באוגוסט 2002 יצא לאור האלבום מחדש אחרי שנערך דיגיטלית.
הקלטה.
אף על פי שהרולינג סטונס החלו להקליט את "You Can't Always Get What You Want" בנובמבר 1968, לפני ש-Beggars Banquet יצא, ההקלטות ל-Let It Bleed החלו ברצינות בפברואר 1969 והמשיכו באופן נפרד עד תחילת נובמבר. בריאן ג'ונס, במהלך הקלטת שני האלבומים הקודמים, נעשה מאכזב יותר ויותר. אף על פי שהיה נוכח באולפן, הוא היה לעיתים קרובות שיכור מדי מכדי לתרום באופן משמעותי, ואחרי תאונת אופנוע במאי 1969, החמיץ מספר סשנים של הקלטות תוך כדי התאוששותו. ג'ונס, שהיה תמיד רב-נגן מוכשר, תרם בעבר רבות בגיטרה, והיווה חלק בלתי נפרד מצליל הגיטרה הכפולה שהיה מרכזי בגרוב של הלהקה. הוא פוטר מהלהקה במהלך ההקלטות של Let It Bleed, לאחר שהופיע בשתי רצועות בלבד: ניגן autoharp ב"You Got the Silver", וכלי הקשה ב-"Midnight Rambler". כמו באלבום הקודם, מרבית קטעי הגיטרה הוקלטו במקום על ידי הגיטריסט האחר של הלהקה, קית' ריצ'רדס, בתקופת ההקלטה הראשית. מחליפו של ג'ונס, מיק טיילור, מופיע בשני שירים בלבד, "Country Honk" ו- "Live With Me", לאחר שתרם כמה אוברדאבים במהלך סשני ההקלטה באולפני Olympic בלונדון במאי 1969. הוא מופיע גם ב"Honky Tonk Women", סינגל שהוקלט במהלך הסשנים של Let It Bleed.
ריצ'רדס שר את שירת הסולו הראשונה שלו בהקלטה של הרולינג סטונס עם "You Got the Silver", לאחר ששר בעבר עם הסולן הראשי מיק ג'אגר ב-"Connection" ושר שירה מובילה לסירוגין עם ג'אגר בחלקים מ "Something Happened to Me Yesterday" ו-"Salt of the Earth". שירה נוספת הועברה על ידי מקהלת באך של לונדון, ששרה ב-"You Can't Always Get What You Want". אולם המקהלה הרחיקה את עצמם מתרומתם, ואמרה לסופר סטפן דייוויס בבחינת "אווירת הסמים חסרת הרחמים" שלו. הבסיסט ביל ווימן מופיע בכל הרצועות פרט לשתיים, עליהם ריצ'רדס ניגן בס. המתופף צ'רלי ווטס הופיע בכל הרצועות למעט "You Can't Always Get What You Want"; הוא התקשה להשיג את הקצב המבוקש, ולכן במקום זאת ניגן המפיק ג'ימי מילר.
Let It Bleed נקבע במקור לצאת ביולי 1969. אף על פי ש"Honky Tonk Women" יצא כסינגל באותו חודש, האלבום עצמו ספג עיכובים רבים ובסופו של דבר יצא בדצמבר 1969, לאחר שסיבוב ההופעות של הלהקה בארצות הברית הושלם. מרבית האלבום הוקלט באולפני Olympic שבלונדון, כאשר עבודות נוספות התרחשו באולפני Elektra בלוס אנג'לס, קליפורניה, בעוד שהסטונס נערכו לסיבוב ההופעות. החלקים שהוקלטו בלוס אנג'לס כללו אוברדאבים על ידי מוזיקאים אורחים כמו מארי קלייטון (ב-"Gimme Shelter"), ביירון ברליין (ב"Country Honk"), ובובי קיז ולאון ראסל (ב"Live with Me").
HandWallet
HandWallet היא תוכנה למעקב אחר הוצאות, הכנסות ותקציב שפותחה בישראל. הגרסה הראשונה של התכנה הייתה מיועדת למחשבי כף יד וטלפונים חכמים המריצים את אחת ממערכות ההפעלה Windows Mobile ,Palm או Symbian, אולם כיום עיקר מאמץ הפיתוח מופנה לגרסת האנדרואיד. בנוסף קיימת גרסה של התוכנה גם למחשב אישי. הרעיון מאחורי HandWallet הוא לנסות ולסייע לאנשים ולמשפחות לנהל טוב יותר את התנהלותם הכספית. בעזרת התוכנה ניתן לעקוב אחר ההוצאות והכנסות ולבנות תקציב מאוזן בהתאם ליכולת.
