ב-20 ביולי נמשך טרור העפיפונים, הבלונים וההצתות. אחר הצהריים בוצע ירי צלפים על ידי כוח פלסטיני (עם רובה שטייר HS .50 בקליבר 0.5 אינץ') לעבר כוח צה"ל והרגו חייל - החלל הישראלי הראשון שנפל כתוצאה מאש עוינת באזור מאז מבצע צוק איתן. בתגובה תקף צה"ל בירי טנקים וכלי טיס שמונה עמדות חמאס. לפנות ערב הופעל מטען חבלה אל עבר כוח צה"ל. לפי הדיווחים הפלסטיניים, נהרגו ארבעה ונפצעו כ-120 בתקיפות צה"ל. בסביבות השעה 20:00 החל חיל האוויר הישראלי בתקיפה נרחבת ברצועת עזה. בתקיפה הושמדה מפקדת גדוד זייתון של החמאס ו-15 מבנים בה. בסביבות 20:37 החלו להישמע אזעקות צבע אדום ביישובי עוטף עזה. זוהו 3 שיגורים, מהם 2 יורטו על ידי כיפת ברזל. צה"ל המשיך בתקיפות, ומאוחר יותר השמיד חיל האוויר הישראלי גם את מפקדת גדוד ח'אן יונס של החמאס ו-25 מבנים בה, בהם מחסן כלי טיס בלתי מאוישים ותשתיות טרור תת-קרקעי. בגל התקיפה השלישית השמיד חיל האוויר את מפקדת גדוד אל-בורייג' של חמאס. בסך הכל הושמדו 60 מבני טרור. קצת אחרי חצות, בעקבות לחץ כבד של מצרים, הושגה הפסקת אש. לדברי גורם בכיר, חמאס התחייב להפסיק עם טרור העפיפונים, הבלונים וההצתות.
אוגוסט 2018.
בליל 9 באוגוסט נמשך ירי רקטות לעבר ישראל מיום קודם. בחצות תקף כלי טיס של צה"ל כלי רכב פלסטיני ששימש לשיגור רקטות. בתקיפה נהרג איש חמאס שהיה קרוב משפחה של מפקד בכיר בחמאס. בהמשך הלילה תקף חיל האוויר הישראלי כ-140 מטרות של חמאס. במשך הלילה ובבוקר נורו מטחים של 80 רקטות לעבר נתיבות, כרם שלום ועוטף עזה. מוקדם יותר התפוצצה רקטה במפעל, באירוע יש פצועה קשה ופצוע קל. בסך הכל בוצעו 180 שיגורים ביממה זו. בבוקר צה"ל תקף עוד מספר מטרות חמאס וחיסל חוליית משגרי רקטות.
המשא ומתן בין ישראל לחמאס, בתיווכה של מצרים, הוביל לרגיעה מסוימת, שבעקבותיה פתחה ישראל את מעבר כרם שלום לכניסת סחורות לרצועת עזה, והרחיבה לתשעה מיילים ימיים את האזור המותר בדיג לדייגי רצועת עזה.
אוקטובר 2018.
ב-17 באוקטובר בשעה 3:40 בלילה שוגרו מרצועת עזה שתי רקטות ארטילריות לעבר ישראל. רקטה אחת פגעה ישירות בבית בבאר שבע, פצעה 6 בני אדם קל וגרמה נזק כבד למבנה. הילדים ניצלו הודות לתושיית האם שפינתה אותם לממ"ד. רקטה שנייה נפלה בים בסמוך לגוש דן. בבוקר הפציץ חיל האוויר הישראלי כתגובה 20 מטרות בעזה, בהן מנהרת טרור של חמאס בדרום הרצועה. בבוקר החלו הפלסטינים בירי תלול מסלול אל עבר עוטף עזה ונשמעו אזעקות צבע אדום בגזרה. בסמוך לשעה 9:00 תקף חיל האוויר חוליית משגרי רקטות, מחבל אחד נהרג ו-4 נפצעו. לצמצום אחריות חמאס לשיגור הרקטות פורסמה ההערכה שהרקטות הופעלו עקב מכת ברק.
ב-27 באוקטובר שיגר הג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני (גא"פ) 34 רקטות לעבר ישראל. כ-13 יורטו על ידי כיפת ברזל והשאר נפלו בשטח פתוח. בתגובה הפציץ חיל האוויר בלילה 87 מטרות טרור ברצועת עזה. בין השאר נהרס בניין בן ארבע קומות, ששימש מטה של מנגנון הביטחון הכללי של חמאס. בעקבות מטח נוסף בבוקר הפציץ חיל האוויר 8 מטרות טרור של הגא"פ. בכל התקיפות לא היו נפגעים לפלסטינים. לדברי דובר צה"ל, ירי הרקטות נעשה בהוראת סוריה ואיראן, ישנם פרשנים ישראלים ששללו קביעה זו.
