הפיקות חיות בחבורות ברחבי הרמה ומתגוררות במחילות עליהן הן משגיחות היטב. כשפיקה מבחינה בסכנה היא משמיעה קריאת אזהרה ושאר הפיקות נמלטות. כשאין סכנה הן יוצאות לאכול עשבים וזרעים. בניגוד לרוב היונקים הקטנים, הן אינן ישנות שנת חורף אלא מתחממות במאורתן.
הפיקות הן חיות חשובות בתחומי מחייתם: הן מהוות את מזונם העיקרי של מרבית הטורפים, כולל שועל סלעים טיבטי, זאב, דוב חום, נמר השלג, שונר, סמור, בז, עקב, חמוס ערבות וינשופיים. כמו כן משמשות מחילותיהן מגוון של עופות ושל זוחלים טיבטים.
שועל סלעים טיבטי
שועל טיבטי
יקיר פלסנר
יקיר פלסנר (18 בינואר 1935 - 11 באוגוסט 2014) היה כלכלן ישראלי, שהיה משנה לנגיד בנק ישראל ושימש כיועץ לבנק העולמי, לשר האוצר, למשרד הביטחון ולמשרד החקלאות האירני; פרופסור וראש המחלקה לכלכלה חקלאית בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה של האוניברסיטה העברית ברחובות.
ביוגרפיה.
פלסנר נולד בשכונת הדר הכרמל חיפה למאיר פלסנר, שהיה מזרחן ופילולוג יהודי-גרמני, אשר חקר את תולדות המדעים באסלאם, וחיבר את ספר הלימוד הראשון לערבית לבתי ספר עבריים.
פלסנר סיים את לימודי התואר הראשון והשני בפקולטה לחקלאות באוניברסיטת העברית בירושלים (בשנים 1961 ו-1963) בהתאמה, וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת המדינה של איווה בארצותה ברית בשנת 1965.
לימד במשך עשרות שנים כלכלה במחלקה לכלכלה חקלאית ומינהל בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 כיהן כיועץ לבנק העולמי. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, מונה ליועצו הכלכלי של שר האוצר, יורם ארידור וקידם את תוכנית ה"דולריזציה" שמטרתה הייתה להצמיד את השקל לערכו של הדולר. בשנת 1982 מונה למשרת המשנה לנגיד בנק ישראל, בשיא משבר מניות הבנקים. פלסנר התפטר מבנק ישראל ב-1985, חזר לאקדמיה ושימש פרשן כלכלי.
בשנת 1990 יצא לאור ספרו, "יסודות הכלכלה נוסח ישראל" בהוצאת האוניברסיטה המשודרת. בנוסף, כתב ביקורות ספרים.
בין השנים 2013–2014 כיהן כיושב ראש עמותת "מוניטור האקדמיה הישראלית".
אחותו, פרופסור חגית לבסקי, היא היסטוריונית החוקרת את תולדות היישוב וציונות יהודי גרמניה.
היה נשוי לאורה, ואב לבן ולבת, סב ל-4 נכדים. התגורר ברחובות.
הנצחה.
משנת 2018 הכנס השנתי של עמותת "מוניטור האקדמיה הישראלית" מוקדש לזכרו.
פיקת הרמה
טיסה 855 של אייר אינדיה
טיסה 855 של אייר אינדיה הייתה טיסת נוסעים שהתרסקה במהלך ערב היום הראשון של השנה 1978, כ-3 ק"מ מחוף בנדרה, מומבאי. כל 213 הנוסעים ואנשי הצוות שעל סיפונה נהרגו. ההנחה היא שההתרסקות נגרמה בגלל בלבול מרחבי של הקפטן לאחר כשל של אחד ממחווני הטיסה בתא הטייס.
הייתה זאת תאונת התעופה הקטלנית ביותר בהודו עד האסון האווירי בצ'רקהי דאדרי בשנת 1996 ונחשבת עדיין לאסון התעופה השני בחומרתו בתת-היבשת ההודית.
המטוס.
המטוס המעורב היה בואינג 747-237B, רישום VT-EBD, בשם "הקיסר אשוקה". הוא היה ה-747 הראשון שנמסר לאייר אינדיה, באפריל 1971.
רצף האירועים.
ההמראה הייתה ב-1 בינואר 1978 משדה התעופה סהר בבומביי (בשנות האלפיים, "נמל התעופה בומביי צ'הטרפטי שיוואג'י"). היעד היה נמל התעופה הבינלאומי של דובאי בדובאי.
