הוצאות התנועה בשנת 2019 היו 814,249 ש"ח, מתוכם 509,992 ש"ח הגיעו מתרומות מישראל, ו-386,817 ש"ח - ממתן שירותים ומשיתופי פעולה.
בין מי שתרמו לעמותה היו קרן של קנט אברמוביץ ואזרחים פרטיים.
ביקורת.
בעקבות ביקורת חוזרת של התנועה כלפי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, פנה משרד היועץ המשפטי לממשלה אל התנועה בבקשה לחדול מ"הניסיונות המתמידים והמקוממים" לפגיעה בזילבר. גם משרד המשפטים כתב כי אנשי התנועה בחרו לתקוף באופן פרסונלי את זילבר, "ולהציג את עבודתה באופן שקרי ונלעג, רצוף בשגיאות, שקרים וסילופים. מדובר בהתקפה אישית מכוערת על בסיס סילוף מוחלט של נסיבות ושל שיקולים שנגעו לאירועים שונים המוצגים בסרטון".
התנועה למשילות ודמוקרטיה פרסמה בתגובה נימוק נרחב של טענותיה במטרה להמחיש שהביקורת העקבית שלהם כלפי זילבר ואחרים עניינית.
רוג (פירושונים)
טום יאם גונג
אפאצ'י ספארק
אפאצ'י ספארק היא שלד תוכנה קוד פתוח מעל מערכת מבוזרת שפותח במקור במעבדת AMPLab של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
הקוד של ספארק נתרם מאוחר יותר למוסד התוכנה אפאצ'י אשר המשיך לתחזק אותו מאז. ספארק נותן ממשק לפתוח אשכולות מידע ממוקבל (data parallelism) שלמים עם מאפייני חסינות גבוהה לשגיאות בזמן ריצה (fault-tolerance).
כללי.
ספארק חושף ממשק (API) למפתחים המתבסס על מבנה נתונים הנקרא "resilient distributed dataset" או RDD, אשר מהווה סט נתונים מוכלל, לקריאה בלבד, של פריטים המפוזרים לרחבי אשכול של מכונות באופן שמספק עמידות בנפילות או שגיאות.
ספארק פותח לתת מענה למגבלות הקיימות בפרדיגמת האשכול של MapReduce אשר מכריח מעבר ליניארי של מידע. תוכנות MapReduce קוראות מידע מהדיסק, ממפות פונקציה הפועלת על המידע, מפחיתות את המפה (Map) של התוצאה ומאחסנות את תוצאות ההפחתה על הדיסק. RDD של ספארק פועל כסט מידע פעיל אשר באופן מכוון יוצר ביזור מידע בתצורה מוגבלת.
הזמינות של RDD משתמש באלגוריתמים איטרטיביים אשר דוגמים את המידע מספר פעמים בתוך לולאת ריצה ומבצעים אינטראקציה איתו וחקירה שלו.
הביצועים של ספארק בהשוואה להאדופ שהוא מימוש פופולרי של MapReduce, עשויים להיות טובים בכמה סדרי גודל.
בין האלגוריתמים האיטרטיביים נמצאים אלגוריתמי למידה חישובית אשר היוו את הגרעין שממנו נוצר ספארק.
ספארק דורש מערכת אחסון מבוזרת ויכול לעבוד עם מנהל אשכול (אך לא מחייב stand-alone mode). עבור ניהול האשכול, ספארק תומך ב Hadoop YARN או Apache Mesos. עבור מערכת אחסון מבוזרת ספארק תומך ב-Hadoop Distrubuted File System (או HDFS), וכן ב-MapR file System (או MapR-FS), או אפאצ'י קסנדרה, OpenStack Swift, אחסון Amazon S3, קודו (Apache Kudu) או אפילו בפתרונות מותאמים (Custom).
בשנת 2016 המערכת שולבה עם Caffe.
