אמנדה ברטון (באנגלית: Amanda Burton; נולדה ב-10 באוקטובר 1956) היא שחקנית צפון אירית. ברטון ידועה בעיקר מהופעותיה בטלוויזיה בתפקיד הת'ר בלק באופרת הסבון "ברוקסייד" של ערוץ 4, בת' גלובר בסדרת הדרמה "Peak Practice", סם ריאן בסדרת הפשע של ה-BBC "עדות אילמת", קלייר בלייק בסדרה "The Commander" ובתפקיד קארן פישר בסדרה "דרך ווטרלו".
ביוגרפיה.
ברטון נולדה בעיר דרי שבצפון אירלנד. היא הצעירה במשפחה בת ארבע בנות. אביה היה מנהל בית ספר יסודי. היא למדה בבית ספר תיכון לבנות לונדונדרי בעיר דרי. בגיל 18 עברה לאנגליה ולמדה דרמה במשך שלוש שנים בבית הספר "Manchester Metropolitan School of Theatre". ב-1976 התחתנה עם ג'ונתן הרטלי אותו הכירה בתקופת לימודיה. השניים התגרשו ב-1982. ב-1989 התחתנה בפעם השנייה עם סוון ארנסטיין. לבני הזוג נולדו שני ילדים. הם התגרשו ב-2004.
קריירה.
ברטון ידועה בעיקר מתפקידיה בטלוויזיה, אולם בתחילת הקריירה שלה עבדה כמעט אך ורק בתיאטרון. עד שקבלה את התפקיד הת'ר בלק בסדרת הדרמה "ברוקסייד" של ערוץ 4 המתרחשת בליברפול. אחרי כמעט ארבע שנים בהן הפכה הת'ר לאחת הדמויות הפופולריות ביותר בתוכנית, החליטה ברטון לעזוב את התוכנית מכיוון שההזדהות שלה עם הדמות פחתה. אחרי עזיבת הסדרה הופיעה ברטון בעיקר בתפקיד אורח בסדרות דרמה שונות ששודרו בפריים טיים בהן "Minder", "המפקח מורס", "בון", "Medics", "ואן דר ואלק","Stay Lucky" ו"לאבג'וי".
ב-1993 כיכבה ברטון לצדו של קווין וייטלי בסדרה הרפואית "Peak Practice". היא גילמה את ד"ר בת' גלובר בסדרה שהתרחשה באזור פיק שבמחוז דרבישייר, במשך שלוש עונות עד לעזיבתה בשנת 1995. ב-1996 החלה לשחק בתפקיד פרופ' סם ריאן בסדרה עטורת השבחים של ה-BBC "עדות אילמת". בתפקיד זה הופיעה עד לשנת 2004. אחרי "עדות אילמת" שיחקה בתפקיד התובעת הלן וסט בסדרה המבוססת על הרומנים של פרנסס פייפילד . ב-2003 הופיעה בתפקיד הדודה פולי בעיבוד מחודש של ספר הילדים "פוליאנה". עוד ב-2003 החלה לככב בסדרת הדרמה "The Commander" של לינדה לה פלאנט בתפקיד קומנדר קלייר בלייק.
ב-2010 הופיעה ברטון בעונה השישית של סדרת הדרמה "דרך ווטרלו" בתפקיד מנהלת בית הספר קארן פישר, ושיחקה בסדרה עד 2011. היא כיכבה בתוכנית מאסטרשף לידוענים והגיעה לחצי הגמר. באפריל 2016 הוכרז שברטון תופיע בדרמה "The Level" של ערוץ ITV.
שירלי צ'יזם
מד גובה אלקטרוני
מד גובה אלקטרוני או מד גובה אלחוטי (בראשי תיבות: מג"א) המכונה גם RA או מד גובה מכ"ם או מד גובה רדיו (ראשי תיבות של: Radar Altimeter, מכונה באנגלית גם RADALT, או LRRA, ראשי תיבות של: Low Range Radio Altimeter) הוא מד גובה מבוסס מכ"ם הפועל על בסיס גלי רדיו. מכשיר המג"א נמצא בשימוש בעיקר על מטוסים ומודד גובה מעשי מעל פני השטח (בראשי תיבות מעפ"ש) בניגוד למדידת לחץ ברומטרי (במכשיר מד גובה) שמודד לחץ יחסית לנקודת ייחוס (דאטום) מוגדרת, לרוב מוגדר לרום מוחלט מעל פני הים (בראשי תיבות: מעפ"ם). המכשיר מודד את הגובה מהקרקע ישירות תחת המטוס או החללית על ידי תזמון מסע אלומת גלי רדיו המוקרנת ומוחזרת מן הקרקע חזרה אל המטוס.
