רמון סבלו סוביאורה (בספרדית: Ramón Zabalo Zubiaurre, נולד בסאות' שילדס שבאנגליה ב-28 ביולי 1910, נפטר ב-1 בינואר 1967 בווילדקנס שבספרד) היה כדורגלן ספרדי-קטלאני ממוצא אנגלי ששיחק בעמדת הבלם ונודע בשל תקופתו בברצלונה בשנות ה-30 של המאה ה-20. כמו כן הוא ערך 11 הופעות במדי נבחרת ספרד והוא השתתף עמה במונדיאל 1934.
קריירה.
סבלו נולד באנגליה לאם אנגליה ולאב ספרדי ממוצא בסקי-קטלאני, אך בשלב צעיר מאוד בחייו עבר לברצלונה. לאחר ששיחק בילדותו בקבוצות קטנות, לקראת סוף עונת 1928/1929 הצטרף לברצלונה, מועדון הכדורגל הבכיר בעיר. שם ביסס את מעמדו כאחד משחקני ההגנה הטובים במדינה בתקופתו. את הופעת הבכורה בליגה הספרדית ערך סבלו ב-9 בפברואר 1930, בניצחון 3-1 על ארנס גצ'ו. עד סוף העונה הופיע ב-4 משחקי ליגה נוספים. בעונה הבאה השתתף ב-15 משחקי ליגה, עוזר לברצלונה להגיע למקום הרביעי.
בעונת 1931/1932, בה לקח חלק ב-10 משחקי ליגה, גם הבקיע שער ליגה ראשון: בדרבי של ברצלונה נגד אספניול ב-21 בפברואר 1932, כשברצלונה הייתה בפיגור 2-1, הבקיע סבלו בעיטת עונשין וקבע את תוצאת המשחק על תיקו 2-2. בסוף העונה הגיע עם ברצלונה לגמר הגביע הספרדי והוא פתח בהרכבה במשחק נגד אתלטיק בילבאו, אך קבוצתו הפסידה 1-0. בעונה הבאה שותף ב-7 משחקי ליגה. בעונת 1933/1934 פתח בהרכב ב-17 משחקים והבקיע שער בודד, בהפסד 3-1 לארנס גצ'ו ב-18 בנובמבר 1933, אך ברצלונה סיימה במקום ה-9 והייתה קרובה לירידה לליגה השנייה. בעונת 1934/1935 התאוששה במידת מה ברצלונה והיא סיימה במקום ה-6, כשהוא מופיע ב-16 משחקים במהלך העונה. פטריק אוקונל מונה למאמן ברצלונה בקיץ 1935. בעונת 1935/1936 הבקיע סבלו 3 שערים, כולם מבעיטות עונשין, ב-18 משחקים בהם שיחק. ברצלונה הגיעה בליגה למקום ה-5 וכן לגמר הגביע, אך סבלו לא לקח חלק בהפסדה לריאל מדריד. במהלך השנים האלה עזר לברצלונה לזכות 5 פעמים באליפות קטלוניה.
ב-1936 פרצה מלחמת האזרחים הספרדית שהשביתה את הכדורגל בספרד. סבלו ברח מספרד לצרפת תוך שהוא מסתמך על הלאום של אמו, והוא הצטרף לראסינג פריז. בפריז מילא תפקיד משמעותי והוא נשאר גם לאחר שהמלחמה בספרד הסתיימה ב-1939. ב-1940 זכה עם הקבוצה בגביע הצרפתי, לאחר שקבוצתו גברה במשחק הגמר 2-1 על אולימפיק מרסיי. הוא נשאר שם עד 1944, אז חזר לברצלונה, והוא שיחק במדיה במשחק ליגה אחד בעונת 1944/1945, בניצחון 1-0 על מורסיה ב-25 בפברואר 1945. ברצלונה זכתה באליפות באותה עונה והתואר נזקף לזכותו של סבלו. היה זה משחקו האחרון כמקצוען, בהיותו בן 34.
כאחד השחקנים הבכירים בתפקידו בספרד, לקח סבלו חלק במשחקי נבחרת ספרד. את הופעת הבכורה ערך במשחק ידידות בו הובסה ספרד על ידי בלונדון בתוצאה 7-1 ב-9 בדצמבר 1931. בהמשך השתתף במספר משחקי ידידות נוספים והוא נכלל בסגל הנבחרת של המאמן גארסיה סלסר למונדיאל 1934. במונדיאל השתתף במשחק אחד, במשחק החוזר של רבע הגמר הטורניר נגד . ספרד הפסידה 1-0 והודחה מהטורניר. לאחר המונדיאל שיחק ב-5 משחקי ידידות נוספים. בין היתר נכנס כמחליף במחצית הראשונה במשחק נגד ב-19 בינואר 1936, במשחק בו ניצחה אוסטריה 5-4 והנחילה לספרד הפסד ביתי ראשון בהיסטוריה. הופעתו ה-11 והאחרונה במדי נבחרת ספרד הייתה ב-3 במאי, בניצחון 2-0 על . במקביל, כמי שהשתקע בקטלוניה, הוא השתתף במספר משחקים של נבחרת קטלוניה בתקופה זו.
