בתקופה שלאחר סולימאן הראשון חלה התנוונות בכמה מישורים באימפריה. מראשית המאה ה-17 השושלת הסולטאנית החלה להיחלש, מה שהשפיע ישירות גם על מוסדות החוק בהם חלו חריגות וסטיות עם הזמן. טורהאן סולטאן, אמו של הסולטאן מהמט הרביעי (שלט בין 1648–1687), החליטה בשנת 1656 למנות לווזיר הגדול את מהמט קופרלו, איש בעל ניסיון אדמיניסטרטיבי רב, בתקווה שיציל את מעמדו המתרופף של השלטון המרכזי. לאחר עלייתו לשלטון, החליט קופרלו להנהיג רפורמות בסגנון חזרה אל תור הזהב של סולימאן הראשון. ראשית, הושב על כנו הקאנון-נאמה של סולימאן וחודשו המוסדות המעוגנים בו, ולאחר מכן תוקנו החריגות והסטיות שחלו בתפקודם של המוסדות. בני משפחת קופרלו כיהנו במשרת הווזיר הגדול במשך כמעט 50 שנים (בין 1656–1703) והיו מחויבים לקו הרפורמות שנקט מהמט, ששאף לחזק את מוסדות החוק.
למרות זאת, הרפורמות של משפחת קופרלו התגלו כמוגבלות ביעילותן, מה שהביא לגל נוסף של רפורמות במהלך המאה ה-19, שהחל הסולטאן מהמוט השני (שלט בין 1808–1839) – התנט'ימאת. לפי תפיסתו של מהמוט, המוסדות הישנים של האימפריה פגעו בהסתגלותה לעולם המודרני. במסגרת הרפורמות, מערכת המשפט עברה שינויים דרסטיים. השריעה נותרה מסגרת החוק הבלעדית והיחידה, כאשר על הסולטאן הוטלו מגבלות חקיקה; תקנותיו היו במעמד משני לשריעה ולא יכלו לסתור אותה בשום מובן. תקופת התנט'ימאת המשיכה וקיבלה תפנית חריפה בהשפעת העליונות האירופית הגוברת. מאמצע המאה ה-19 החלו להישמע קולות שדרשו הכנסת מרכיבים ליברליים ודמוקרטיים לאימפריה. בעקבותיהם קמו בתי משפט חדשים בעלי רוח מערבית שהגבילו את פעילותם של הקאדים. בתי המשפט החדשים סמלו תפיסת צדק חדשה באימפריה, שהתבטאה בניסיון למודרניזציה, אך מחירם היה שבירת הקשר המיוחד בן מאות השנים בין הסולטאן לנתיניו. התנט'ימאת הגיעו לשיאם עם כינון החוקה בשנת 1876 שהעניקה חירויות פרט ושוויון לכל אזרחי האימפריה.
נאור סינואני
נאור סינואני (נולד ב-17 ביוני 1989) הוא פזמונאי, מלחין ישראלי מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי. בנם של הזמר אבי סינואני ורעייתו גולדי, אחיו של הזמר גל סינואני.
ביוגרפיה.
סינואני נולד ברמת גן והחל את לימודי הפסנתר בגיל 10 בקונסרבטוריון ברמת גן והמשיך כמה שנים מאוחר יותר, כשהיה בן 14 כתלמידו של חיים חדד-הדר, אצלו למד בעיקר ג'אז ובלוז.
כשהיה בן-15 הכיר סינואני את מפיק המוזיקה הכותב והמלחין יוסי בן דוד שאחראי למאות שירים במוזיקה הישראלית ביניהם הוזה אותך מולי של אייל גולן וכמו סינדרלה של שרית חדד,בן דוד זיהה את הפוטנציאל בסינואני והעסיק אותו באולפנו בהתחלה כטכנאי קול (בין היתר בפרויקט עבודה עברית שרים עוזי חיטמן) ולאחר מכן כמעבד מוזיקלי עד 2013, בין יצירותיהם המשותפות "אל תלכי" של אייל גולן "טירה של מלך" של עידן יניב ו"בכל לילה" של רון שובל.
כשבגר הופיע כקלידן ומנהל מוזיקלי של אמנים רבים ביניהם: רגב הוד, ליאור נרקיס, דודו אהרון, אביו אבי סינואני, אחיו גל סינואני ומישל כהן.
