בשנת 2015 שיחק בעונה השנייה של סדרת הדרמה הקומית "זגורי אימפריה", בתפקיד דינו. בשנת 2017 השתתף בסרט "האופה מברלין", ובהמשך השנה הופיע בסדרה "שבאבניקים" בתפקיד חוקר משטרה דתי לאומי. בשנת 2018 שיחק בסדרת הנוער "אילת" בתפקיד נרי. באותה שנה שיחק בסדרה "פמת"א" בכאן 11, בתפקיד אליהו מורדוך.
השתתף בהפקה הבריטית-אמריקאית בסרט "מריה מגדלנה", שיצא להקרנה ב-2018.
בשנת 2019 שיחק בסרט הקומי "אול אין".
ב-2020 השתתף בתוכנית המציאות "הישרדות VIP עונה 3" והיה המודח השלישי. באותה השנה שיחק בסדרה "הבאר" בתפקיד יאיר סורקין.
ב-2021 שב להשתתף ב"הישרדות" בעונה הרביעית של גרסת ה-VIP של התוכנית והיה למושבע השמיני.
משפחתו.
שטראוס נשוי לאפי, אותה הכיר במהלך לימודי המשחק. להם שני ילדים. המשפחה מתגוררת בשכונת רמת חן ברמת גן. בנו, שחר, משחק בסדרה "ילדי בית העץ" בכאן חינוכית ובתפקיד אורח בסדרת הנעורים "אילת (סדרת טלוויזיה)".
משה חיים אפרים מסדילקוב
רבי משה חיים אפרים ("בעל הדגל") מסדילקוב (ה'תק"ב, 1742 לערך - י"ז באייר ה'תק"ס, 12 במאי 1800) היה נכדו של הבעל שם טוב (בעש"ט), מממשיכי דרכו ומסופריה הראשונים של החסידות.
תולדות חייו.
בנם של רבי יחיאל (מיכל) אשכנזי ואדל, בתו של הבעש"ט.
רבי אפרים נולד במז'יבוז' עיר מגורי סבו. שנת לידתו אינה ידועה וחלוקות הדעות על גילו בעת פטירת סבו הבעל שם טוב (בחג השבועות שנת תק"כ 1760). על פי "ספר החסידות" של אברהם כהנא נולד בשנת תק"ב (דהיינו 1742) ואילו בספר "החסידות והחסידים" של שמואל אבא הורודצקי נולד בשנת תק"ח (דהיינו 1748). חשיבות הוויכוח נוגעת לטיב זכרונותיו מדרשותיו של סבו בילדותו ובנעוריו. יהא גילו אשר יהא, סבו הבעל שם טוב מכנה אותו: "עילוי גדול בתכלית הלימוד", זאת באיגרת לגיסו רבי אברהם גרשון מקיטוב משנת תקי"ג לערך, כלומר כשהיה בן חמש או בן אחת-עשרה.
לאחר פטירת סבו, למד אצל תלמידו רבי דב בער המגיד ממעזריטש ובעיקר אצל רבה של פולנאה מחבר הספר תולדות יעקב יוסף המהווה למעשה את המקור הראשון והמרכזי לתורת הבעש"ט, אולם למרות זאת נחשב רבי אפרים כבן הדור השני לחסידות, כיוון שהוא עצמו קיבל ישירות מתורת סבו ואף מצטט אמירות ישירות שלו בספרו.
"בעל הדגל" כיהן כרב ומגיד מישרים בעיירה סודילקוב, הסמוכה לעיר שפטיבקה ולא רחוקה ממז'יבוז' עיירת הולדתו. בשנת תקמ"ח לערך, שב רבי משה חיים אפרים לעיירת הולדתו מז'יבוז' בה כיהן אחיו רבי ברוך ממז'יבוז' כאדמו"ר. משום כך, פנה הוא להתפלל בבית מדרשו של סבו הבעש"ט ואף הוא כיהן בעיר כאדמו"ר. ידוע שקשר הידידות בין האחים היה הדוק מאוד, אף על פי ששניהם כיהנו בכתר האדמו"רות בעיר אחת.
רבי אפרים לא התבלט רבות בחייו כמנהיג עדה גדולה, כרבו בעל תולדות יעקב יוסף כחו היה גדול בכתיבה יותר מבהנהגת עדה, אף על פי שנודע כדרשן. אחיו לעומתו, הנהיג עדה גדולה ואף הרבה בנסיעות לערי אוקראינה השונות בהן התגוררו חסידיו, ורבים מאדמו"רי הדור הבא של החסידות נמנו עם תלמידיו.
בי"ז באייר, ערב ל"ג בעומר שנת תק"ס (1800) נפטר רבי אפרים ונקבר באוהל סבו במז'יבוז'.
לאחר פטירתו, לא ירשו בניו את תפקידו באדמור"ות. את תפקידו כמגיד מישרים ואדמו"ר בסדילקוב, המשיך חתנו רבי דוד הלוי איש הורוביץ עוד בחייו.
צאצאיו.
כיום מכהנים שניים מצאצאיו כאדמו"רי סדילקוב. הקשיש שבהם רבי אריה לייב גלאנץ במונסי שבניו יורק. והרב אריה וואהל מסדילקוב בבית שמש.
"דגל מחנה אפרים".
עשר שנים לאחר פטירתו בשנת ה'תק"ע (1810) הדפיס בנו רבי יעקב יחיאל מקוריץ את כתביו שהשאיר אחריו בהעניקו לספר את השם "דגל מחנה אפרים". ספר זה גדוש בפרשנות קבלית וחסידית ובו מובאות חלק מדרשותיו שנאמרו בשנים בהן כיהן כרבה של סדילקוב. אחת הנקודות הבולטות בספר היא; ציטוטים רבים של דברי תורה ששמע מסבו והופכים אותו בעצם לאחד המקורות הראשוניים והמהימנים של תורת הבעש"ט.
בסוף הספר מופיע נספח - אף הוא מכתב ידו - בו דברים נוספים ששמע מסבו, אך ללא פרשנות אישית משלו וכן תיעוד של חלק מחלומותיו.
הספר הוא אחד מספרי החסידות שזכה לתפוצה גדולה ויצא לאור במהדורות רבות. הוא מהווה עד היום "ספר יסוד" בתורת החסידות של הבעל שם טוב.
בשנת תשע"ג יצא לאור מחדש במהדורת "פאר מקדושים" - מהדורה מוערת מפוסקת ומנוקדת.
מגדל בלן
מגדל בֶּלֶן (פורטוגזית: Torre de Belém, או בשמו המלא: Torre de São Vicente de Belém - "מגדל ויסנטה הקדוש מבלן") הוא מגדל מבוצר שנמצא על גדת הנהר טז'ו ברובע בלן (שמה של העיר בית לחם בפורטוגזית) שבמערב ליסבון בירת פורטוגל. המגדל נבנה בתחילת המאה ה-16 לציון גילוייו של ואסקו דה גמה, והפך לאחד מסמלי העיר. בעת הקמתו ניצב המגדל על אי קטן סמוך לגדה הצפונית של הנהר, אך במהלך השנים היא קרבה אליו, ובשעת שפל הוא מוקף ביבשה. בשנת 1983 הכריז ארגון אונסק"ו על מגדל בלן ועל מנזר ז'רונימוש הסמוך לו, שניהם דוגמאות טובות לגותיקה מנואלינית, כאתרי מורשת עולמית.
היסטוריה.
מגדל בלן נבנה במטרה לשמש שער כניסה ימי רשמי וחגיגי לליסבון, אך גם כחלק ממערכת הגנה על גדות הנהר טז'ו, שאת בנייתה החל ז'ואו השני כשבנה מבצרים בשתיים מהערים הסמוכות לנהר. הספינה "גרנדה נאו" (Grande Nau) הגנה על חופי מחוז בלן עד בניית המגדל על ידי מנואל הראשון.
בניית המגדל נמשכה שש שנים, מ-1514 עד 1520. תכנון המגדל נעשה על ידי האדריכל פרנסישקו דה ארודה (Francisco de Arruda), שבנה מספר מבצרים פורטוגזיים במרוקו. השפעת האמנות המורית ניכרת בקישוטים המעודנים על קשתות החלונות והמרפסות, וכן בכיפות המרובעות של מגדלי השמירה. בתכנון המגדל השתתף, ככל הנראה, גם דיוגו דה בויטקה (Diogo de Boitaca), האדריכל הראשון של מנזר ז'רונימוש. ב-1580, כשפלשו לליסבון כוחות ספרדיים במהלך המאבק על הכתר הפורטוגזי, נכבש המגדל על ידי פרננדו אלבארש דה טולדו, הדוכס מאָלבָּה. במאות שלאחר מכן, שימש המגדל בעיקר כבית סוהר (כשהתאים במפלס הקרקע היו בדרך כלל מוצפים במים) וכנקודת מכס.
בשנות ה-40 של המאה ה-19, שיחזר המלך פרננדו השני את המגדל, עקב לחצים מצד המשורר הרומנטי אלמיידה גארט (Almeida Garrett). ב-1910 הוכרז מגדל בלן כאתר לאומי.
המבנה.
למבנה שני חלקים - מוצב הגנתי (Bastion) בחלקו התחתון שצורתו כשל מלבן הנעשה צר בצדו הפונה לנהר, והמגדל עצמו המתנשא לגובה של חמש קומות. המבנה כולו נראה כירכתיה של ספינת קרוולה שצידה המוגבה סמוך ליבשה. המגדל מעוטר במספר עיטורים אופייניים לסגנון המנואליני, אם כי חלקם נוספו לו בעת ששופץ במאה ה-19. צדו הפונה לנהר הוא העשיר ביותר מבחינה זו.
המוצב.
במוצב יש אולם מקורה חלקית בקשתות ובו 16 תותחים. בקירות המוצב, שעוביים 3.5 מטרים, נקבעו פתחים עבור התותחים, ובמרכזה של התקרה נקבע פתח גדול כדי לאפשר את אוורורו של החלל. גם המשטח המקורה יכול היה לשמש כקומה שנייה להצבת תותחים נוספים, דבר שנחשב לחידוש באותה עת. בשש פינותיו של המשטח ישנם מגדלי שמירה קטנים הנושאים כיפות בסגנון מורי, והם מעוטרים בדמויות של בעלי חיים. על המשטח ניצב פסל "המדונה והילד מבלן" והפתח במרכזו מוקף במעקה מעוטר.
המגדל.
המגדל נמצא בצדו של המבנה הקרוב ליבשה וגובהו 35 מטר. מגדלי שמירה בסגנון מורי, דומים לאלה שבקצות המשטח התחתון, נקבעו גם בפינות גגו של המגדל ובקומתו השנייה הפונה ליבשה. המגדל מעוטר בדוגמאות של חבלים מתפתלים עשויים מאבן, בספירה הארמילרית, סמלו של מנואל הראשון, ובפסליהם של מיכאל הקדוש וויסנטה הקדוש, הקדוש הפטרון של ליסבון, המשקיפים לעבר היבשה. בכל צדדיו של המגדל קבועים חלונות ביפוריים וחלונות רגילים, כולם מעוטרים. קומת המסד, בגובה קו המים, שימשה כמחסן תחמושת, וזו שמעליה שימשה את המפקד. הקומה הבאה נועדה עבור המלך והיא מתאפיינת במרפסות מקורות בשלושת צדדיה, ובלוג'יה בסגנון הרנסאנס שבה שבעה פתחים, והיא פונה דרומה לכיוון הנהר. בקומה השלישית שכן אולם שימוע, ברביעית קפלה ובחמישית מרפסת תצפית.
אליעזר ליבנה (ליבנשטיין)
פיתוח מונחה-בדיקות
פיתוח מונחה-בדיקות (Test-driven development ובקיצור TDD) היא מתודולוגיית פיתוח תוכנה שבה נכתבת בדיקת יחידה בטרם נכתב הקוד אותו היא בודקת. בפיתוח בשיטה זו בדיקת היחידה נכתבת תמיד באמצעות חבילת תוכנה המיועדת להרצה אוטומטית של בדיקות היחידה (כגון JUnit). בדיקות יחידה לא הוגדרו לראשונה בשיטת פיתוח מונחה-בדיקות, אך בשיטה זו הן נתונות לקבוצת הנחיות מוגדרות היטב.
השיטה זכתה לתפוצה בעיקר כחלק ממתודולוגית Extreme Programming בתחילת שנות ה-2000, אך היא נמצאת בשימוש גם מחוץ להקשר זה. יש הרואים בה כשיטה לעיצוב תוכנה בהנדסת תוכנה.
דרישות קדם.
דרישה מרכזית בפיתוח מונחה-בדיקות היא שימוש בחבילת תוכנה תשתיתית ליישום בדיקות יחידה. חבילה זו מורכבת מספריות המצטרפות לקוד הבדיקה ובדרך כלל גם מתוכניות המאפשרות את הרצת הבדיקות שנכתבו באופן אוטומטי. ספריות התוכנה של החבילה יכילו פרוצדורות לבדיקת טענות נכוֹנוּת בקוד הבדיקה (Assertions). כל עוד הפרוצדורות הללו מחזירות אמת, הבדיקה מסיימת בהצלחה וכאשר פרוצדורה כלשהי נכשלת, הבדיקה מסיימת בכישלון.
מחזור הפיתוח.
להלן השלבים במחזור הפיתוח של בדיקת יחידה בודדת כפי שהוצעו בספר "פיתוח מונחה-בדיקות על פי דוגמה" של קנט בק. המחזורים מיושמים עבור כל תכונה נדרשת ביישום, פעם אחר פעם עד לסיום מימוש התכונות. יש לשים לב שמספר השינויים הנוספים לקוד במעבר מאיטרציה אחת לשנייה צריך להיות קטן (עד עשרה צעדי עריכה).
יצירת בדיקה.