בשנת 1933 הוזמנו סטודנטים מאוניברסיטת קאבול לארמון המלך, לקבל מדליות הוקרה מנאדיר שאה על ביצועיהם בלימודים. מבין הסטודנטים היה עבדול חאליד, הזארי במוצאו שאביו, דודו ואחיו נעצרו בהוראת משטרו של נאדיר, מה שהביא אותו לתכנן התנקשות פוליטית בשאה. טקס חנוכת המדליות התרחש בחצר ארמון המלוכה. בעת השאה התקרב אל הסטודנטים, חאליד הוציא אקדח מכיסו וירה ארבע יריות. הירייה הראשונה פגעה בפניו של נאדיר, השנייה בליבו, השלישית בראייה שלו והרביעית בשומר של נאדיר שנע לעבר המתנקש. נאדיר נהרג במקום ובנו הבכור, מוחמד זאהיר שאה, ירש את המלוכה. אחדותם של הפלגים הפנימיים בשושלת ברקאזי התחזקה בתקופת שלטונו של נאדיר שאה, אך התפרקה במותו עקב יריבות בין בני דודים. בהמשך חאליד נכנס למאסר והוצא להורג.
מוחמד נאדיר שאה
נווה פלייט דק
נווה פלייט דק (באנגלית: Flight Deck Névé; מילולית: נווה סיפון טיסה) הוא נווה (מקפא קרחוני) גבוה ויוצא דופן בהיותו מישורי, ברכס קונווי, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
גודל שטחו של המישור 9 קילומטרים על 6 קילומטרים.
המישור ממוקם בין הר פלאגשיפ לבין הר רייזורבק.
הנווה מהווה את המוצא, ואת מקור הקרח הזורם לכיוון מזרח אל קרחון בנסון; הקרח נופל לעבר קרחון בנסון דרך מפלי הקרח סקאפרז.
גובהו של המישור 1,265 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה.
מקור השם.
סי. ברג'ס (C. Burgess) הציע לקרוא למישור "נווה ווטרהאוס" (Waterhouse Névé), אולם שם זה לא התקבל על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
טרוור צ'ין (Trevor Chinn) הציע את השם "פלייט דק" (The Flight Deck), והוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים הוסיפה את התיאור "נווה" והציעה "פלייט דק נווה".
שמו של הנווה ניתן לו בשנת 1994 על ידי הוועדה גאוגרפית של ניו זילנד.
שם זה, בדומה לשמות אתרים אחרים ברכס קונווי (שמשמעות שמו "רכס השיירת הספינות"), הוא שם הקשור למונחים בתחום הימאות והלוחמה הימית.
Abby Hatcher
מגלה את אמריקה 2
מגלה את אמריקה 2 (באנגלית: Coming 2 America) הוא סרט קולנוע אמריקאי שעתיד לצאת לאקרנים בשנת 2021 בכיכובם של אדי מרפי וארסיניו הול. זהו סרט ההמשך ל"מגלה את אמריקה" משנת 1988.
הסרט היה אמור לצאת לאקרנים על ידי סרטי פרמאונט, אולם עקב מגפת הקורונה זכויות הסרט נמכרו לאולפני אמזון אשר ישדרו את הסרט באופן דיגיטלי ב-5 במרץ 2021 בפריים וידאו., מלבד ארצות אחרות שם פרמאונט יפיצו את הסרט בקולנוע.
הפצה.
הסרט היה אמור לצאת לאקרנים על ידי סרטי פרמאונט ב-7 באוגוסט 2020 ואז הועבר אל 18 בדצמבר 2020, אולם עקב מגפת הקורונה זכויות הסרט נמכרו לאולפני אמזון ב-125 מיליון דולר אשר עומדים להפיץ את הסרט באופן דיגיטלי ב-5 במרץ 2021 בפריים וידאו, מלבד ארצות אחרות שם פרמאונט יפיצו את הסרט בקולנוע.
