בעקבות המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008, חלה ירידה חדה בערכן של מניות חברת דלק, והונו של תשובה, שהוערך ערב המשבר בכ-4.5 מיליארד דולר, נאמד בעקבות המשבר בכ-1.3 מיליארד דולר. חברת דלק נדל"ן שבשליטתו הפסידה בשנים 2008–2011 יותר מ-4 מיליארד ש"ח. בעקבות הפסדים אלה צנח שווי השוק של החברה מ-4.6 מיליארד ש"ח בחודש מרץ 2007 ל-75 מיליון ש"ח בנובמבר 2011.
תגליות הגז.
בינואר 2009 דווח כי בקידוחי הגז "תמר 1" ו"דלית", שנערכו מול חופי ישראל על ידי קבוצת דלק וחברת נובל אנרג'י האמריקנית, נתגלו עתודות גדולות של גז טבעי, אשר מוערך שהיקפן כ-270 מיליארד מטר מעוקב. בשנת 2010 התגלו עתודות גז גדולות אף יותר בשדה הגז "לווייתן", בהיקף של כ-700 מיליארד מטר מעוקב. לאחר מכן התגלו מצבורי גז גם בקידוחים "דולפין", "תנין" ו-"בלוק 12" שבקפריסין.
משבר 2020.
בנובמבר 2019, לאחר משא ומתן ממושך, רכשה חברת אית'קה, חברת בת של דלק, את קידוחי חברת שברון בים הצפוני בתמורה כוללת של כ-1.7 מיליארד דולר. העסקה מומנה בחלקה ממכירת החזקות דלק בחברת הביטוח "הפניקס" וברובה באמצעות הלוואות ואיגרות חוב, שדלק הסתמכה על תקבוליה ממכירת גז ונפט לצורך פרעונן.
בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בפברואר 2020 החלה ירידה בביקוש לנפט, ובמקביל עלה ההיצע כתוצאה ממאבקים בין מפיקות נפט וגז גדולות. מחירי הנפט והגז ירדו בחדות, והתעורר ספק בקשר ליכולתה של דלק לפרוע את חובותיה. כדי להתמודד עם המשבר פתחה דלק במסע חירום למימוש נכסים והגדלת הנזילות, וב-2021 דלק הצליחה להשתקם לחלוטין מהמשבר.
ביקורת.
בספטמבר 2012 אישרה השופטת ורדה אלשיך הסדר חוב ("תספורת") לדלק נדל"ן, שבמסגרתו נמחקו למחזיקי איגרות החוב של החברה, אשר לא היו מגובות בביטחונות, כשני שלישים מהחוב, שהם 1.4 מיליארד ש"ח. בהחלטתה מתחה השופטת אלשיך ביקורת חריפה על תשובה, בטענה כי התנהלותו בפרשה נועדה רק כדי ״להציל את עורו״ וכי מדובר ״בהסדר בעייתי, שאף אם הוא תואם את דרישות החוק, הוא רחוק מלהוות פתרון אופטימלי״. במסגרת ההסדר העמיד תשובה לטובת מחזיקי איגרות החוב של החברה סכומים של מאות מיליוני שקלים כדי לסייע לאשרור ההסדר.
בתו של יצחק תשובה החזיקה עד 2021 ב-20% מזכיינית ערוץ 2, שידורי קשת. עידן וולס, מנכ"ל קבוצת תשובה, היה דירקטור בחברת החדשות. בעיתונות הכלכלית נטען שהסיבה להשקעה זו היא רצון להשפיע על סדר היום הציבורי באמצעות סיקור אוהד. בשידורי הערוץ, בניגוד לגופי תקשורת אחרים, התעלמו לאורך תקופה ארוכה מהמשבר הקשה שהקבוצה נקלעה אליו בשנת 2020.
חיים אישיים.
תשובה נשוי לחיה והוא אב ל-5 ילדים. המשפחה מתגוררת בנתניה.
החזקותיו.
אלה היו החזקותיו הבולטות של יצחק תשובה לפני המשבר שאליו נקלע ב-2020:
מרמוסט אריה
עמית סגל
עמית יצחק סגל (נולד בי"ז בניסן ה'תשמ"ב, 10 באפריל 1982) הוא עיתונאי, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי. משמש כפרשן הפוליטי של חברת החדשות ובעל טור פוליטי בעיתון "ידיעות אחרונות". מן העיתונאים המשפיעים בישראל.
ביוגרפיה.