ז'אן דארק (מחזה)
ז'אן ד'ארק (פירושונים)
תל משוש
תל משוש (בערבית: خربة المشاش - "ח'רבת אל משאש") הוא אתר ארכאולוגי בנגב הצפוני, כ-12 ק"מ מזרחית לבאר שבע. תל משוש הוא למעשה מקבץ אתרים שונים המפוזרים סביב הבארות באזור. היותו של המקום מוקד משיכה להתיישבויות בתקופות שונות מצביעה על חשיבותו הגאוגרפית. התל הוא מן האתרים הגדולים והחשובים שנמצאו באזור בקעת באר שבע, ובעת שגשוגו במאה ה-11 לפנה"ס היה שטחו כ-60 דונם. באתר התקיימו שלוש עונות חפירה ארכאולוגית; הראשונה ב-1972, השנייה ב-1974, והשלישית ב-1975. החפירות נערכו על ידי משלחת ישראלית-גרמנית בראשותם של יוחנן אהרוני, אהרן קמפינסקי מאוניברסיטת תל אביב וו. פריץ מאוניברסיטת מיינץ גרמניה.
זיהוי האתר עם ערים מקראיות.
יוחנן אהרוני, בהתבססו על פסוקים מהמקרא, הציע לזהות את תל משוש עם היישוב המקראי חורמה. אולם לא כל החוקרים מסכימים עם זיהוי זה.
בנוסף, ישנם חוקרים, כישראל פינקלשטיין, הרואים בתל משוש יישוב עמלקי או חלק מרצועת החוף בתקופת הפלשתים, ודוחים את זיהוי האתר כעיר ישראלית.
תולדות ההתיישבות באתר על-פי הממצאים הארכאולוגיים.
התקופה הכלקוליתית וראשית תקופת הברונזה הקדומה.
היישוב שקם בשלהי התקופה הכלקוליתית (4500 לפנה"ס-3500 לפנה"ס) ובראשית תקופת הברונזה הקדומה (3300 לפנה"ס-2400 לפנה"ס הוא חלק משרשרת יישובים שהתקיימו לאורך בקעת באר שבע. באתר נמצאו שרידים של מערות מגורים שזהות בצורתן לאלה שנתגלו באתרים אחרים של "תרבות באר שבע".
ראשית תקופת הברונזה התיכונה.
היישוב באתר התחדש לאחר יותר מאלף שנים שלא הייתה בו התיישבות, בראשית תקופת הברונזה התיכונה (2000 לפנה"ס - 1550 לפנה"ס). באתר נמצאו מתקופה זו שרידים של מצודת דרכים גדולה בצומת בין הדרך שחצתה את ואדי באר שבע לבין הדרך שירדה מהר חברון לנגב והערבה. התיישבות זו הייתה ככל הנראה מאורגנת ויזומה ותפקיד המצודה היה לשמור על צומת הדרכים. במאה השמונה-עשרה לפנה"ס פסקה הפעילות במצודה ובמקומה עברה ההתיישבות לתל מלחתה. בנוסף נמצאו מתקופה זו שרידי סוללה שבמקורה הקיפה את אזור הבארות, אשר שימשו באותה תקופה לשהיית שיירות ולחניית חיילים בעת סכנה. הסוללה ככל הנראה הוקמה בחיפזון, וכפי שמעידה איכות הבנייה הירודה בהשוואה לסוללות שנמצאו בצפון הארץ
תקופת הברונזה המאוחרת.
בסוף תקופת הברונזה המאוחרת (1550 לפנה"ס - 1200 לפנה"ס), ההתיישבות באזור הבארות של תל משוש חודשה, זאת לאחר יותר מ-500 שנה מסוף פרק ההתיישבות שקדם לה. נראה כי הסיבה לכך היא חידוש השימוש בדרכים שעוברות במקום ומקשרות בין עבר הירדן ובין שפלת החוף הדרומי, ששימשו לצורכי מסחר וצרכים צבאיים. ייתכן שההתיישבות המחודשת במקום התרחשה בעקבות ייסודה של תחנת דרכים או מצודה מצרית במקום.
תקופת הברזל.
הממצאים מתקופת הברזל I (1150 לפנה"ס-1000 לפנה"ס) חולקו על ידי החוקרים לשלוש שכבות:
השכבה השלישית: בשכבה זו נמצאו בורות אפר, ממגורות ורצפות לס. מממצאים אלה ניתן להסיק כי בסוף המאה השלוש עשרה לפנה"ס החלה התיישבות של נוודים למחצה באזור שסביב לבארות תל משוש, ככל הנראה בסוכות או באוהלים. במחצית הראשונה של המאה השתים עשרה לפנה"ס השתנה אופי הבנייה באתר והחלה התפתחות של בנייה פרטית בתל משוש.
