בעיתון TheMarker נכתב שנתניהו היה מעורב במספר החלטות בלשכת ראש הממשלה, בהן מינוי ידידו מהשירות בצה"ל, טופז לוק, למנהל הניו מדיה של ראש הממשלה וקידום הצעה לתיקון חוק למניעת מפגעים (שנודעה בשם "חוק המואזין").
בנובמבר 2016 פורסם תחקיר בחדשות 10, שלפיו שהה נתניהו מספר לילות בדירתו של המיליארדר ג'יימס פאקר (המעורב בתיק 1000), בילה בחופשות על חשבונו וקיבל ממנו מתנות. בתחקיר נרמז כי מטרתו של פאקר הייתה להשיג טובות הנאה מקשריו עם משפחת נתניהו. בתגובה, פרסם אביו, בנימין נתניהו, שבנו הוא אזרח פרטי שאינו חייב דין וחשבון על מעשיו, ושפאקר חבר קרוב של המשפחה.
נתניהו נחקר באזהרה במרץ 2018 במסגרת תיק 4000. בסיום החקירה הודיעה המשטרה שלא נתגבשה תשתית ראייתית מספקת נגדו והתיק נסגר.
חיים אישיים.
נתניהו ניהל מערכות יחסים עם הסטודנטית הנורווגית סנדרה לייקאנגר ועם הדוגמנית הדנית-ישראלית לי לוי. בדצמבר 2018 החל לנהל מערכת יחסים עם הדוגמנית ושדרנית הספורט הישראלית סטפני חזניוק. הזוג נפרד לאחר 8 חודשים.
נתניהו מתגורר בצפון תל אביב ומנהל אורח חיים צמחוני.
ארזי הלבנון (קינה)
ארזי הלבנון היא קינה הנאמרת בתשעה באב בקהילות אשכנז המזרחי וחלק מקהילות אשכנז המערבי, ומתארת את מותם של עשרה הרוגי מלכות בזמן חורבן בית המקדש השני ואחריו. מחבר הקינה הוא רבי מאיר בן יחיאל בן המאה ה-13.
תוכן הקינה וזמן אמירתה.
קינה זו נאמרת בתשעה באב רק לפי מנהג אשכנז (בנוסח פולין וקצת קהילות אשכנז המערבי). ישנם מספר מקורות המתארים את מותם של עשרת הרוגי המלכות וקינה זו מבוססת על גרסה ב' כפי שהתפרסמה על ידי אהרן ילינק.
קינה זו קצרה יותר מהקינה אלה אזכרה הנאמרת ביום הכיפורים לנוסח אשכנז ובתשעה באב לנוסח הספרדים.
בנוסח הדפוסים ישנם בקינה זו תיאורים לשמונה הרוגים בלבד. בנוסח מתוקן שפרסם דניאל גולדשמידט נוספו שורות חסרות על פי כתבי יד, ובהם תיאור מותם של רבי אלעזר בן דמא ורבי חנינא בן חכינאי.
בנוסח הדפוס יש שיבוש בסדר האקרוסטיכון. בנוסח שפרסם גולדשמידט האקרוסטיכון מושלם, ומורכב מאותיות הא"ב ולאחריהן שם המחבר – "מאיר בן יחיאל חזק ואמץ יחיה בן יחיאל".
אלפרד, נסיך ליכטנשטיין
אלפרד, נסיך ליכטנשטיין (בגרמנית: Alfred von Liechtenstein, 11 ביולי 1842 - 8 באוקטובר 1907), היה נסיך גרמני מבית ליכטנשטיין וסבו של פרנץ יוזף השני, נסיך ליכטנשטיין.
ביוגרפיה.
אלפרד נולד ב-11 ביולי 1842 בפראג, אוסטריה תחתית, לפרנץ דה פאולה, נסיך ליכטנשטיין ולאווה ז'וזפינה יוליה פוטוצקה, בתם של אלפרד וויצ'ך פוטוצקי ויוזפינה מריה צ'רטוריסקה.
ב-26 באפריל 1865 התחתן אלפרד עם בת דודו הנרייטה, נסיכת ליכטנשטיין, בתם של אלויס השני, נסיך ליכטנשטיין ופרנציסקה קינסקי, רוזנת וצ'יניץ וטטאו, ממנו נולדו לה 10 ילדים.
לאחר שהשלים אלפרד תואר במשפטים בין השנים 1864–1866, הוא התגייס לצבא האוסטרי, והגיע בו לדרגת מיור. בשנת 1873 הצטרף אלפרד ללנדטאג מטעם דוכסות שטיריה, ובשנת 1879 עבר לרייכסראט, שם כיהן עד לשנת 1899. בשנת 1887 מת אביו פרנץ דה פאולה, נסיך ליכטנשטיין, ואלפרד ירש את נחלותיו.
בסוף חייו התגורר אלפרד באחוזותיו בשטיריה, וב-8 באוקטובר 1907 הוא מתה בטירת פרוינטל באוסטריה.
מכיוון שלגיסיו יוהאן השני, נסיך ליכטנשטיין ופרנץ הראשון, נסיך ליכטנשטיין לא היו ילדים, היה אמור לעבור השלטון לאחר מותם לבנו אלויס, נסיך ליכטנשטיין, אולם הוא ויתר על זכותו בשנת 1923, ומשום כך לאחר מות גיסו פרנץ בשנת 1938, עלה לשלטון נכדו פרנץ יוזף השני, נסיך ליכטנשטיין.
משפחתו.
ב-26 באפריל 1865 התחתן אלפרד עם בת דודו הנרייטה, נסיכת ליכטנשטיין, בתם של אלויס השני, נסיך ליכטנשטיין ופרנציסקה קינסקי, רוזנת וצ'יניץ וטטאו, ממנה נולדו לו 10 ילדים:
ישראל זמיר (קצין)
ישראל זמיר (נולד ב-1935) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כקצין קשר ואלקטרוניקה ראשי.
ביוגרפיה.
זמיר (במקור נכטיגל) נולד בפולין ועלה לארץ ישראל ב-1947. התגייס לצה"ל ב-1955. ב-1957 הצטרף לחיל הקשר, עבר קורס קציני קשר ושירת כקצין קשר גדודי בחטיבת הצנחנים ומדריך בבסיס הדרכה של חיל הקשר. במלחמת ששת הימים שירת כקצין הקשר של חטיבה 7. בתקופת מלחמת ההתשה שימש קצין הקשר של פיקוד הדרום. ב-1972 מונה לעוזר קצין קשר לארגון ומבצעים ושימש בתפקיד במהלך מלחמת יום הכיפורים. בתחילת 1975 מונה לסגן קציר קשר ראשי ובספטמבר 1975 מונה לקצין קשר ראשי והועלה לדרגת תת-אלוף. שירת בתפקיד עד אוגוסט 1979, יצא ללימודים והשתחרר משירות הקבע ב-1980. בתקופתו כקצין קשר ראשי פיקד על פעולות הקשר במבצע יונתן, תקופת כהונתו התאפיינה ברכש של ציוד חדיש ושיתוף פעולה עם ארצות הברית.
לאחר שחרורו הצטרף לקונצרן כור, מונה למנהל חברת "קרן אלקטרוניקה" ומנהל חברת "טלכור", שימש מנכ"ל חברת "טלרד". בינואר 1986 מונה למנהל חטיבת האלקטרוניקה של כור. בשנים 1994–2000 כיהן כמנהל חברת תדיראן שבתקופת כהונתו עברה תהליך הבראה, הפיכתה לחברת החזקות שתחתיה חברות בע"מ שונות ומכירת פעילויות. לאחר פרישתו מתדיראן מונה לחבר דירקטוריון חברת ECI Telecom.
זמיר בוגר לימודים מתקדמים בניהול באוניברסיטת תל אביב הוא אב לשלושה.
בני מידן
בני מידן (נולד ב-22 במרץ 1944) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כקצין קשר ואלקטרוניקה ראשי.
ביוגרפיה.
מידן נולד בתל אביב. בוגר בית הספר המקצועי אורט סינגאלובסקי במגמת טכנאות אלקטרוניקה. ב-1962 התגייס לצה"ל ושירת בחיל הקשר כטכנאי צ"ן בגדוד הקשר של פיקוד המרכז. ב-1963 סיים קורס קצינים ושימש מדריך בקורס קציני קשר. השתחרר ב-1964. במלחמת ששת הימים שימש מפקד פלוגת קשר במילואים באוגדה 31 ולאחר מכן שימש במהלך מלחמת ההתשה כסגן מפקד גדוד הקשר של אוגדה 143. ב-1970 חזר לשירות הקבע. שירת כמפקד קורס קציני קשר, סגן מפקד גדוד קשר פיקודי ובמלחמת יום הכיפורים שימש קצין קשר בפיקוד המרכז. ב-1976 מונה לקצין הקשר ששל פיקוד הצפון ומילא תפקיד זה במבצע ליטני. במלחמת לבנון הראשונה שימש ראש מחלקת מבצעים של חיל הקשר. לאחר המלחמה שימש סגן קצין קשר ראשי. בספטמבר 1986 מונה לקצין קשר ראשי וקודם לדרגת תת-אלוף. כיהן בתפקיד עד מאי 1990.
לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל ויושב ראש בחברות בקבוצת תדיראן, בין השאר שימש יו"ר חברת "תדיראן קשר". כיהן כיו"ר חברות בת בקבוצת פורמולה מערכות ודירקטור בחברות רבות.
מידן בעל תואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב ובוגר המכללה לביטחון לאומי. אב לשלושה, בהם רן מידן, מנכ"ל "נטפים".
Pyrosequencing
פירוסיקוונסינג (Pyrosequencing) היא שיטה לריצוף DNA המבוססת על זיהוי פירופוספטים שמשתחררים בעת פולימרציית DNA, ומכאן שמה. הפירופוספטים שמשתחררים מזוהים באמצעות תגובת שרשרת שהם מחוללים, שגורמת לפליטת אור. זוהי שיטה בה הריצוף מתבצע על ידי סינתזה, שבמהלכה נבנה גדיל משלים על גבי רצף גדיל המקור.
השיטה פותחה על ידי מוסטפא רונגי ופל ניירן במכון המלכותי לטכנולוגיה בסטוקהולם בשנת 1996.
באמצעות השיטה ניתן לקבוע מהו רצף ה־DNA של גדיל המקור באמצעות אור שמשתחרר כאשר הנוקלאוטיד המשלים הבא מתווסף לגדיל המשלים ההולך ונבנה על גבי גדיל המקור. הקביעה מתאפשרת תודות לעובדה שבכל פעם מוסיפים לתמיסה רק אחד מארבעת הנוקלאוטידים – A, C, T ו-G, ולכן בכל פעם רק אחת מארבע ה"אותיות" הללו יכולה להתווסף לגדיל המשלים ההולך ונבנה. עוצמת האור מלמדת אם האות התווספה לגדיל פעם אחת או מספר פעמים (מופעים רצופים של אותו נוקלאוטיד). לפני שמוסיפים לתמיסה את הנוקלאוטיד הבא, מפרקים את המולקולות של הנוקלאוטיד הקודם שלא התווספו לגדיל, כדי שבכל פעם יתווספו לגדיל רק מולקולות של נוקלאוטיד מסוג אחד. תהליך זה מתבצע שוב ושוב עם כל אחת מארבע האותיות עד שנקבע רצף ה־DNA של גדיל המקור.
פרוצדורה.
במהלך "ריצוף על ידי סינתזה" נוטלים גדיל בודד של ה־DNA שמעוניינים לרצף ומרכיבים את הגדיל המשלים שלו על ידי אנזימים. שיטת ה-pyrosequencing מבוססת על זיהוי הפעילות של DNA פולימראז (אנזים המסנתז DNA), באמצעות אנזים כימולומינסטי (אנזים המקיים תגובה בה נוצר אור בלי חום). בעיקרו של דבר, השיטה מאפשרת לרצף גדיל בודד של DNA על ידי הרכבת הגדיל המשלים שלו לאורכו, זוג בסיסים אחד בכל פעם, וזיהוי הבסיס שנוסף בפועל בכל צעד. גדיל ה־DNA המשמש כתבנית נשאר במקומו, ותמיסות של הנוקלאוטידים A, C, T ו-G מוספות ומוסרות מהתגובה עמו בזו אחר זו. אור נוצר רק כאשר תמיסת הנוקלאוטיד משלימה את הבסיס הפנוי הבא על גבי הגדיל המשמש כתבנית. סדרת התמיסות שיוצרות אות כימולומינסטי מאפשרת לקבוע את הרצף של הגדיל המשמש כתבנית.
גדיל ה־DNA הבודד המשמש כתבנית מוכלא לתוך פריימר ריצוף ומודגר עם האנזימים DNA פולימראז, ATP סולפורילאז, לוציפראז ואפיראז ועם הסובסטרטים אדנוזין 5' פוספוסולפט (APS) ולוציפרין.
את התבניות עבור pyrosequencing ניתן לייצר הן באמצעות יצירת תבנית שלב מוצק (סטרפטווידין – חרוזים מגנטיים מצופים) והן באמצעות יצירת תבנית אנזימטית (אפיראז + אקסונוקליאז). דהיינו, ניתן לחלק את ה-Pyrosequencing לשני סוגים: Pyrosequencing של השלב המוצק ו-Pyrosequencing של השלב הנוזלי.
מגבלות.