עוד לפני בוא האירופים היה אזור פסדינה מיושב על ידי שבטים אינדיאנים אשר התגוררו לאורך כל חוף המפרץ. במהלך המאה ה-19 החלה מקסיקו ליישב ולפתח את האזור לאחר הכרזת העצמאות שלה. לאחר המהפכה הטקסנית בשנת 1835 הוקמה באזור רפובליקת טקסס אשר סופחה כעשר שנים לאחר מכן, בשנת 1845 לארצות הברית. בתקופה זו החלה להתפתח החקלאות המקומית באזור פסדינה. בשנת 1875 הוקם קו רכבת מקומי. בשנת 1893 הוקמה התיישבות של ממש.
בשנת 1900 נפגעה העיר מהוריקן, אך למרות זאת גדלה אוכלוסייתה מאוד בעיקר הודות לתרומות מן הצלב האדום. בשנת 1928 אוגדה פסדינה כעיר. עד אמצע המאה ה-20 נשענה הכלכלה המקומית במיוחד על נפט ותעשייה כבדה. בשנת 1961 הוקם בסמוך לעיר מרכז החלל ג'ונסון של נאס"א אשר חיזק מאוד את הכלכלה המקומית.
בתחילת המאה ה-21 התבססה העיר כפרוור של מעמד הפועלים במטרופולין של העיר יוסטון.
דמוגרפיה.
במפקד של שנת 2010 התגוררו בעיר כ-149,043 תושבים בכ-54,712 יחידות דיור. ההרכב הגזעי של העיר הוא 83.3% לבנים, 2.7% אפרו-אמריקאים, 1.5% אינדיאנים, 2.1% אסייתים, 11.6% מגזעים אחרים ו-1.9% משני גזעים או יותר.
כלכלה.
מרכיבים משמעותי בכלכלה המקומית הם חיפוש של נפט וגז, ספנות ותעשייה כימית.
קפיטציה
קפיטציה היא כינוי לנוסחה המשמשת לקביעת אופן הקצאת המקורות לקופות החולים מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
בהתאם לנוסחה מחולקים מדי שנה המקורות לקופות החולים לפי חלקן של הנפשות המתוקננות בכל קופת חולים ביחס לסה"כ הנפשות המתוקננות בקופות החולים תוך התחשבות בתבחינים נוספים המתעדכנים מעת לעת. מקורות התקציב המחולקים בעזרת הקפיטציה מגיעים מדמי ביטוח הבריאות ומתקציב המדינה והם מהווים את מרבית מקורות המימון של קופות החולים. שינוי נוסחת הקפיטציה נתון בסמכותו של שר הבריאות אולם הוא נדרש לאישורם של שר האוצר ושר העבודה והרווחה.
מטרה.
בהתאם לכתב המינוי שיצא לוועדת קפיטציה ב-2013 מטרתה הרשמית הייתה "להקצות את המקורות הכספיים בין הקופות, בצורה יעילה ושוויונית ובאופן אשר יצמצם, ככל שניתן, את התמריץ להפליה וסינון מבוטחים על ידי קופות החולים."
בנוסף, נתפס מנגנון הקפיטציה ככלי ליישום מדיניות הממשלה לטובת צדק חברתי וצמצום הפערים בפריפריה על ידי משרד הבריאות, ההסתדרות הרפואית בישראלוארגונים חברתיים.
תבחינים בקפיטציה.
תבחינים בנוסחת הקפיטציה בישראל.
התבחינים העדכניים הקיימים בנוסחת הקפיטציה הם גיל, מגדר וריחוק ממרכזי אוכלוסייה. משקלות התבחינים נקבעים בעזרת נתוני הצריכה בפועל של המבוטחים המהווים אינדיקציה לצורכי הבריאות למול חמישה תחומי הוצאה: ביקורים אצל רופאים בקהילה (כ-40%), אשפוז (כ-38%), תרופות (כ-10%), ביקורים במרפאות חוץ (כ-9%) והוצאות על ביקורים בחדרי מיון (כ-3%).
החרגות.
בהתאם לסעיף 19 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, מהמקורות המחולקים באמצעות נוסחת הקפיטציה מוחרגים נושאי מחלות קשות שמתוקצבים ישירות לקופות החולים בהתאם למספר החולים בהן בכל קופה וקופה ועלות הטיפול במחלה. חוזר מנכ"ל משרד הבריאותן (2009) הגדיר את 5 המחלות הבאות כמחלות קשות וקבע את התבחינים לקביעה התחלואה בהן:
היסטוריה.
חלוקת המקורות על פי נוסחת הקפיטציה החלה בשנת 1995 עם החלתו של חוק ביטוח בריאות ממלכתי. הנוסחה הראשונה פעלה לפי תבחין הגיל בלבד וקבעה חלוקה ל-9 קבוצות גיל שונות, להן ניתן משקל שונה בנוסחה בהתאם לצריכת שירותי הבריאות הצפויה של אותה קבוצת גיל.
בשנת 2002 התכנסה וועדה שדנה בגיבוש נוסחת קפיטציה מעודכנת, המלצות הוועדה הוגשו ואושרו בשנת 2005 ובעקבותיה עודכנה הנוסחה ל-11 קבוצות גיל.
בשנת 2008 מונתה וועדה נוספת לעדכון הנוסחה, ובהתאם נכנסו בנובמבר 2010 שני תיקונים משמעותיים לנוסחת הקפיטציה: מתן משקל לריחוק מקום המגורים של הפרט ממרכז האוכלוסייה ומגדר.
בשנת 2013 יצא כתב מינוי לוועדת קפיטציה נוספת אולם זו לא הובילה לשינוי נוסף עד כה.
ביקורת.
ביקורת מבקר המדינה..
אי תמחור מצבי בריאות - דו"ח מבקר המדינה העיר תוך הסתמכות על מסמכו של פרופסור עמיר שמואלי כי נוסחת הקפיטציה בישראל אינה כוללת מדד של מצב הבריאות של המבוטחים שיאפשר הקצאה יתרה עבור חולים הצורכים משאבים כספיים גדולים יותר מקופות החולים בעוד במדינות מערביות - המבקר מציין כדוג' את הולנד, גרמניה ושווייץ - נכלל מדד זה בנוסחת הקפיטציה.
אופן החלוקה - לדעתו של המבקר, השיטה שלפיה רוב רובם של הכספים המועברים לקופות מחולקים מראש ולא בעקבות קביעת יעדים וקידום מדיניות של משרד הבריאות, כמו עמידה במדדי איכות, אינה נכונה משום שאינה מעודדת עמידה ביעדי משרד הבריאות אלא ידועה מראש.
אופן עבודת הוועדה - המבקר העיר על אופן עבודת הוועדה בהיבטים של אי עמידה בלוחות זמנים, אי התייעצות עם גורמי אקדמיה בתחום, תיעוד חלקי בלבד של פעילות הוועדה ועל כך שמינוי הוועדה מתחדש ולא מדובר במינויים קבועים, ביקורת שאף ניתנה על ידי בג"ץ.
רשימת מחלות קשות - מבקר המדינה מעיר כי רשימת המחלות הקשות לא עודכנה במשך שנים רבות מה שהוביל לכך שישנן מחלות שעלות הטיפול בהן כבר לא יקרות בעוד שמחלות אחרות נחשבות ליקרות משמעותית. המבקר הציע לקיים דיון מעמיק של משרד האוצר ומשרד הבריאות ובחינת מס' חלופות לקביעת המחלות הקשות: הוספת כל המחלות שעלות הטיפול בהן יקרה (מסכום שייקבע); הוספת מחלות יקרות מאוד שמספר החולים בהן מזערי; ביטול חלק מהמחלות והוספת אחרות במקומן; ביטול כל חמש המחלות הקשות; הכנסת סכומי התגמול של המחלות הקשות לנוסחת הקפיטציה תוך מתן משקלות מיוחדים למצבי בריאות.
ביקורת ההסתדרות הרפואית בישראל.
לטעמה של ההסתדרות הרפואית בישראל נוסחת הקפיטציה .
בנוסף, ההסתדרות הרפואית בישראל מלינים על כך כי אין כל יכולת לבקר את קופות החולים על מנת לוודא כי בכספים שהופנו על מנת לתגבר את שירותי הרפואה בפריפריה אכן נעשה שימוש לשם כך.
המלצות ההסתדרות הרפואית בישראל לעדכון נוסחת הקפיטציה מתמקדות בהכללתם של מדדי סיכון נוספים כמו מדד כלכלי חברתי ומדד המתבסס על נזקקות לקצבאות רווחה ונכות, קביעת מנגנון להקצאה אזורית שיבטיח כי סכומים המיועדים לפריפריה אכן יגיעו אליה, התחשבות במצבים רפואיים כרוניים מעבר לרשימת המחלות הקשות המצומצמת הקיימת כיום והמשך בחינה ועדכון של מדדים באופן תדיר על מנת להתאים את נוסחת הקפיטציה למציאות המשתנה.
פיסוגלאוס
פיסוגלאוס (שם מדעי: Physogaleus) הוא סוג של כריש נכחד שחי בתקופת האאוקן עד המיוקן לפני 56-15.97 מיליון שנה.