היסטוריה.
HandWallet הושקה לראשונה בסוף שנת 2002, וגרסתה הראשונה הותאמה למחשבי פאלם. עובדה זו היא גם אחת החסרונות בתוכנה, שכן ממשק המשתמש שלה הותאם במקור לסביבה זו. בשנים הבאות נוספו גרסאות ל- Windows Mobile ול- Symbian. רק לאחר שיצאו גרסאות אילו הוצאה לשוק גם מהדורה למחשבי פיסי מבוססי חלונות.
מאפיינים.
השימוש ב- HandWallet מבוסס על תיעוד של האירועים הכספיים שהמשתמש עובר בכללם קניות, טיפול ברכב, תשלום משכנתא או קבלת משכורת. כמו כן, ניתן להזין גם אירועים מחזוריים, לדוגמה אירוע המתרחש כל שבוע או כל חודש. אירוע ב- HandWallet יוצר תשלומים (אחד או יותר) שהם בעצם תנועות בחשבון. התוכנה מאפשרת לבצע בדיקת נכונות של התנועות מול תדפיס הבנק או התדפיס שמגיע מחברות כרטיסי האשראי.
הזנת נתונים באופן יומיומי הכרחית לרלוונטיות של השימוש בתוכנה ובמהלך השנים ניסו מפתחי התוכנה למצוא שיטות להקלה על תהליך הזנת הנתונים. בעזרת שיתוף פעולה של סטודנטים מאוניברסיטת חיפה ומהטכניון נבנתה בשנת 2004 מערכת ניסיונית המתחברת לבנקים בישראל ומביאה את התנועות ישירות מחשבונות הבנק אולם עקב חוסר שיתוף פעולה מצד חלק מהבנקים וחברות האשראי שירות זה נשאר בגדר שירות ניסיוני, והוא עובד באופן חלקי.
גרסאות האנדרואיד של התכנה תומכות ביבוא אוטומטי ממערכות המקוונות של כרטיסי האשראי הנפוצים והבנקים בישראל.
HandWallet מאפשרת לייצא את הנתונים לתוכנות אחרות כגון Microsoft Excel או Microsoft Access.
ניתן גם לייבא לתוכנה נתונים ממקורות חיצוניים אולם הדבר עשוי להיתקל בקשיים בשל אי חפיפה בין התוכנות.
אפריקה-אירואסיה
היכל ורונה
שעון חול
שעון חול הוא מכשיר למדידת זמן. הוא בנוי משתי שפופרות העשויות מחומר שקוף המוצבות אחת מעל השנייה ומחוברות זו לזו כך שביניהן מעבר צר. אחת מהשפופרות מלאה בדרך כלל בחול דק, אשר זורם באמצעות כח הכבידה בקצב קבוע דרך המעבר אל השפופרת התחתונה. מאחר שכמות גרגירי החול קבועה וקצב הזרימה אחיד, פרק הזמן הדרוש עד לריקון השפופרת העליונה - קבוע. פרק זמן זה הוא יחידת המדידה הבסיסית של שעון החול. עם חלוף פרק הזמן הבסיסי, אפשר להפוך את שעון החול וכך למדוד יחידת זמן נוספת זהה לקודמת.
עם הגורמים המשפיעים על משך הזמן ששעון החול מודד נמנים: כמות החול, גודל וזווית השיפוע של השפופרות, קוטר הנחיר בין השפופרות וסוג ואיכות החול. חומרים חלופיים לחול הם אבקת קליפות ביצים ואבקת אבן שיש. שעון החול עודו בשימוש, אך בדרך כלל רק לצורכי קישוט, או למדידת זמן שאינה חייבת להיות מדויקת לחלוטין, כמו בבישול או במשחקי לוח, אז משך הזמן של השעון הוא דקות אחדות.
היסטוריה.