F sharp
או אֵף שַׁארְפּ היא שפת תכנות כללית, אשר נוצרה על ידי הארגון F# Software Foundation , תאגיד התוכנה מיקרוסופט ותורמים עצמאיים בשנת 2005 אשר משלבת תכנות פונקציונלי, אימפרטיבי ומונחה עצמים. F# בדרך כלל משומשת בתור שפה חוצה פלטפורמות בסביבת ה NET Core. של מיקרוסופט, אך היא יכולה לייצר קוד ב- JavaScript (כלומר, לשמש בפרויקטים של web) וקוד של מעבד גרפי. מהדר חוצה פלטפורמות בעל קוד פתוח ל-F# זמין בארגון F# Software Foundation. בנוסף, F# נתמכת באופן מלא בסביבות הפיתוח המשולבות Visual Studio, מבית מיקרוסופט, ו JetBrains Rider, מבית JetBrains. יתרה מכך, ישנם תוספים רבים אשר זמנים לסביבות פיתוח שונות, שהמוכר מביניהם הוא lonide, אשר זמין בויז'ואל סטודיו, וכן תוספים אשר מבצעים אינטגרציה עם סביבות פיתוח מסורתיות יותר כגון Vim ו- Emacs. יש לציין כי F# הוא ממשפחת שפות ML, והתחיל כמימוש של העקרונות המרכזיים של שפת OCaml ( שגם היא ממשפחת שפות ML ) . היא הושפעה גם מ C# ,פייתון, Haskell, Scala ו-Erlang.
היסטוריה.
אבולוצית השפה.
F# משתמשת בפיתוח והנדסת תוכנה פתוחה. אבולוציית השפה מנוהלת על ידי מדען המחשב דון סיים (Don Syme) מתאגיד מיקרוסופט, יחד עם F# Software Foundation. גרסאות מוקדמות של השפה עוצבו על ידי מיקרוסופט, וחטיבת החקר של מיקרוסופט ( Microsoft Research, ) בסביבת פיתוח סגורה.
פיתוח F# החל בחטיבת החקר של מיקרוסופט, בקיימברידג', בריטניה. השפה במקורה תוכננה ומומשה על די דון סיים. שמה של F#, לפי צוות הפיתוח של F#, נגזר מהאות F, המייצגת את המילה Fun. בגרסה 1.0, הוספו פיצ'רים רבים בסיסיים, כגון תמיכה בתכנות פונקציונלי, אימפרטיבי ומונחה עצמים, structs, מבני נתונים מסוג tuple, מודולים ומודולים מקוננים וכו'. בגרסה 3.0 הוספה תמיכה בספריית LINQ, אשר מאפשרת לכתוב קוד דקלרטיבי דמוי SQL ב-F#. ספריה זו זמינה גם ב-C# מגרסה 3.0 וכן ב- Visual Basic.
כלי הפיתוח של Visual F# עבור ויז'ואל סטודיו, סביבת פיתוח משולבת מבית מיקרוסופט, מפותחים גם הם על ידי מיקרוסופט. בנוסף, הארגון F# Software Foundation פיתח מהדרים בעלי קוד פתוח, וכלים אשר משתלבים עם מהדרי הקוד הפתוח שיצרה מיקרוסופט.
סקירת השפה.
תכנות פונקציונלי.
F# היא שפת תכנות פונקציונלית אשר משתמשת בטכניקת הסקת טיפוסים (type inference), כלומר, מתכנת בשפה לא צריך להגדיר את טיפוסי הנתונים ( int, string וכדומה) - המהדר יסיק זאת לבד במהלך ההידור. F# מאפשרת גם הגדרת טיפוסים באופן ישיר על ידי המתכנת, ואף דורשת שימוש בכך במצבים מסוימים.
F# היא שפה מבוססת ביטויים אשר משתמשת בעיקר בטכניקת פישוט הביטויים הנפוצה eager evaluation, שלפיה ביטוי יפושט כאשר ברגע שהוא מקושר למשתנה, וכן בטכניקת- lazy evaulation במקרים מסוימים, שלפיה ביטוי יפושט רק כאשר נעשה בו שימוש.
על מנת ליצור משתנה ב F# ולבצע לו השמה לערך, ניתן להשתמש במילה השמורה codice_1. לדוגמה, הביטוי
let y = 6 + 3
מבצע השמה לביטוי codice_2, אשר מפושט ל- formula_1, למשתנה codice_3 .
בנוסף, F# מאפשר שימוש ב sequence expressions, אשר מגדירים sequence, בתחביר codice_4, רשימה, בתחביר codice_5, ומערך, בתחביר codice_6, בתוך קוד אשר מייצר ערכים. לדוגמה:
seq { for b in 0 .. 25 do
if b &lt; 15 then
קטע קוד זה מצרף ל-sequence מספרים בין 0 ל-15, בתוך התחום 0 עד 25 . שימוש ב-sequence expressions הוא מקרה פרטי של עקרון הנקרא computation expressions.