כריש זה ידוע ממאובני שיניים בודדות וחולייה אחת. מבנה השיניים מזכיר את שיני הכריש הטיגרי, וכנראה שהוא היה קרוב אליו, אך הוא היה קטן יותר. מבנה השיניים מרמז שהוא ניזון בעיקר מדגי גרם שהוא תפס.
צעדת הנשים על וורסאי
האינודון
מטרידיוכרוס
מֶטרידיוֹכֵרוּס (שם מדעי: "Metridiochoerus") הוא סוג נכחד של חזיר הקרוב לחזיר היבלות, שחי באפריקה מסוף תקופת הפליוקן ועד הפליסטוקן. מכונה גם חזיר יבלות ענק, אף שהיה שייך לסוג אחר.
חזיר זה היה גדול יותר מהחזירים המודרניים והגיע לאורך 1.5 מטרים. לחזיר היו ארבעה ניבים מעוקלים כלפי מעלה שהעניקו לו חזות מאיימת. ייתכן שהיו לו גם יבלות סמוך לעיניו ורעמת שיער. יצור זה היה אוכל-כול שניזון מהחי ומהצומח.
בתרבות.
המטרידיוכרוס מופיע בסרט "", בתור דוסון, חבר צוות הפיראטים (הפיראט היחיד שאינו יכול לדבר). הוא מוצג כיצור טיפש שעוזר לחבריו.
ייתכן שהוא מופיע גם בסדרה "ללכת עם חיות" בדמות של חזיר יבלות מצוי בעל חטים גדולים.
חזיר יבלות ענקי
זאק לואו
זכריה (זאק) יוליסס לואו (באנגלית: Zachariah Ulysses Lowe, נולד 1977) הוא עיתונאי, פרשן, בלוגר ויוצר פודקאסט אמריקאי. את דרכו העיתונאית החל בשנת 2004 כעיתונאי לענייני משפט בקונטיקט. בהמשך עבר לכתוב על כדורסל ולשמש כפרשן של ליגת ה-NBA. כתב בעבר עבור הספורטס אילוסטרייטד וכיום בעל טור קבוע ב-ESPN. נחשב לאחד הפרשנים המובילים והנחשבים בסיקור הליגה
קריירה.
לואו בעל תואר שני בהיסטוריה של ארצות הברית מקולג' ויליאם ומרי ובעל תואר שני בעיתונות מאוניברסיטת קולומביה. בשנת 2004 החל לשמש ככתב לענייני משפט וממשל בעיתון The Advocate בסטמפורד, קונטיקט, תפקיד אותו מילא במשך 4 שנים. לאחר מכן שימש כשנתיים כתב במגזין The American Lawyer. במהלך אותו הזמן כתב בלוג באתר האוהדים CelticsHub.Com.
בשנת 2010 החל לכתוב טור דעה בשם "פוינט פורוורד" (Point Forward) במגזין ספורטס אילוסטרייטד. בשנת 2012 ביל סימונס הציע לו להצטרף כפרשן NBA באתר Grantland. בשנת 2015, לאחר סגירת האתר, עבר לכתוב עבור ESPN, חברת האם של Grantland. בשנת 2016 קיבל הצעה לעבור ולכתוב עבור האתר בליצ'ר רפורט (Bleacher Report), אך בסופו של דבר חתם על חוזה ארוך טווח ב-ESPN.
אחת לשבוע מפורסם הפודקאסט "The Lowe Post" בו משוחח לואו עם עיתונאי ספורט שונים על הליגה. במהלך העונה הוא מפרסם טור שבועי קבוע ב-ESPN תחת השם "10 דברים שאני אוהב ולא אוהב, כולל..."
סגנון כתיבה.
כתיבתו של פוסט מתאפיינת בניתוח סטטיסטי מעמיק ומרובה פרטים, שימוש בסרטוני וידאו וכתיבה בשפה פשוטה וברורה. בשונה מכתבים רבים המתקדמים בסיקור או ניתוח של קבוצה אחת, כתיבתו של לואו עוסקת בניתוח כולל של הליגה. הניתוח מתבצע ברמות שונות ויכול לכלול ניתוח מעמיק של מהלך בודד לצד ניתוח מגמות ארוכות טווח בליגה
שרר
אירוע אסון המוני
שורת המקהלה
אדגר הילסנראט
אדגר הילסנראט (בגרמנית: Edgar Hilsenrath; 2 באפריל 1926 - 30 בדצמבר 2018) היה סופר יהודי-גרמני ניצול השואה.
קורות חיים.