ביוגרפים וחוקרים של רנ"ק, ובהם למשל שמעון רבידוביץ', יוסף קלוזנר ואליעזר שביד, כתבו כי הגותו של רנ"ק השפיעה במישרין ובעקיפין על כל חוקרי תולדות עם ישראל בדורות הבאים. ריב"ל אמר כי "מן הפירורים שנפלו מתחת שולחנו של רנ"ק, יצאו לאור כמה ספרים של חכמים שהיו בימיו, שהיו מלקטים ומקבצים אותם". קלוזנר ואחרים מנו את הדמויות שהתבססו על פועלו של רנ"ק או הושפעו מהגותו: בהם תלמידיו שי"ר, ריב"ל עצמו וצבי הירש חיות, ושלא מתלמידיו הישירים – ר' אייזיק הירש וייס, זכריה פרנקל, יום-טוב ליפמן צונץ, אברהם גייגר והיינריך גרץ, ובדור הבא גם מעצבי רעיון הלאומיות היהודית: משה ליב ליליינבלום, פרץ סמולנסקין, אחד העם. ואולם גרשם שלום, במאמרו התוקף את תנועת "חכמת ישראל", טען כי לאמיתו של דבר השפעתו של רנ"ק הייתה סמלית בלבד ולא מוחשית:
שמעון רבידוביץ' ערך מחדש בראשית המאה ה-20 את כתביו של רנ"ק, והוסיף מבוא מקיף; על הגותו נכתבו מחקרים רבים, בהם של מרטין בובר, יוליוס גוטמן, נתן רוטנשטרייך, אליעזר שביד ויהוידע עמיר.
"מורה נבוכי הזמן".
מלבד מאמרים, תרגומים קצרים ואיגרות שפרסם בכמה כתבי עת, פרסם רנ"ק למעשה רק ספר אחד בעברית, והוא ספר ההיסטוריה שלו "מורה נבוכי הזמן" (בקיצור: מונה"ז), שעליו עמל שנים רבות ויצא לאור לאחר מותו על ידי יום-טוב ליפמן צונץ (לבוב, 1851).
מטרת כתיבת הספר הייתה לסייע למאמין להתמודד עם הקשיים והמבוכות, על ידי שילוב של הפילוסופיה של אומות העולם יחד עם המורשת התורנית והדתית של עם ישראל, לכדי סינתזה אחת. הספר איננו שלם, וככל הנראה התכוון רנ"ק להוסיף לו פרקים נוספים ולא הספיק. במהדורה שפורסמה ישנם שבעה עשר פרקים, הנקראים "שערים".
בהקדמה לספר מפרט רנ"ק את הצורך בחקירת ההיסטוריה והפילוסופיה של עם ישראל. לשיטתו, חקירה כזו היא לצורך מעשי, ומיועדת להתאמת האמונה הדתית לשינויי הזמן ולצרכים הלאומיים. ארבעת השערים הראשונים של הספר הם מעין מבוא כללי המתאר את מצבן הרוחני של האומות (ללא התייחסות מפורשת לעם ישראל, אך תוך רמזים ברורים למצב היהדות בזמנו), ואת הצורך במחקר ההיסטורי והפילוסופי.
כינדזמראולי
כּינדזמָרַאוּלי (בגאורגית: ქინძმარაული, ברוסית: Киндзмараули, קינדזמראולי) הוא יין אדום חצי מתוק, המיוצר מענבי הספראווי, בנפת ק'וורלי, שבמחוז קאחתי, גאורגיה.
כינדזמראולי היה יין מפורסם בברית המועצות. צבעו של היין סגול ובעל מתיקות עשירה. ריחו כריח גרגרים פירות בשלים עדין עם מגע של ריח אוכמניות. טעמו עשיר ורך המראה על נוכחות ומלאות של הפירות, ומידה מסוימת של מרירות שבסוף טעימתו ניכר טעם מאוזן של חמיצות וטעם הפירות המתוק.
אייגיייהו דיבאבה
אג'גאייהו דיבבה
אג'גייהו דיבבה
קופרודוקציה
קופרודוקציה (מלטינית, הרכב של קוֹ, "יחד", ופרודוקציה, "ייצור") פירושה, במובן הרחב, יצירה משותפת, כלומר שיתוף פעולה בין אנשים, חברות, מדינות וכדומה.