תכנות אימפרטיבי.
F# תומכת גם ברכיבים רבים אשר מאפיינים תכנות פקודתי ( imperative programming ), שביניהם:
יתר על כן, ניתן לסמן ערכים ושדות מסוג record ככאלו אשר יכולים להשתנות, ולא רק קבועים, באמצעות המילה השמורה codice_10. לדוגמה:
// Define 'x' with initial value '1'
let mutable x = 1
// Change the value of 'x' to '3'
x &lt;- 3
תכנות מונחה עצמים.
הגדרות סוג אובייקט ב F# יכולות להיות מחלקה, struct, interface, enum, ו- delegate . דוגמה להגדרה של סוג אובייקט פשוט המייצג אדם ( Person ) :
/// A simple object type definition
type Person(name : string, age : int) =
member x.Name = name
member x.Age = age
קהילת קוד פתוח.
קהילת הקוד הפתוח של F# כוללת את הארגון F# Software Foundation, ואת Open Source Group ב-GitHub. פרויקטים בעלי קוד פתוח פופולריים ב-F#:
קרב דוג'יילה (1916)
קרב דוג'יילה התחולל ממזרח לעיר כות, במהלך מרץ 1916 בין כוח של הצבא הבריטי לבין כוח חסימה של צבא האימפריה העות'מאנית במהלך המערכה במסופוטמיה במלחמת העולם הראשונה. הקרב היה הקרב הרביעי שניהלו הבריטים במאמץ לשחרר את הנצורים בעיר כות. הקרב הסתיים בכישלון הבריטים לפרוץ את קו ההגנה הרביעי שהקימו הטורקים בדוג'יילה, סיים את המאמץ הבריטי להציל את הנצורים והביא לכניעת הבריטים בכות.
רקע.
פרוץ המלחמה.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עמדו בריטניה והאימפריה העות'מאנית משני עברי המתרס. כצעד ראשון במערכה במסופוטמיה פלש צבא בריטניה לשאט אל ערב דרך המפרץ הפרסי בנובמבר 1914. מטרתה העיקרית של פעולה זו הייתה להגן על מרכזי ייצור הנפט בפרס (בעיקר בעיר הנפט אבאדן) ולהבטיח את חופש השיט במפרץ הפרסי למעבר מיכליות הנפט הבריטיות.
המערכה הראשונה לכיבוש בגדאד.
כדי להבטיח את אחיזתם בדרום מזרח מסופוטמיה הרחיבו הבריטים את תחום אחיזתם וכבשו במהלך קרב בצרה את עיר המפתח בצרה שם הוקם הפיקוד הבריטי. בניגוד לבריטים, שהטילו למערכה כוחות חזקים ומיומנים, צמצמו הטורקים את כוחותיהם במסופוטמיה והעבירו יחידות לחזיתות אחרות. לאור הצלחות הבריטים הורה מפקד המערכה הבריטי, גנרל ג'ון ניקסון, לכוחותיו להמשיך להתקדם צפונה לאורך נהרות הפרת והחידקל ולכבוש את בגדאד.
במהלך 1915 ניצחו הבריטים במספר קרבות (אל-קורנה, שוויבה, עמארה, נאסריה וא-סין) שהביאו אותם לפאתי בגדאד. בנובמבר 1915, כשהם רק 15 ק"מ מבגדאד, התחולל קרב קטסיפון בין הבריטים לטורקים שהסתיים ללא ההכרעה אך עם נפגעים רבים לשני הצדדים דבר שאילץ את הבריטים לחזור לכות.
המצור על כות.
הכוח הבריטי שנסוג לכות היה מורכב בעיקרו מחיילי הדיוויזיה ה-6 של "פונה" בפיקודו של מייג'ור גנרל צ'ארלס טאונסנד. עם ההגעה לכות ביקש טאונסנד ממפקדו גנרל ניקסון להמשיך בנסיגה עד לבצרה אך ניקסון הורה לכח להישאר ולהגן על העיר. החיילים הבריטים נערכו במערך הגנתי והניסיון של הטורקים לפרוץ לעיר נכשל. המפקד של הכח הטורקי, גנרל-פלדמרשל קולמר פון דר גולץ, הורה לחייליו (מהארמייה הטורקית ה-6) להטיל מצור על העיר וכן להקים מחסומים במורד החידקל כדי למנוע הגעת תגבורות בריטיות.
ההכנות הבריטיות לפריצת המצור.