בטבע, החומצה הפורמית נמצאת בעקיצות ונשיכות חרקים מקבוצת הדבוראים (הימנופטרה) שכוללת דבורים ונמלים. נמלים מייצרות את החומצה הפורמית מסיבות הגנתיות והתקפיות. חומצה פורמית היא גם אחד החומרים הפעילים בקוצי רוב מיני הסרפד. כאשר נדקרים מסרפד היא הגורם לצריבה בעור.
החומצה הפורמית היא תוצר שרפה של מנועי מתאנול ואתאנול כאשר מעורבבים עם בנזין.
מקורו של שם החומצה במילה הלטינית לנמלה: Formica.
היסטוריה.
במאה ה-15, כמה אלכימאים היו מודעים לכך שקיני נמלים פולטים אדים חומציים. הנטורליסט ג'ון ריי הבחין בשנת 1671 שברזל ועופרת עברו קורוזיה באוויר שמעל קיני נמלים. בזקוק בקיטור של הנמלים התקבל נוזל שקוף שתקף עופרת. זקוק יבש של המלח שהתקבל נתן חומצה חזקה.
החומצה הפורמית סונתזה לראשונה על ידי הכימאי הצרפתי לואי ז'וזף גה-ליסאק מחומצה ציאנידית (HCN). מאוחר יותר, ב-1855 כימאי צרפתי אחר פיתח שיטה חדשה לסינתוז חומצה פורמית מפחמן חד-חמצני, שיטה דומה לזו שמשתמשים כיום.
כימיה.
חומצה פורמית היא החזקה מכל החומצות האורגניות הלא-מותמרות. החומר עובר פירוק עצמי על ידי איבוד מים, מימן או ריאקציית חמצון-חזור דו-מולקולרית
חומצה פורמית תתפרק בשעור ניכר גם בטמפרטורת החדר. מים (כולל שאריות מים מריאקציות הפירוק עצמן) יעכבו את הפירוק.
הפקה.
כמויות גדולות של חומצה פורמית נוצרות כתוצרי לוואי של יצירת חומרים אחרים (כגון חומצה אצטית).
למרות זאת, הכמויות שנוצרות בתגובות אלו אינן מספיקות לביקוש החומצה הפורמית כיום.
בגלל זה, ישנו יצור בלעדי של חומצה פורמית:
כאשר מתאנול (CH3OH) ופחמן חד-חמצני (CO) מעורבבים ביחד בסביבה בסיסית, נוצר החומר מתיל-פורמט (HCOOCH3) לפי המשוואה הבאה:
formula_4.
בתעשייה, הראקציה הזאת מתרחשת במצב נוזלי, ב-80 מעלות צלזיוס ו-40 אטמוספירות.
הידרוליזה של המתיל-פורמט יגרום לתגובה הבאה וליצירת חומצה פורמית:
formula_5.
כיוון שהתהליך הזה דורש כמות רבה של מים, חלק מהתעשיינים מעדיפים תהליכים עקיפים:
תגובה עם אמוניה ליצירת פורממיד (HCONH2) ואז, ראקציה עם מים וחומצה גופרתית ליצירת החומצה הפורמית:
formula_6.
formula_7.
גם לתהליך זה בעיות משל עצמו בגלל תוצר האמוניום סולפאט.
שימושים.
עד שנות ה-60 החומצה הפורמית הייתה בעלת שימושים מעטים בלבד. כיום משתמשים בה כחומר אנטיבקטריאלי, כחומר משמר במזון לחיות משק וכחומר הדברה כנגד סלמונלה וטפילים של דבורים.
לחומצה הפורמית גם שימוש משני בתעשיית הטקסטיל. בתעשיית הכימיה האורגנית הסינתטית, משמשת החומצה הפורמית כמקור ליון הידרידי (- H). במעבדה, החומצה הפורמית משמשת כמקור לפחמן חד-חמצני שנוצר בערבוב של החומצה עם חומצה גופרתית.
ארבה (כלי שיט)
אַרְבָּה (ברבים: אֲרָבוֹת) בשימוש בן זמננו היא כלי שיט בעל תחתית שטוחה, בדרך כלל ללא אמצעי הנעה משלו, המשמש להובלת מטענים בנהרות, תעלות שיט או נמלים. המלה הארמית "אַרְבָּא" (צורת רבים: אַרְבֵּי) נזכרת בתלמוד בבלי, והוראתה סירת משא קטנה, מונעת במשוטים, שהובילה מטענים בעיקר בנהרות בבל ושימשה גם לפריקה ולהטענת ספינות העוגנות סמוך לחוף. לעיתים קרובות משתמשים במונח "דוברה" במקום "ארבה", אף שיש הבדל קל בין שני המונחים. ארבה הוא גם השם שניתן לסירת משוטים מעוטרת ומקושטת, לשימוש בטקסים דתיים או ממלכתיים, כמו הארבות המלכותיות של תאילנד.
ליגת העל הקזחית
ליגת העל הקזחית (בקזחית: Қазақстан Премьер Лигасы) היא ליגת הכדורגל הבכירה בקזחסטן. הליגה נשלטת על ידי פדרציית הכדורגל של קזחסטן והוקמה בשנת 1992 עם יציאת קזחסטן מברית המועצות. הליגה הייתה באזור 8 בדרג השלישי של הכדורגל הסובייטי אף על פי שמספר קבוצות מהליגה הגיעו לרמות גבוהות בכדורגל הסובייטי.
משחקי הליגה נערכים רק בקיץ, והליגה אינה מתחלקת כמו ברוב המדינות לשתי שנים אזרחיות אלא נערכת כולה באותה שנה אזרחית.
הקבוצות בליגה.
להלן הקבוצות המתמודדות בליגת העל הקזחית בעונת 2022:
היסטוריה.
אליפות קזחסטן הסובייטית (1936 - 1991).
בזמן שליטת ברית המועצות בקזחסטן SSR, לכל רפובליקה סובייטית הייתה אליפות רפובליקה אזורית, ומעליה הייתה ליגת המשנה הסובייטית, ממנה היו מעפילות הקבוצות מכל ברית המועצות הסובייטית לליגה הבכירה, ליגת העל הסובייטית. הקבוצות הקזחיות לא הצליחו כמעט להעפיל לליגה הבכירה, למעט קבוצה אחת, קאיראט אלמטי ששיחקה בליגה 24 עונות ללא הישגים.
שאר הקבוצות הקזחיות הגיעו רק לליגת המשנה אחרי שזכו באליפות המקומית אך לא ביססו את מעמדן בליגת העל הסובייטית.
טבלת אליפויות הליגה הסובייטית האזורית לפי קבוצה.
אלו הקבוצות שזכו באליפויות המקומיות בקזחסטן הסובייטית בין השנים 1936 - 1991.
הליגה הקזחית הבכירה העצמאית (החל מ-1992).
לאחר שקזחסטן החזירה עצמאות מלאה התאחדות הכדורגל הקזחית העצמאית החדשה (ה-KFF) פתחה את הליגה הקזחית הבכירה ובאותה העונה הפכה ההתאחדות לחברה רשמית בפיפ"א ואופ"א, והליגה מתקיימת מאז.
מחלקה (פירושונים)
ליגת העל הצ'כית בכדורגל
ליגת העל הצ'כית (בצ'כית: 1. česká fotbalová liga, נקראת גם "פורטונה ליגה" מטעמים מסחריים) היא ליגת הכדורגל הבכירה בצ'כיה. שמה המסחרי של הליגה הוא "גמברינוס", על שם הספונסר הראשי של הליגה וגם אחד מהמלכים האגדיים בפלנדריה.
ההיסטוריה של הליגה הצ'כוסלובקית מתחילה כבר במאה ה-19, ובה שיחקו גם קבוצות מסלובקיה, כאשר שתי המדינות היו תחת צ'כוסלובקיה. לאחר הקמת צ'כיה העצמאית בשנת 1993 הוקמת ליגת העל הצ'כית.
בליגה משחקות כיום 18 קבוצות כאשר בסוף כל עונה מעפילה האלופה לשלב הפלייאוף של ליגת האלופות, ואילו הקבוצה שסיימה במקום השני מעפילה לשלב המוקדמות השני של הטורניר. שלוש קבוצות נוספות מעפילות למוקדמות הליגה האירופית.
הקבוצות בליגה.
להלן הקבוצות המתמודדות בליגת העל הצ'כית בעונת 2022/2023:
היסטוריה.
הקבוצות הצ'כיות שיחקו כבר החל מ-1925 בליגה הבכירה בגוש הישות הצ'כוסלובקית. עד 1938 בליגה סדירה, לאחר מכן בליגה שנקראה "הליגה של בוהמיה ומוראביה" והייתה תחת הכיבוש הנאצי במלחמת העולם השנייה. לאחר מכן הוקמה ליגת העל הצ'כוסלובקית מחדש והקבוצות הצ'כיות זכו להצלחה רבה בהן, בין הקבוצות הבולטות היו ספרטה פראג, סלביה פראג ודוקלה פראג שזכו ב42 אליפויות, כאשר הקבוצות הצ'כיות היו הדומיננטיות יותר (מהסלובקיות) וזכו ב-53 אליפויות מתוך 67 עונות של הליגה הצ'כוסלובקית.
