אתר ערוץ 13, שכתובתו המיתולוגית הייתה "reshet.tv", הוא אתר תוכן ישראלי מבית רשת. באתר ניתן לצפות בתכנים המסופקים בידי דסק חדשות עצמאי המופעל על ידי האתר, ואף בתכני הווידאו של "חדשות 13", המפנים לאתר של "חדשות 13" (לשעבר nana10 ומה שנותר ממנו), אשר שימש בעברו כאתר ערוץ עשר.
ערוץ הריאליטי.
לקראת השקתה של האח הגדול בערוץ 13, ברשת החליטו להשיק ב-HOT את "ערוץ הריאליטי", שמשודר באפיק 32 ומוקדש לתוכנית ריאליטי בישראל ומחוצה לה. בערוץ משודרות בעיקר תוכניות של הזכיינית (כגון The Voice ישראל, המירוץ למיליון ומשחקי השף), הגרסאות מחוץ לישראל (האח הגדול ו-The Voice האמריקאיות) ואף תוכניות שלא שודרו בארץ קודם לכן (תוכנית הדייטינג " והתוכנית המשטרתית ").
בחודש אוגוסט 2019, לאחר המיזוג של רשת עם ערוץ עשר, הצטרפו ללוח השידורים של הערוץ תוכניות הריאליטי של ערוץ עשר, כגון וויפאאוט והיפה והחנון.
בסוף 2019, לפני השקת העונה העשירית של האח הגדול, החל הערוץ לשדר גם ב-yes, באפיק 19.
ערוץ השעשועונים.
ב-5 בדצמבר 2020 השיקה רשת את "ערוץ השעשועונים", בעת השקתה של העונה ה-11 של האח הגדול, שמשודר באפיק 23 ב-HOT (בעבר אפיק 93) וב-YES (בעבר אפיק 18). ערוץ זה מוקדש לשעשועונים מהארץ ומהעולם, ומשדר תוכניות מרשת ומערוץ עשר (כמו 1 נגד 100, לעוף על המיליון וכלוב הזהב) וכן תוכניות מחו"ל כמו טוטו משפחתי האמריקאי ("Family Feud", נקרא גם "סכסוך משפחתי") ו"דיל או לא דיל".
ערוץ הנופש.
ב-23 במאי 2022 השיקה רשת את "ערוץ הנופש" ב-YES באפיק 67. ב-2 ביוני עלה הערוץ גם ב-HOT באפיק 93. בערוץ זה משודרים תוכני מקור ורכש מחו"ל העוסקים בטיולים, נופש ולייפסטייל מהארץ ומהעולם. הערוץ משדר תוכניות מישראל כמו "המסע המופלא של אהרוני וגידי", "הכי בעולם" ו"החופשה המושלמת", וכן תוכניות מחו"ל כמו "חופשה ב-48 שעות" ו"טיול טעמים".
Terminal-X.
בספטמבר 2017 דווח כי חברת בת של רשת רכשה כרבע ממניות אתר שיווק האופנה Terminal-X, בתמורה לפרסום אצל רשת, לתקופה המוערכת כ-5 עד 8 שנים.
13GLOBAL.
ב-15 בדצמבר 2020 "רשת" החלה להפעיל זרוע בינלאומית, בדומה למתחרתה "קשת". הזרוע הבינלאומית תהיה אחראית על מכירת תוכן מחוץ לישראל (זכויות ופורמטים) ועל יצירת תכנים ייעודים.
13Shops.
בינואר 2021 השיקה "רשת" אתר למסחר אלקטרוני בשם "13Shops".
13SPOTV.
סדרת ועידות של "רשת 13". במהלך 2020 הוחלט על השקת הוועידות. הראשונה עסקה בנושאי כלכלה על רקע הנורמליזציה עם איחוד האמירויות והאפשרויות הכלכליות שנפתחו לישראל לשיתופי פעולה, והשנייה עסקה במצב הבריאותי על רקע מגפת הקורונה. במקביל, גם "קשת" הפיקה ועידה משלה.
יאמיז.
באוקטובר 2017 פורסם כי ברשת עובדים על ערוץ אוכל עצמאי שמתוכנן לשדר ב-HOT, סלקום tv ובפרטנר TV. ערוץ בשם יאמיז משודר כבר כיום בפרטנר TV. הערוץ צפוי להתכתב עם האתר הקולינרי של רשת. בסופו של דבר הערוץ לא יצא לפועל וירד מפרטנר tv בספטמבר 2019.
פרויקט "המרושתים".
