יוליה סצ'קוב (נולדה בשנת 1999) היא קיקבוקסרית ישראלית, ואלופת העולם בקיקבוקס לנשים במשקל עד 52 ק"ג בסגנון K-1.
בינואר 2017 זכתה סצ'קוב בפרס הספורטאית הצעירה של השנה בטקס פרסי הספורט הישראלי מטעם משרד התרבות והספורט.
ביוגרפיה.
סצ'קוב נולדה בקזחסטן. בגיל שנתיים עלתה עם משפחתה לישראל. החלה להתאמן בקיקבוקס בגיל 14, אצל המאמן מיכאל בריטבסקי. למדה בתיכון ליאו בק, בחיפה. שירתה בבסיס תובלה בצה"ל, ולאחר מכן כספורטאית מצטיינת.
קריירה.
ב-2015 זכתה באליפות ישראל בקיקבוקסינג לנוער, כאשר התחרתה מול מתמודדת אחת בלבד. ב-2016, פתחה בקמפיין למימון המונים כדי להתחרות באליפות העולם בקיקבוקס לצעירים בבודפשט וזכתה בגביע. ב-2018, זכתה באליפות העולם. ב-15 בנובמבר 2019 השתתפה במוקדמות בלאטור 209, אך הפסידה בסיבוב הראשון במוקדמות לוויקטוריה מרקובה. ב-26 באוקטובר 2019, השתתפה סצ'קוב באליפות העולם בקיקבוקס לנשים במשקל עד 52 ק"ג בסרייבו,בוסניה. בגמר ניצחה סצ'קוב כשגברה 1:2 על יריבה מצ'כיה.
פרויקט המיפוי הבתימטרי הלאומי של ישראל
פרויקט המיפוי הבתימטרי הלאומי של ישראל היה מיזם משותף של המכון הגאולוגי לישראל, המכון לחקר הימים והאגמים והמרכז למיפוי ישראל (בסיוע רשות הספנות והנמלים וחיל הים), במהלכו בוצע בין השנים 2001–2016 מיפוי בתימטרי של האזור הכלכלי הבלעדי של ישראל. מטרת המיזם הייתה לייצר תשתית מידע למחקר פיזיקאלי, ביולוגי, גאולוגי ואקולוגי, שתהיה שמישה גם לצורכי חיפוש גז ונפט, העברת תשתיות ימיות ועוד.
רקע.
בשנת 1998 הוקם אגף מיפוי ימי במרכז למיפוי ישראל כדי לתת מענה לצרכים של גופים כמו משרדי הממשלה, חיל הים, נמלים ומרינות, אוניברסיטאות וחברות מסחריות. בשנת 2001 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין המכון הגאולוגי לישראל, חיא"ל ומפ"י בנושא פרויקט מיפוי בתימטרי לאומי.
מהלך הפרויקט.
מיפוי.
את תהליך המיפוי מהובילו ד"ר גדעון טיבור מחיא"ל וד"ר ג'ון ק. הול מהמכון הגאולוגי לישראל.
השלב הראשון.
ב-2001 נרכש סונאר רב-אלומות (מולטיב) מסוג EM 1002 והותקן על הספינה "עציונה" של חיא"ל, באמצעותו בוצע שלב המיפוי הראשון. בין השנים 2001–2008 מופו חופי ישראל בעומקים בין 5-30 מטר ל-600 מטר. במסגרת שלב זה בוצעו 240 ימי הפלגה, ונסקר שטח בן 4,500 קמ"ר. רזולוציית הנתונים נעה בין 4-15 מטר לפיקסל.
השלב השני.
בחודשים אוקטובר ונובמבר 2010 בוצע השלב השני, במסגרתו מופה השטח הימי של ישראל בעומקים בין 500 מטר ל-1,700 מטר באמצעות סונאר SeaBeam Elac 3050, שהותקן על ספינת המחקר "Mediterranean Explorer". נסקר שטח של כ-8,930 קמ"ר ברזולוציית נתונים של 50 מטר לפיקסל.
השלב השלישי.