סגל נולד בחיפה וגדל בעפרה. בנו של העיתונאי חגי סגל, ולו ארבעה אחים שאחד מהם הוא העיתונאי ארנון סגל. הוא למד בישיבת נתיב מאיר ובתיכון הימלפרב שבירושלים.
סגל בוגר הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ובעל תואר שני מהקולג' האוניברסיטאי של לונדון (UCL) במדיניות ציבורית. הוא דוקטורנט למדע המדינה באוניברסיטה העברית.
קריירה מקצועית.
סגל החל את דרכו העיתונאית בגיל 17 ככתב חינוך במקומון "כל העיר". בשנת 2000 התקבל לגלי צה"ל. בתחילת דרכו בתחנה הצבאית שימש כתב תקשורת ובהמשך כתב בכנסת.
ב-2006 עבר לתפקיד המקביל ב"חברת החדשות של ערוץ 2", והגיש את התוכנית "זוג או פרט" ב"ערוץ הכנסת", בתחילה יחד עם נדב פרי ובהמשך יחד עם ברק רביד ומגישים אחרים, עד שנת 2016.
בשנים 2009–2010 שימש כתב החוץ בלונדון, ולאחר מכן חזר לתפקיד כתב הכנסת.
במאי 2013 מונה לפרשן הפוליטי של "חברת החדשות" במקום רינה מצליח.
בין השנים 2011–2018, כתב סגל טור שבועי בנושאי פוליטיקה בעיתון "מקור ראשון". החל מ-2018 הוא בעל טור ב"מוסף לשבת" של "ידיעות אחרונות".
בשנים 2015–2019 הגיש את התוכנית "דקלסגל" יחד עם העיתונאי ירון דקל. התוכנית שודרה בראשיתה בגלי צה"ל, והחל מחודש פברואר 2019 ב"כאן רשת ב'". בדצמבר, עם פרוץ המשבר הפוליטי בישראל, פרש סגל מהתוכנית.
מ-16 בנובמבר 2017 משמש סגל כמגיש מחליף בתוכנית "שש עם". קודם לכן הנחה, גם כמגיש מחליף, את התוכניות "מהדורה ראשונה" ו"לילה טוב ישראל".
סגל פעיל ביותר ברשתות החברתיות, במיוחד בטוויטר. ב-2020 חשף כי חסם כ-4,200 מגיבים בטוויטר, בפרט את "מי שבוחר לקלל, להטריל או לערב הורים". סגל מחזיק בערוץ טלגרם המונה מעל 100,000 עוקבים.
חשיפות ותחקירים.
בין חשיפותיו כעיתונאי: פרשת אגרקסקו; פרשת יחיאל חזן ("פרשת המוח"); פרסום הקלטות מרשת הקשר הצה"לית בהן נשמע החייל אודי גולדווסר דקות לפני חטיפתו ופרשת התלונות נגד מועמד "מפלגת העבודה" אורי שגיא.
ב-2008, בעקבות עתירה שהגיש יחד עם התנועה לחופש המידע נגד הכנסת, הורה בית המשפט המחוזי בירושלים לכנסת לפרסם סרטים ממצלמות האבטחה, בהם נראים ח"כ יחיאל חזן ("ליכוד") והשרה סופה לנדבר ("ישראל ביתנו") מבצעים עבירות פליליות.
ב-2012 פרסם תחקיר על אורח חייו של שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, ובו העידו מאבטחים כי השר נוהג להשתכר כמעט מדי לילה, להיעדר מישיבות ממשלה ובהן אישור עסקת שליט, ולפגוע באבטחה עליו. התחקיר הוזכר בתקשורת כסיבה המרכזית שבעטיה לא שובץ מיסז'ניקוב ברשימת "ישראל ביתנו" לכנסת ה-19.
בדצמבר 2014 חשף הקלטות משנת 2008 שבהן נראה מנהיג "ש"ס", הרב עובדיה יוסף, תוקף בחריפות את יו"ר המפלגה אריה דרעי. בעקבות חשיפת ההקלטות התפטר דרעי מהכנסת ומראשות המפלגה. החשיפה אירעה במהלך מערכת הבחירות בה התמודד יו"ר ש"ס לשעבר אלי ישי, שנחשבה להתמודדות אישית בינו לבין דרעי. לאחר הבעת אימון מחודשת מצד מועצת חכמי התורה, חזר לעמוד בראש הרשימה שבועיים לאחר מכן.
בנובמבר 2017 פרסם תחקיר שעסק בשגריר ישראל באו"ם דני דנון, ובו עדויות שמהן עולה חשד בדבר מינויים של עשרות פעילי "ליכוד" לתפקידים במועצה הציונית בתמורה לתמיכה פוליטית בדנון בפריימריז ב"ליכוד".
במרץ 2019 פרסם סגל שאיראן פרצה לטלפון הסלולרי של יו"ר "כחול לבן" בני גנץ ושאבה את תכולתו, וכי השב"כ עדכן בעניין את גנץ בפגישה חשאית במהלך מערכת הבחירות.
ב-30 במאי 2019 ערב פיזורה של הכנסת ה-21, חשף סגל כי אבי גבאי וטל רוסו מתכוונים להצטרף לממשלה בראשות בנימין נתניהו. החשיפה של סגל מנעה את המהלך, ואת סיומו של המשבר הפוליטי.
בנובמבר 2019 פרסם סגל תמלילים מחקירת ניר חפץ במסגרת תיק 4000. לפי הפרסום, הפעילו החוקרים לחץ על חפץ כדי שישמש עד מדינה נגד בנימין נתניהו. הלחץ כלל סירוב לספק טיפול רפואי לעקיצות הפשפשים שמהן סבל במשך כשבועיים, איום שיפגעו במשפחתו והזמנה לעדות של אדם קרוב לחפץ שאין לו קשר לתיק. לאחר שעדות חפץ הייתה רצופה סתירות והציגה טענות שהופרכו אחרי איכון טלפונים, יצאו חפץ והחוקרים מחדר החקירה. כשחזרו ידע חפץ לספק תאריך מדויק לפגישת נתניהו-אלוביץ'.
בדצמבר 2019 שודרה סדרה שכתב, "ימי בנימין", העוסקת בבנימין נתניהו.
4 ימים לפני הבחירות לכנסת ה-23, פרסם סגל יחד עם דפנה ליאל הקלטת סתר של יועצו הבכיר של גנץ ישראל בכר, בה אמר לגנץ אין אומץ לתקוף באיראן וכי הוא סכנה לישראל.
בספטמבר 2020 חשף סגל מסמכים שמהם עולה כי מערכת המשפט גררה רגליים בטיפול בניגוד עניינים בקרב חוקר משטרה רפ"ק אבי רוטנברג, וכן התכתבות פנימית בין פרקליט המדינה שי ניצן לראש מח"ש אורי כרמל בעניין פרשת אום אל-חיראן, שעוסקת בהכרזת מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך שיעקוב אל קיעאן היה מחבל שביצע פיגוע דריסה ובהתקפותיו על מח"ש בהקשר זה. ניצן כתב שהתנהלות זו שערורייתית, אבל מנע מאנשי מח"ש להגיב על התקפות אלשיך, בנימוק שבעיתוי זה הדבר יפגע במערכת אכיפת החוק. בעקבות החשיפה התנצל נתניהו בשידור טלוויזיה בפני משפחת אל קיעאן על דבריו סמוך לאחר האירוע, שיעקוב אל קיעאן היה מחבל, שאותם אמר בעקבות מידע שקיבל בשעתו ממשטרת ישראל.
ב-13 באוקטובר 2020 חשף עם העיתונאי גיא פלג הקלטות שבהן אומר אביחי מנדלבליט, היועץ המשפטי לממשלה, ששי ניצן, ששימש פרקליט המדינה דוחה את סגירת התיק שלו בכוונה ותופס אותו בגרון. החשיפה עוררה מבוכה במערכת המשפטית וסערה במערכת הפוליטית.
ספרו.
סיפורה של הפוליטיקה הישראלית.
ביולי 2021 החל סגל במכירה מוקדמת של ספרו הראשון, "סיפורה של הפוליטיקה הישראלית", שיצא לאור בהוצאה עצמית. להערכת גורמים בענף נמכרו בארבעים ושמונה השעות הראשונות כעשרת אלפים ספרים. את ספרו אייר הקריקטוריסט הראשי של עיתון הארץ, עמוס בידרמן.
תביעות דיבה שהוגשו נגדו.
אורן חזן.
ביוני 2015 פרסם סגל תחקיר שבו טען כי ח"כ אורן חזן ניהל קזינו בבורגס שבבולגריה, וכן הוצגו עדויות על כך שעישן את הסם מתאמפטמין והציע שירותי זנות ללקוחותיו בקזינו. בעקבות התחקיר נמנע יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין, מלשבץ את סגנו חזן לניהול ישיבות מליאת הכנסת.
חזן הכחיש את הדברים והגיש נגד סגל תביעת לשון הרע.