הגדרה.
מנקודת מבט משפטית, אלטימטר רדיו – על פי סעיף 1.108 של "תקנות הרדיו של ה־ITU" שנכתב על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי – מוגדר כ
ציוד ניווט רדיו יהיה מסווג על ידי שירות תקשורת הרדיו שבו הוא פועל באופן קבוע או זמני. השימוש באלטימטר רדיו, מוגדר כ"שירות בטיחות החיים", חייב להיות מוגן מהפרעות, ומהווה חלק חיוני בניווט. במרבית כלי הטיס הכוללים מג"א המערכת מוגדרת כמערכת בטיחות טיסה, שתקלה בה מקרקעת את כלי הטיס.
עקרון פעולה.
כפי שמרמז השם, מכ"ם הוא עקרון הפעולה המרכזי של המערכת. גלי רדיו משודרים אל עבר הקרקע והזמן שלוקח להם לפגוע בקרקע ולחזור חזרה נמדד. מכיוון שמהירות, מרחק וזמן תלויים זה בזה, המשטח המחזיר ניתן לחישוב, היות שמהירות האור ולכן הזמן הנדרש לאור לעבור מסע מסוים הם גדלים ידועים.
אלטימטר מכ"ם בדרך כלל פועל בתחומי התדרים E band ו־Ka-band, או, עבור מדידות משוכללות יותר של גובה פני הים, ב־S band. המכ"ם מספק גם מקור אמין לשיטת מדידה של גובה מעל פני הים כאשר עורכים מסע על ימי ארוך. שימוש כזה הוא קריטי במסעות אל ומאסדת קידוח.
בכלי טיס לרוב מערכת מג"א תהיה מורכבת משתי אנטנות אחת משדרת והשנייה קולטת, המותקנות בדרך כלל באזור המבנה האחורי או הזנב של כלי הטיס. שתי האנטנות יחוברו למחשב או מגבר המחולל ומגביר את האותות שלהם אבל גם מקבל את ההחזר ומחשב את המרחק. המחשב או המגבר יספק את הנתון המחושב למערכות המטוס בצורה אנלוגית או דיגיטלית וכן למחוון לטייס. למערכת יכול להיות מחוון ייעודי, או שהאות יוצג לטייס על גבי צגים רב תכליתיים. הטייס יכול לקבוע גובה התראה בו המחוון או מערכת האוויוניקה תתריע לטייס בהגעה לגובה המוגדר.
אלטימטריה מוגבלת אלומה.
נניח מכ"ם המקרין ממשואה הנעה כלפי מטה, אלומות שפוגעות בפני אוקיינוס שטוחים. האיור הבא מציג חתך אורך של אלומת המכ"ם
האלטימטר מודד את עצמת האלומה המוחזרת מהמשטח של פני האוקיינוס. מרווח הזמן בין הקרנת אלומת המכ"ם לבין הגעת האלומה המוחזרת נמדד ועל ידי כך מוערך המרחק בין המשטח המחזיר לאלטימטר; אי סדרים על פני השטח עשויים להיות מוערכים אף הם. על פי התשואה הצפויה הדופק יכול לנבוע מכמה שיקולים מתמטיים בסיסיים. האלומה הצפויה להיות מוחזרת ניתנת לחישוב בכמה צעדים מתמטיים פשוטים.
מהאיור של חתך אורך של אלומת המכ"ם, ניתן למצוא את רדיוס הקצה החיצוני באמצעות משפט פיתגורס:
formula_1
כאשר rp הוא הקצה המוביל של האלומה. אם נניח ש־lp2 קטן ויכול להיות מוזנח אז ניתן לפתור עבור rp:
formula_2
את טווח הזמן הנדרש לאלומת בעלת עצמה נמדדת מהמכ"ם לאחר שחזרה מהמשטח של פני האוקיינוס ניתן לתאר בשלושה שלבים:
פונקציית העצמה ניתנת לתיאור על ידי:
formula_3
באמצעות המשוואה ל־rp, ונרמול על ידי נקודת שיא כוח, נקבל:
הגרף הבא ממחיש פונקציית עצמה לאלומת מכ"ם. פונקציית העצמה צריכה להיות קבועה עם הזמן, לאחר שהאלומה הגיעה במלואה לפני הים או לקרקע ב־t-to)/tp = 1), אולם העצמה למעשה תרד עם הזמן בהתאם לדפוס ההארה של המכ"ם ביחס לפני הים או לקרקע.
עיכוב דופלר (או מכ"ם מפתח סינתטי).
