החברה הוקמה ב-20 בדצמבר 1956 ונקראה "שופר-סל", הלחם של צמד המילים "שׁוּפְרָא" (מתוך ביטוי הארמי "שופרא דשופרא", משמע איכותי ומובחר), ו"סל". סמליל החברה, איור של סלסלת מזון, עוצב על ידי ז'אן דוד. עם הזמן, הבינו בחברה שהציבור אינו הוגה את השם באופן שאליו התכוונו, והחליטו לאמץ את הצורה השגורה "שופֶרסל" בפרסומי החברה.
הסניף הראשון הוקם ב-1958 ברחוב בן-יהודה 77–79 בתל אביב ב-28 באוגוסט, והיה הראשון שניסה לספק בישראל שירות דומה לזה של רשתות המזון הגדולות בצפון אמריקה. ביום הראשון לפעילות הסניף, שכונה אז "סופרמרקט", פקדו אותו כ-2,500 לקוחות שהותירו פדיון של כ-20 אלף לירות. רעייתו של אד סאליבן, שביקר באותה עת בישראל, הוזמנה לחנוך את החנות והייתה הקונה הראשונה. במחאה על חנוכת החנות, שבתו רוב בעלי המכולות בעיר.
קשיים והתפתחות.
באוגוסט 1964 דווח על קשיים של החברה וממשלת ישראל הביעה נכונות לסייע לחברה בייעוץ ועזרה בתחום הניהול ובשחרור פקידים של הממשלה מתפקידם הממשלתי כדי שיוכלו לעבוד בשופרסל. בעלי מניות החברה ביקשו מהממשלה גם סיוע כספי, אך סורבו. בשנת 1965 היו חנויות החברה פתוחות באופן רצוף משבע בבוקר עד שבע בערב, דבר ייחודי באותם ימים. בשנת 1966 החלה הרשת לפרסם יצרנים על גבי שקיות היד מפלסטיק, והייתה הראשונה בישראל לעשות כן. ב-1967 החלו שידורי פרסומת על מסכים בתוך הסניפים.
בשנת 1977 החלה הרשת בפרסום וחלוקת קופונים בעיתונים. בשנת 1978 פתחה הרשת את הסניף הראשון מחוץ לתל אביב - בצומת הצ'ק פוסט בחיפה. בשנת 1979 הוכנס לרשת שימוש בקופה רושמת האלקטרונית לראשונה בישראל.
פעילות החברה.
כחברה מונפקת בבורסה.
בשנת 1980 הונפקה הרשת לראשונה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. ב-1983 התחילו לשווק ברשתות אוכל מוכן, וב-1984 התחילה הרשת לייצר לחמים ודברי מאפה טריים בתוך הסניפים. בשנת 1985 הושק הסניף הראשון שנשאר פתוח 24 שעות ביממה בקניון איילון. בשנת 1986 החלה הרשת לקבל תשלומים באמצעות אשראי, וב-1989 החלה הרשת לספק שירות משלוחים של קניות בהזמנה טלפונית.
בשנת 1992 הוכנסו לראשונה בתי מרקחת בתוך מספר סניפים, וב-1994 שופרסל הייתה מעורבת לראשונה בבעלות על רשת סופרמרקט מחוץ לגבולות ישראל בהונגריה. באוגוסט 1994 הושקה רשת החנויות "מחסני מזון". בשנת 1997 הונפקה מניית שופרסל בבורסה בניו יורק (אך הוצאה מהבורסה 6 שנים לאחר מכן בדצמבר 2003), כמו כן באותה השנה השיקה שופרסל את רשת חנויות "קוסמוס" ו"יוניברס קלאב". בשנת 1998 הושק המותג הפרטי "סופרקלאס", והוקם מרכז לוגיסטי בראשון לציון להפצת מוצרי החברה.
התרחבותה לרשת הגדולה בישראל.
עם קריסתה של רשת "קלאבמרקט" בשנת 2005, רכשה שופרסל את החזקות הרשת, ובכך הפכה לרשת הגדולה בישראל. שופרסל החלה בהליך מיתוג בהשקעה של כ-200 מיליון ש"ח במסגרתו מיתגה מחדש את תת-הרשתות שבבעלותה. "יוניברס קלאב" הושקה מחדש תחת השם "שופרסל דיל" והופעלה באסטרטגיה של EDLP. רשת "קוסמוס" מותגה מחדש כ"שופרסל ביג", ורשתות "היפר-נטו" ו"שופר-סל" (המותג המקורי של החברה) מותגו מחדש בשם "שופרסל שלי". בנוסף השיקה שופרסל כרטיס אשראי חוץ-בנקאי במיתוג החברה. ב-2007 הושק מחדש מועדון הלקוחות של החברה תחת מותג אחיד שופרסל.
בשנת 2011 החלה הקבוצה להכניס לרשתות קופות בשירות עצמי. כמו כן רכשה שופרסל את רשת "אורגניק מרקט" למזון אורגני ולמזון טבעוני, ובהמשך שינתה את שמה למותג "שופרסל green", מותג של מוצרים אורגניים הנמכר בחנויות עצמאיות ובסניפי שופרסל.
בשנת 2012 החליף יצחק אברכהן את אפי רוזנהויז בתפקיד מנכ"ל שופרסל.
בראשית שנת 2013 הוערך שווי השוק של החברה ביותר משניים וחצי מיליארד שקל. לאחר שהשליטה בקבוצת IDB, בעליה של שופרסל, עברה לידיים חדשות ולאור תוצאות כספיות נמוכות מהצפוי לחברה בסדר הגודל שלה, הרשת חנכה אתר אינטרנט חדש שלה להזמנות מקוונות. האתר מאפשר, בנוסף לרכישה של המוצרים הנמכרים בסניפים ומוצרים משלימים נוספים מספקים חיצוניים.
באמצע 2014 הודיעה חברת שופרסל על תוכנית התייעלות. במסגרת המהלך סגרה החברה 15 סניפים.
ב-2017 הקימה שופרסל מרכז לוגיסטי באזור התעשייה מודיעין בשוהם, המרכז את כלל הסחורות הנמכרות ברשתות החברה ודרכו משנעת החברה את אספקתה לסניפיה השונים.
מאמצע שנת 2018 חדלה "דיסקונט השקעות" להיות בעלת שליטה בשופרסל, והחברה אינה מוגדרת יותר כחברת שכבה שנייה.
בינואר 2022 הודיע מנכ"ל הרשת, יצחק אברכהן, על התפטרותו מהתפקיד, את מקומו תפס עופר בלוך, והוא הודח ביולי והוחלף על ידי אורי וטרמן.
נכון לפברואר 2022, החברה שולטת בשבעים אחוזים מתוך מכירות המזון ברשת בישראל.
שילוב עובדים עם מוגבלויות.
במחצית מסניפי שופרסל (150 סניפים) משולבים עובדים עם מוגבלויות, בהתאם לצו ההרחבה בנושא זה. החברה אף פועלת באופן שוטף להטמעת תרבות מכילה בנושא בקרב כלל העובדים. בנוסף, יחד עם עמותת שווים הפועלת לשיקום ושילוב תעסוקתי של נפגעי נפש, הקימה שופרסל את המיזם "מלקטים שווים". במסגרת זו גובשה תוכנית לשילוב מתמודדי נפש כמלקטים במערך האונליין.
רשתות החברה.
רשתות פעילות.
שופרסל מפעילה רשתות שונות בפריסה ארצית:
פעילות מקוונת.
ערים מרכזיות.
סניפי רשתות חברת שופרסל לפי ערים (נכון לאוקטובר 2021):
מותג פרטי.
במאי 1997 השיקה הרשת מותג פרטי בשם "סופר-קלאס". ב-2005 שונה השם ל"שופרסל". נכון לשנת 2020, כ–5,500 פריטים מקטגוריות מוצרים שונות נמכרים בחנויות החברה השונות תחת המותג הפרטי ועל־פי דיווחיה של הרשת, בסוף שנת 2020 מכירות המוצרים במותג הפרטי היוו 25.8 אחוזים ממחזור המכירות הכולל.
תווי קנייה.
הרשת מנפיקה תווי קנייה בשם "תו הזהב", ואלה מכובדים בחנויות הרשת וברשתות שיווק נוספות.
חברות בנות.
שופרסל נדל"ן.
החברה נוסדה בשנת 2013 ופעילותה העיקרית היא רכישת נדל"ן והשכרתו, לצד פיתוח והשבחה של הנכסים הקיימים. נכון לשנת 2019 לחברה 70 נכסים המושכרים כסניפים לרשתות המרכולים של שופרסל. בנוסף יש מרכזים מסחריים ומשרדים המושכרים ללקוחות חיצוניים.] סך הנכסים בשווי של כ-2.5 מיליארד ש"ח והכנסות שנתיות בהיקף של 182 מיליון ש"ח.
שופרסל פיננסים.
"שופרסל פיננסים" היא שותפות עסקית שהוקמה על ידי שלוש חברות: שופרסל, לאומי קארד ופז, לשם הנפקת כרטיס אשראי מבית "לאומי קארד", המיועד ללקוחות שלוש החברות ומאפשר להם ליהנות מהטבות. באוקטובר 2017 הגיע לקיצו ההסכם בין שופרסל ולאומי קארד ולאחר שהראשונה פתחה במכרז שוויזה כאל זכתה בו ונחתמה שותפות בין השתיים.
גידרון תעשיות.
חברת גידרון תעשיות היא חברה בת בבעלות מלאה של שופרסל המייצרת מוצרי מאפה בעיקר עבור מכירה בסניפי הרשתות של שופרסל. כמו כן, מוכרת החברה את מוצריה ברשתות שיווק נוספות ובשוק המוסדי. נכון ל-2019, כ-3 אחוזים מסך מכירותיה של חברת שופרסל מקורם ממכירת מוצרים מתוצרת חברת גידרון.
לחברה 4 מפעלים:
כל מוצרי גידרון מיוצרים בהשגחת כשרות. כמו כן, חלק מהמוצרים מסופקים אפויים חלקית, ואפייתם מושלמת בתנורי אפייה שבסניפי הרשתות.
החברה מעסיקה כ-400 עובדים במפעליה ובמטה, ומייצרת כ-2,000 טון מוצרים בחודש.
ביקורת ציבורית.
אפליית צרכנים.
בחודש נובמבר 2021 עלתה לכותרות פרשת "יש למהדרין" כאשר נטען כנגד שופרסל כי בהשוואה שנערכה בין חברת הבת "יש למהדרין" שנחשבת כרשת החרדית של החברה אל מול שופרסל אונליין בה קונים לרוב חילונים - בעבור אותם מוצרים המחיר ברשת החרדית זול בצורה משמעותית, וזאת על אף שהמוצרים פעמים רבות מגיעים מאותו הסניף. בעקבות הפרשה קמה מחאה ציבורית ונקראו קריאות להחרמת הרשת. באותו היום סגרה שופרסל את האתר המיועד לחרדים.
עבירות והטעיית צרכנים.
בשנת 2007 הגיש משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כתב אישום פלילי נגד חברת שופרסל ועשרה מנהלי סניפים בגין עבירות של הטעיית הצרכן, אי הודעת פרטים במכירה מיוחדת לרגל מבצעים וגביית מחיר הגבוה מזה המוצג על המדפים. כתב האישום הכיל 14 עבירות שהתקיימו במשך תקופה של שנתיים. בית המשפט הרשיע את החברה ועל הרשת הוטל קנס בסכום של 40 אלף שקל והתחייבות על סך 60 אלף שקל למשך שנתיים – בגין עבירות על חוק הגנת הצרכן.
בשנת 2009 הרשיע בית משפט השלום בראשון לציון את חברת שופרסל בגין הטעיית צרכנים וכן בשורה של חריגות בנוגע למחירי מוצרים. בית המשפט קבע כי החברה הטעתה את צרכניה בעניין היקף מבצעי הוזלה ותחולתם והטעתה צרכנים בעניין מחירו הקודם של מוצר. עוד עלה מכתב האישום כי בסניפים רבים של הרשת נמצאו פערים בין הצגת המחירים על המדפים לבין מחירם בפועל, וכי בסניפים מסוימים נמנעו מלכלול את דמי הפיקדון במחיר הרשום על גבי המוצרים וזאת בניגוד לחוק הגנת הצרכן. בית המשפט קנס את החברה ב־450 אלף שקל, וחייב את הרשת לחתום על התחייבות בסך 150 אלף שקל להימנע מעבירה דומה. בנוסף, הורשעו ונקנסו גם חמישה מנהלי סניפים של הרשת.
בנובמבר 2010, נקנסה החברה לאחר ששלחה מסר שיווקי בדיוור ישיר בו לא צוין באופן ברור ובולט כי הפנייה היא בדיוור ישיר, ולא צוין מספר הרישום של המאגר המשמש לשירותי דיוור ישיר.