במכללה פועלת מחלקה ל"לימודי המשך" לנשים, במגוון מסלולים: השלמה לתואר ראשון (B.Ed.) לבעלות תעודת "מורה בכירה", בתחומים: יהדות, הגיל הרך, חינוך מיוחד, מתמטיקה, אנגלית, מדעי המחשב, מדעים ומוזיקה; השלמה לתעודת הוראה לבעלות תואר ראשון; והרחבת הסמכה למורות בעלות תואר אקדמי ותעודת ההוראה (ובכלל זה מסלול למורות למטמטיקה להרחבת הסמכה להכנה לבגרות בהיקף 5 יחידות לימוד). בראש המחלקה מעת היווסדה עמדה הגב' נחמה ז"ק, והחל משנת הלימודים תשע"ט עומדת בראשה הגב' שושנה חרל"פ.
לצד הלימודים האקדמיים מתקיימות במכללה תוכניות לפיתוח מקצועי וקורסים לקהל הרחב.
סגל המכללה.
ראש המכללה בשנים האחרונות היא ד"ר דבורה רוזנווסר, בתו של מייסד המכללה הרב ד"ר יהודה קופרמן. נשיא המכללה היה פרופ' יעקב כץ, מנכ"ל המכללה הוא הרב שלמה פולק.
במרץ 2021 נבחר פרופ' עלי מרצבך לשמש כנשיא המכללה.
דיקנית הסטודנטיות החל משנת תשע"ה היא הרבנית יפה מגנס (לשעבר מנהלת האולפנית).
במהלך השנים לימדו במכללה, בין היתר, הרבנים שלמה זלמן מן ההר, ישעיהו הדרי, יעקב פילבר, דוד פוקס, יהושע כץ (רב העיר מעלה אדומים), יוסף כרמל (ראש כולל ארץ חמדה), זאב מאור, יהושע בכרך, ישעיה שטיינברגר.
שדכן המכללה הוא הרב יוסף אליהו (רב וסופר) שבשנת ה'תש"ע החל לעסוק יחד עם אשתו כשדכן מקצועי בתשלום מראש, דבר שלא היה מקובל בציבור הדתי לאומי והחרדי באותה תקופה והיווה חידוש, ומאז שנת ה'תש"ע משמש לצד אשתו כשדכן של מכללה ירושלים.
התנגדות למכללה בחוגים חרדיים.
הקמת המכללה לוותה בהתנגדות מצד רבנים ליטאים, ובראשם הרב אלעזר מנחם מן שך. הוא פרסם איגרת לבוגרות בית יעקב ובה הביע התנגדות ללימודים אקדמיים לבנות, הכוללים תכנים ושיטות לימוד המנוגדים למסורת בית יעקב: "תשמרו את נפשותיכן ותתחזקו בדרך ובהשקפה שקיבלתן בבתי ספר בית יעקב, תיטהרו ותתקדשו להיות אמהות של הדור הבא". במשך שנים הוא אסר על תלמידיו להינשא לבנות בוגרות המכללה, אך עם השנים פחתה התנגדותו.
גודיסון פארק
גודיסון פארק (באנגלית: Goodison Park) הוא אצטדיונה הביתי של קבוצת הכדורגל האנגלית אברטון. לאצטדיון תכולה של 39,572 מקומות והוא ממוקם בגודיסון רואד, ליברפול.
היסטוריה.
האצטדיון נבנה ב-1892 וזהו אחד מאצטדיוני הכדורגל הוותיקים ביותר בעולם, ואצטדיון הכדורגל הגדול הראשון באנגליה. זהו גם האצטדיון הדו-מפלסי הראשון בכל ארבעת צדדיו בבריטניה.
במשחקי גביע העולם בכדורגל ב-1966, אירח האצטדיון 5 משחקים, כולל את אחד ממשחקי חצי הגמר. אברטון ארחה במגרשה זה יותר משחקים בינלאומיים מכל מועדון אחר באנגליה. כמו כן באצטדיון זה, בשנת 1949, הייתה הפעם הראשונה שנבחרת אנגליה הפסידה בביתה לנבחרת שאינה חלק מבריטניה. היה זה לנבחרת אירלנד.
המשחק החשוב ביותר שנערך באצטדיון, על פי סקר שנערך באתר הרשמי של אברטון, היה משחק הגומלין של חצי-גמר גביע אירופה למחזיקות גביע בין אברטון לבאיירן מינכן בשנת 1985. באותו משחק, באיירן הובילה במחצית, אך ספגה 3 שערים במחצית השנייה של המשחק מרגליהם של אנדי גריי, גרהם שארפ וטרבור סטיבן.
מיקומו של האצטדיון, בלב שכונה מאוכלסת בצפיפות, עשה את מלאכת הרחבת האצטדיון לקשה ביותר, אם לא בלתי אפשרית. חלק שלם של האצטדיון ממוקם למעשה על חורבותיה של כנסית סט. לוק האוונגליסט.
זהו גם המגרש הגדול ביותר בפרמייר ליג האנגלית, רחב ב-5 מטר ממגרשי רוב הקבוצות.
יציעי האצטדיון.
באצטדיון ישנם 4 יציעים:
שמואל בריה דרב אבהו
רב שמואל בריה דרב אבהו (רב שמואל בר רבא) - מחכמי הסבוראים בדור הראשון, עם סופה של תקופת האמוראים. חברו ובר הפלוגתא שלו היה רב אחאי, והם מוזכרים יחד בשתי סוגיות בתלמוד הבבלי. רב שמואל היה בנו של רב אבהו, שהיה מחכמי פומבדיתא בשלהי תקופת האמוראים.
זהותו.
אביו של רב שמואל, רב אבהו, היה תלמיד של רב אשי ו"ראש כלה" - העומד בראש כינוס של ירחי כלה - בישיבת פומבדיתא בראשותו של רפרם. פעמים רבות נכתב שם אביו "רבי אבהו", אולם זו טעות ובלבול עם רבי אבהו, אמורא ארץ-ישראלי בדור השלישי, והנוסחה הנכונה היא "רב אבהו".
באיגרת רב שרירא גאון מוזכר חכם בשם "רב שמואל בר יהודה": "ובשנת תתי"ז (למניין השטרות) נפטר רב שמואל בר יהודה דמן פומבדיתא". יש שמזהים אותו עם רב שמואל בריה דרב אבהו. זיהוי זה מסתייע באחת הנוסחאות של איגרת רב שרירא גאון, שלפיה שם אביו הוא "רב אבהו" (נוסח צרפת של בר גולדברג), או "רבהו" (קיצור של רב אבהו). ב"ספר הקבלה" להראב"ד הנוסחה היא "רב שמואל בר רבא", והוא מזוהה עם רב שמואל בריה דרב אבהו. לפי הנאמר באיגרת רב שרירא גאון, נפטר רב שמואל בחודש כסלו שנת ד'רס"ו (505); אולם לפי "ספר הקבלה" להראב"ד נפטר רב שמואל בשנת ד'רע"ח (518).
לפי הנאמר ב"ספר הקבלה" להראב"ד, היה רב שמואל ראש ישיבת פומבדיתא שלוש שנים, עד לפטירתו בשנת ד'רע"ח (518). הראב"ד מונה אותו בין חכמי הדור השני של הסבוראים, מפני שכהונתו כראש ישיבה, שהייתה בסוף ימיו, הייתה אחרי פטירתם של חכמי הדור הראשון.
מתורתו.
חכמי הסבוראים, שפעלו בהשלמת עריכת התלמוד ובלימודו, לא השאירו כתבים שמיוחסים אליהם. הערותיהם שנכנסו בתלמוד נשארו, לרוב, ללא שם אומרן; אך לפעמים הוזכר שם החכם. מתורתו של רב שמואל בריה דרב אבהו לא ידוע הרבה, אולם הוא מוזכר שלוש פעמים בתלמוד הבבלי, פעמיים מהן יחד עם רב אחאי.
המחלוקת ב"עיזא כרכוז".
המחלוקת המפורסמת שבה השתתף רב שמואל בריה דרב אבהו, היא בנושא "עיזא כרכוז":
הדיון הוא בעניינו של איסור אכילת חֵלֶב. חלב של בהמה אסור באכילה, ושל חיה מותר. התלמוד דן בסימני ההבחנה בין חיה לבהמה.&lt;BR&gt;
בביתו של ראש הגולה נשחט "עיזא כרכוז" - כעין עז שקרניו חדורות (מחודדות) וחרוקות (מלאות פגימות וחריצים), והוציאו ממנו חֵלֶב מלוא הסל. התעורר הספק, האם עז זה מין חיה הוא, שכן צורת קרניו תואמת את סימני החיה, או שהוא מין בהמה, כשאר מיני העיזים?
בכך התעוררה מחלוקת: רב אחאי אסר את החלב באכילה (שזהו מין בהמה), ורב שמואל בריה דרב אבהו התיר, ואף אכל ממנו.
השאלה נשלחה לחכמי ארץ ישראל. הם פסקו הלכה כרב שמואל, שהחלב מותר באכילה כי מין זה חיה הוא, אולם הוסיפו הסתייגות: "והיזהרו ברבינו אחאי, שמאיר עיני גולה הוא". כלומר, אל תנהגו היתר בפניו של רב אחאי אלא אחר שישתכנע, והיזהרו לנהוג בו כבוד.