סינואני ידוע כבן טיפוחיו של הזמר ליאור נרקיס וכמי שתרם לשיר הדגל של נרקיס "ערב טוב לך".
בשנת 2011 הלחין למושיק עפיה את השיר "עוד לילה", מתוך האלבום "קרוב ללב", עוד באותה שנה הלחין.
לעידן יניב את השיר "טירה של מלך", מתוך האלבום "כן לאהבה", והלחין לרגב הוד את השיר "תגידי מי" ו"מחכה" מתוך האלבום "מרגיש בטוח".
עוד בשנת 2011 יצא לאור עיבודו הראשון של סינואני השיר "דרך חדשה" שעיבד והפיק מוזיקלית לזמר נתנאל פרי, השיר זכה לפופולריות רבה ולעשרות גרסאות כיסוי, ביניהם גרסת הכיסוי של הזמר רן שפיר לשיר שיצאה ב-2019 בהפקתו המוזיקלית של סינואני.
בתחילת שנת 2012 התגייס סינואני לצה"ל ושירת ביחידת מופת בתפקיד מש"ק הלנות חיילים בודדים, במסגרת תפקידו היה אחראי על רווחת החיילים הבודדים ושיבוצם בדירות של האגודה למען החייל.
בשנת 2012 הלחין לאייל גולן את השיר "מלכי המלכים" מתוך האלבום המוצלח "נגעת לי בלב", האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה משולשת לאחר שמכר למעלה מ-150,000 עותקים, עוד באותה השנה הלחין לליאור נרקיס את השיר "מליון כוכבים" מתוך האלבום "אם תרצי", והשתתף עם דודו אהרון בתוכנית הטלוויזיה הקומית "צחוק מעבודה" כשניגן את השיר שכתב הפאנל "אני את ופומפיה".
בשנת 2014 עיבד לאיתי לוי את השיר "יחד נתגבר" והלחין את השיר "נשב ונדבר" מתוך האלבום "מה עובר עלייך", עוד באותה השנה הלחין לליאור נרקיס את השיר "כדורים חיים", השיר הפותח את האלבום "יהלום", הלחין ועיבד את השיר "ציפור בודדה" לעופר לוי, וכתב והלחין את השיר "יגוני" לגל סינואני.
בשנת 2015 הלחין לדודו אהרון את השירים "הגורל הזה", שזכה להצלחה רבה ונוגן במשך ששה שבועות במצעד השבועי של רשת ג', צעד שבוע אחד במקום הראשון, ודורג במקום ה-15 במצעד השנתי תשע"ו, ו"בלונים" מתוך האלבום המוצלח "טרמינל 3".
לאייל גולן את השיר "אל תלכי" מתוך האלבום "בסוף כל יום", למשה פרץ את השיר "פחדתי" מתוך האלבום "סימני הזמן", ולכבוד ימי הסליחות הלחין ועיבד לליאור נרקיס את השיר "אלוקיי אל תדינני", פיוט מהמאה העשירית שכתב רבי יצחק אבן מר שאול, עוד באותה שנה הלחין לעדן בן זקן את השיר "שומרת מרחק" מהאלבום המוצלח "מלכת השושנים".
בשנת 2016 הלחין ועיבד לליאור נרקיס את השיר "אמרו בחדשות", השיר הפותח את האלבום "עשינו היסטוריה",
באותה שנה הלחין יחד עם דודו אהרון את השיר "ירוק ודבש", והלחין יחד עם סאבלימינל את השיר "שרוטים" שזכה לשיר הישראלי המושמע של השנה באקו"ם, ודורג במקום השני במצעד השנתי של רשת ג' תשע"ו 2016.
בשנת 2017 זכה בפרס אקו"ם על השיר שרוטים, השיר הישראלי המושמע ביותר של השנה, כתב והלחין יחד עם דודו אהרון לעדן בן זקן את השיר "געגועים" מתוך האלבום "לזאת שניצחה", עוד באותה השנה הלחין ועיבד לאביו אבי סינואני את השיר "לעולמים" / "ארבע עונות" שזכה במקום הראשון של המצעד השנתי של ריקודי העם 2018,
והלחין ליניב בן משיח את השיר "טוב לי כי עונתי", מתוך האלבום "השגחה מהשמיים".
בשנת 2018 הלחין יחד עם יוסי בן דוד ועיבד יחד עם תמיר צור את השיר "תודה לך מאמי" של קובי פרץ שירו הראשון של פרץ אחרי שריצה את עונשו בכלא, אותו הקדיש לאשתו ואם ילדיו, ענבל.