לאחר התפרקות צ'כוסלובקיה.
אחרי פירוק צ'כוסלובקיה ב-1993, הכריזה צ'כיה על עצמאותה בין היתר גם בתחום הספורט וההתאחדות הצ'כית החדשה החלה לקיים תחרות נפרדת במדינה, וליגת העל הצ'כוסלובקית למעשה פורקה ל-2 ליגות עצמאיות: ליגת העל הסלובקית וליגת העל הצ'כית.
בעונת הבכורה ניתנו 2 נקודות לניצחון, ועונה לאחר מכן הוכנסה שיטת 3 הנקודות לניצחון. הקבוצות דורגו לפני נקודות אך במקרה שוויון נקודות, מה שהיה מכריע הוא המפגשים בין הקבוצות. עד 2018, היו 16 קבוצות בליגה ששוחקה מאוגוסט עד מאי, וכל קבוצה שיחקה אחת נגד השנייה פעמיים (בבית ובחוץ), כשהליגה ארכה 30 מחזורים.
בעונת 2018/2019 הוכנס פורמט חדש, שבו לאחר הליגה הרגילה, מתחלקת הטבלה ל-3 פלייאופים: פלייאוף האליפות (6 הראשונות מתחרות על האליפות) שבו כל קבוצה משחקת אחת נגד השנייה עוד פעם אחת, פלייאוף אמצע (מקום 7–10, לתחרות על מיקומים והעפלה לתחרויות האירופיות) שבו יש שלבי נוק אאוט, ופלייאוף תחתון למלחמה על הישארות בליגה הבכירה (מקומות 11–16) שמשוחק באותו פורמט של הפלייאוף אליפות.
בעונת 2019/2020 הפלייאוף התחתון נזנח כיוון שלא היה זמן לקיימו ולא התקיים. ההתאחדות הכריזה כי לא יהיו יורדות אלא רק עולות והליגה גדלה ל-18 קבוצות לעונת 2020/2021. בסוף העונה תהיינה 3 יורדות.
היפוכונדריה
היפוכונדריה או חרדת בריאות (באנגלית: Illness Anxiety Disorder) היא הפרעה נפשית המתאפיינת בחשש מופרז ממחלות ועיסוק כפייתי בנושא הבריאות. היפוכונדריה מאופיינת בבחינה עצמית מתמדת של הגוף, חשש עז מכל תסמין פיזי, שולי ככל שיהיה (למשל עייפות, שינוי במשקל או כאב ראש קל), ופחד כי הוא מעיד על מחלה כרונית או סופנית. חלק מהאנשים חוששים ממחלה ספציפית או מתמקדים בתסמינים ספציפיים, ואצל אחרים הדאגה אינה מוגבלת לנושא מסוים, הם חוששים ממגוון מחלות ושמים לב לכל תסמין גופני שיכול להעיד לדעתם על בעיה רפואית.
חלק מהאנשים עם חרדת בריאות מבקרים בתדירות גבוהה אצל רופאים כדי לקבל אישור לכך שבריאותם תקינה. אולם לעיתים הם אינם מאמינים לדברי הרופאים ומחפשים חוות דעת שנייה או דורשים בדיקות נוספות. גם אם האישור שניתן מהרופא מרגיע אותם, הרגיעה היא קצרת טווח, והדאגות באותו נושא או באחר חוזרות במהרה. כמו כן, היפוכונדרים רבים חווים חרדה בעת בדיקה רפואית, כך שלחץ הדם שלהם עולה, מצב הנקרא תסמונת החלוק הלבן, כך שתוצאות בדיקות לחץ דם יכולות להתברר כלא תקינות אף על פי שאין בעיה בפועל. חיפוש האישורים אינו מוגבל לרופאים; חלק מהאנשים עם היפוכונדריה מאתרים לעיתים תכופות אצל אנשים בסביבתם בעיות במצבם הפיזי, ומבקשים אישור שבריאותם תקינה. בצד השני ישנם היפוכונדרים נמנעים, העושים כמיטב יכולתם להימנע מאזכורים של מחלות, נמנעים לגמרי מביקור אצל רופאים ועריכת בדיקות חיוניות ומדיבור על הנושא, מחשש מכאב וחשיפה גופנית, או שהחרדה תתגבר או שתלונתם לא תילקח ברצינות. שני קצוות אלו עלולים להוביל לפגיעה בבריאות: ביקורים תכופים אצל רופאים עלולים להוביל לבדיקות וטיפולים מיותרים ואף מזיקים, והימנעות מבדיקות ורופאים יכולה להוביל להזנחה של בעיות ממשיות.
אטימולוגיה.