הכנסייה היא הכנסייה הגדולה ביותר בקלטיוד, והיו כמה פעמים ניסיונות להעלותה לדרגת קתדרלה, אך ניסיונות אלו לא צלחו. הכנסייה קיבלה מעמד היסטורי בכך שהיא אירחה כמה מהפגישות של קורטס דה קלטיוד (Cortes de Calatayud, אספת האצולה) בתקופת שלטונו של המלך פדרו הרביעי, מלך אראגון, והאתר שבו נשבעה העיירה אמונים לקיסר קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומאוחר יותר למלך פליפה השלישי, מלך ספרד. בשנת 1884 הוכרזה הכנסייה כמונומנט לאומי (Monumento Nacional), כיום "אתר של עניין תרבותי" (Bien de Interés Cultural).
אמנות ואדריכלות.
הכנסייה הנוכחית נבנתה בתחילת המאה ה-17. מתוך הבנייה המקורית בסגנון אדריכלות גותית-מודחארית, הכנסייה שמרה על הקלויסטר, המגדל והאפסיס. במאה ה-16 פוסל השער באלבסטר על ידי חואן דה טלאוורה (Juan de Talavera) ואסטבן דה אובראי (Esteban de Obray).
בשנת 1884 הוכרזה הכנסייה כמונומנט לאומי (Monumento Nacional), והשער המרכזי נחסם על ידי גדר.
מגדל סנטה מריה.
המגדל הבנוי מלבנים מתנשא לגובה של 70 מטרים. בסיס המגדל מתומן, וכמו רוב המגדלים מסוג זה גדלה כמות העיטורים ככל שעולים בגובה. הבנייה ארכה מאות שנים. בבסיס עובי הקירות הוא מטר וחצי. חדר המדרגות מתפתל כלפי מעלה בין קיר פנימי וחיצוני. הצריח מעל מתקן הפעמונים נבנה בין אמצע לסוף המאה ה-18.
יחסי ליטא–סין
יחסי ליטא–סין הם יחסי החוץ הדו-צדדיים בין הרפובליקה העממית של סין לליטא. סין מחזיקה בליטא שגרירות בווילנה. ליטא מחזיקה בסין שגרירות בבייג'ינג.
היסטוריה.
היחסים בין סין-ליטא החלו בשנת 1921, כאשר הרפובליקה של סין הכירה בליטא עד לכיבושה וסיפוחה לאחר מכן על ידי ברית המועצות בשנת 1940. יחסים דיפלומטיים מודרניים כוננו ב-14 בספטמבר 1991. סין לא הכירה בשילוב ליטא בברית המועצות.
בשנת 1992 הוקמה בווילנה שגרירות סין, ובשנת 1995 הוקמה שגרירות ליטא בבייג'ינג.
לאחר רעידת האדמה בסצ'ואן בשנת 2008 תרמה ליטא 200,000 ליטאס (כ-90,000 דולר אמריקני) לסין.
בספטמבר 2013 נפגשה נשיאת ליטא דליה גריבאוסקאיטה עם הדלאי לאמה ה-14, המנהיג הרוחני של טיבט, מה שעורר מתיחות במערכת היחסים בין סין לליטא. המשבר הסתיים בדצמבר 2014, כאשר ראש ממשלת ליטא אלגרידאס בוטקוויצ'יוס נפגש עם נציגה סינית בסרביה במהלך פורום בינלאומי, ובוטקוויצ'יוס אמר בשיחה שליטא מתחייבת לכבד את ריבונותה של סין, לדבוק בשלמותה הטריטוריאלית, להכיר בטיבט כחלק מהרפובליקה העממית של סין, ולהתנגד לפעולות בדלניות למען עצמאות טיבט.
מאז 2015, שתי המדינות שיתפו פעולה על בסיס יוזמת החגורה והדרך ומנגנון שיתוף הפעולה בין סין למדינות מרכז ומזרח אירופה. במאי 2017, שר התחבורה והתקשורת הליטאי, רוקאס מרטין יו איירס Rokas) Masiulis), יגיע לפורום הבינלאומי "לאורך כל הדרך" הראשון. באפריל 2019 הגיע סגן שר התחבורה והתקשורת לסין, כדי להשתתף בישיבה ברמה גבוהה של פורום פסגת שיתוף הפעולה הבינלאומי השני "חגורה הדרך". ביולי 2019 קיימה איגוד סירות הדרקונים הליטאי את פסטיבל הבינלאומי "חגורה והדרך" הבינלאומי לסירות דרקונים.