בערך דקה אחרי ההמראה ממסלול 27, קפטן מ. ל. קוקר פנה ימינה כמתוכנן לאחר חציית קו החוף של בומביי לכיוון הים הערבי, שלאחריה המטוס חזר לזמן קצר למנח מאוזן נורמלי. זמן קצר לאחר מכן המטוס החל לנטות שמאלה, ולא חזר למנח טיסה.
הקופסה השחורה שחולצה מההריסות גילתה כי הקפטן העיר שמד האופק המלאכותי (AI) קרס, כלומר, שהוא עדיין הראה שהמטוס נמצא בשיפוע לימין. הקצין הראשי, שככל הנראה מד האופק המלאכותי הפונקציונלי שלו הראה על שיפוע לשמאל, אמר כי מד האופק המלאכותי שלו גם כן קרס, אבל מאמינים כי הקפטן בטעות פירש זאת ששני מדי האופק המלאכותי הראשיים הורו על שיפוע לימין. התרחיש קרה אחרי השקיעה כשהמטוס טס מעל הים הערבי בחושך, כך שהצוות לא היה יכול להצליב באופן חזותי את קריאות מד האופק המלאכותי עם האופק האמיתי שמחוץ לחלונות תא הטייס.
לבואינג 747 היה גיבוי שלישי של מד אופק מלאכותי במרכז לוח המחוונים שבין שני טייסים, ותמליל השיחה בתא הטייס מראה כי ייתכן שמהנדס הטיסה ניסה לכוון את תשומת לבו של הקפטן למד שלישי זה, או אולי למכשיר אחר שנקרא מד פניה ושיפוע, חמש שניות בלבד לפני שהמטוס פגע הים.
התפיסה המוטעה של הקפטן את כיוון המטוס, גרמו לו להשתמש במערכת בקרת הטיסה כדי להטות את המטוס ואת ההגה שמאלה, מה שגרם לבואינג 747 לאבד גובה במהירות. 101 שניות בלבד לאחר שעזב את מסלול ההמראה, המטוס פגע בים הערבי כשחרטומו מופנה מטה בזווית משוערת של 35 מעלות. לא היו ניצולים בין 190 נוסעים ו-23 חברי הצוות.
הסיבה הסבירה להתרסקות.
בשרדי ההריסות החלקיים שנמצאו, לא התגלו ראיות של פיצוץ, שרפה, או כל כשל חשמלי או מכני; והשערה ראשונית של חבלה נשללה.
החקירה הגיעה למסקנה שסביר שהתאונה נגרמה "בשל פירוש לא נכון של מצב המטוס על ידי הקפטן, שהיה לחלוטין לא מודע לתקלה במכשיר ה-AI שלו. הצוות לא הצליח להחזיר את השליטה במטוס בהתבסס על מכשירי טיסה אחרים."
השופט הפדרלי המחוזי האמריקאי ג'יימס מ. פיטצג'רלד, בהחלטה המשתרעת על פני 139 עמודים, מ-1 בנובמבר 1985, דחה תביעה של רשלנות נגד חברת חברת בואינג, חברת ליר סייגלר שייצרה את המכשיר הלקוי, וחטיבת הרדיו של תאגיד רוקוול שייצרה את מערכת הגיבוי.
צפרדע מעופפת
צפרדע מעופפת או צְפַרְדֵּעַ דּוֹאָה (שם מדעי: "Rhacophorus") היא סוג של צפרדע ממשפחת הרקופוריים. צפרדעים אלה מיוחדות בכך שהן מסוגלות לדאות בין העצים ביערות הגשם. בסוג זה 81 מינים. הן קרובות לסוג "Polypedates".
מאפיינים.
למרות שסווגו מינים רבים של הצפרדע הדואה, רק מעט ידוע על אורח חייה ועל ההבדלים בין המינים השונים. צפרדעים דואות חיות ביערות גשם לחים ברחבי הודו, יפן, מדגסקר, אפריקה ודרום-מזרח אסיה. לרגליהן קרומי שחייה מפותחים, שבעזרתם הן מסוגלות לדאות מעץ לעץ. צפרדעים דואות שוכנות בשלב גבוה של החופה והעלים, שכן הן זקוקות לתנופה או גובה על מנת לאפשר את הדאיה.
צפרדעים אלה מחזרות על העצים ולעיתים קבוצות צפרדעים מתאספת כדי להזדווג. הזכרים הגדולים ביותר הם המושכים בעיני הנקבות אך הן עשויות לבחור גם במחזרים קטנים יותר. הנקבות מטילות את הביצים על עלים הממוקמים מעל המים והראשנים נופלים מהביצים למים.
מצב שימור בטבע.
היות שמדובר בסוג צפרדע שבו ישנם מינים רבים (81) החיים באזורים נרחבים בכדור הארץ, לא ניתן לדבר על מצב שימור אחד, והמינים נעים בין מצב "ללא חשש" לבין "בסכנת הכחדה". יחד עם זאת, בשל הצטמצמות ניכרת בשטחי יערות הגשם, נשקפת סכנה שמצב השימור של יותר ויותר מינים ידרדר.
קוף סנאי מצוי
קוף סנאי מצוי (שם מדעי: Saimiri sciureus) הוא מין של קוף סנאי ממשפחת הצבוסיים המצוי באמריקה הדרומית.
אורכו של קוף קטן זה הוא 35–42 ס"מ ומשקלו 0.7-0.9 ק"ג. לקופים פרווה חומה-זהובה עם גוון ירוק זית על הגב, הם בעלי ראש זהוב עם כיפה שחורה ופנים לבנות, שפתיים שחורות ונחיריים קטנות, אוזניים ועיניים ורודות והזנב ארוך ומעט כהה.
קופים אלה חיים בחבורות גדולות ברחבי יערות הגשם של אגן האמזונאס באמריקה הדרומית. הם מצויים רוב זמנם על העצים ומקפצים בין הענפים.
הם ניזונים הן מהחי והן מהצומח, אך אוהבים בעיקר פירות של עץ הפיקוס. הפיקוס מושך בעונת ההבשלה שלו קבוצות רבות של קופי סנאי. כמו כן הם אוהבים תפוחים, בננות, תפוזים ופירות הדר אחרים, ענבים ופירות נוספים. הם אוכלים גם אגוזים וזרעים שונים וגם חרקים וצפרדעים שהם תופסים. לעיתים הם גם שותים צוף מפרחים.
סיידו דומביה
עומס מפולג
עומס מפולג (הנקרא גם כוח מפורס) הוא כוח הפועל על גבי שטחה או על גבי אורכה של קורה במקום בנקודה, כל עומס מפולג ניתן להציג ככוח שקול הפועל בנקודת מסוימת על הקורה.
גודלו של הכוח השקול שווה לשטח שמתחת לעקומה המתארת את העומס המפולג בדיאגרמת הגוף החופשי, ונקודת הפעולה של הכוח השקול נמצאת במרכז השטח שמתחת לעקומה המתארת את העומס המפולג בדיאגרמת הגוף החופשי.
סוגי עומסים מפולגים.
ישנם סוגים שונים של עומסים מפולגים הנבדלים ביניהם על ידי העקום שמתאר את העומס, את הסוגים השונים ניתן לחלק לשתי קבוצות:
שימושים.
לכוח מפולג שימוש רב בהנדסה מכנית ובפרט בסטטיקה של גופים קשיחים ובמכניקת המוצקים, שכן בפועל, ברב המקרים על קורות פועלים עומסים מפולגים ולא כוחות בנקודה.
בנוסף, ניתן לראות ביטוי לעומס מפולג בחישובי לחץ שמים מפעילים על מבנים, המים מפעילים כוח על כל שטח המגע עם המבנה וזהו למעשה עומס מפולג.
גרהם מקטביש
גרהם מקטביש (באנגלית: Graham McTavish; נולד ב-4 בינואר 1961) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה סקוטי.
ביוגרפיה.
מקטביש נולד בגלאזגו שבסקוטלנד לאלק ואלן מקטביש. אביו היה פעיל פוליטי, ודיונים פוליטיים היו נפוצים בביתם. בילדותו עזבה המשפחה את גלאזגו. במהלך חייו הוא התגורר בקנדה, אנגליה וסקוטלנד לפני שהתיישב בניו זילנד.
קריירה.
בתחילת הקריירה שלו הופיע מקטביש על הבמה עם התיאטרון הרפרטוארי של דאנדי יחד עם קולגות כגון ג'ימי לוגן ורוברט רוברטסון.