בחודשים יולי, אוגוסט וספטמבר 2016 בוצע השלב השלישי, במסגרתו מופה השטח הימי בעומקים בין 900 מטר ל-2,040 מטר באמצעות סונאר EM302, שהותקן על ספינת המחקר "בת גלים". במסגרת שלב זה בוצעו 30 ימי הפלגה, ונסקר שטח של כ-15,000 קמ"ר, החופף בחלקו לשטח שנסקר בשלב השני, ברזולוציה של 25 מטר לפיקסל. בנוסף, נסקרו נתוני הסייסמיקה הרדודה של חלק מהשטח, בעומק של כמה עשרות מטרים, באמצעות סונאר Knudsen Chirp 3260.
עיבוד הנתונים.
את שלב עיבוד המידע הובילו ד"ר מור כנרי מחיא"ל וד"ר אורי שטנר מאוניברסיטת חיפה.
תהליך עיבוד הנתונים כלל תיקון שגיאות מדידה שנבעו מרפרקציה של גלי הקול במים, בקרת איכות והפרדת נתונים מיותרים וניקוי רעשים ומדידות חריגות.
תוצרי הפרויקט.
באמצעות המידע שנאסף בפרויקט הוכנה מפה בתימטרית של האזור הכלכלי הבלעדי של ישראל, המכסה שטח של 25,950 קמ"ר, וקיימת בקנה מידה של 200 מטר לפיקסל (זמין לציבור) ושל 25 מטר לפיקסל (מוגבל מטעמי ביטחון מידע). בין התוצרים הנוספים שהופקו ניתן למנות מפת שיפועים, מפת עוצמת ההחזרה (Backscatter) , מפה ראשונית של גודל הגרגיר (על בסיס ההחזר האקוסטי) ומפה מורפולוגית בה נראים העתקים, קמטים, ערוצים תת-ימיים וגלי-סדימנט.
אייפון 8 פלוס
אייפון 8 פלוס (באנגלית: iPhone 8 Plus) הוא טלפון חכם מסוג פאבלט בעל מסך מגע והמכשיר האחד עשר בסדרת הטלפונים החכמים של אפל, אייפון. המכשיר הוכרז באירוע השנתי של אפל ב-7 בספטמבר 2017, יחד עם שעון ה-Apple Watch.
המכשיר כולל מסך 5.5 אינץ' Retina HD ברזולוציית 1920x1080, מעבד A10 4 ליבות, מעבד גרפי משופר, וארכיטקטורת 64 ביט, שתי מצלמות ברזולוציית 24 מגה פיקסל, חיישן טביעת אצבע (סדרה 2) תמיכה ב-תקשורת טווח אפס (NFC).
תכונות וחידושים.
אייפון 8 פלוס מגיע ללא כפתור הבית הפיזי הישן, אלא ככפתור מגע עם משוב רטט למתן תחושת לחיצה. חיבור שקע האוזניות הוסר, והאוזניות החוטיות מתחברות לשקע הטעינה. כמו כן, המכשיר יכול להתחבר לאוזניות ה-AirPods האלחוטיות מתוצרת אפל. על מנת לאפשר חיבור אוזניות רגילות למכשיר, פיתחה החברה מתאם ייעודי לסטנדרט הישן. המסך בהיר ב-25% מאייפון 6S Plus ויכול לספק מגוון צבעים גדול יותר. הוא מצויד בשני רמקולים עוצמתיים פי 2 מאייפון 7, אחד בתחתית המכשיר ואחד בראשו לשמיעה סטראופונית. המכשיר עמיד למים ואבק בעומק 1 מטר עד 30 דקות, בתקן IP67. המעבד מורכב מ-4 ליבות, כאשר שניים מהם משתמשים בחמישית מעוצמתם, לצורך חיסכון באנרגיה לדברים יום-יומיים, ושניים עוצמתיים יותר, לגיימינג ולמתן ביצועים חזקים. חיישן המצלמה הוגדל והוכפל, ומכיל 2 מצלמות אחוריות ברזולוציה של 12MP כל אחת. מצלמה אחת מתמקדת במרחב, והמצלמה השנייה מתמקדת במרחק, כך שניתן להשתמש במצלמות כמו בזום פיזי. נוסף בקר המווסת את צריכת החשמל, פסי האנטנות מוקמו בקצוות המכשיר, נוספו 4 נורות לד בפלאש, והוא מגיע גם בצבעים בלאק ג'ק ו'שחור מט'.
