הפסל, העשוי מפיברגלס ומשרף סינתטי, מציג ארבע דמויות אנושיות (שני גברים ושתי נשים) התומכות יחדיו בגלובוס ויקיפדיה. הגלובוס מורכב מחלקי פאזל אולם חלק מחלקי הפאזל חסרים - זאת כסמל ליצירת מאגר מכלול הידע האנושי שלעולם לא יושלם עד הסוף. הרעיון ליצירת פסל ויקיפדיה הוצע בשנת 2010 על ידי איש אקדמיה בפולין. חברי קרן ויקיפדיה הפולנית טענו כי הם מקווים שהפסל יעלה את המודעות לאתר ויקיפדיה ויעודד את הציבור להצטרף אליו. לילה טרטיקוב, מנכ"לית קרן ויקימדיה העולמית (), הודתה לנוגעים בדבר על הכרה זו וקיוותה כי היא תשמש תזכורת לחשיבותו של הידע החופשי. פסל ויקיפדיה ממוקם בכיכר פרנקפורט שבסלוביצה, וטקס הסרת הלוט נערך ב-22 באוקטובר 2014 בנוכחות חברי קרן ויקימדיה הפולנית וקרן ויקימדיה העולמית.
הפער המגדרי בוויקיפדיה
הפער המגדרי בוויקיפדיה הוא מושג מתחום הביקורת על ויקיפדיה המצביע על פערים מגדריים בוויקיפדיה הן מבחינת התפלגות דמוגרפית של עורכי ויקיפדיה והן מבחינת איכות התוכן, קיומו או חסרונו.
שיעור הנשים שעורכות בוויקיפדיה, בקנה מידה גלובלי, הוא בין 8.5% ל-16%. על פי סקר מ-2015, שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה העברית עומד על 19.9%. אולם, בדו"ח הסיכום של הסקר מודגש כי בדומה לסקרים נוספים שנעשו לגבי ויקיפדיה העברית, סקר זה אינו מדעי, ואין בו נתונים מהימנים בנוגע לפער המגדרי בוויקיפדיה העברית.
הספרות המחקרית מצביעה על כך שההטיה המספרית לטובת גברים בקרב עורכי ויקיפדיה מובילה להטיה משמעותית בתוכני ויקיפדיה. ההטיה התוכנית באה לידי ביטוי בסיקור לקוי של נושאים שונים; בהצגת מידע באופן מוטה; ובצמצום במגוון הגישות לגבי השאלות "מהו ידע?" ו"כיצד ידע נוצר?". הצמצום במגוון הגישות לגבי שאלות אלה מוביל את עורכי ויקיפדיה לקביעת מדיניות מתוך נקודת מבט אנדרוצנטרית (המציבה את הגבר במרכז) בסוגיות העוסקות בנייטרליות של מידע וב של נושאים שונים, ומצב זה תורם, בתורו, להיעדרו של ידע.
קרן ויקימדיה, המפעילה את ויקיפדיה, מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו. ב-2011, קרן ויקימדיה קבעה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% עד 2015, אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי קרן ויקימדיה נכשלה בכך, וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער המגדרי. באפריל 2015 החליטה קרן ויקימדיה להשקיע 250,000 דולר במיזם שנועד לצמצם את הפער המגדרי. במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים במסגרת מיזם ובמסגרת שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות; תחרויות כתיבה ייעודיות; הפקת כנסים והרצאות; והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור. בשנת 2014 השקיעה הקרן הלאומית למדע בארצות הברית 200,000 דולר בחקר הפער המגדרי בוויקיפדיה.
הספרות המחקרית, שבוחנת את הפערים בוויקיפדיה, מצביעה גם על הטיה אירופוצנטרית ועל הטיה גזעית - כלומר, על כך שבוויקיפדיה ניתנת עדיפות לפרספקטיבה ולתחומי העניין של האדם הלבן המערבי.
ההכרה בקיום הפער המגדרי בוויקיפדיה.
ויקיפדיה, שנוסדה בשנת 2001, הפכה עם הזמן למקור המידע הפופולרי ביותר באינטרנט. נכון לדצמבר 2016, ויקיפדיה היא האתר החמישי הפופולרי ביותר בעולם, והאתר השישי הפופולרי ביותר בישראל. במהלך השנים, חוקרים החלו לזהות בוויקיפדיה מספר בעיות סיסטמטיות, כשאחת מהן היא הפער המגדרי. קיומו של הפער המגדרי בוויקיפדיה פורסם לראשונה בשנת 2010, עם פרסום ממצאי סקר שמצא כי שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה עומד על 12.6% בלבד. סוגיה זו החלה לזכות לתשומת לב תקשורתית ואקדמית רבה לאחר פרסום כתבה בנושא בניו יורק טיימס בשנת 2011. מחקרים רבים מראים כי הפער המגדרי מוביל להטיה מגדרית בתוכני ויקיפדיה, ומסבירים מדוע, על אף המוטו של ויקיפדיה לפיו "כל אחד יכול לתרום", קיימת דומיננטיות גברית מובהקת.
אף על פי שנשים מהוות 51% מאוכלוסיית העולם, הן סובלות מחוסר ייצוג משמעותי בזירות רבות בחברה (בזירה התקשורתית, האקדמית, הכלכלית, הפוליטית וכדומה). האו"ם עורך מאמצים להגדיל את ייצוג הנשים במדיה, מתוך הכרה בכך שהמדיה היא כלי משמעותי ביותר להשגת שוויון מגדרי. גישתה של קרן ויקימדיה לנושא שונה: הקרן קושרת את הפער המגדרי לבעיה קשה של איכות בתוכני ויקיפדיה, ועורכת מאמצים לצמצמו מתוך הרצון לשפר את ויקיפדיה, ולא מתוך רצון לקדם שוויון מגדרי. לטענת סו גרדנר, מנכ"לית קרן ויקימדיה , ויקיפדיה אומנם שואפת להציג לציבור את מכלול הידע האנושי, אולם בפועל היא מציגה את מכלול הידע הגברי; זאת, משום ששיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה נמוך כל כך. לדבריה, מנקודת המבט של קרן ויקימדיה, הפער המגדרי אינו סוגיה מוסרית, אידאולוגית או פמיניסטית, אלא סוגיה של איכות התוכן בוויקיפדיה: אם המטרה היא להציג את מכלול הידע האנושי, לא ניתן לעשות כן אם לא כולם משתתפים ביצירתו.
ההתפלגות המגדרית בשימוש באינטרנט בארצות הברית מצביעה על שיעור דומה בין גברים לנשים: 81% גברים מול 77% נשים. בקרב עורכי ויקיפדיה, לעומת זאת, הפער המגדרי בקרב העורכים גדול מאוד: 85% - 90% מהעורכים הם גברים. הסיקור הדל של נשים ושל תחומי עניין הנוטים להעסיק נשים קשור בחלקו לסיבות היסטוריות (נשים באופן מסורתי הודרו מהתיעוד ההיסטורי), אולם נובע גם מן ההעדפות של העורכים בוויקיפדיה. גברים ונשים נוטים לערוך בתחומי עניין שונים, ולכן פער מגדרי בין העורכים מוביל לסיקור לא שוויוני של תחומים שונים. בנוסף, לפער המגדרי יש השלכות משמעותיות לא רק על הידע עצמו אלא גם על קהילת העורכים בוויקיפדיה.
ישנם הטוענים כי הפער המגדרי בוויקיפדיה אינו מהווה בעיה. לדעתם, האחריות על שיעורי העריכה הנמוכים בקרב נשים מוטלת על ציבור הנשים, הבוחר שלא לתרום לוויקיפדיה. חלקם אף לועגים לנושאים המשתייכים לתחומי עניין הנחשבים "נשיים", וגורסים כי אין הצדקה לכלול נושאים כאלה באנציקלופדיה. מחקר שניתח את התגובות לסיקור הפער המגדרי בכלי התקשורת מצא כי השיח כולל לעיתים באקלאש (תגובה אנטגוניסטית ולעגנית) נגד נשים.
חלוקה מחקרית.
הפער המגדרי ביחס לוויקיפדיה ניתן לחלוקה לשלושה תחומים:
רקע היסטורי.