עוד באותה השנה הלחין ועיבד יחד עם תמיר צור לליאור נרקיס את השיר "יום הולדת", הלחין לדודו אהרון את השיר "הכי יפה" והלחין ועיבד את השיר "שמלה לבנה" לרן שפיר.
בשנת 2019 הלחין לאושר כהן את השיר "ציפרלקס", וכתב והלחין יחד עם דודו אהרון את השיר "חלמתי", והלחין יחד עם דודו אהרון וג'וני גולדשטיין את השיר "שימי לק" מתוך האלבום "השמחה שלנו".
ביוני 2020 עיבד והפיק מוזיקלית לאייל גולן את השיר "נראתה לאחרונה", לשיר צולם קליפ בהשתתפות בתו של גולן, אלין.
בספטמבר 2020 הפיק ועיבד מוזיקלית לליאור נרקיס את השיר "אהבה זה דמעות" שכתב והלחין יחד עם ליאור נרקיס ואבי אוחיון , לשיר צולם קליפ בהשתתפות הדוגמנית והשחקנית הישראלית מורן אטיאס.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מלחינים ישראלים]]
[[קטגוריה:מוזיקאים ישראלים]]
[[קטגוריה:קלידנים ישראלים]]
[[קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים]]
[[קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989]]
צבי צימרמן הלוי
קייט אלן (טריאתלטית)
בוקסבוים
שרה דיסקין
דייוויד לוגאן
שיינדל גרין
שיינדל גרין (נולדה כשינדל פרידמן; 1857 - 7 בפברואר 1898) הייתה רעייתו של אביגדור גרין ואמו של דוד בן-גוריון. על אף שנפטרה כשבנה דוד היה בן אחת-עשרה, ניכרת בכתביו האהבה ההדדית והקשר המיוחד בין השניים, אשר ליוו את בן-גוריון בהמשך חייו. המעט שידוע על חייה של שיינדל גרין עולה מכתביו של בן-גוריון ומעדויות וזיכרונות בני המשפחה.
חייה ומשפחתה.
שיינדל גרין נולדה בשנת 1857 בעיירה פלונסק אשר בפולין, בת יחידה לאביה דוד יוסף פרידמן, אשר על שמו נקרא דוד בן-גוריון. היא גדלה בעושר ובטיפוח באחוזה של אביה. שיינדל הייתה אישה נמוכת קומה, ובניה היו נמוכים כמוה. יש שראו דמיון אף בתווי הפנים בינה לבין בן-גוריון.
היא נישאה לאביגדור גרין, אשר קיבל את נחלת משפחתה כנדוניה – שני בתים ובוסתן גדול, בקצה "רחוב העזים". נולדו להם אחד עשר ילדים, מהם רק חמישה נשארו בחיים, ובן-גוריון היה הילד הרביעי מביניהם. מסופר, בכתביו של בן-גוריון ובעדויות של קרובי משפחה, כי אנשי העיירה נהגו לקרוא לה 'שיינדל הצדקנית', משום שהייתה ידועה במעשי צדקה וחסד רבים ובניסיון לפתוח את דלתה ולעזור לכל עני ורעב.
כשהייתה בת ארבעים ואחת כרעה ללדת, אך הלידה הסתבכה והתינוק נפטר. לאחר מספר ימים, ב-7 בפברואר 1898, נפטרה שיינדל מהרעלת דם. אביגדור בעלה הבטיח עם מותה כי לא יישא אישה אחרת, אך אנשי החברה קדישא שנכחו בחדר מיהרו להתיר את הנדר. ואכן, לאחר שנתיים נישא אביגדור גרין לאלמנה בשם צביה סביסטובסקי.
שיינדל ובן-גוריון בילדותו.
על אף שנפטרה כאשר היה רק בן 11, דמותה של שיינדל הייתה משמעותית בחייו של בן-גוריון. מכתביו עולה כי נשא איתו את אהבתה אליו כל ימיו. מסיפוריו אנו למדים כי הייתה אם מסורה במיוחד. דוד בן-גוריון סיפר שהוא זוכר עצמו יושב לצדה בעודה אורגת בגד, ועוד כי הוא זוכר את "טעם האפונה שהייתה מבשלת אותה אוהב אני עד היום".