בערב 11 במרץ 2018, שגרירות ליטא בסין ארגנה אירוע לכבוד חגיגות יום השנה ה-27 לקבלת העצמאות מחדש של ליטא. שגרירת סין אינה ג'י, סגנית שר החוץ של סין וואנג צ'או וכן נציגים משגרירויות וקונסוליות של מדינות אחרות בסין, ארגונים ואנשי תקשורת השתתפו באירוע. בנובמבר אותה שנה, נשיא סין שי ג'ינפינג נפגש עם נשיאת ליטא גריבאוסקאיטה בשנגחאי. במהלך פגישה זו הצהיר ג'ינפינג כי הוא מייחס חשיבות רבה לפיתוח היחסים נייטרליים בין המדינות, ואמר כי "על שני הצדדים לכבד ולסמוך אחד על השני, ולכבד בכנות ולהתאים את האינטרסים הבסיסיים והחששות העיקריות של השנייה. היחסים מנקודת מבטינו אסטרטגית וארוכת טווח. עלינו להיות מוכנים לעבוד למען החירות כדי לחזק את יוזמת החגורה והכביש". ליטא הביעה הערצה להתפתחותה של סין, ועל כך שהיא ממלאת תפקיד חשוב יותר ויותר בעניינים בינלאומיים. גריבאוסקאיטה אמרה כי היא מוכנה לחזק את שיתוף הפעולה הכולל עם סין, לקדם באופן פעיל את האצת המשא ומתן על הסכמי השקעות בין האיחוד האירופי לסין ושיתוף פעולה פרגמטי בין סין למרכז ומזרח אירופה, ולקדם במשותף רב-צדדיות וסחר חופשי.
בשנת 2021, הדרדרו היחסים על רקע סוגיית טאיוואן. סין יזמה אמברגו קפדני נגדה - היא החרימה לא רק את היצוא של ליטא אלא אפילו סחורות ממדינות אחרות באיחוד האירופי שיוצרו עם רכיבים ליטאים. בתגובה, טאיוואן שאפה להדק את היחסים הכלכלים שלה עם ליטא.
ביקורות על זכויות אדם.
רדיפת האיגורים בשינג'יאנג.
בחודש אוקטובר 2019, שגרירת בריטניה לאו"ם קארן פירס מסרה הצהרה בינלאומית משותפת על שינג'יאנג בפני הוועדה השלישית של העצרת הכללית של האו"ם מטעם 23 מדינות, כולל ליטא. המדינות אמרו כי הן שותפות לחששות שהועלו על ידי האמנה הבינלאומית של האו"ם לביטול כל צורות ההפליה הגזעית ביחס ל"דיווחים אמינים על מעצר המוני; מאמצים להגביל את מנהגי התרבות והדת; פיקוח המוני המופנה באופן בלתי פרופורציונלי לאויגורים אתניים; והפרות והפרות אחרות של זכויות האדם." הם קראו לסין לעמוד בהתחייבויותיה הלאומיות והבינלאומיות לכבד זכויות אדם, כולל חופש דת, ולאפשר לפקחי זכויות האדם של האו"ם גישה למרכזי מעצר.
חוק הביטחון הלאומי בהונג קונג.
ביוני 2020, ליטא התנגדה בגלוי לחוק הביטחון הלאומי בהונג קונג
סוגיית טאיוואן.