ויקיפדיה נוסדה על בסיס רעיוני של שתי מסורות: מסורת האנציקלופדיה ומסורת תנועת התרבות החופשית (התוכן החופשי). בשתי המסורות הללו קיימת היסטוריה של דומיננטיות גברית מובהקת - דומיננטיות שוויקיפדיה ירשה, גם אם באופן בלתי מודע ומכוון. חלק מההטיות המגדריות בוויקיפדיה נגרמות עקב שעתוק של תיעודים ממאגרי מידע מוטים אחרים, אולם אין בכך כדי להסביר את הפער המגדרי הגדול שקיים לא רק בחוסר ביוגרפיות של נשים אלא בדלות בתחומי ידע שונים. התוכן בוויקיפדיה משקף את מה שמעניין את העורכים, ולכן השעתוק אינו בא לידי ביטוי רק בשימוש במקורות חיצוניים קודמים בעלי הטיה מגדרית, אלא גם בהעדפות ובתחומי העניין של העורכים.
מסורת אנציקלופדית.
הטיה מגדרית הייתה קיימת באנציקלופדיות מאז היווצרן. הפילוסופית סימון דה בובואר כתבה בשנת 1949 בספרה 'המין השני' כי "אין זאת נחיתותן של הנשים שקבעה את חוסר חשיבותן ההיסטורי: זהו חוסר חשיבותן ההיסטורי שגזר עליהן את הנחיתות". באנציקלופדיות המוקדמות זכו נשים לאזכורים קצרים ביותר. במהדורה הראשונה של אנציקלופדיה בריטניקה , הערך 'מחלות סוסים' כלל 39 עמודים, בעוד הערך 'אישה' כלל 3 מילים בלבד: "הנקבה של האדם". את האנציקלופדיה הגדולה ערכו 150 גברים ואף לא אישה אחת, וספר הביוגרפיות של ונצואלה שפורסם בשנת 1957, הכיל רק 3.6% ביוגרפיות על נשים, כאשר רוב הביוגרפיות עסקו באישי צבא ובפוליטיקאים (זירות שנשים לא פעלו בהן).
ההיסטוריונית גיליאן תומאס (Gillian Thomas) חקרה את אנציקלופדיה בריטניקה, ומצאה כי נשים נדחקו בה לשולי תולדות החברה האנושית ונתפסו כתוספת לביוגרפיה של גברים. המדענית מארי קירי לדוגמה, שזכתה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1903 ובפרס נובל לכימיה בשנת 1911, לא זכתה לערך במהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה , אלא נאלצה להסתפק באזכור קצר בערך על אודות בעלה, פייר קירי. מתוך 1,500 עורכי המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, רק 35 (כ-2%) היו נשים (רובן סופרג'יסטיות). בנוסף, נשים נעדרו לחלוטין מרשימת 49 העורכים-היועצים של האנציקלופדיה.
בשנת 1942 חקרה ההיסטוריונית מרי ריטר בירד את הפער המגדרי באנציקלופדיה בריטניקה ומצאה בה הטיות מגדריות רבות. כך למשל, הערך מלכה לא היה קיים, נשים הודרו לחלוטין מערכים שעסקו ברפואה ובבריאות, והערך "שיר" הותיר את הרושם שלנשים לא הייתה שום תרומה לשירה באירופה. ריטר מסרה את דו"ח ממצאי המחקר שלה לעורך הראשי של בריטניקה, וולטר יאסט , וחרף הבטחותיו לשינוי, בפועל הדו"ח זכה להתעלמות. משום כך, ריטר הפצירה בנשים להפסיק לערוך את בריטניקה.
במאה ה-19 טען, ג'ון ראסקין כי נשים צריכות לקבל נגישות לידע רק אם הדבר יאפשר להן להביע אהדה כלפי העונג של בעליהן בפעילותם לצבירת ידע. תומאס טוענת כי תפיסת עולם זו משתקפת בערכים של בריטניקה. ההיסטוריונית ג'ינה לוריה ווקר טוענת כי ויקיפדיה אינה שונה מאנציקלופדיות אחרות במובן זה שהידע שבה נוצר על ידי גברים ועבור גברים.