לאחר פרוץ האינתיפאדה הראשונה ובשל התגברות הפיגועים כנגד ישראלים, התמעטה תנועת הישראלים לרצועת עזה, והתמעטה התנועה האזרחית הישראלית על הציר. עיקר התנועה האזרחית הישראלית על קטע הכביש ברצועה היה בדרך לגוש קטיף. ביולי 1991 נחנך חיבור בין כביש 232 וכביש 4 דרך מעבר כיסופים ורוב התנועה לגוש קטיף עברה לכביש 232, במיוחד לאחר העברת האחריות על רצועת עזה לרשות הפלסטינית בשנת 1994. בעקבות פריצת האינתיפאדה השנייה נאסרה תנועת ישראלים על הכביש כליל למעט בקטע קצר שנחסם לתנועת פלסטינים ולמעשה הוסב לכביש גישה לכפר דרום, והיה מטרה לפיגועים רבים. בציר כיסופים (כביש 242) נבנה גשר מעל הכביש שאיפשר מעבר לגוש קטיף מבלי לעבור בכביש 4. במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005, יחד עם פינוי ההתנחלויות ונסיגת כוחות צה"ל מהרצועה, הוסר סימונו של הכביש בתחומי הרצועה ככביש 4.
תכנון לעתיד.
בחברה הלאומית לדרכים בישראל מתבצע מעקב ממושך על הכביש ועל היקף התנועה בו, ומדי כמה חודשים מתקבלות החלטות לגבי שיפוצים ושינויים בכביש. המגמה העיקרית היא למחלף את הכביש בקטעים העמוסים, ולהוסיף לו נתיבים בהתאם לצורך. הכוונה העתידית היא שבסופו של דבר הכביש יהיה ממוחלף לכל אורכו, ושמספר הנתיבים בו ינוע משני נתיבים לכל כיוון בקטעים הפחות עמוסים ועד לארבעה נתיבים לכל כיוון בקטעים העמוסים.
בשנת 2007 התבצעו עבודות תכנון ראשוניות של מחלוף צמתים באזור השרון, רעננה, אשדוד ואשקלון. לאחר המחלוף תהיה הנסיעה בכביש רצופה וללא רמזורים מאזור השרון עד לקצהו הדרומי של הכביש ליד רצועת עזה. בשנת 2011 החלה הסבת צומת דרור במפגש עם כביש 553 למחלף באמצעות הקמת גשר מעל כביש 4. בפרויקט הושקעו 350 מיליון שקל והקמתו ארכה שלוש שנים.
עין איילה
רופין
בר-אילן
ערכת שבבים
ערכת שבבים (Chipset) היא קבוצה של מעגלים משולבים (שבבים) אשר מתוכננים לעבוד ביחד, ובדרך כלל מסומנים כמוצר אחד. לדוגמה: ערכת שבבים של כרטיסי הרחבה למחשב אישי.
ערכת שבבים של לוח אם של מחשב אישי.
בתחום המחשבים האישיים, המושג ערכת שבבים מתייחס לרוב לשבבים מיוחדים המיועדים ללוחות אם. היצרן של ערכות שבבים אלו יכול להיות יצרן עצמאי שאינו קשור ליצרן של לוח האם. בנוסף, ערכות שבבים אלו תומכת לרוב במעבדים שונים (כגון AMD ואינטל). תפקידה של ערכת השבבים הוא לסייע למעבד המרכזי בניהול משאבי הזיכרון, שליטה על זרימת המידע וניהול פעולת הציוד ההיקפי. ה-Chipset קובע במידה רבה את סוג המעבד שהמחשב יוכל לעבוד איתו ואת מהירותו, והוא אחד הרכיבים המשמעותיים ביותר לביצועי המחשב בכלל.
בלוחות אם המיועדים לעבוד עם מחשבים תואמי PC, בעלי מעבדי אינטל ו-AMD, המושג "ערכת שבבים" מתייחס לרוב לשני שבבים:
הגשר הצפוני מגשר בין המעבד לבין חלקי חומרה שהמידע צריך לעבור בינם לבין המעבד במהירות גבוהה. דהיינו מקשר אל הזיכרון הפנימי ואפיק כרטיס המסך (ה-AGP או ה-PCI Express). כמו כן הגשר הצפוני מקשר את המעבד אל הגשר הדרומי. בנוסף, בגשר הצפוני ממוקם בקר הזיכרון, מה שקובע למעשה את סוג הזיכרון שיתאים למחשב, ובלוחות אם מסוימים היה מותקן בו גם בקר תצוגה פשוט שאיפשר לחבר התקני תצוגה ישירות אל לוח האם, ומכונה בפשטות "כרטיס מסך מובנה".