ב-20 ביולי 2021 הודיע משרד החוץ הליטאי כי יאפשר לטאיוואן לפתוח נציגות בליטא בשם טאיוואן. בעקבות זאת, ב-10 באוגוסט 2021, לאחר משא ומתן לא מוצלח למנוע זאת בין משרד החוץ הסיני לליטא, סין הודיעה על השבתו של השגריר בליטא, וביקשה מממשלת ליטא להחזיר לשטחה את השגריר בסין. משרד החוץ הליטאי הביעה מיד אכזבה מהתגובה הסינית, וחזר על מחויבותה של ליטא, כמו של האיחוד האירופי ושאר העולם, לעיקרון סין אחת. נשיא ליטא גיטנאס נאוסדה הצהיר כי "מאז ליטא יצרה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם סין בשנת 1991, "מדיניות סין-אחת" נותרה ללא שינוי עד כה. אולם, כמדינה ריבונית, ליטא מחליטה עם אילו מדינות או שטחים לפתח שיתוף פעולה כלכלי. הזכות ליחסי תרבות, מערכת היחסים בין ליטא לסין צריכה להתבסס על כבוד הדד, אחרת הדיאלוג יהפוך לאולטימטום חד צדדי, שאינו מקובל ביחסים בינלאומיים", והביע תקווה שסין תשנה את החלטתה להחזיר את השגריר הסיני בליטא. יום למחרת, דוברת משרד החוץ הסיני הואה צ'ונינג הגיבה להצהרות ואמרה: "אי אפשר לעוות את המשמעות של עקרון סין אחת. פעולות למען 'עצמאות טייוואן' לא מוסכמות עבור העם הסיני". שר החוץ הליטאי לאנס בורג'ס אמר כי הוא ינסה לשכנע את סין להחזיר את שגרירה לליטא. בורג'יס האמין שיש באירופה גם משרדים רבים בטייוואן, אך הצד הסיני מעולם לא הגיב על כך. השגריר השיב כי ליטא "לא עשתה שום דבר רע" וקבע כי המחלוקת הדיפלומטית בין ליטא לסין נגרמה על ידי משרד החוץ האמריקאי והאיחוד האירופי. השגריר הסביר כי שני הצדדים אינם קרובים לסגירת שגרירויות או לניתוק היחסים הדיפלומטיים עד כדי כך.
ב-3 בספטמבר 2021 הודיעה ליטא כי לבקשת סין היא תחזיר את דיג'אנה מיקביצ'ן, שגרירה בסין, והצהירה כי השגרירות בסין תמשיך לפעול כרגיל. בהמשך הוסרה חסינותם של הדיפלומטים הליטאים. ליטא מיהרה לפנות את מלוא הסגל, בסוף השבוע שעבר, וסגרה את שגרירותה. לפי דיווח, היא אף הפעילה לחץ על תאגידים להימנע מעסקים עימה.
שלמה רודב
שלמה רודב (נולד ב-1949) הוא איש עסקים ישראלי המכהן כיו"ר פרטנר. בעבר עמד בראש דירקטוריון בזק, תנובה ויינות ביתן.
ביוגרפיה.
רודב נולד לאם מורה ואב כימאי. גדל בתל אביב. בנעוריו, עברה המשפחה להתגורר ברמת גן. הוא נשר ממספר בתי ספר והתגורר ב בחיפה שם למד בבית הספר הריאלי. את תעודת הבגרות קיבל מתיכון עירוני ט' בתל אביב.
את שירותו הצבאי עשה בסיירת גולני ובה התקדם עד לתפקיד סמ"פ בגדוד 13 ולדרגת רב-סרן במילואים. לאחר השחרור סיים תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב ועבד כפקיד אשראי בבנק לאומי לישראל וכקצין ביטחון באלעל בניו יורק בה למד לתואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת קולומביה. בשנת 1977 חזר לישראל ומונה למנהל התכנון בק.א.ל מטעני אוויר. בשנת 1980 מונה למנהל פיננסי בקבוצת איזנברג שהחזיקה במניות בחברה לישראל ובה הכיר את שותפו העתידי רוני גת (השניים כונו "נערי אייזנברג") ואת אליעזר פישמן. יחד עם גת, הקים בשנת 1990 את טורל השקעות שאותה ניהלו ביחד עד שנת 1995. את משרדי החברה הראשונים רכשו מפישמן. יחד השתתפו בבניית התוכנית העסקית ללוויין עמוס. חלק מההשקעות בוצעו בשיתוף עם אליעזר פישמן כגון השקעה בשנת 1992 בתחנת כוח הידרואלקטרית בסמוך לקיבוץ כפר הנשיא באמצעות חברת וויסט מנג'מנט ישראל שבה הייתה שותפה גם החברה לישראל.