ב-2017 רשת פתחה פרויקט ושמו "המרושתים" בפרויקט השתתפו כוכבי הרשת מישראל, שהעלו באופן קבוע סרטונים לרשתות החברתיות. בפרויקט רשת פתחה דף חדש באתר שלה הנקרא "המרושתים" ושם עלו סרטונים שנלקחו מהרשתות החברתיות (בעיקר יוטיוב) וסרטונים שהועלו לראשונה באתר reshet.tv.
ישרא-בלוג.
עם מיזוג רשת-עשר, והבעלות על כל הזכויות והקניין של ערוץ עשר לידי רשת, גם אתר ישרא-בלוג הועבר לידי "רשת". בחודש מאי 2019 פורסם באחד הבלוגים כי בכוונת רשת להוריד את ישראבלוג לצמיתות מהאינטרנט לקראת סוף חודש יוני באותה שנה, ובמקביל מנהלים מספר בלוגרים מאבק לקבל את האתר לידיהם.
אהוד בנאי והפליטים
אהוד בנאי והפליטים הוא אלבום הבכורה של אהוד בנאי, שיצא בשנת 1987.
יחד עם בנאי השתתפו בהקלטת האלבום להקת הפליטים, אשר כללה את יוסי אלפנט (שגם הפיק מוזיקלית את האלבום), גיל סמטנה, ז'אן ז'אק גולדברג ונועם זייד הלוי. הקו המוזיקלי של האלבום, שכלל רוק קצבי וצלילים מזרחיים נחשב לחדשני באותה תקופה. את עטיפת התקליט עיצב וצייר איתן פימנטל, שעיצב עבור בנאי עוד קודם גם את שתי העטיפות לתקליטי השדרים "עגל הזהב" ו"עבודה שחורה".
מופע הבכורה החגיגי להשקת האלבום התקיים מספר חודשים לאחר צאתו בבית דני שבשכונת התקווה בתל אביב.
תוכן.
השיר "עגל הזהב" מתאר את פרשת עגל הזהב מנקודת מבטו של העם המחכה למנהיג הנעלם. שירים אחרים באלבום עוסקים במסע ("דם", "עיר מקלט", "ממשיך לנסוע") ובגעגוע ("זמנך עבר" המתאר חלום בו בנאי חוזר לימי נעוריו בבית הספר התיכון, "מלנכולי").
תגובות.
האלבום הגיע מספר פעמים למקומות גבוהים במצעדים לבחירת האלבום הטוב בכל הזמנים. בסקר כזה אשר ערך אתר האינטרנט ynet בקרב אנשי מוזיקה שונים בראש השנה תשס"ו, הגיע האלבום למקום הרביעי.
בפברואר 2008, בחר המוסף 7 לילות של ידיעות אחרונות את האלבום בתור אלבום הבכורה הישראלי הטוב ביותר אי פעם. גם אתר "Time Out תל אביב" בחר באלבום לטוב בכל הזמנים בשנת 2017.
הסרט התיעודי "חייב לזוז", שיצרו אבידע ליבני, דרור נחום וגידי אביבי, מתאר תקופה זו בחייו של אהוד בנאי ואת פריצת הדרך הראשונה שלו במוזיקה הישראלית.
בשנת 2012 הוציאו תלמידי בית הספר למוזיקה Muzik אלבום מחווה בשם "עבודה שחורה" עם גרסאות כיסוי לשירי האלבום.
בשנת 2021 יצא אלבום מחווה אלקטרוני בשם "אז עכשיו", עם גרסאות-כיסוי לשירי האלבום בביצועיהם של ברי סחרוף, אסף אמדורסקי, ערן צור, אפרת בן-צור, כפיר בן-ליש ורע מוכיח (שגם הפיק מוזיקלית).
יעקב אשמן
יעקב ישראל אַשְׁמַן (4 בספטמבר 1926 – 19 ביוני 1974) היה סופר, עורך, מתרגם ועיתונאי ילדים ונוער ישראלי. עורך "הארץ שלנו" מ-1965 ועד מותו. אחיינו של המחזאי אהרן אשמן.
ביוגרפיה.
אשמן נולד, גדל ולמד בתל אביב, וסיים את לימודיו בגימנסיה "הרצליה". לאחר תום לימודיו התגייס למשטרת היישובים, ואף חבר בסתר לארגון הלח"י. מנעוריו היה בעל דעות ימניות, שהובילו אותו אל כתב העת "אלף" של תנועת הכנענים.
השתתף בלחימה במלחמת העצמאות, ונפצע בקרב על הגנת ירושלים. בתום המלחמה השלים את לימודיו באוניברסיטה העברית. בשנת 1951 חזר כמורה לגימנסיה "הרצליה", ובשנת 1952 הצטרף למערכת עיתון הילדים "הארץ שלנו". שנים רבות עבד בעיתון ככתב, כסגן העורך, ומשנת 1965 ערך את "הארץ שלנו".