כיוון שהגשר הדרומי אינו מקושר ישירות למעבד הוא מקושר לשאר ההתקנים שלא צריכים גישה מהירה למעבד כמו כרטיסי הרחבה למיניהם (PCI ו-ISA), התקני IDE ועוד. יש התקנים שצורכים עוד פחות משאבים מכך, כגון בקר תקליטונים או ציוד היקפי כמקלדת ועכבר, ולשם כך הגשר הדרומי מאציל סמכויות אלו על רכיב נפרד הנקרא בקר קלט/פלט Super I/O.
השונות בין ערכות שבבים שונות מתבטאת בחלוקת התפקידים בינן לבין הרכיבים האחרים של לוח האם (למשל, יש מחשבים שבהם בקר הזיכרון נמצא דווקא בגוף המעבד ולא בגשר הצפוני) במתחים של האותות החשמליים העובדים בינם לבין הרכיבים האחרים ובצורתם. הבדל צורני בולט הוא קיומו או אי קיומו של גוף קירור על הגשר הצפוני.
בין היצרניות הבולטות של ערכות השבבים למערכות מחשב תואמות PC, ניתן למצוא את AMD, אינטל, nVidia, SiS ו-VIA.
המעבר לכיוון שילוב חלק מתפקודי ערכת השבבים במעבד עצמו.
באופן מסורתי, הדרך העיקרית בה היה מתקשר המעבד עם יתר רכיבי המחשב הייתה דרך הגשר הצפוני של ערכת השבבים. כאמור לעיל, הגשר הצפוני היה אחראי על קיום קשר דו-כיווני בין המעבד לבין רכיבים הפועלים במהירות רבה יותר (חריצי זיכרון הRAM, ואפיקי AGP ובהמשך גם PCIe x16 ששימשו את כרטיס המסך), וכתוצאה מכך גם צורכים יותר משאבים. קשר דו-כיווני זה היה נקרא FSB (ראשי תיבות של Front Side Bus) ומהירותו הייתה נמדדת במגה-הרצים ועל כן הכינוי המקובל בקרב טכנאים לאפיק זה היה בפשטות "מהירות לוח האם". אפיק דומה, מסוג PCI, היה מחבר בין הגשר הצפוני לגשר הדרומי, שהיה מטפל ביתר ההתקנים.
עד 2003, כל תקשורת בין המעבד לבין התקן ככרטיס זיכרון או ככרטיס מסך, הייתה נשלטת על ידי הגשר הצפוני, כביכול "בשמו" של המעבד. ככל שמהירויות ההתקנים גדלו, הדבר יצר צוואר בקבוק והוביל לכך שביצועי ההתקנים בחומרת המחשב היו מוגבלים למעשה על ידי מהירות אפיק ה-FSB שחיבר את המעבד ליתר ההתקנים. הדבר השתנה כשחברת AMD הוציאה באותה שנה את מעבדי Athlon 64 ששווקו עם לוחות אם בתושבת 754. לוחות אם שכאלו הכילו רק רכיב אחד ששולט על מרבית ההתקנים, בעוד שבקר הזיכרון הוטמע ישירות בתוך המעבד, והמעבד "מדבר" עם רכיבי הזיכרון ישירות דרך אפיק שנקרא HyperTransport. אינטל אימצה מגמה זו בשנת 2008, עם יציאת המעבדים הראשונים מסדרת Core iX בארכיטקטורת Nehalem וערכת השבבים X58, שם המעבד היה "מדבר" ישירות עם הזיכרון דרך אפיק הנקרא QPI (ראשי תיבות של Quick Path Interconnect) שהחליף את ה-FSB.
בשלב יותר מאוחר, העמיקה עוד יותר מגמה זו לכיוון שילוב לא רק של בקר הזיכרון ואפיק הגישה לזיכרון, אלא גם של הבקר השולט באפיקי כרטיס המסך ואף של כרטיס המסך המובנה של לוח האם, שעד כה היה מצוי בתוך הגשר הצפוני, אל המעבד עצמו, והעברה של יתר הפונקציות אל רכיב בודד על לוח האם. המימוש של אינטל לשילוב הנ"ל הגיע עם יציאת הדור השני של מעבדי Core iX בארכיטקטורת Sandy Bridge, וכאן יצאו לוחות אם המכילים רכיב בודד הנקרא PCH (ראשי תיבות של Platform Controller Hub). מגמה זו נמשכת למעשה עד היום. הרכיב המקביל בלוחות אם מודרניים של AMD נקרא FCH (ראשי תיבות של Fusion controller hub) אך מאז יציאת הארכיטקטורה של מעבדי Ryzen נקרא הרכיב בפשטות בשם "ערכת שבבים".