ההבדל העיקרי בין מכ"ם עיכוב דופלר (או מכ"ם מפתח סינתטי, באנגלית: "Synthetic Aperture Radar") ואלטימטר אלומה הוא שאלטימטריית עיכוב דופלר מסתכלת על חלק צר יותר של חתימת המכ"ם, אולם פולט מספר רב יותר של אלומות כדי לתת אפקט המכסה את אותה חתימה אך עם רזולוציה גבוהה יותר. המבט מעלה־מטה שבאיור מראה שטח חתימה נמוך של אות עיכוב דופלר.
כדי לקבוע את עצמת האות במכ"ם עיכוב דופלר כפונקציה של הזמן, נצטרך להניח שחתימת המכ"ם של מכ"ם אלומה קטן דיו כדי להיחשב כשני מרובעים ברוחב W.
לאור זאת, פונקציית העצמה יכולה להיכתב כ:
formula_4
אם נשתמש במשוואה לרדיוס מהמשוואה הקודמת, העצמה כנגד הזמן, מנורמלת עם הזמן ביחס להגעה של הקצה המוביל, formula_5, נותן:
formula_6
המחשה של העצמה המנורמלת לזמן מוצגת להלן:
ישנם שני יתרונות מרכזיים שיטת עיכוב דופלר על אלטימטר אלומה "מסורתי". ראשית, המכ"ם מכסה שטח קטן יותר ולכן האלומה הנפלטת על ידי לוויין דורשת עצמה נמוכה יותר. היא מכסה את שטח חתימת המכ"ם בתדירות גבוהה יותר, אך בעזרת עצמה נמוכה יותר. שנית, צורת הגל המוחזר בעלת חתימה מורכבת יותר, המאפשרת לזמן ההגעה של האלומה, להיות מרוכז יותר.
מאזן שגיאות.
להלן רשימה של גורמים העשויים לגרום שגיאות מדידה במערכת RA:
גאות ושפל – שינויי גאות ושפל גדולים באופן משמעותי מאשר וריאציות דינאמיות בגובה פני הים
עקב העובדה ששינויי כתוצאה מגאות ושפל יכולים להיות על בסיס יומי או תת־יומי, יכולה הגאות לדוגמה לצור שגיאה בקירוב קבועה (לטווח זמן קצר יחסית) שחייבת להיות מטופלת
שגיאה אלקטרומגנטית – ישנו מצב ימי כאשר השפל (through) של פני הגל (של הים) נוטים לצור למקד את הגל (המוקרן מהמכ"ם ומוחזר מפני הים), חזרה לכוון המכ"ם, ואילו השיא (crest) של פני הגל נוטה לפזר את הגל המוחזר.
שגיאה יונוספירית – היונוספירה יכולה להשית עיכוב על האות החוזר למכ"ם, כאשר הפלזמה האלקטרונית מאטה את מהירות החבורה של האלומה.
צפיפות האלקטרונים ביונוספירה משתנה במשך היום, ולכן תיקון השגיאה מורכב יותר.
טרופוספירה יבשה – שבירה כתוצאה מפגיעה בשכבת גז יבש של האטמוספירה יכולה לגרום לעיכוב נוסף באות הנקלט במכ"ם. שגיאה זו ניתנת להערכה בעזרת משוואת ססטמוינן
(ΔRdry= -0.02277Po*(1+0.0026cos2φ
כאשר Po הוא הלחץ בגובה פני הים בפסקל (in Pascal) ו־φ הוא קו האורך.
טרופוספירה רטובה – אדי מים עשויים אף לצור עיכוב באות הקשה יותר לתיקון.
תיקון לעיכוב עבור סך עמוד המים במדידת המכ"ם יכול לפצות על חלק מהשגיאה בעזרת נתונים ממודלים מטאורולוגיים כגון ECMWF ו־NCEP.
ההמצאה.
בשנת 1924, המהנדס האמריקאי לויד אספנשילד המציא את הרדיו אלטימטר.
ב־1938, מעבדות בל (כיום "מעבדות נוקיה בל") החליטו לשים את המכשיר של אספנשילד באופן שיהיה מותאם לשימוש על כלי טיס.
ב־1938 בשיתוף פעולה עם מעבדות בל, "United Air Lines" התקינה את המכ"ם בחלק ממטוסיה כמכשיר למניעת התנגשות בתוואי קרקע.
רדיו אלטימטר
אודו לטק
בסימן ונוס (מיני סדרה)
אי המטמון (מיני סדרה)
דניאל דרונדה (מיני סדרה)
משה (מיני סדרה)
מצדה (מיני סדרה)
הדיירת מאחוזת ויילדפיל (מיני סדרה)
בטלסטאר גלקטיקה (מיני סדרה)
גמר גביע אירופה לאלופות 1960