ויבורג הוא אחד מ-18 נפות העיר סנקט פטרבורג, הממוקמת בחלקה הצפוני. שמה נובע משם העיר ויבורג הסמוכה, הנמצאת במחוז לנינגרד וגובלת בפינלנד. אף שהנפה נחשבת לחלק היסטורי של העיר, כל המבנים שהיו קיימים לפני פרוץ מהפכת אוקטובר נהרסו בתקופת ברית המועצות לצורך בניית שכונות חדשות. מבחינת איכות התשתיות הנפה נחשבת לאחד האזורים הטובים ביותר. עם זאת, היא סובלת מרמה נמוכה של איכות מי השתייה ופגיעה באיכות סביבה מאחר שבגבולותיה נמצאים שני אזורי תעשייה גדולים ובהם פועלים מפעלים רבים.
בתחומיה קיימים המחוזות המוניציפליים הבאים:
היסטוריה.
עוד לפני הקמת העיר במאי 1703, באזור שהיום נמצאת נפת ויבורג כבר היה יישובים רוסים, הכפרים אודינצובו, קוקושקינו, גרינקינו ומקסימובו שכונו בשם הכללי "הצד של ויבורג", אזור שמאוחר יותר נכבש על ידי שוודיה. מאוחר יותר בצו פיוטר הגדול, נבנו באזור בתי חולים שדה בשנים 1715 ו-1717.
החל משנת 1711 החלו בבניית בתי מגורים והרובע החל להתפתח לאיטו. נבנו מפעלים שונים לסוכר ועור, מבשלות בירה, בתי סוהר ובתי קיץ ששימשו את בני האצולה עד לפרוץ מהפכת אוקטובר. בחודשים מרץ-מאי 1917 בוצע רפורמה בחלוקה המינהלית בפטרוגרד והעיר אוגדה ב-15 רבעים שונים. מבנים רבים בעיר נהרסו לטובת מבנים חדשים.
ביולי 1922 אוחדה נפת פרוחובסקי אל ויבורג ובאפריל 1936 הופרדה מהנפה נפת המשמר האדום. בינואר 1952 הנפה שינתה שמה לנפת סטלין. באפריל 1954 פורק מחוז המשנה פארגולובסקי ממחוז לנינגרד והכפרים לבאשובו ופארגולובו הוכנסו לתחום השיפוט של הנפה.
בינואר 1958 הוחזר שם הנפה לשמה הקודם ואופי הבנייה החל להשתנות, כשבשנות ה-60 נבנו בניינים חדשים רבים על חשבון הריסת מבנים היסטוריים. גבולות הנפה הנוכחיים הוגדרו בשנת 1988.
תחבורה.
הנפה נחשבת לאחד האזורים הנגישים ביותר מבחינה תחבורתית, ישנם קווי אוטובוס רבים ושש תחנות רכבת תחתית. בשטח הנפה ממוקם נמל התעופה לבאשובו.
אקולוגיה.
ישנה כמות גדולה מאוד של גנים ופארקים, הגדולים שבהם הם פארק סוסנובקה (המשתרע לגודל של 305 הקטרים), פארק אודלני, מתחם האקדמיה הטכנית לייעור ופארק שובאלבסקי בכפר פארגולובו (זאת נוסף לחמישים גנים נוספים).
בשל סמיכות מפעלי תעשייה לרובע, ישנה רמת זיהום אוויר גבוהה בשל מפעלים כימיים ומפעלים פטרוכימיים הפועלים באזורי התעשייה של הנפה.
כלכלה.
ויבורג הוא אחד האזורים התעשייתיים בעיר ובתחום הנפה ישנם שני אזורי תעשייה ובהם מספר מפעלים ופועלים 30,722 עסקים, מהם 11,154 עסקים בינוניים ועוד 5,024 עסקים קטנים. נכון לשנת 2007, כוח העבודה עמד על 140 אלף איש.
ספורט.
בתחומי פארק אודלני בנפה נמצא מתקן האימונים וכפר הנופש של מועדון הכדורגל זניט סנקט פטרבורג.
אזור ויבורג (סנקט פטרבורג)
קייטלין טראוור
הלימוד היומי באמונה
הלימוד היומי באמונה הוא סדרת חוברות של כתבי ראשונים ואחרונים בנושאי אמונה ומחשבת ישראל, המחולקות ללימוד קצר בכל יום. החוברות נערכות ויוצאות לאור על ידי עמותת בשביל הנשמה. במסגרת המיזם יצאו לאור עד כה 18 חוברות בתפוצה של אלפי עותקים לכל חוברת, ואלפי מנויי דואר אלקטרוני. במקביל להוצאת החוברות מתקיים הלימוד באופן מקוון במספר אתרי אינטרנט. את המיזם מלווים הרב אלישע אבינר והרב יצחק שילת.