מונח זה נפוץ בהפקות סרטים שהן שיתוף פעולה בין כמה מדינות. לדוגמה, ישראל וצרפת חתמו על הסכם שיתוף פעולה קולנועי, ולכן חלק ניכר מהסרטים הישראלים הם קופרודוקציה ישראלית-צרפתית.
בתחום הפוליטיקה ניתן למצוא קופרודוקציות כמו הפרלמנט האירופאי או מועצת הביטחון של האו"ם כאשר מדינות מתאחדות לשם השגת כוח רב יותר והישגים רבים יותר. קופרודוקציות בתחום הכלכלה ניתן לראות באיחודן של שתי חברות, לחברה אחת, כמו שטראוס עלית ויפאורה-תבורי.
משימות חלל רבות מבוצעות על ידי קופרודוקציות, כשהבולטת שבהן היא תחנת החלל הבינלאומית, שם מתקיימות קופרודוקציות בין נאס"א לסוכנות החלל הפדרלית של רוסיה ולמדינות רבות אחרות, ובהן ישראל.
ספראווי
סַפּראווי (בגאורגית: საფერავი, מילולית: "צבע") הם ענבים אדומים כהים מהם מפיקים את היינות כינדזמראולי (מיושן שנתיים) ומוקזני (מיושן 3 שנים). במקור מגדלים גפנים אלה במחוז קאחתי שבמזרח גאורגיה. אך בימים אלו, הגידול מפוזר על פני כל הטריטוריות. יין המיושן כשנה המופק מענבים אלה נקרא ספראווי.
Personal Video Recorder
הרפובליקה ההלבטית
אתר היכרויות
אתר היכרויות הוא אתר אינטרנט המאפשר למשתמשים למצוא בני או בנות זוג, למטרות רומנטיות, מיניות או אחרות, בהתאם להעדפותיהם.
אתרי היכרויות מכילים מאגר מידע הכולל פרופיל אישי של מנויים. כל אדם המעוניין להצטרף לשירות, ממלא טופס הרשמה באתר ויוצר לעצמו פרופיל.
אופי הפעילות באתרי היכרויות.
אתרי פעילות שונים יכולים לפעול בדרכים שונות. חלקם דורשים תשלום, עבור השימוש באתר או בשירותים מסוימים בו, ואחרים חינמיים המתקיימים מפרסומות או תרומות. הכניסה לאתרים יכולה להיות מותנה בתנאי בסיסי כלשהו (למשל, אתר המיועד להיכרויות במדינה מסוימת או בקרב בני לאום או דת מסוימים, או אתר המיועד לבעלי העדפה מינית מסוימת) ואף במתן "המלצה" (קרי, הזמנה) מאחד או אחת מחברי הקהילה.
האתרים עצמם לעיתים מכוונים את הקהילה למטרה מסוימת - בין אם למטרת ידידות, קשר רומנטי, מין מזדמן וכדומה.
אתרי היכרויות פועלים לעיתים כמעין מנוע חיפוש בתוך אינדקס המנויים בהם. המשתמשים מחפשים אחרים המתאימים לרצונותיהם ומאוויהם לפי פרטים אשר כתבו בפרופיל שלהם או הגדרות אשר מילאו. מעבר לנושאים הטריוויאלים, כגון מין, גיל ואזור מגורים, פרטים אלו יכולים להיות ספציפיים יותר - כגון הרגלי עישון או שתייה ותחביבים. אתרים מסוימים מנסים, על סמך מידע זה, להתאים באופן מתמטי את המנויים בו האחד לשני. לצורך שיפור ההתאמה, כביכול, המנויים לעיתים מעודדים לענות על שאלות ומבחנים רבים על אופים והעדפותיהם בבני זוג.
בחלק מהאתרים אף מעודדת פעילות הדומה לרשת חברתית, דרכה יוצרים המנויים קשרים בינאישיים עם שאר חברי הקהילה. באתרים מסוימים אף מעודדים העלאת תכנים, כגון סרטוני וידאו או דבר מה פרי עטם של המנויים.