נבחרת ונצואלה בכדורגל נשים
נבחרת ונצואלה בכדורגל נשים מייצגת את ונצואלה בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי פדרציית הכדורגל של ונצואלה.
משחקה הראשון של הנבחרת נערך ב-1991 במסגרת אליפות דרום אמריקה הראשונה, שבסופה היא סיימה במקום השלישי. עד היום נחשב הישג זה להישג הטוב ביותר של הנבחרת בכל הזמנים. מאז היא השתתפה עוד חמש פעמים באליפות, אך מעולם לא הצליחה לעבור את שלב הבתים הראשון.
בשנת 2014, נבחרת הנערות של ונצואלה הגיעה להישג מרשים, כאשר סיימה במקום הרביעי בגביע העולם עד גיל 17 שנערך בשנת בקוסטה ריקה. שנה לפני כן, היא סיימה כאלופת דרום אמריקה לגיל זה.
צ'וגהא זנביל
Internet of things
מבצע אג'קס
ראמון סבלו
רמון זבלו
רמון סבאלו
ראמון סבאלו
ראמון זבלו
ראמון זבאלו
ראמון סאבאלו
קרל היינץ פורסטר
קרל היינץ פרסטר
ברנד פרסטר
קוסטודיה טרה סנטה
אילש קוצר
אילש קוצר (בהונגרית: Illés Kaczér; בשמו המקור היה כ"ץ, 12 באוקטובר 1887 - 20 במרץ 1980) היה סופר ועיתונאי ישראלי בשפה ההונגרית.
קורות חייו.
נולד בשם "איגנץ כ"ץ" (ולפי גרסה אחרת בשם "איגנץ שטרן") בסאטמר שבחבל טרנסילבניה (אז חלק מן האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום ברומניה) ליוסף כ"ץ (אולי שטרן) ולבריינה לבית רוט, למשפחה אורתודוקסית. הוא סיים את לימודיו באוראדיה והחל לעבוד כעיתונאי בגיל 20 ביומון בעיר הולדתו. משם עבר לבודפשט ב-1911, בה עבד כעיתונאי עבור היומון "A Nap" ("היום"), פרסם בה את הרומן הראשון שלו ב-1916 וזכה להצלחה גם כדרמטורג. בשנת 1913 נישא לדינה לבית זלינגר. בתקופה זו אימץ לעצמו את השם ההונגרי "אילש קוצר".
קוצר השתתף בהפיכה הקומוניסטית של בלה קון, אולם לאחר נפילת הממשלה ב-1919, נאלץ קוצר לצאת לגלות לווינה. שם עבד עבור עיתון הגולים ההונגרים, ושימש עד 1923 גם ככתב העיתון היהודי ציוני בשפה ההונגרית "אוי קלט". ומשם עבר לברטיסלאבה ולאחר שלוש שנים לברלין. עקב עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, ב-1933, נאלץ לעזוב את גרמניה הנאצית, והיגר לצ'כוסלובקיה. בתקופה זו שימש ככתב עבור Magyar Ujság. עקב פלישת הנאצים למדינה ב-1938 והכללת הרומן "Pao", שכתב באותה שנה ברשימת הספרים האסורים, נאלץ שוב להגר, הפעם לבריטניה. הוא התיישב בלונדון ושימש ככתב עבור ה-Central European Observer, כתב עת צ'כי בשפה האנגלית, בשנים 1941–1945. בנוסף, שימש גם כעורך התוכניות בהונגרית של שירות השידור הבריטי. בלונדון נמנה עם המייסדים וחבר הנשיאות של התאחדות יהודי הונגריה בבריטניה. קוצר הופיע (תחת שם המשפחה כ"ץ) ברשימת הסופרים האסורים שהוציא משרד הפנים ההונגרי ב-1944.
בשנת 1948 נישא בשנית לארה לבית אהרנטאל. בשנות ה-50 כתב סאגה בארבעה חלקים על משפחה יהודית ממזרח אירופה המהגרת למערב אירופה דרך הרי הקרפטים ("Zsidó Legenda", "The Jewish Legend"). הספרים פורסמו בישראל לאחר עלייתו לישראל.