ב-21 במרץ 2018 אפל הכריזה, ללא אירוע עיתונאים, על צבע חדש לסדרת האייפון 8 - 'אדום בוהק' כחלק משיתוף פעולה עם קרן (RED) למלחמה באיידס. במסגרת שיתוף הפעולה, חלק גדול מההכנסות ממכירת האייפונים האדומים יועברו לקרן למען המלחמה בנגיף האיידס. אפל ציינה כי האייפונים האדומים יימכרו כמהדורה מיוחדת ולא כצבע קבוע לסדרת האייפון.
הכרזה ושחרור.
אייפון 8 פלוס הוכרז ב-7 בספטמבר 2017, הוא נמכר בארצות הברית החל מ-16 בספטמבר, והגיע לישראל ב-20 באוקטובר.
סערה (שיר)
סערה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-9 בפברואר 2015, כסינגל הראשון מתוך אלבומו השלישי של גושן, דברי איתי יותר, על ידי חברת התקליטים טדי הפקות.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו ארבעה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה.
וידאו קליפ.
טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. העלה גושן לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר אשר מציג בתוכו את עטיפת הסינגל.
נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-2 מיליון צפיות.
אולקר
הוועד המרכזי של היהודים המשוחררים
הוועד המרכזי של היהודים המשוחררים (ZK) היה ארגון שייצג עקורים יהודים באזור הכיבוש האמריקאי בגרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה והשואה, בשנים 1945–1950.הועד ראה עצמו גוף ציוני החייב לדאוג  לרווחתם ושיקומם  של ניצולי השואה הנמצאים  בשטח הכיבוש האמריקאי . ובנוסף הוועד סייע  ליהודים לצאת מגרמניה לארץ ישראל וליעדים אחרים.
הוועד החל לפעול ב-1 ביולי 1945 באמצעות מאמציו של ד"ר זלמן גרינברג, לשעבר מנהל בית החולים בגטו קובנה, הרב אברהם קלוזנר, רב בצבא ארצות הברית, ואחרים. ב-7 בספטמבר 1946 הוכרה הוועדה כמייצג המשפטי והדמוקרטי של היהודים המשוחררים באזור האמריקאי על ידי הממשל הצבאי האמריקני בגרמניה .
היושב ראש הראשון היה זלמן גרינברג. בשנת 1946, לאחר עלייתו של גרינברג לארץ ישראל, החליף אותו דוד טרגר ואחר כך אברהם טרגר. אברהם טרגר כיהן כיושב ראש הוועדה בין השנים 1946–1948, ואז עלה עם אשתו אידה לחיפה.
היסטוריה.
באזור הכיבוש האמריקני בגרמניה התארגנה במהירות הקהילה היהודית במחנות עקורים רבים למטרות ייצוג היהודים המשוחררים. באזור זה, קם ועד מרכזי שראה עצמו נציג דמוקרטי נבחר של ניצולי השואה. תפקידי הוועד בקרב ניצולי השואה היו רבים ומגוונים.
התפקידים כללו פעילות ארצית  :ייצוג שארית הפליטה מול גופים שונים כגון: הצבא האמריקאי ,אונרר"א ,ג'וינט, הרשויות הגרמניות המקומיות.
הוועד המרכזי היה מעורב  בפעילות מקומית במחנות העקורים :
בנוסף הוועד דן בסוגיה  מה לעשות עם ילדי שארית הפליטה הנמצאים במחנות העקורים האם להעבירם לאנגליה, צרפת או לארץ ישראל.   וכיצד להתמודד עם זרם הפליטים היהודים שהגיע לאזור האמריקאי.
בכל אחד ממחנות העקורים הוקמו ועדות עבודה, שטיפלו בבעיות כלכלה, חינוך הגירה, עליה, בריאות ודת. ב-1 ביולי 1945 התכנסו הוועדות לישיבת יסוד של ועד מחנות העקורים היהודים בפלדאפינג. בדיון השתתפו גם נציגי הבריגדה היהודית והממשל הצבאי של בעלות הברית. לאחר מכן קמה מועצה זמנית וועד מבצע בראשות זלמן גרינברג. הוועד המרכזי הכריז על פירוקו ב-17 בדצמבר 1950 במטה שלו, המוזיאון הגרמני במינכן. מהקבוצה המקורית שהקימה את הוועדה נותר רק הרב שמואל סניג . כל האחרים כבר היגרו, רובם לישראל. הרב סניג נותר להשלים את המהדורה המלאה הראשונה של התלמוד שפורסמה באירופה לאחר השואה, שכונה "תלמוד הניצולים".
מחזור וורמייזא