אליהו מרדכי ולקובסקי
הרב אליהו מרדכי הלוי ולקובסקי (מולודצ'נה , פלך וילנה, רוסיה (רוסיה הלבנה), ה'תרל"ג, 1873 - ירושלים, י"ז באלול תשכ"ב, 16 בספטמבר 1962) היה רב, חבר מועצת הרבנות הראשית, מחבר סדרת הספרים "מערכת התלמוד והפוסקים".
ביוגרפיה.
נולד לרב צבי יחיאל הלוי מהפרושים של קהילת וילנה שאף שימש כמגיד מישרים. עד הגיעו לגיל בר מצווה למד תורה מפי אביו.
לאחר מכן נשלח לישיבת סלבודקה שם הושפע מראש הישיבה ה'סבא' רבי נתן צבי פינקל. ואף היה תלמידם של ראשי תנועת המוסר, רבי יצחק בלאזר רבה של פטרבורג ורבי נפתלי אמסטרדם רבה של אלקוסט. מסלבודקה המשיך לראדין, שם הושפע מתורתו של רבי ישראל מאיר הכהן ובני משפחתו.
לאחר נישואיו לסימה-פרידה לבית ליפוב עבר להתגורר בהורדוק. שלושה בנים נולדו להם: גרשון יצחק ויהודה-לייב. בהורודוק למד שנתיים בשקידה כשכמעט בכל יום סיים מסכת שלמה, וזאת למורת רוחו של חמיו אשר רצה לשלבו בעסקי המסחר. מכאן נסע לקובנה ולמד ב'כולל' הנודע שלה במשך זמן קיץ שלם שבסופו הוזמן לשמש ברבנות קהילת מאישד. כעבור תקופה קצרה, השתדלו עבורו הרבנים מאיר שמחה הכהן ורבי יוסף רוזין 'הרוגאצ'ובער' מדווינסק. לאחר מות אשתו הראשונה נשא לאשה את צינה-רשה, בתו של רב העיירה סאלוק שבליטא, הרב נפתלי הרץ קרוניץ. לאחר מות הרב קרוניץ מונה הרב ולקובסקי רב הקהילה. רשה הייתה כאם לבניו וילדה שלושה: פרידה צבי ורוזה. בימי מלחמת העולם הראשונה היה האזור בתוך שדה הקרב בין הכוחות הלוחמים. היהודים סבלו פרעות מידי הקוזקים, הגרמנים והליטאים. הרב ולקובסקי ארגן את מילוטם של יהודי העיירה.
לימים הגיע לפודולסק הסמוכה למוסקבה, שם פעל רבות לשמירת החיים היהודיים על פי ההלכה, למרות אימת המשטר הקומוניסטי. בשבתו שם נהג לגייר בני זוג גויים של יהודים, כדי למנוע התבוללות, לדבריו למרות שידע בוודאות שהם אינם מתכוונים לשמור מצוות. מאוחר יותר תהה על תוקפם של גיורים אלה, והציע מנגנון חלופי של "גיור לשם עבדות" על מנת לפתור את הבעיה. בהמשך חזר לליטא ושימש כרב בקרוז'. בשנת 1934 עלה לארץ ישראל.
בירושלים חודש הקשר בינו לבין הרב אברהם יצחק הכהן קוק. שניהם נדברו לשלב את "מערכת התלמוד והפוסקים" של הרב ולקובסקי עם "הלכה ברורה ובירור הלכה" של הרב קוק לכדי יצירה אחת. התוכנית לא יצאה לפועל עקב פטירתו של הרב קוק באלול תרצ"ה (1935). ב-1936 נבחר הרב ולקובסקי למועצת הרבנות הראשית. הוא כיהן כדיין בבית הדין הרבני הגדול עד לפרישתו לגמלאות. כן היה רב קהילה בירושלים.
לאחר מות אשתו בארץ ישראל, נשא הרב ולקובסקי לאשה את יוכבד לבית כהן אשר הקדישה את כל רכושה למפעל מערכת התלמוד והפוסקים והדפסת ספריו.
הרב ולקובסקי נפטר בשנת תשכ"ב בירושלים, בגיל 89, טרם הספיק להשלים את סדרת הספרים עליה עמל כל ימיו.
אחיו שבח ולקובסקי (1872–1942) היה מחנך עברי בקרקוב, מחבר "מכתבי הוראה" ללימוד השפה העברית.
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
יצירתו.
מערכת התלמוד והפוסקים.
