התנועה התפרקה סביב אמצע 1973. נושא המחלוקת היה, האם להשתתף בבחירות לכנסת שהתקיימו באותה שנה, או להמשיך לפעול כתנועה חוץ-פרלמנטרית בלבד. רוב הקבוצה התל אביבית תמכה בהליכה לבחירות תוך הקמת רשימה עם קבוצות שמאל קטנות נוספות וכן עם גורמים שפרשו מהמפלגה הקומוניסטית הישראלית, בה בשעה רוב חברי הקבוצה הירושלמית דגלו בהמשך אופיו החוץ-פרלמנטרי, מחאתי של התנועה. בסופו של דבר "שי"ח תל אביב", וקבוצת סטודנטים ומרצים מן האוניברסיטה שהקימו מסגרת משותפת תחת השם "תכלת-אדום", רצו לבחירות לכנסת השמינית ברשימה משותפת עם מק"י, תחת השם "מוקד" והכניסה נציג אחד לכנסת - מאיר פעיל. קבוצת "שי"ח ירושלים" שמרה תחילה על אופייה החוץ-פרלמנטרי כאשר הקימה תנועה בשם "שמאל סוציאליסטי ישראלי" (שס"י), אך במערכת הבחירות הבאה גם קבוצה זו הצטרפה לגוף פרלמנטרי, כאשר בבחירות לכנסת התשיעית הייתה שותפה לחוגים נוספים שהקימו יחדיו את חד"ש.
תזת צ'רצ'-טיורינג
פורדהאוז בן-ציסי
פורדהאוז בן-ציסי (נתן) (23 באוקטובר 1896–1979) היה מלחין ומנצח בתקופת היישוב ובימי ראשית המדינה.
קורות חיים.
נולד בשנת 1896 נולד לשלום פריד, סופר סת"ם, ומקובל, ולפועה ציסי לבית נוסינוב, בעיירה חודורקוב, ליד קייב, באוקראינה. בתחילה למד בישיבה אך לאחר מכן רכש השכלה מוזיקלית בקונסרבטוריון הממלכתי בסנקט פטרבורג (אז פטרוגרד). עלה לארץ ישראל בשנת 1924. בשנים 1925-1929 שימש כמנצח באופרה הארצישראלית ולאחר מכן ב"תזמורת הסימפונית הארץ ישראלית". בן-ציסי היה המייסד של האורטוריה הארצישראלית, שהופיעה באורטוריות (יצירות מוזיקליות דרמטיות, המבוצעת על ידי מקהלה ותזמורת ללא משחק וללא תפאורות). באורטוריה הארץ ישראלית הושרו רוב הטקסטים בעברית והושם דגש על נושאים יהודים ותנ"כיים. לקראת המכביה הראשונה בשנת 1932 נערך נשף אמנותי גדול במסגרתו הופיעה האורטוריה הארץ ישראלית בניצוחו של בן-ציסי במחרוזת שירי גבורה יהודית ובהם שיר הניצחון מתוך "יהודה המכבי" מאת הנדל.
משנת 1929 היה בן-ציסי המנצח על התזמורת שליוותה את הצגות תיאטרון הבימה והלחין מוזיקה לעשרות מהצגות הבימה.
משנות השלושים ועד לשנות השישים שימש בן-ציסי כמנהל המוזיקלי והמנצח הראשי של הבימה.
נשא לאשה את אסתר בת שמואל ברבדה. לשניים נולדו שתי בנות - פועה ושולמית. בתו, שולמית אלקלעי, הייתה כנרת בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
פורדהאוז בן-ציסי נפטר בשנת 1979.
שם המשפחה פורדהאוז, אשר משלב מסוים בחייו הזדהה בו כשמו הראשון, מאוד ייחודי בנוף הישראלי. המקור מתייחס לתקופה שבה היה נהוג לגבות דמי חסות לתשלום על שירותים. שם המשפחה מורכב מהשם האוז (בית) ופורד שהוא עיוות של "פיורד" -לפני שנחצבה מנהרה, הצטרכו הנהגים לבחור בין דרך מפותלת בהרים לבין שיִט במעבורת החוצה פיורד ולשם כך הצטרכו לעבור בבית גובה המס ומשם נובע השם פורדהאוז.