בשנת 1959 עלה קוצר עם רעייתו לישראל.
לאחר עלייתו השתקע בשכונת רמת חן שברמת גן ושימש ככתב העיתון "אוי קלט" בשפה ההונגרית.
למרות שליטתו של קוצר ביידיש, רומנית, גרמנית, עברית ואנגלית, את כל ספריו כתב בהונגרית.
קוצר שימש כנשיא התאחדות עולי הונגריה בישראל והיה חבר הנשיאות של הברית העולמית ליהודי הונגריה.
הוא כתב 22 ספרים הכוללים סיפורים, רומנים, נובלות ומחזות, חלקם תחת שמות העט גאורג קלה (Georg Klee) ופאול בלטו (Paul Balatow).
אילש קוצר נפטר ברמת גן ונטמן בבית העלמין קריית שאול לצד רעייתו השנייה ארה (נפטרה בשנת 1977). הוא הותיר אחריו בת ושני בנים מאשתו הראשונה.
קיום מצוות בחלל
קיום מצוות בחלל הוא נושא הלכתי שעוסק בהיבטים שונים של קיום מצוות בחלל. רוב המחלוקות של הפוסקים העוסקים בנושא קשורות לקיום המצוות לפי זמן או מקום משום שמצוות רבות תלויות בזמן המתפלל ומקומו, וכן בקשיים לקיים מצוות שונות בתנאי החלל.
קיום מצוות בחלל לפי זמן.
קיימות בעיות בקיום מצוות הקשורות בזמנים בחלל משום שלא ניתן לדעת מהו הזמן המדויק שנמצאת החללית היות שהחללית כל הזמן בתנועה ומשנה את מיקומה.
הבחנה בין יום ולילה בחלל.
חלק מהרבנים טוענים כי יש להבחין בין לילה ליום בחלל על פי הארצות הצפוניות. בניגוד לטענתם, רבנים אחרים חושבים, כי יש למדוד את הזמן על פי עשרים וארבע שעות מרגע השיגור מכדור הארץ (על פי השעה המופיעה בשעון, מהמקום ששוגר), שתים עשרה שעות יום ושתים עשרה שעות לילה. לפי מדידה זו ניתן לקיים את המצוות התלויות בזמן. כמו כן, על פי מדידה זו, יש לקיים את המצוות שצריך לקיים ביום, באור (כאשר המעבורת חולפת באזור ששורר בו מקור אור). את המצוות שצריך לקיים בלילה, יש לקיים בחושך (כאשר המעבורת חולפת באזור ששורר בו חשיכה).
יום השבת ושמירתו בחלל.
קיימת בעייתיות בנסיעה במעבורת חלל בשבת. מי שאינו יודע מתי חל יום השבת ואיבד את חשבון הימים על פי הרבנים, עליו להימנע ממלאכה בכל ימות השבוע ולהתייחס לכל יום כיום שבת, רק אם אין לו אפשרות כלל לקיים את נפשו בצורה מינימלית (שאין לו סדר של ימים) הוא יכול לעשות מלאכה כדי שלא יחסר לו באוכל. בנוסף על כך, רבנים כותבים כי קיימת עוד אפשרות שלא קשורה לאפשרות הראשונה, כפי שאנו יודעים כל מצוות השבת התלויות בזמן אינן נהוגות שם, אך בכל זאת יש להתייחס אל האסטרונאוטים בחלל כאל מישהו שאבד לו חשבון הימים, ועליו לקבוע יום אחד בשבוע שהוא יהיה יום השבת ולקיים שם את הקידוש של כניסת השבת וביציאת השבת בקידוש והבדלה, כדי שלא ישכח את השבת ואת עשיית המצוות. מאמין שנמצא בחלל צריך לחשב את הזמן מתחילת השיגור וכשהוא מגיע ליום השביעי לפי החשבון שעשה, יצטרך לשבות מכל מלאכה, יקדש את השבת בכניסתו וביציאתו בקידוש ובהבדלה, ויתפלל בשבת את התפילות של השבת.
קידוש הלבנה.
קיים ספק האם אדם העומד על הירח יכול לברך את ברכת קידוש הלבנה, שהיא ברכה הנאמרת בחציו הראשון של החודש העברי, נמצאה תשובה, והיא לברך בחשכה מוחלטת, כאשר המעבורת חולפת באזור ששורר בו חשכה, כשהירח נראה טוב לעין וניתן ליהנות מאורו, ולאחר שעברו שבע מאות ושמונה שעות ועוד כארבעים וארבע דקות מעת מולד הלבנה הקודם.
The Formation World Tour