אשמן החל לפרסם את יצירותיו – רשימות, כתבות וסיפורים – עוד בהיותו תלמיד גימנסיה "הרצליה", בעיתון התלמידים. בתקופה הקצרה שיצא לאור כתב העת "אלף", השתתף בכתיבתו, הן תחת שמו האמיתי והן בשמות עט. במשך שנות עבודתו ב"הארץ" פרסם טור יעץ חינוכי להורים, שלימים כינסו בספריו.
הוא גידל וטיפח יוצרי ספרות ילדים, והצמיח דור חדש של משוררים וסופרים, שלימים נתפרסמו והיו בין ראשי המדברים בתחום ספרות הילדים. בשעתו תמך בהוצאת ספרו הראשון של פנחס שדה, "החיים כמשל" (1958), ועודדו להיאבק על הוצאת הספר המהפכני הזה, שנדחה על ידי הוצאות הספרים.
יעקב אשמן נפטר באופן פתאומי בשנת 1974, מהתקף לב בביתו בתל אביב, בגיל 48. הותיר אישה, בן ובת.
על שמו נקבע הפרס השנתי לסיפור הקצר לילדים
אלף (כתב עת)
אלף, כתב עת של תנועת "העברים הצעירים", המוכרת גם בשם "הוועד לגיבוש הנוער העברי", שזכתה לכינוי "הכנענים". כתב העת "אלף" החל את הופעתו כגיליון חד פעמי ואנונימי, בעריכתו של אהרן אמיר, שיצא לאור בסוף שנת 1948. המאמר הראשי בגיליון הראשון נכתב בידי אוריאל שלח, הוא יונתן רטוש.
בין משתתפי כתב העת נמנו, נוסף על אמיר ועל רטוש, אנשי התנועה ומקורבים אליה, כמו עדיה חורון (ע.ג. חורון), עוזי אורנן, עמוס קינן, בנימין תמוז ואחרים. כתב העת נתן ביטוי ייחודי ל"השקפתם העברית" של משתתפיו. ביניהם היו קיצוניים לדעה, מקורבי ויוצאי הלח"י, ומתונים. כתב העת עורר עליו התנגדות קשה של עיתונות תנועת העבודה וגם של העיתונות האזרחית.
אלף הופיע באורח בלתי סדיר, בין השנים 1948–1953. ומשתתפיו, אנשי רוח מוכרים בתחומים שונים, התפזרו לתחומי האקדמיה, העיתונות, המחקר, האמנות והפוליטיקה. יונתן רטוש חידש את ״אלף״ עם פרוץ מלחמת ששת הימים ב-1967 והמשיך לפרסמו עד 1972.
כנענים
בקרה
שטראוס-עלית
כלל ביטוח רמת השרון
Squamous cell carcinoma
בקרה תעשיתית
השומר הירוק
נור
נור הוא אמצעי פירוטכני, המייצר אור בוהק או חום רב ללא פיצוץ. נורים משמשים לאיתות, תאורה, או כאמצעי הגנה נגד טילים מתבייתי חום לשימושים צבאיים ואזרחיים.
ליבת הנור עשויה בדרך כלל מגנזיום ולעיתים מתכות נוספות לשינוי גון האור. נורים תת-מימיים עשויים בדרך כלל מסידן. הפעלתו של הנור נעשית באמצעות הצתה. במהלך הבעירה של הנור הוא פולט את קרינת האור והחום. חלק מהנורים משוגרים, מוצנחים או מוטלים מכלי טיס, נורים מאקדח נורים, תותח או מרגמה חלקם מוטלים ידנית וחלקם נייחים.
שימושים.
קיימים מספר סוגים של נורים המשמשים למטרות שונות בהן:
איתות מצוקה.
אחד השימושים הנפוצים של הנורים הוא לצורך איתות מצוקה. ניתן להציתם על הקרקע או לירותם כאיתות אווירי מאקדח נורים.
תאורה וסימון מטרות קרקעי.
כוחות צבא קרקעיים הנדרשים לתאורה מבקשים לרוב ירי ארטילרי של נורים מוצנחים מעל למטרות בשדה הקרב. כוחות קרקע יכולים לירות נורים מאקדח נורים לאיתות לכוחות יבשה או כלי טיס כדי להראות את האזור עליו יש להטיל חימוש, להצניח צנחנים, או להנחית כלי טיס. במלחמת העולם השנייה, מטוסי סיור היו מטילים נורים כדי לסמן מטרות עבור משימות הפצצה ועבור משימות הספקה.
תאורה וסימון מטרות ימי.