השכבה השנייה (סוף המאה ה-12 לפנה"ס ראשית המאה ה-11 לפנה"ס): בשכבה זו נתגלה היישוב הגדול ביותר שהתקיים בתל משוש וגודלו כשישים דונם. המבנים בתקופה זו היו מסגנון בתי ארבעה מרחבים. בתים אלו מקבלים את הכינוי "בתים ישראליים" במסגרת התאוריה שמקשרת תקופת התיישבות זו לתקופת ההתנחלות. באתר נמצאו מבני ציבור, שנבנו בראשית המאה השתים עשרה לפנה"ס ושניכרת בהם השפעה מצרית-כנענית. יש הסבורים כי בתחילתו קם היישוב עקב הפעילות המצרית באזור ורק לאחר מכן ייתכן כי הוא עבר לשלטון פלשתי. בשכבה זו נמצאו ממצאים רבים, לדוגמה: מבנה ציבורי ששימש כנראה כאחד ממרכזי המנהל הישובי, חדרים המעידים על אופי פולחני ואמידות כלכלית, מצודה ועוד.
השכבה הראשונה (סוף המאה ה-11 לפנה"ס וראשית המאה ה-10 לפנה"ס): שכבה זו נמצאה הרוסה בעקבות סחף, בשכבה נותר מבנה שמזוהה כמצודה או מגדל ששימש להגנה. בראשית או באמצע המאה העשירית לפנה"ס נחרב תל משוש וננטש, ככל הנראה בעקבות המצב הביטחוני שהיה באזור. תושבי תל משוש עברו לתל עירא, שם תנאי ההגנה היו טובים יותר.
היישוב בתל משוש התחדש בתקופת הברזל II, לקראת סוף המאה השמינית לפנה"ס-תחילת המאה השביעית לפנה"ס כתחנת דרכים והמבנים בו שימשו כ"חאן שיירות". מבנה גדול שנמצא באתר מתקופה זו, ככל הנראה שימש כאכסניה לעוברי אורח. החורבן הסופי של היישוב היה בסביבות שנת 600 לפנה"ס.
המאה השביעית לספירה.
לא נמצאו ממצאים המעידים על התיישבות בין היישוב שנחרב בשנת 600 לפנה"ס ועד המאה השביעית לספירה. היישוב האחרון שהוקם בתל משוש היה מנזר סורי-נסטוריאני ובו נמצאו כתובות בסורית מסוף המאה השביעית או ראשית המאה השמינית. כתובות אלו נכתבו בידי נזירי הכת הנסטורינאית. במנזר נמצאה כנסייה ובה נתגלו סרקופאגים המכילים שלדי נזירים.
אקלים וחקלאות.
סוג הקרקע הנפוץ באזור היא אדמת לס, שעליה גבעות נמוכות ומבותרות ומקור המים המרכזי הוא נחל באר שבע. בתקופה הכלקוליתית, תקופת הברונזה הקדומה I ובתקופת הברזל I התפרנסו התושבים מחקלאות. התנאים הטובים לפעילות חקלאית היו כתוצאה מכמות המשקעים באותה תקופה, הנעה בין 300 ל-400 מ"מ, שהיא גבוהה יחסית לאזור זה.
גויקו קצ'אר
גויקו קצ'אר (בסרבית: Гојко Качар, בקרואטית: Gojko Kačar, נולד ב-26 בינואר 1987 בנובי סאד שביוגוסלביה, כיום בסרביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירת מועדונים.
קצ'אר גדל בנוער של וויבודינה נובי סאד הסרבית, ובעונת 2004/05 החל לתפוס מקום קבוע בקבוצה הבוגרת. את עונת 2007/08 החל קצ'אר בסערה, כאשר הבקיע 11 שערים בחצי עונה, יותר מכמות השערים שהבקיע עד לאותה עונה בקבוצה. בפגרת החורף של אותה עונה נרכש על ידי הרטה ברלין מהבונדסליגה תמורת שלושה מיליון אירו, והפך לשחקן היקר ביותר בתולדות וויבודינה נובי סאד. קצ'אר, שהצטרף לחברו לנבחרת סרביה, מרקו פנטליץ', לא הצליח לשחזר במחצית העונה השנייה את יכולתו מתחילת העונה, והבקיע רק שער אחד נוסף, על אף שהיה שחקן הרכב קבוע בהרטה ברלין. קצ'אר נשאר במועדון שתי עונות נוספות, בהן הבקיע במצטבר תשעה שערי ליגה, ועזב את הרטה ברלין בתום עונת 2009/10.