עוד בהיותו רב צעיר באחת הקהילות ברוסיה, נצנצה מחשבה נועזת בלבו: לאחד את הש"ס עם הפוסקים. בשנת תרס"ה (1905) במהלך חלוצי החל בהדפסת מסכת ברכות במהדורה חדשה, על פי שיטתו המיוחדת שקרא לה "מערכת התלמוד והפוסקים" - הדפיס מסכת אחר מסכת מן התלמוד הבבלי, בצירוף ההלכה למעשה, לשון הגמרא עם לשון השולחן ערוך, בתוספת ביאור מקיף פרי עבודתו, מכתביהם של הראשונים עד לכתבי האחרונים.
בסדרה, שהקדימה בהרבה את סדרת הלכה ברורה ובירור הלכה, יצאו מסכתות ביצה, כתובות, קידושין, גיטין, בבא קמא, תענית (ארבע האחרונות בהוצאת מוסד הרב קוק), ברכות (בין השנים תרע"א-תרע"ד), חולין, בבא מציעא, בבא בתרא ומגילה.
שערי ציון.
בנוסף לכך ראה צורך חיוני לפרסם חיבור בשם שערי ציון הכולל את תמצית דברי הגמרא על כל מסכת ומסכת, בלי השקלא וטריא והמשא-ומתן העיוני. לאפשר לכל מי שרוצה ללמוד ולשנן את תמצית הדברים העולים מהסוגיות. דבר שמקצר את הלימוד בש"ס ולרכוש בו בקיאות, במשך זמן קצר בהרבה, ואפילו ביממה אחת.
תורת מעשי בראשית - שני המאורות הגדולים.
הרב ולקובסקי היה פתוח גם לשאלות אקטואליות ולאתגרים האמוניים שמציב העידן החדש. כדי ליישב שאלות של דת ומדע החל לשקוד על חיבור ספרו הייחודי תורת מעשה בראשית המכיל .
בשנת תרצ"ד, הודפס בקיידאן שבליטא, הספר שהוגדר על ידי מחברו כ"חומר לעבודה" שמטרתה להיות "גשר בריא בנוי לתלפיות על התהום המפסיקה בין דעות המדע הכי אחרונות ובין קבלת אבות ומסורת עתיקה". בהקדמה הובאו הערותיו של הרב קוק שאינו נזכר בספר בשמו אלא מכונה .
בתשי"א הודפס הספר בירושלים ונוסף לו חלקו השני הכולל מילואים ו"קונטרס על הגאולה ועל התמורה".
בעותק "שני המאורות" הפרטי של גרשום שלום, רשם כי ספר זה הוא . לדבריו של שלום, הרב ולקובסקי התחרט על כתיבת הספר בגלל החשש מדעות אפיקורסיות שיעלו בלב הקוראים בו, וגנז אותו.
על הגאולה והתמורה.
בשנת תשי"א החליט להקדיש חיבור לשאלות המהותיות של ענייני אחרית הימים והגאולה בהשקפת היהדות. לדבריו בפתיחה, הזמן גרמא .
לי מריווד'ר
לי אן מריווד'ר (באנגלית: Lee Ann Meriwether; נולדה ב-27 במאי 1935) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית, מיס אמריקה 1955.
ביוגרפיה.
מריווד'ר נולדה בלוס אנג'לס וגדלה בסן פרנסיסקו.
ב-1954 נבחרה למיס סן פרנסיסקו, ובהמשך השנה נבחרה למיס קליפורניה. ב-1955 נבחרה למיס אמריקה. במסגרת התחרות ביצעה מונולוג מאת המחזאי ג'ון מילינגטון סינג, ואחת השופטות בתחרות הייתה גרייס קלי.
היא שימשה בתחילה הקריירה שלה כ"נערת היום" בתוכנית חדשות בוקר של NBC.
ב-1959 שיחקה את דמותה של לינדה דייוויס בסרט העצמאי "אדון הטרור" לצדם של רוברט סטראוס ופטי דיוק. היא גילמה את דמותה של קאטוומן בסרט "באטמן" משנת 1966, ובאותה שנה החלה לככב בתפקיד המדענית בחדר הבקרה של סדרת המדע הבדיוני "מנהרת הזמן". ב-1973 עלתה הסדרה "ברנבי ג'ונס" בה גילמה את כלתו ומזכירתו האישית של החוקר הפרטי ברנבי ג'ונס.
היא גם שיחקה בפרקים של הסדרות "", "משימה בלתי אפשרית" ו"ספינת האהבה", ב-1996 החלה לשחק את תפקיד רות מרטין בסדרה המצליחה "כל ילדיי".
בשנת 2010 השתתפה בסרט לכל המשפחה "No Limit Kids: Much Ado About Middle School" לצדו של ביל קובס.
חיים אישיים.