לא מזיק ברובו
לא מזיק ברובו (באנגלית: Mostly Harmless) הוא הספר החמישי והאחרון בסדרת "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" (המכונה "טרילוגיה בחמישה פרקים"). הביטוי "לא מזיק ברובו" מופיע לראשונה בספר הראשון בסדרה, "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה", כתיאור כדור הארץ על ידי מדריך הטרמפיסט לגלקסיה.
הספר נכתב בשנת 1992 על ידי דאגלס אדמס.
עלילה.
ארתור דנט, לאחר שראה ביחד עם אהובתו פנצ'רץ' ועם מרווין, הרובוט המדוכא, את ההודעה הסופית של אלוהים לברואיו, מוצא עצמו עקב תאונה מוזרה בממד אחר, בו כדור הארץ קיים בתור פלנטה ששמה "מה עכשיו" ובה הגאוגרפיה זהה לזו של כדור הארץ אך כל כלכלתה מתבססת על מסחר בעורות החרבוצים, בעלי חיים המתקשרים זה עם זה על ידי נשיכות הדדיות בירך.
ארתור מנסה לשחזר את התאונה על מנת לשוב לממד הרגיל ולכן טס בחלל ללא הרף. באחת מהטיסות החללית בה הוא טס מתרסקת על פלנטה פרימיטיבית בשם למואלה.
ארתור ניצל מן ההתרסקות וחובר למקומיים. ארתור לא מוצא את מקומו בפלנטה החדשה עד ליום בו הוא מכין לעצמו סנדוויץ'. ארתור זוכה לתפקיד נערץ של "איש הסנדוויצ'ים", ומשכלל את שיטותיו והופך את הכנת הסנדוויצ'ים לאמנות לשמה.
ארתור נהנה מהחיים השקטים בלמואלה, עד ליום בו מגיעה טריליאן, שנהפכה לעיתונאית מצליחה הנודדת בחלל ובזמן ומדווחת על אירועים מכל רחבי הגלקסיה עוד בטרם קרו.
בשלב מסוים החליטה טריליאן ללדת ילדה מתרומת זרע. מכיוון שטריליאן וארתור הם שני ההומו ספיינסים היחידים בממד, ארתור היה התורם הפוטנציאלי היחידי. לילדה המשותפת שלהם קראה טריליאן אקראית.
אקראית גדלה להיות ילדה חשדנית, פרועה ובודדה. טריליאן מקווה שמגורים עם ארתור יעזרו לה ומשאירה אותם ביחד.
במקביל פורד פרפקט מגיע למשרדי מדריך הטרמפיסט לגלקסיה ומגלה שאת המדריך קנה תאגיד בשם "מפעלי ממדינסוף" הקשור בצורה כלשהי ל"ווגונים". ההנהלה החדשה מחליטה לשנות את קהל היעד מטרמפיסטים לאנשי החברה הגבוהה, ומעניקה לפורד תפקיד של מבקר מסעדות. פורד הזועם על מינויו החדש מוצא את הגרסה החדשה של המדריך, "עוף" רב ממדי, ושולח אותו לארתור. לאחר מכן הוא נאלץ להימלט מהמשרדים וממפעלי ממדינסוף שהחלו לרדוף אחריו.
באותו זמן, טריליאן נוספת - אשר שמה הוא עדיין טרישה מקמילן, שמה עד לרגע בו הצטרפה לזאפוד למסעות בחלל - החיה בממד מקביל לזה שעליו נכתבו שאר ספרי הסדרה, היא עיתונאית ממורמרת המתחרטת על כך שפספסה את הזמנתו של זאפוד ביבלברוקס לטוס עמו בחלל כיוון שחזרה לקחת את תיקה. קבוצת חייזרים אשר איבדו את זכרונם ומשימתם התמקמו על "רופרט", הכוכב העשירי של מערכת השמש, צפו בשידורי הטלוויזיה של כדור הארץ. לאחר שראו את טריליאן הם פונים אליה בבקשת עזרה, בתקווה שתבנה להם הורוסקופ ממנו יוכלו לדעת מה לעשות.
ארתור מקבל את החבילה מפורד, ועקב הכרתו את האחרון הוא נמנע מלפתוח אותה, אך אקראית גונבת ופותחת אותה. המדריך החדש מציע לה לנסוע לכדור הארץ.