נובמבר 2018.
ב-11 בנובמבר נכנס כוח מיחידה מובחרת של צה"ל לאזור ח'אן יונס, ובהתקלות עם מחבלי חמאס נהרגו סגן-אלוף מחמוד ח'יר א-דין ושבעה מחבלים, בהם מפקד גדוד ח'אן יונס בגדודי עז א-דין אל-קסאם. מטוסי חיל האוויר תקפו באזור לשם סיוע לכוח הקרקעי. בעקבות התקרית נורו עשרות רקטות לעבר יישובי עוטף עזה. כיפת ברזל יירטה כמה מהן, והירי הוביל לביטול הלימודים בעוטף עזה ולהשבתת הרכבת בקו אשקלון-באר שבע.
ב-12 בנובמבר בשעות אחר הצהריים החלו ארגוני הטרור הפלסטיניים בירי כבד של רקטות על עוטף עזה, שדרות, נתיבות, אשקלון, מועצה אזורית הר חברון, קריית גת ואזור ים המלח. במשך היום ועד חצות ביצעו המחבלים כ-400 שיגורים של רקטות ופצמ"רים, עשרות מהם יורטו על ידי כיפת ברזל. מירי הרקטות נפצעו למעלה מ-20 אזרחים ונגרם נזק למספר בתים. כמו כן שיגרו מחבלי חמאס טיל נגד טנקים על אוטובוס ופצעו קשה חייל ישראלי. בתגובה לירי הכבד תקף חיל האוויר הישראלי למעלה מ-70 מטרות טרור, בהן נהרגו 3 פלסטינים, וכן הפציץ את תחנת הטלוויזיה של חמאס. בעקבות המשך הירי כבד בוטלו הלימודים גם באשקלון, אשדוד, באר שבע וחבל לכיש.
ב-13 בנובמבר המשיך הירי על ישראל. פגיעה בבניין באשקלון גרמה להרוג פלסטיני, פצועה אנוש ופצועה קשה. במהלך הלילה תקף חיל האוויר 80 מטרות טרור נוספות, בהן: מנהרת טרור התקפית, מטה המודיעין הצבאי של חמאס ומטה לביטחון פנים של חמאס. בבוקר השמיד חיל הים הישראלי מספר כלי שיט של הכוח הימי של חמאס, וכלי טיס ירה מהאוויר בחוליית משגרי רקטות והרג את אחד מאנשיה. כמו כן, חיל האוויר השמיד 4 רבי-קומות בעזה. בשעות אחר הצהריים הושגה הפסקת אש בתיווך מצרים.
מרץ 2019.
ההסלמה החלה בעקבות ירי רקטות M-75 פלסטיניות, בשתי תקריות שונות, על מרכז ישראל. בתגובה תקף צה"ל מטרות טרור רבות ברצועת עזה, בהם מנהרות תת-קרקעיות ובנייני מטה של חמאס. בתקיפות נהרגו 5 מחבלים פלסטיניים. מירי הרקטות הפלסטיני נפצעו מספר אזרחים ישראלים ונגרם נזק לרכוש.
מאי 2019.
בתחילת מאי 2019 התרחשה הסלמה נוספת, שכונתה "גן סגור". במהלך ההסלמה שיגרו המחבלים הפלסטינים כ-690 רקטות, טילי נ"ט ופצצות מרגמה אל עבר ישראל, כאשר טווח הירי נע מבאר שבע בדרום, דרך עוטף עזה ועד לאשדוד ויבנה בצפון. בתגובה תקף צה"ל מטרות טרור רבות, רובן של חמאס אך גם של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ברצועת עזה ובעיקר בלב העיר עזה. בין המטרות שהושמדו היו מספר בניינים רבי-קומות ששימשו כמטות של הזרועות והיחידות השונות של חמאס. בהסלמה נהרגו ארבעה אזרחים ישראלים וכ-25 פלסטינים, מתוכם לפחות 19 מחבלים. איש הכספים של חמאס, שהיה פעיל בהברחת כספים מאיראן, חוסל בסיכול ממוקד.
ספטמבר 2019.