צופי ים
צופי ים הם חלק מתנועת הצופים הבינלאומית המתמקדת בשיט ופעילויות במים. פעילויות אלו יכולות להיות בים, בנהרות או באגמים. צופי הים מספקים הזדמנות להפליג, לשוט בסירות, ללמוד ניווט, ללמוד איך לעבוד על המנועים ולהתחרות בתחרויות. לצופי הים לעיתים קרובות יש מדים ייחודיים. בחלק מהמדינות או ארגוני הצופים, צופיות ימית היא תוכנית לצופים מבוגרים בלבד.
היסטוריה.
אחד האזכורים הראשונים של "צופי ים" הוא במגזין Chums המתייחס ל"צופי ים" בחודש יולי 1909. צופי הים האלה היו חלק מצופי Chums ומהצופים הבריטיים.
צי חטיבת הבנים הבריטיים, צוערי חיל הים הלאומי, נקראו "Scouts of the Sea" במהדורת המגזין מתאריך ה-14 ביולי 1909, ולאחר מכן נקראו "Sea Scouts of the Empire" במהדורת ה-28 ביולי 1909.
מאוחר יותר, צופי הים הצטרפו לארגון הצופים של באדן פאוול. במהדורה הראשונה של הספר "צופיות לבני הנעורים", הזכיר באדן פאוול ש"כל צופה צריך להיות מסוגל לנהל את הסירה, כדי להביא אותו כראוי לצד ספינה או מזח...". בחודש דצמבר 1908, הונפק תג הימאות הראשון כאחד מתגי הבקיאות הראשונים של תנועת הצופים. מחנה צופים התקיים ב Bucklers Hard, המפשייר באוגוסט 1909, כאשר פעילויות שיט הייתה במוקד המחנה.
בשנת 1911, באדן פאוול כתב את החוברת Sea Scouting for Boys. מדי צופי ים מיוחדים אושרו בשנת 1910 ובשנת 1912 השם "Sea Scouts" אומץ באופן רשמי לארגון הצופים של באדן פאוול.
במשך הזמן התרחבה פעילות צופי הים לשאר העולם.
סמינרי Eurosea.
סמינר Eurosea הוא סמינר צופי ים רשמי של צופי אירופה אשר בעבר התקיים מידי שלוש שנים ובשנים האחרונות מתקיים מדי שנתיים. מטרות הסמינר הם לאפשר לארגוני צופים לאומיים לחלוק רעיונות וחוויות למען פיתוח הצופיות הימית או פיתוח של תוכניות חינוכיות מבוססות מים בכלל.
משתתפי הסמינרים הם צופים פעילים ברמה הארצית או האזורית בצופי הים או בתחומי ההדרכה הימית, כמו גם נציגי עמותות המעוניינות להכיר ולקחת חלק בפעילות של צופי ים ברחבי אירופה.
צופי ים בתנועת הצופים העבריים בישראל.
מגזר צופי הים הוא מגזר בתוך תנועת הנוער הצופים העבריים.
כמו בצופים כך גם בצופי ים, המטרה היא חינוך הנוער והכנתו לחיים. ההבדל העיקרי בין צופי ים לצופים הרגילים הוא אופן העברת הערכים לחניכים. בניגוד לצופים, אשר מאמינים כי בעזרת מחנאות, שהייה בטבע, משחקי חברה ועוד, ניתן ליצור קבוצות ילדים מגובשות הנשענות על ערכי הצופה, צופי ים משתמשים בסירות חתירה ומפרשים, לשם השגת אותן מטרות. זאת בשילוב עם שיטות ההדרכה של תנועת הצופים.
צופי ים היא תנועת נוער קטנה באופן יחסי לצופים, אך ייחודית יותר. גילאי החניכים הוא מכיתה ה' ועד כיתה י"ב, כאשר ברוב השבטים קיימת קבוצה של הורים, המשתתפים בפעילות. כיום פועלים בישראל שבעה שבטים: בהרצליה, ביפו, בחיפה, בתל אביב, במושבה כנרת, בבת ים ובנתניה.
לצופי ים שלושה סוגים של סירות, עליהן פועלים החניכים: קרוול, סנונית ולווייתנית. לחלק מן השבטים יש סוגי סירות נוספים כגון קטמרן, סייפן, לייזר, 420, 470, אופטימיסט, טופז, סירות מנוע וקיאקים. עקב היותה תנועת נוער מחנכת, צופי ים דוגלת בתחזוקת הסירות על ידי החניכים, למען החניכים, בחניכת הסגל.
