כיום, השימוש במפה המושגית במסגרות שונות, מלבד למסגרות הלימודיות המסורתיות, הולך ומתרחב. החוקרים אינם שואלים יותר "האם השימוש במפה מסייע?", אלא - "מה המיוחד במפה המושגית שבכוחה לסייע בהבנה עמוקה ומשמעותית?, ואיך אפשר להיעזר בה בתחומים רבים ומגוונים. השימוש במפה (בצורתה הגרפית המתאימה) הגיע למשרדי הפנטגון האמריקאי, לבתי ספר לרפואה ולמרבית האוניברסיטאות, במיוחד בארצות הברית.
שימושים.
מפת מושגים יכולה לשמש ככלי לארגון מידע, לתיעוד רעיונות, להצגת מושגים ולשאילת שאלות בשלבי עבודה שונים - משלב התכנון ועד הביצוע. בשלב הצגת המידע שנאסף בפני קהל היעד, מפת המושגים עשויה להיות כלי שימושי להצגה ברורה של המידע, כדי להטמיע את הבנתו ואף לשפר את היכולת לזכור אותו, זאת משום שלעיתים קל יותר לזכור צורות גרפיות מאשר טקסט כתוב.
קיים הבדל בין מפה שנוצרה על ידי מורה או מומחה אחר הנמסרת ללומד ככלי עזר בלמידה שלו, לבין מפה הנוצרת על ידי הלומד עצמו. המפה העצמית מחייבת את הלומד להעמיק בהבנת המושגים, ולהחליט על אופי הקשרים ביניהם. פעילויות חשיבה וקבלת החלטות אלה, מחייבות את הלומד לבצע מספר פעולות חשיבה כמו - הסבר עצמי, הסקת מסקנות וסידור לוגי של המושגים במרחב. פעילויות חשיבה אלה הן מסדר גבוה בהיררכיה של רמות החשיבה. מכאן, ככל שנרבה להיעזר במפת מושגים אצל הלומדים, נחזק ונעמיק את יכולות החשיבה מסדר גבוה שלהם. הבחירה במושגים המתאימים לשיבוץ במפה המושגית, תחדד את המיקוד של הלומד במושגים המרכזיים של הטקסט / חומר לימודי, ותקל עליו את זכירתם.
השימוש במפה מושגית ככלי למידה נמצא יעיל יותר אצל תלמידים בעלי לקויות למידה או תלמידים מתקשים. לתלמידים אלה יש, לרוב, קשיים וורבליים, ולכן השימוש באמצעים חזותיים "מצה" אותם על קשיים אלה. תלמידים מצליחים, יוכלו להפיק תועלת רבה ביותר מהשימוש במיפוי - אצלם לעיתים המיפוי נבנה במוח והם רואים את הקשרים ואת מבנה המפה גם בלי לשרטט אותה.
במקצועות רבי מלל, התלמידים יפיקו תועלת רבה מאוד. בטקסטים שבספרי הלימוד יש הרבה מלל עודף. מאידך, יצירת מפה מושגית מחייבת את יוצר המפה לזהות את המושגים / הרעיונות העיקריים בלבד ולייצג את הקשרים ביניהם. כלומר, התלמיד יוצר למעשה, את סיכום הטקסט. במילים אחרות, עצם יצירת המפה, יוצרת את סיכום הטקסט. למרבית התלמידים זו עזרה רבה ביותר, שהרי עבור מרביתם, טקסטים רבי מלל לא נקראים לעומק לכל אורכם.
במחקר שבדק את השפעת השימוש במפה מושגית על איכות השפה, על יכולת כתיבת שאלות, על כתיבת חיבור טיעוני ועל הכנת עבודת חקר, וכן על שימוש במיפוי המושגי במקצועות שונים כמו היסטוריה, תנ"ך, גאוגרפיה, ספרות - נמצא יתרון לתלמידים שלמדו בעזרת המיפוי, בהשוואה ליכולות הלימודיות של תלמידים שלמדו ללא שימוש במפה המושגית.
יתרונות חינוכיים.
הודות לדרך ההצגה החזותית של מפת המושגים, היא מייעלת את קליטת החומר ומקלה על אחסונו בזיכרון. בהתאם לכך היא משמשת ככלי למידה והוראה יעיל שעוזר בתהליך הלמידה וארגון הידע על ידי זיהוי מושגים בגוף הידע וארגונם בקישורים עניינים באופן היררכי.
השימוש במפה מושגית מתאים לכל הלומדים בכל הרמות, החל מילדים בגיל הגן ועד לסטודנטים הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה. בכל גיל המפה תהיה מותאמת למשתמשים ולמטרות הלמידה.
במחקרים רבים נבדקו אוכלוסיות של לומדים שונים. נמצא כי ככל שללומדים יש קשיים מילוליים רבים יותר, כך היכולת החזותית שלהם גבוהה יותר, והיא יכולה לסייע להם בלמידה. לפיכך המסקנה היא שלומדים הנמצאים במסגרות של חינוך מיוחד או לומדים המתקשים ללמוד מסיבות שונות (למשל, היפראקטיביות, מיקוד קשב ודיסלקסיה), השימוש במפה המושגית ישפר את יכולות הלמידה שלהם. ויסייע להם להתמקד במטלה.
השימוש במפה מושגית נמצא יעיל גם לשיפור שפת החשיבה. הצורך לנסח בתמציתיות רבה ביותר את המושגים שייכללו במפה, הצורך למצוא את מילות הקישור המתאימות ביותר לייצוג הקשר בין המושגים במפה, מביא לשיפור השפה אצל הלומד. כן נמצא כי המפה שימשה אמצעי למידה יעיל בכתיבת חיבורים, בכתיבת תשובות לשאלות ובהכנת עבודות חקר.
כדי להטמיע את השימוש במפה המושגית אצל התלמידים, מומלץ שמרבית המורים המלמדים כיתה מסוימת, ייעזרו במפה המושגית ללימוד תחום הדעת שלהם. תרגול רב כיווני זה המבטא מקצועות שונים, יסייע בהטמעת החשיבה המדויקת וישפר את שפת התלמידים.
תלמידים שונים יכולים ליצור מפות שונות לטקסט זהה או לתחום תוכן דומה. היות שנטען כי המפות המושגיות מייצגות את ההבנה הפנימית העמוקה של הלומד, נצפה גם לראות מפות שונות הנבדלות זו מזו. העובדה שהתלמידים יראו שניתן להביע אותם רעיונות באופנים שונים בתנאי שהם נאמנים למשמעויות של הטקסט, עשויה להפנים אצלם את הסובלנות לדעות של ה"אחר" ולכבד אותם. זהו הישג חינוכי חשוב ביותר. דבר נוסף, ההיחשפות של כל לומד למגוון של מפות מושגיות, תעשיר את הלומד בדרכי הבנה שונים ובאפשרויות מגוונת של הצגה.
לעיתים רבות מתקיים דיון סביב מפה מושגית מסוימת לגבי מיקום המושגים, בחירת המושגים (האם הם החשובים ביותר, האם הם משקפים את המטרה הלימודית), אופן ארגונם באשכולות ושימוש במילות קישור. הדיון על העניינים שהוזכרו, מחדד את החשיבה המדייקת של הלומד, ולעיתים תהווה עבורו כלי רפלקטיבי יעיל.
סוגים של מפות מושגים.
קיימים סוגים שונים של מפות מושגים:
במרבית הסוגים של המפות, המושגים מוקפים במסגרת כלשהי (ראה לעיל סעיף - מאפיינים גרפיים). כמו כן, לרובן ניתן להוסיף קווים או חיצים עם מילות קישור המייצגות את הקשר בין המושגים.
שלבים בבניית מפה.
9. עיון במפה ובדיקת המושגים, הקישורים והקשרים הגרפיים.
סיכום.
יצירת מפה מושגית באמצעות שימוש מודע ומובחן במושגי שפת החשיבה, מעלה התלבטויות אצל הלומד ומעמידה אותו בפני עימות אישי (תהליכי חשיבה מטה-קוגניטיביים). למידה בגישה זו מסייעת לשיפור תהליכי הקריאה וההבנה המשמעותיים של הטקסט, המשמרת את הידע הנרכש לאורך זמן, ולשימוש במצבי למידה שונים.
ומכאן, שימוש מובחן ומושכל במושגי שפת החשיבה בתמיכת השימוש במיפוי, משפר את יכולות החשיבה ברמות הגבוהות שלה, את תהליכי הלמידה המשמעותית ואת שטף הכתיבה ומידת בהירותה. סביר להניח כי מיומנויות אלה עשויות לשמש את הלומד גם לשם ביצוע מטלות מחוץ למסגרת בית הספר (far long transfer).
יפני
זבולון זליג בלבן
זבולון זֶליג בַּלַבַּן (באלאבאן; 17 במאי 1880, רוסיה – 1949, ניו יורק) היה סופר ומשורר ילדים, עיתונאי ומספר יידי.
קורות חיים.
ז"ז בלבן זכה לחינוך דתי מסורתי ב"חדר", ובישיבה. בנעוריו נפתח לספרות השכלה וספרות כללית, והחל לפרסם מיצירותיו לילדים ביידיש, עם צעדיו הראשונים כמורה ומחנך ברוח יהודית חדשה.
בשנת 1913 היגר בלבן לארצות הברית, והשתקע בפילדלפיה. התפרנס כסוחר זעיר, והשתתף דרך קבע בעיתוני היידיש באמריקה. בלבן כתב ופרסם שירת ילדים ביידיש, סיפורת, אגדות ומעשיות, והשתתף באופן קבוע בעיתונות שעסקה בענייני חינוך ולימוד יהודיים בארצות הברית.
סיפוריו כונסו בספר עברי, עם מבוא מאת דניאל פרסקי.
בתו ד"ר מרים בלבן היא כימאית, מומחית להתפלת מים ועורכת מדעית. בין היתר ייסדה בית דפוס אקדמי בישראל להפקת ספרים וכתבי עת מדעיים, היא עמיתת מחקר במרכז לפילוסופיה והיסטוריה של המדע באוניברסיטת בוסטון, העורכת-המייסדת של כתב העת "Desalination: The International Journal on Science and Technology of Desalting and Water Purification" (מאז 1966), מייסדת ומנהלת בית הספר הראשון לעריכה מדעית (באיטליה) ונשיאת הפדרציה הבינלאומית של עורכים מדעיים (IFSE).
אגודת מקס פלאנק
אגודת מקס פלאנק (שם מלא: אגודת מקס פלאנק לקידום המדע, בגרמנית: Die Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften e. V, בקיצור: Die Max-Planck-Gesellschaft, בראשי תיבות: MPG, באנגלית: .The Max Planck Society for the Advancement of Science בקיצור: The Max Planck Society) היא אגודה עצמאית לא ממשלתית וללא מטרות רווח של רשת מכוני מחקר גרמניים המאחדת את מיטב המדענים תחת קורת גג אחת. הרשת כוללת שמונים ושישה מכוני מחקר, הפועלים בגרמניה ובארצות נוספות (ארצות הברית, איטליה, לוקסמבורג והולנד) וכל אחד מהם נושא את השם "מכון מקס פלאנק ל...". המכונים עוסקים במחקר בסיסי במדעי הטבע, וכן במחקר במדעי החברה ובמדעי הרוח המחולקים לחמש קטגוריות מחקר: אסטרונומיה ואסטרופיזיקה; ביולוגיה ורפואה; חומרים וטכנולוגיה; סביבה ואקלים; מדעי הרוח ומדעי החברה.
היסטוריה.
האגודה נוסדה בשנת 1911 כ"אגודת קייזר וילהלם" ושמה שונה בשנת 1948 לאגודת מקס פלאנק לכבוד נשיא האגודה לשעבר, הפיזיקאי התאורטי מקס פלאנק. להלן רשימת הנשיאים לשעבר של אגודת מקס פלאנק (בראשי תיבות: MPG) ואגודת קייזר וילהלם (בראשי תיבות: KWG):
ארגון.
אגודת מקס פלאנק היא אגודה רשומה ומקום מושבה הרשום בברלין. המטה המינהלי ומשרדו של הנשיא ממוקמים במינכן. חברי אגודת מקס פלאנק כוללים את החברים התומכים, חברי הכבוד והחברים לשעבר. חברים אחרים כוללים את החברים המדעיים שמונו לחברה, שהם בדרך כלל מנהלי מכונים. גופי שליטה בודדים בחברה מקבלים את ההחלטות הנדרשות כדי להבטיח שאגודת מקס פלאנק תתפקד ביעילות כארגון מחקר גדול.