ב-6 בספטמבר 2019, במהלך ההפגנות על הגדר, נורו למוות 2 פלסטינים, אחד מהם בן 14. כתגובה נורו בלילה 5 רקטות כאשר אחת נפלה בשטח פתוח בשדרות. כתגובה לירי צה"ל תקף מספר עמדות צבאיות ברצועת עזה. יום לאחר מכן ב-7 בספטמבר רחפן חצה מרצועת עזה לשטח ישראל והטיל מטען על ג'יפ צה"לי ללא נפגעים. בתגובה צה"ל תקף עמדה צבאית ברצועת עזה. ב-8 בספטמבר נורו 2 רקטות, אחת מהם נפלה בשטח פתוח בישראל. יומיים לאחר מכן, במהלך ביקורו של ראש הממשלה, בנימין נתניהו, באשדוד, נשמעו אזעקות צבע אדום בערים אשדוד ואשקלון. במהלך אירוע זה נורו 2 רקטות שיורטו על ידי מערכת כיפת ברזל, וראש הממשלה בנימין נתניהו פונה בזמן נאומו באשדוד.
סטטיסטיקת ירי תלול מסלול.
להלן נתוני ירי תלול מסלול מצד מחבלים פלסטינים מרצועת עזה נגד ישראל, מתחילת שנת 2018 ומפרוץ העימותים בסוף מרץ.
הערה: ירי תמ"ס בלתי מזוהה מציין ירי תלול מסלול שלא זיהו או לא פרסמו האם הוא פצצת מרגמה או רקטת קרקע-קרקע.
הרוגים ופצועים.
מאז ה-30 במרץ 2018 ועד אוגוסט 2019 נהרגו 308 פלסטינים ברצועת עזה, מהם 212 בהפגנות האלימות על גדר המערכת. מעל 28,000 אלף עזתים נפצעו, כמחצית מהם מגז מדמיע וכ-7,400 מתוכם מירי צלפים.
על פי נתונים וניתוח של מרכז המידע למודיעין ולטרור שבדק את התפלגות ההרוגים במהומות על גדר המערכת, נכון ל-16 בינואר 2019 כ-50% מהם (97 הרוגים) מזוהים עם חמאס, כ-20% (39) עם פתח, כ-10% (15) עם ארגונים אחרים, וכ-20% (37) חסרי השתייכות ארגונית. כ-30% מההרוגים (59) השתייכו לזרועות צבאיות של ארגוני הטרור, מתוכן 45 הרוגים הם פעילי הזרוע הצבאית של חמאס, 6 פעילי גדודי חללי אלאקצא של פתח ו-6 של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. מחבלים רבים נהרגו בניסיונות פיגוע ליד הגבול ובהפגזות צה"ל על עמדות חמאס. מחבלים נהרגו גם בתקיפות אוויריות של צה"ל, שבאו בתגובה לסבבי הסלמה וירי רקטות על עוטף עזה.
במהלך העימותים ישראל איבדה חייל מירי צלף פלסטיני בעימותים על גדר המערכת. בחודש מאי 2019 נהרגו 4 אזרחים ישראליים: 3 מהם מירי רקטות פלסטיניות ואחד מפגיעה ישירה של טיל נ"ט מדגם קורנט ברכבו.
עתירה לבג"ץ.
אחת הנקודות שהיו נתונות לדיון ציבורי היא מדיניות הפתיחה באש של הצבא, לפיה ירי מוצדק לא רק כלפי מי שמהווה איום ישיר בעצמו, אלא גם על מי שמתפקד כ"מסית מרכזי". ב־15 באפריל 2018 עתרו לבג"ץ מספר ארגוני שמאל ובהם האגודה לזכויות האזרח, יש דין, גישה, המוקד להגנת הפרט ועדאלה, בדרישה לבטל את הנוהל ולאסור ירי על מפגינים שאינם מסכנים חיי אדם באופן מיידי. העותרים טענו שגם אם ניתן לסווג את האזור כאזור לחימה, אירועי צעדת השיבה הם אזרחיים במהותם ולכן הפרדיגמה הרלוונטית אינה דיני הלחימה אלא דיני אכיפת החוק. בתשובתו לבג"ץ טען צה"ל שיש לדחות על הסף את העתירה הן משום שהירי חוקי לפי החוק הישראלי והדין הבינלאומי, והן משום שהעותרים הציגו תמונת מצב מסולפת כאילו מדובר באירועים אזרחיים מובהקים, ולא במהומות אלימות שבחסותן מתבצעים פיגועי טרור מסכני חיים. משכך, לטענת צה"ל המסגרת המשפטית הרלוונטית להוראות הפתיחה באש היא פרדיגמת דיני הלחימה.
דיון ציבורי התפתח גם סביב שאלת פירוש המושג "מסית מרכזי", משהיו שטענו שהחיילים בשטח אינם מבינים את המושג ומחילים את הגדרת המסית באופן שגוי. נטען כי לא פעם ישראל נמנעת ממעצרים ומהקמת מכשולים גם במקום שהם אפשריים, ומעדיפה להתבסס על ירי, חרף היותו אמצעי פחות מידתי.
בג"ץ קיבל את עמדת צה"ל ודחה את העתירה פה אחד ובין השאר נימק:
פיצוי בהתאם לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים.