בטרם יחשב תובע כנכה צה"ל עליו לפנות בתביעה לקצין התגמולים. קצין התגמולים יושב באגף השיקום שבמשרד הביטחון, ביחידה לתביעות וקביעת זכאות, ותפקידו לקבוע האם תובע יוכר כנכה צה"ל אם לאו. במקרה שבו קצין התגמולים דחה את התביעה ממשיך התובע הלאה במסלול להכרתו כמתואר להלן. כמו כן, במקרה שהתביעה נוגעת להחמרת נכות קיימת, תוך ועקב השירות צבאי, קובע קצין התגמולים את שיעור החמרת נכותו של התובע אותה יש לזקוף על חשבון שירותו הצבאי. קצין התגמולים קובע, בעיקר, אם ישנו קשר סיבתי בין הפגיעה שאירעה לתובע ובין שירותו הצבאי ובהתאם לכך מחליט האם יש לקבל או לדחות את התביעה.
קצין התגמולים הוא היחיד אשר רשאי להחליט בדבר הכרה בנכותו של תובע.
ההכרה כנכה על ידי קצין התגמולים היא תנאי בסיסי לדיון בכל תביעת זכות של אדם. גם אם אין אותו אדם תובע תגמול אלא טובת הנאה אחרת, עליו להיות מוכר ראשית כנכה לפי החוק.
סעיף 31 לחוק הנכים קובע כי קצין התגמולים ידון ויפסוק בכל בקשה בהקדם ככל האפשר. בתקנה 1 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), תשנ"ה-1995, נקבע שעל קצין התגמולים להחליט בבקשתו של תובע תוך תשעה חודשים מיום שמסר לידיו את כל המסמכים לדרישתו או התייצב לבדיקות כנדרש.
לפי סעיף 31(ב) על קצין התגמולים להודיע לנכה את החלטתו מיד בדואר רשום. תקנה 2 לתקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), תשנ"ה-1995, על קצין התגמולים למסור החלטתו לנכה תוך 14 יום מיום ההחלטה.
אם החליט קצין התגמולים לדחות את תביעתו של תובע כי אז עליו להודיעו על כך ולנמק את החלטתו. כמו כן עליו לצרף להחלטתו את חוות הדעת הרפואית או את פרוטוקול הוועדה הרפואית עליהן הסתמך בהחלטתו (אלא אם כן החליט יושב ראש הוועדה הרפואית שלא לחשוף את הפרוטוקול, ואז עליו לרשום בהחלטתו את הטעמים לכך ולהתיר לעורך דין/רופא מטעם הנבדק לעיין בהם). חובת ההנמקה של ההחלטה לדחיית בקשתו של תובע היא חובה חוקית מפורשת שעל קצין התגמולים לעמוד בה (להבדיל מוועדה רפואית עליה אין חובה חקוקה לנמק החלטתה). דרישה זו מקצין התגמולים מחויבת המציאות כדי למנוע חשש לשרירות לב מצדו של קצין התגמולים ועל מנת לאפשר לוועדת הערעורים להעביר תחת ביקורתה את החלטתו. קצין התגמולים וועדות רפואיות נוהגים ליתן נימוקים קצרים ביותר. במקרה של דחיית התביעה מצורפת להחלטה חוות דעת רפואית המבהירה את ההחלטה.
בהחלטת קצין התגמולים תצוין זכותו של התובע לערער על ההחלטה, המועד לערעור וכתובת הוועדה אליה עליו להפנות ערעורו. לעיתים כרוכה שאלת ההכרה בנכותו של תובע בשאלות רפואיות שאין קצין התגמולים יכול לענות עליהן בעצמו (שכן מדובר בגוף מנהלי/משפטי). במקרה כזה יכול קצין התגמולים לפנות למומחה רפואי חיצוני שייעץ לו בעניין זה.
כמו כן מאפשר חוק הנכים לקצין התגמולים לפנות לוועדה רפואית אשר תחווה דעתה באשר לקשר הסיבתי בין הפגיעה לבין השירות הצבאי. על פי החוק הוועדה היא גוף מייעץ ותפקידה מתמצה בזאת. עם זאת, כפי שנאמר לעיל, ההחלטה היא של קצין התגמולים ושלו בלבד. ערעור על החלטה זו יש להגיש באותו האופן בו מערערים על החלטת קצין התגמולים.