אתרי היכרויות בישראל.
בישראל, אתרי היכרויות החלו לפעול עוד בימיו הראשונים של האינטרנט המסחרי. ישנם גם אתרים מיוחדים המותאמים לקהלים מפולחים, כמו להט"בים, דתיים לאומיים, בעלי מוגבלויות.
אתר הכרויות
מסחר באינטרנט
מסחר מקוון
קניות ברשת
אבראהים (נהר)
נהר אבראהים (בכתיב ערבי: نهر ابراهيم) הוא נהר בלבנון הזורם ממזרח למערב מהרי הלבנון הצפוניים אל הים התיכון, ונשפך לים בין ג'וניה לגבל. תחילתו של הנהר במערת אפקה ומפלי אפקה. נהר אבראהים הוא אחד היעדים התיירותיים המובילים בלבנון. בסקר של איכות המים, נמצא הנהר כנהר הכי פחות מזוהם בלבנון.
במיתולוגיה.
בתיאורים מהעבר של לוקיאנוס הסורי ופילו מגבל מסופר שהנחל היה מאדים באביב מסחף של חול אדום, דבר שקושר לסיפור על אדוניס במיתולוגיה היוונית, לפיו ארס גרם לפציעתו של אדוניס בידי חזיר בר, פציעה שאדוניס דימם ממנה למוות בזרועותיה של אפרודיטה. על פי לוקיאנוס, במקורות הנהר היה מקדש שבו התקיים פולחן יווני.
הרב יהוסף שוורץ, בספר 'תבואות הארץ' שיצא לאור בשנת 1845, מתאר את נהר אבראהים וסביבותיו ומציין שבעבר נקרא נהר אדוניס. הוא מציין גם שבהרי השוף נמצא מעיין הנקרא "עין אחאב", שמימיו זורמים לנהר אבראהים. את המעיין הזה הוא מזהה עם "באר אחאב", המוזכרת במסכת פרה ().
הסכמי העברה
קווארלי
קווארֶלי (בגאורגית: ყვარელი) היא עיר בנפת קווארלי, מחוז קאחתי שבגאורגיה. היא הוכרזה כעיר בשנת 1964 ואוכלוסייתה בשנת 2014 מנתה 7,739 איש.
העיר מהווה מרכז של הפקת היין. נמצאים שם המרתפים המפורסמים של יקבי כינדזמראולי וקרוב משפחתו גרמי. היין נמצא בקערות עץ עד להבשלתו ועד שניחוח היין מתאים.
ביתו (בית-מוזיאון) של המשורר הגאורגי, בן המאה ה-19, איליה צ'בצ'בדזה, הנמצא בעיר, מהווה מוקד תיירותי פנים ארצי. המוזיאון שימר את הריהוט ותנאי האקלים שבהם איליה צ'בצ'בדזה חי ועבד.
לא רחוק משם עומד מנזר נקרסי שהשתמר בצורה יפה.
המבנים הגדולים שבעיר נבנו במאה הרביעית. בהמשך לאורך הדרך ניתן לראות את קתדרלת אלוורדי, שנבנה במאה ה-11, והוא שווה ערך לכנסיית סווטיצחובלי.
האימפריה המוסלמית
האימפריה המוסלמית, הידועה גם כמדינה המוסלמית של ימי הביניים, הוא שם כולל לישויות הפוליטיות המוסלמיות שהתקיימו מימי הנביא מוחמד (570–632) עד לתקופה העות'מאנית (המאה ה-14) במזרח התיכון. למעשה, תקופה זו רצופה שינויים פוליטיים, ולא הייתה אחידות שלטונית כפי שיש באימפריה. כמו כן, מידת השליטה של השלטון המרכזי במרחבי האימפריה השתנתה לאורך התקופה. מבחינה דמוגרפית, המוצא האתני של השליטים היה ערבי, עד המאה העשירית, אז החלה כניסת גורמים טורקיים. המשותף לרוב התושבים במשך כל התקופה הוא דת האסלאם.
ארבעת הח'ליפים ישרי הדרך.