מבנה השבט.
שבט צופי ים מורכב משכבות גיל. מכיתה ה' עד ט', השכבה מחולקת לגדודים וקבוצות. לכל קבוצה מדריך בכיתה י'-י"ב, ולכל שכבה רכז, בכיתה י"ב, ש"ש (מתנדב בשנת שירות), או רכז בוגר. בכיתה ח' עוברת השכבה תהליך של מעבר לשכבה מגובשת, ובו עוברים החניכים שני שלבים: הראשון הוא ערבוב הקבוצות, שבו לוקחים את הקבוצות הקיימות ומערבבים אותם לא לפי הקבוצות המקוריות (שבדרך כלל מחולקות על פי בתי ספר) ומשנים את המדריכים. השלב השני הוא הכרזת השכבה שמתקיים כמה חודשים אחרי הערבוב. השכבה מבטלת את קבוצתיה, ונשארת כשכבה אחת מאוחדת עד סוף כיתה י"ב. ברוב השבטים בארץ קיימת גם פעילות מסודרת וקבועה של קבוצת הורים של חניכים בשבט שכמו בניהם ובנותיהם לומדים להפליג, לחתור ולמצות את ההנאה מהפעילות הימית הזו.
בנוסף לשכבות, קיימים צוותי הדרכה לכל שכבה, רכזים, רכזי הדרכה, מרכז השבט וראש השבט, הגורם ההתנדבותי בשבט. שבט צופי ים מתפקד כחלק מההנהגה האזורית של הצופים, ומזכירות צופי ים הארצית.
תוכני הדרכה על פי שכבות.
שכב"צ (שכבה צעירה) - יסודות החתירה, קבוצתיות, יסודות ההפלגה בסירות גדולות וקטנות, וסיירות, ניווט ומחנאות מעשית.
כיתות ט-י - בניגוד לצופים, קורס ההדרכה בצופי ים מורכב יותר, מכיוון שהוא כולל תכנים ימיים בנוסף לתוכני ההדרכה הסטנדרטיים. בשנים אלו מתרחש קורס ההדרכה יחד עם נגיעה בתוכני הפלגה מורכבים, והחשוב בהם הוא הפיקוד על סירה. בתחילת כיתה י' מצטרפים החניכים לשכב"ג כמדריכים ופעילים בשבט
שכב"ג - עיקר התכנים הם להעשרה, כאשר המשקל המרכזי בשנים אלה נתון להדרכה וריכוז.
הפעילות מתבצעת בשני מוקדים:
כלי השיט.
פעילות צופי ים מתנהלת על מספר כלי שיט מרכזיים:
דרך המשך.
כיום, בנוסף למטרות החינוכיות שחורטת התנועה על דגלה, בצופי ים ישנו דגש על הוצאת בוגרי שבטים לשנות שרות. זאת מתוך ראייה כי התרומה המשמעותית לחברה היום היא דרך שנת התנדבות בקהילה. אחוז היוצאים לשנות שרות בצופי ים הוא הגדול ביותר בקרב תנועות הנוער בארץ.
עוגן לחיים.
החל משנת 1995 פועלת תוכנית "עוגן לחיים" אשר נוצרה בשיתוף פעולה של צופי הים עם המחלקה לקידום נוער בעיריית תל אביב-יפו והתפתחה במשך השנים לכל שבטי צופי ים בישראל. התכנית פותחה כאמצעי לשיקום בני נוער המוגדרים כנתונים בסיכון גבוה לסמים, אלכוהול ואלימות. חלקם הגדול בעלי לקויות למידה. במסגרת התכנית משתתפים בני הנוער בסדרה של פעילויות הכוללת היכרות עם הזירה הימית, השטה של כלי שיט שונים, אימונים אתגריים, תרגול של הצלה ימית והתנהלות במצבי חירום. כל אלו צוברים בני הנוער סדרה של התנסויות התורמות לחיזוק חוסנם הנפשי והפיזי, פיתוח האינטליגנציה הרגשית והעצמתם כיחידים וכחלק מקבוצה.
גלוסטר מטאור
גלוסטר מטאור (באנגלית: Gloster Meteor) היה מטוס הקרב הסילוני הראשון בשירות חיל האוויר המלכותי הבריטי ומטוס הקרב הסילוני המבצעי היחיד בשורות חילות האוויר של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה.