצפה בתדירות הגבוהה ביותר בקרב פולאני זינדר (31%). זה היווה ניגוד משמעותי לרוב קבוצות הרועים הפולאניות במקומות אחרים, כולל אלו מבורקינה פאסו, קמרון, מאלי וצ'אד. כל הקהילות המצוינות לעיל נשאו מעל 75% קבוצות haplogroups אבהיות מערב אפריקאיות.
הגנום המיטוכונדריאלי האמהי.
בניגוד לשושלות ההטרוגניות האבהיות, הפולאני לרוב מעורבבים בשושלת האמהית שלהם עם קהילות אחרות מניגר-קונגו. רק 8.1% מהגנום המיטוכונדריאלי שלהם היה קשור לקבוצות מערב אירו-אסיאתיות או אפרו-אסייתיות (J1b, U5, H, V). לפי מארק ס. מילר, מחקר של ארבע קהילות פולאניות נודדות, שנערך על 186 פרטים, בשלוש מדינות בסאהל (צ'אד, קמרון ובורקינה פאסו), הקבוצה היחידה של פולאני נוודים שהפגינה דמיון מסוים עם קהילות חקלאיות הקשורות אליה מבחינה גאוגרפית (מגינאה, ביסאו וניגריה) הגיעה מצ'בואה בצפון קמרון.
האוטוזום הכללי.
לפי טישקוף (Tishkoff) ואחרים ב-2009, כל השושלת הגנומית מתנגשת עם הקהילות הדוברות את השפה הצ'אדית והמרכז סודנית. בהתבסס על עובדה זו החוקרים מציעים שהפולאנים אימצו את השפה הניגר-קונגואית בשלב מסוים בהיסטוריה שלהם תוך נישואים פנימיים עם הקהילות המקומיות. בנוסף, דרגות נמוכות עד בינוניות של תערובת עם מערב אירו-אסיאתיים נצפה גם כן בדגימות הפולאניות, החוקרים מציעים שמקורה של התערובת הזו היא בחצי האי האיברי.
עיר בלב מדבר
עיר בלב מדבר (השם המקורי: הרפתקאותיה המתמיהות של משלחת ברסאק, צרפתית: L'Étonnante Aventure de la mission Barsac) הוא ספר שמיוחס לז'ול ורן ונכתב (בהשראת שני כתבי יד בלתי גמורים של ורן) על ידי בנו, מישל ורן. הספר יצא לאור לראשונה כסיפור בהמשכים בשנת 1914, ויצא כספר בשנת 1919. הספר מספר על משלחת שיצאה לאפריקה, נחטפה והובאה לעיר מסתורית, הנשלטת בידי עריץ המצויד באבזרים משוכללים.
הספר ידוע בשל תיאוריו של ורן על מכשיר הדומה לטלוויזיה של ימינו, וכן מכונות מוטסות שלא היו באותה תקופה.
התרגום העברי נכתב בידי שלמה סקולסקי, בשנת 1961, ויצא בהוצאת עמיחי.
המאה ה-22
המאה ה-22 היא מאה עתידית, הבאה אחרי הנוכחית, לפי מניין השנים המקובל בלוח הגרגוריאני המבוסס על ספירת השנים הנוצרית. התקופה תתחיל ב-1 בינואר 2101 ותסתיים ב-31 בדצמבר 2200. המאה ה-22 היא המאה השנייה של המילניום השלישי.
גורמים שונים של מחקר, סטטיסטיקה ועתידנות, ביניהם האו"ם, מנסים לאפיין מגמות שיוכלו לשפוך אור על תרחישים שעשויים להתממש במאה ה-22. נכון לשנת 2020 היכולות להעריך בביטחון את שצפוי לנו במאה זו אינן קיימות במרבית התחומים, והגופים שמנסים לבצע הערכות אלו מספקים בדרך כלל מגוון הערכות שונות ואף סותרות, שאלו מתעדכנות ומשתנות מדי מספר שנים.
מרגריט דורן
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2016
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2016 חלק כבוד לתחום היצירה הטלוויזיונית בישראל בשנת 2016. הזוכים הוכרזו בטקס פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה שהתקיים ב-17 במרץ 2017 במרכז הכנסים ה-LAGO בראשון לציון ושודר בשידור חי בשידורי רשת ולאחר מכן, בשידור חוזר. זאת, לאחר שש שנים בהן לא שודר הטקס בטלוויזיה. מנחי הטקס היו דביר בנדק וירון ברובינסקי, והוא עמד בסימן "50 שנות טלוויזיה".
ב-9 בפברואר 2017 פורסמה רשימת המועמדים בתחרות פרסי הטלוויזיה לשנת 2016.
הסדרות "האחיות המוצלחות שלי" ו"אורי ואלה" הן הזוכות הגדולות בטקס עם מרבית הזכיות. במהלך הטקס זכה התסריטאי והסופר אפרים סידון ("ניקוי ראש", "קרובים קרובים", "החרצופים" ועוד) בפרס מפעל חיים.
הפסלונים ניתנו לזוכים רק לצורך הצילומים, כאשר מי שמעוניין לקבל את הפסלון לרשותו נדרש לשלם סכום של 1,800 שקלים. בנוסף כל תוכנית המעוניינת לקבל מועמדות נדרשת לשלם סכום של 2,500 שקלים.
חברת חדשות 2 החליטה להחרים את הטקס השנה בטענה שמדובר בפרס "תפור מראש" עבור חדשות 10.
בטקס הארוך נרשמו מספר התבטאויות פוליטיות וחברתיות שהתייחסו בעיקר לסגירתה הקרובה של רשות השידור בסוף החודש, מגישת "שיחת היום" לוסי אהריש שהגישה פרס בטקס התייחסה לעתיד הרשות ואמרה:" כולנו עובדי רשות השידור, המלחמה שלהם היא המלחמה שלנו", צופית גרנט שקיבלה את הפרס על "אבודים" אמרה מעל בימת הטקס: "מעולם מצבנו החברתי לא היה כל כך קשה", שלמה בראבא שקיבל פרס על משחקו המשובח ב"אורי ואלה" אמר רגע לפני שירד מהבמה :"שהמדינה שלנו תצא מחושך לאור".
זוכים ומועמדים.
ברשימות מטה, הזוכים בקטגוריה מודגשים.
יצירה נוספת.
ברשימה מטה, הזוכה בקטגוריה מודגש.
מגישים.
הפרסים הוגשו על ידי הבאים:
לזכרם.
הזמר קובי אפללו שר את "שער הרחמים" כאשר אישים בתעשיית הטלוויזיה שמתו בשנה האחרונה הוצגו ברקע על המסך.
נסורת
נסורת היא שבבי עצים הנותרים אחרי ניסור עץ. הנסורת יכולה להיווצר גם על ידי בעלי חיים מסוימים שחיים בעץ. הנסורת יכולה להוות סכנה בריאותית ותעשייתית ולעודד התפשטות דליקות. אולם, יש גם שימושים מועילים לנסורת.
שימושים.
הנסורת נמכרת לצורך ריפוד לולים ותאי סוסים, ספיגת שמנים ונוזלים ועישון דגים. הנסורת משמשת גם ליצירת עיסת עץ, וכן היא משמשת גם במיצגים אמנותיים, כמו רכבות מינאטוריות.
הנסורת משמשת לייצור פחם, והתיעוד הראשון לשימוש כזה הוא של הנרי פורד, מייסד חברת הרכב פורד.
ג'לאלאבאד
הרפתקאותיה המתמיהות של משלחת ברסאק
קומארי