אף שטכנולוגיית ייצור הזכוכית הייתה ידועה ליוונים ולרומאים ולבני תרבויות קדומות אחרות, אין כל עדות חד-משמעית לקיומם של שעוני חול בעת העתיקה. מאחר ששעון החול הוא אחד מן האמצעים הבודדים והמהימנים למדידת זמן בים, משערים כי השתמשו בו באוניות כבר מן המאה ה-11 כעזר ניווט בצד המצפן המגנטי. ברם, העדות הקדומה ביותר לקיומם של שעוני חול היא רק מן המאה ה-14, בציור מ-1328 של הצייר אמברוג'ו לורנצטי.
שעון החול הופיע לעיתים קרובות על דגלי פירטים, וסימל את עובדת היות חיי האדם בני חלוף; באנגליה נהגו להניח שעוני חול בארונות קבורה, כדי לסמל ש"החול בשעון החיים" אזל. בספרות שעונים מייצגים לעיתים את המוות, ובאמנות מוצגת לפעמים דמותו של מלאך המוות כשהוא אוחז בידו שעון חול (לדוגמה, בספרו של טרי פראצ'ט - "איש הקציר").
שעון חול כסמל במחשב.
במערכות ההפעלה חלונות ובמערכות אחרות, משמש שעון החול כסמל בעת שהמחשב מבצע פעולות חישוב אשר מונעות מהמשתמש ביצוע של פעולה אחרת.
מוחמד אל-בכיר
מכרז
מכרז הוא הליך של פנייה לקבלת הצעות לביצוע מיזם מסוים עבור הפונה, לאספקת מוצר או שירות מסוים לפונה, לרכישת נכס שהוא רוצה למכור, או לקבלת משרה אצל הפונה במסגרת הסכם שיחתם בין הצדדים.
מטרתו להעניק לעורך המכרז יתרונות, באמצעות תחרות או התמחרות בין מתמודדים, שתערך "באופן שקוף ככל הניתן בנסיבות העניין, הוגן ושיווני". עריכת מכרזים מקובלת בעיקר במגזר הציבורי במדינות רבות וכן בישראל, במטרה "להבטיח בראש ובראשונה הגינות, טוהר מידות ונקיון כפיים, שהם מסמניו של ממשל תקין" עם זאת, על פי ד"ר שבת, למכרז מטרות משניות (secondary policies), כגון: העדפת תוצרת הארץ, שמירה על איכות הסביבה, קידום אוכלוסיות חלשות, קידום נשים, הגנה על זכויות העובדים. כמו כן, למכרז היבטים בינלאומיים חשובים.
תכליות המכרז.
תכליות המכרז הציבורי של מדינת ישראל, בניגוד לתכליות הדינים המקבילים בשיטות משפט זרות (דיני מכרזים באנגלית: Public Procurement Law או Public Tenders Law), לא נקבעו במפורש בחקיקה. אולם, ניתן ללמוד על תכליות המכרזים מפסיקת בתי המשפט. בפסק הדין הידוע בפרשת גוזלן קבע נשיא בית המשפט העליון (כתוארו אז) מאיר שמגר, כי רעיון המכרז הוא עשיית שימוש מושכל בכספי הציבור, באופן "שתצמח לציבור מירב התועלת תמורת מחיר זול ככל האפשר", תוך "מתן סיכוי שווה והוגן לכל איש מתוך הציבור". בלשונו של שמגר:
"שניים הרעיונות העיקריים המונחים ביסודו של המכרז:
(א) האינטרס הציבורי – היינו הבטחת ממשל תקין על ידי ניהול ענייניה של הרשות בדרך שיש בה משום מתן סיכוי שווה ויחס זהה והוגן לכל איש מתוך הציבור. בשל אינטרס זה על הרשות לכלכל מעשיה באופן כזה שלא תעניק זכויות במתן אספקה או שירותים, אלא על-פי כללים, שנועדו להבטיח שוויון והעדר משוא-פנים וליצור אמון בשיקוליהם והוראותיהם של המופקדים על המנהל הציבורי…
(ב) האינטרס העסקי – משמע, המטרה להשיג מן הקבלן או הספק, המציע שירותים או אספקה, את האיכות המעולה ביותר האפשרית, של השירות או המוצר, תמורת מחיר נמוך ככל האפשר ותוך המועד התואם דרישותיה של הרשות. הווה אומר, עניינה של הרשות הציבורית כעניינו של כל בעל עסקים הוא לנהל משק יעיל, דבר המתבטא בין היתר בשימוש מושכל בכספי הציבור כדי שתצמח לציבור מירב התועלת תמורת מחיר זול ככל האפשר".