קביעת דרגת הנכות.
קביעת דרגת הנכות נעשית על ידי ועדה רפואית של אגף השיקום במשרד הביטחון, ואם יש צורך בכך, על ידי ועדה רפואית עליונה (לערעורים) ובית המשפט המחוזי; לעיתים מגיע העניין גם לבית המשפט העליון.
המכשיר שמשמש את הוועדה הרפואית לקביעת דרגת נכותו של הנכה הוא תקנות הנכים (מבחנים לקביעת דרגת נכות), תש"ל-1969. תקנות אלו הותקנו מכוחו של סעיף 10 לחוק הנכים העוסק בקביעת דרגת נכות. לתקנות אלו ישנה תוספת מפורטת הכוללת את המבחנים השונים המאפשרים קביעת דרגת נכות.
התוספת לתקנות כוללת את הפגימות, המבחנים והמידות לקביעת דרגת הנכות. התוספת כוללת 90 סעיפים המתארים פגימות (חבלות ומחלות) שונות, כאשר כל סעיף כולל מספר מבחנים הקובעים אחוזי נכות לפי חומרת הפגימה תוך התחשבות במשתנים נוספים, כגון משך הפגימה והשפעתה על תפקודו של הנכה.
על פי התוספת קובעים את נכותו של נכה בין 0-100% נכות, יש קבוצה קטנה של נכים להם נקבעת נכות בשיעור 100% מיוחד, והיא כוללת רשימה סגורה של נכויות קשות במיוחד (משותקים, עיוורים, פגועי חבלה מוחית, קטועי שתי גפיים ונכים קשים נוספים).
אגף השיקום במשרד הביטחון.
הגוף הרשמי המטפל בנכי צה"ל הוא אגף השיקום במשרד הביטחון, שפיתח מערכת ענפה של שירותים, בנוסף לטיפול הרפואי. זאת עקב המספר הרב של הנפגעים, והמצב הביטחוני המיוחד בו שרויה המדינה עד היום, כמו גם הרצון להעניק לנפגע את המיטב שניתן לתת.
נכון לשנת 2016, האגף מטפל בכ-105–110 אלף נפגעים הנחלקים לשלושה סוגים עיקריים:
בבדיקת הוועדה לבחינת תקציב הביטחון שפורסמה בשנת 2015, 24% מהתקציב של השיקום מופנה לחיילים שנפגעו בנסיבות מבצעיות, כך שמרבית התקציב מופנה לנכי צה"ל שנפגעו באופן אחר, למשל, מחלות או תאונות. המלצות הוועדה, וכן המלצות ועדת גורן בשנת 2010, היו להגביה את הרף המקנה לחייל שנפגע מעמד של נכה צה"ל.
תקציב האגף לשנת 2017 עומד על 5 מיליארד ש"ח, שכולל את הטיפול בנכים יוצאי מערכת הביטחון, לוחמי צד"ל ויוצאי המחתרות; הטיפול במשפחות השכולות, והנצחת זכרם של חללי מערכות ישראל (תקציב אגף הנכים בלבד כ-3.4 מיליארד ש"ח). סכומים אלה משמשים לתשלום תגמולים והטבות שונות כגון מימון תרופות וטיפולים רפואיים לנכים, מימון רכב לנכים קשים, מימון מטפלים צמודים, מימון מענקי דיור לנכים ומשפחות שכולות, מימון שיקום מקצועי ועוד הטבות הקבועות בהוראות אגף נכים ואגף משפחות שכולות.
ארגון נכי צה"ל.
את הנכים בעלי נכות מ-20% ומעלה מייצג ארגון נכי צה"ל, שהוא התאגדות של נכי צה"ל עצמם והוא מסייע לחבריו בשיקום ובעמידה על זכויותיהם. בין היתר הארגון פועל מול אגף השיקום להגנה על זכויות נכי צה"ל. הארגון מפעיל מרכזי שיקום וחברה הנקראים בית הלוחם המהווים מרכזי ספורט, שיקום וחברה לנכים ובני משפחותיהם.
בישראל פועלים ארבעה בתי לוחם, בירושלים, בתל אביב, בחיפה ובבאר שבע.
הארגון מאגד את מרבית נכי צה"ל, המשלמים לו דמי חבר חודשיים, וחבריו בוחרים את ההנהלה מדי חמש שנים בבחירות הנערכות בסניפי הארגון ברחבי הארץ. מאחר שמדובר בעמותה גדולה הכוללת אלפי חברים נערכות הבחירות בחמישה מחוזות הארגון, ובכ-50 קלפיות ברחבי הארץ. רק לחברי הארגון זכות להצביע בבחירות אלה.
קיימים גופים נוספים המייצגים את נכי צה"ל השונים, אך הם אינם בעלי מעמד מיוחד.
נכי צה"ל בחברה הישראלית.
מעמדם של נכי צה"ל שונה ממעמדם של נכים אחרים, ולו רק בשל העובדה כי פגיעתם נגרמה עקב השירות למען ביטחון המדינה. בכך מכירה המדינה כי לה חוב מוסרי כלפי מי שבריאותם נפגעה למען ההגנה עליה. תפיסה זו התגבשה עוד לפני קום מדינת ישראל ונדונה בוועדות של הסוכנות היהודית בדצמבר 1947. עם הקמת המוסדות הרשמיים התמסדה הפעילות למען נפגעי הקרבות, מעמדם נקבע בחוק ולצורך הטיפול בהם הוקם אגף מיוחד במשרד הביטחון - אגף השיקום. במהלך השנים הורחבה הגדרת הזכאות, ונוספו לה גם נפגעים של קהילת המודיעין, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר ומשמר הכנסת, וכן נכי המחתרות מלפני קום המדינה.
כאשר הציג ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון את חוק הנכים אמר:
הצעת חוק נוספת בחתימת דוד בן-גוריון מיום 14 במרץ 1950 תיקנה את חוק הנכים והוסיפה לחוק חיילים אשר מחלתם הוחמרה עקב השירות.
על משמעותו של חוק הנכים עמד גם נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, בפסק דינו:
פועלם של נכי צה"ל ותרומתם לביטחון המדינה נישאים על נס באירועים לאומיים, ונציגיהם זוכים למקומות של כבוד באירועים רשמיים. נכי צה"ל זוכים, מלבד ההטבות המוגדרות בחוק, גם למספר הטבות בשירותים ציבוריים, כמו הנחות בארנונה, פטורים שונים ממסים, כרטיסים מוזלים ברכבת ישראל, ועוד.
בשנת 2014 אישרה ממשלת ישראל כי יתקיים יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל מדי שנה בי"ז בכסלו.
הזדקנות בצל הנכות.
במחקר שערך מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל בשנת 2017, נבחנו הבדלים במצבם של נכי צה"ל לפי קבוצות גיל וסוגי פגיעה בתחומי הבריאות, הרווחה, התעסוקה, הפנאי והקשרים החברתיים. מאחר שהספרות והמחקר מדווחים על הזדקנות מוקדמת בקרב בעלי מוגבלות היה עניין לבחון גם את קצב ההזדקנות של נכי צה"ל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.
במחקר נמצא כי שילוב בין המצב הבריאותי הירוד של נכי צה"ל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית לבין הנטייה לגידול בשכיחות המחלות עם הגיל מביא לתוצאה שלנכי צה"ל יש כבר בגיל צעיר מאפיינים בריאותיים של מבוגרים יותר באוכלוסייה הכללית.
עוד נמצא כי נכי צה"ל מעשנים פחות ומקיימים פעילות גופנית בשיעור דומה לזה של כלל האוכלוסייה. ייתכן כי מצבם הטוב יחסית של נכי צה"ל בתחום זה נובע מקיומם של שירותים ייחודיים, מותאמים ונגישים בעבורם. אחד השירותים האלה הוא "בית הלוחם": 23% מנכי צה"ל מבקרים בו, והשיעור עולה עם העלייה בגיל או בחומרת הנכות.