שמואל בריה דרבי אבהו
רב שמואל בריה דרב אבהו
שמואל בר רבא
שמואל בר רבבהו
שמואל בריה דרבא
רב שמואל בר יהודה
רב שמואל בר יהודה היה אמורא מהדור השלישי של התקופה שנולד בבבל, ומאוחר יותר עלה לארץ ישראל.
ביוגרפיה.
רב שמואל בר יהודה היה בן למשפחת גרים, והלך ללמוד תורה אצל רב יהודה בבבל. רבו הגדול החשיב אותו מאוד, ואמר עליו כי הוא סומך על כל דבריו לחלוטין. מאוחר יותר עלה רב שמואל בר יהודה לארץ ישראל, וישב ללמוד בפני רבי יוחנן ורבי אלעזר בטבריה, אך לבסוף חזר לבבל, והביא עמו דברי הלכה רבים מחכמי ארץ ישראל, בעיקר בשם רבי יוחנן. המסורות שהביא עמו מארץ ישראל נחשבו בעיני החכמים הבבליים, ורב יוסף אמר על אחת מהמסורות הללו "כמה מעולה שמועה זו".
מאוחר יותר מוצאים בתלמוד כי הוא גם שמע דברים מרבי זירא ורב שמואל בר רב יצחק, ובשם רבי אבא. כך גם האמורא הנודע אביי ישב לפניו ודן עמו בדברי הלכה.
בתו נפטרה בחייו, עולא וגדולי החכמים הלכו לנחמו.
מתורתו.
בין רב שמואל בר יהודה לעולא קיימת מחלוקת בטעמם של חכמים שקבעו כי אף על פי שמהתורה ארוסה (אשה שהתקדשה ולא נישאה) שכהן קידש אותה אוכלת בתרומה, אסור לה לאכול תרומה מדברי חכמים עד שתנשא. לפי עולא טעם התקנה מתבסס על כך שארוסה אינה מתגוררת בבית בעלה עד לנישואיה, ומכך שתאכל תרומה בבית אביה יחד עם אחיה ואחיותיה שאינם מותרים בה עלולים להגרם תקלות ומכשולות וכלשון חז"ל "שמא ימזגו לה כוס בבית אביה ותשקה לאחיה ואחיותיה". לעומת זאת נתן רב שמואל בר יהודה טעם אחר לדבר, הקשור בכך שעד שהארוסה באה לבית הבעל בנישואין, הקשר עדיין עומד בספק וייתכן שיתברר כמקח טעות, בעקבות מום גופני שאולי ימצא בה אחרי נישואיה, ומכיוון שכך קיים חשש שמא יתברר שיש בה מום וממילא הקידושין יתבטלו למפרע ונמצא שאכלה תרומה בעוד שלא הייתה נשואה לכוהן.
שמואל בר אבהו
פלורנס ניבאר-דבואר
פלורנס ניבאר-דבואר (בצרפתית: Florence Nibart-Devouard; נולדה ב-10 בספטמבר 1968) הייתה יושבת ראש חבר הנאמנים של קרן ויקימדיה החל מאוקטובר 2006 ועד יולי 2008.
ניבאר-דבואר נולדה בוורסאי שבצרפת. היא גדלה בגרנובל וחיה במספר ערים אחרות בצרפת, כמו גם באנטוורפן שבבלגיה ובאריזונה שבארצות הברית. נכון לשנת 2007, היא מתגוררת בכפר צרפתי קטן בשם מאלינטרה, המצוי בקרבת העיר קלרמון-פראן. היא נשואה ואם לשלושה ילדים.
דבואר היא מהנדסת אגרונומיה מטעם בית הספר הלאומי הגבוה לאגרונומיה ולתעשיית מזון בצרפת. כמו כן, היא מחזיקה בתואר שני בגנטיקה ובביוטכנולוגיה מטעם הפוליטכניקום בלורן. היא עסקה במחקר השבחה גנטית של פרחים. מאוחר יותר חקרה במיקרוביולוגיה את האפשרות לטיהור קרקע מזוהמת. היא הועסקה בחברה צרפתית לצורך תכנון מכשירים לקבלת החלטות בנושאי חקלאות בת-קיימא.
לאטך
פרשת ההצבעות הכפולות
פרשת ההצבעות הכפולות היא כינוי לאירוע שהתרחש בכנסת השש עשרה במהלך הצבעה במליאת הכנסת על אישור חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל ב-2003, כשהסתבר שמספר חברי הכנסת הצביעו גם במקום חברי כנסת אחרים.
האירועים.