לאחר מכן נסוג הקורפוס מצרפת ועצר למנוחה בהולנד. בספטמבר השיקו בעלות הברית את מבצע מרקט גארדן לכיבוש הולנד, המבצע הסתיים בניצחון גרמני. במהלך המבצע הקורפוס לחם באזור ניימכן נגד הדיוויזיה המוטסת הראשונה (בריטניה) והדיוויזיה המוטסת ה-82 של צבא ארצות הברית. לאחר שעבר שיקום במהלך החודשים אוקטובר ונובמבר, נכלל הקורפוס במסגרת כוח העתודה שהיה אמור לתקוף במסגרת הקרב על הבליטה. הקורפוס לקח חלק פעיל במסגרת קרב סן וית בדצמבר 1944. לאחר שהתקיפה בצפון נתקעה, הקורפוס הועבר דרומה במטרה לקחת חלק בהתקפה על בסטון. לאחר כישלון המתקפה, הקורפוס חזר למגננה.
בפברואר 1945, הועבר הקורפוס להונגריה במטרה להשתתף במתקפת אגם בלטון שנועדה לשחרר את בודפשט ושדות הנפט ההונגריים. ההתקפה הושקה ב-6 במרץ 1945, בתנאים נוראיים נגד התנגדות סובייטית עזה, הקורפוס הצליח להתקדם רק כמה קילומטרים. לאחר כישלון המתקפה, הקורפוס היה מעורב בקרבות הגנה שונים לצד יחידות פאנצר אס אס נוספות וביצע נסיגה לכיוון וינה. לאחר שהסובייטים כבשו את העיר, הקורפוס התפרק, ואנשיו החלו נמלטים בהמוניהם מאימת הסובייטים בניסיון להיכנע לאמריקנים.
הר עצמון
הר עצמון הוא הר בגליל התחתון, ברום של 547 מטרים מעל פני הים, הנמצא בצפון מערב בקעת בית נטופה. ההר הוא המערבי מבין הרי רכס יודפת.
בקרב הערבים היה ההר מוכר כג'בל דידבה, שמשמעותו בפרסית הוא "שומר" או "צופה". חוקרים זיהו את ההר כ"הר עצמון" (Asamon) המוזכר על ידי יוסף בן מתתיהו כהר במרכז הגליל, המשקיף על ציפורי, בו התבצרו כמה אלפי יהודים בזמן המרד הגדול, ואשר בו לבסוף נהרגו בידי הרומאים. אולם בימי המנדט הבריטי היה ידוע הר מירון בשם "הר עצמון" ועל כן התייחסו להר כ"הר עצמון ההיסטורי". בשנת 1953 קבעה ועדת השמות הממשלתית שאין להשתמש בשם "הר עצמון" בהתייחס להר מירון ושהוא ייוחד לג'בל דידבה.
הזיהוי של "הר עצמון" של יוסף בן מתתיהו כהר עצמון, אינו הזיהוי היחיד. בשנת 1879 הביא גוסטב בוטגר בלקסיקון שלו זיהוי של הר מירון כעצמון של יוסף בן מתתיהו. גוסטב דלמן זיהה את עצמון כ"ראס קרומאן" מערבית מעילבון.
גאוגרפיה.
ההר נמצא כקילומטר דרומית מערבית לתל יודפת, ומכוסה בחורש ים תיכוני. מההר תצפית לכיוון דרום, אל עבר בקעת בית נטופה וגבעות ציפורי, ולמרגלותיו שוכן כפר מנדא.
למרגלות ההר ממערב מצויים מספר מעיינות, היוצרים את תחילתו של נחל אבליים. בין תל יודפת והר עצמון מחבר שביל טיולים, העובר בין שרידים ארכאולוגיים ומערות רבות.
כיום נכלל ההר בשטחה של שמורת טבע הר עצמון.
עצמון בתרבות.
על שמו של הר עצמון קרוי בית הספר היסודי עצמון בנוף הגליל. תלמידות ותלמידי בית הספר עוסקים בנושא שמירת הסביבה כחלק מתוכנית הלימודים.
חזית המזרח הרחוק הראשונה
חזית המזרח הרחוק הראשונה (ברוסית: 1-Дальневосточный фронт) הייתה חזית, שהשתייכה לצבא האדום במלחמת העולם השנייה, ולקחה חלק פעיל במבצע סערת אוגוסט.
היסטוריה.
החזית הוקמה ב-5 באוגוסט 1945 על בסיס קבוצת החוף שפורקה. כפי ששמה מעיד עליה, היא הוצבה במזרח הרחוק הרוסי כהכנה לקראת הפלישה הסובייטית לתחומי האימפריה היפנית. ב-8 באוגוסט הכריזה ברית המועצות מלחמה על יפן.
יום לאחר מכן, ב-9 באוגוסט קיבל מפקד החזית קיריל מרצקוב הוראה לנוע קדימה ולפלוש למנצ'וריה שנמצאה בשליטה יפנית. בפלישה (שכונתה "מבצע סערת אוגוסט") השתתפו עוד שתי חזיתות: חזית המזרח הרחוק השנייה וחזית עבר הבאיקל. המבצע נוהל כפעולת מלקחיים משולבת קלאסית. באגף המערבי התקדמו הסובייטים דרך מדבריות והרי מונגוליה, הרחק ממסילות הרכבת ששימשו אותו לצורך אספקה. היפנים הופתעו לחלוטין ממהלך זה, שסתר את הדרך בה ניתחו את המהלכים הצבאיים הסובייטים ולכן נמצאו בעמדות לא מבוצרות בעת המתקפה. הכוחות היפנים סברו כי הפלישה לא תתרחש לפני חודש אוקטובר ולכן לא נערכו למגננה. המפקד היפני לא היה נוכח ב-18 השעות הראשונות ללחימה וקשר הרדיו עם היחידות הקדמיות נותק בשלבים הראשונים למתקפה.
ב-18 באוגוסט ניהלו הסובייטים במקביל מספר מבצעים אמפיביים: בקוריאה הצפונית, בסחלין ובאיי קוריל. היחידות הסובייטיות שהונחתו מהים הצליחו להשתלט על דרום האי סחלין ועל האיים הקוריליים, וכוננו בהם ריבונות סובייטית דה-פאקטו. מרצקוב הורה לארמייה ה-25 שהייתה חלק מחזית המזרח הרחוק הראשונה, להשתלט על חצי האי הקוריאני שהיה מוגן בידי ארמיית קוריאה היפנית. הארמייה ה-25 אכן הונחתה בקוריאה הצפונית, והמתינה שכוחות הקרקע יחברו אליה, אך התקדמותם של האחרונים נעצרה ליד נהר יאלו, בצפון חצי האי הקוריאני בשל חוסר יכולת לתספק את הכוחות המתקדמים (גם בדרך האוויר). הצבא האדום הצליח בסופו של דבר לבסס את שליטתו בחלק הצפוני של חצי האי, אך השאיפה להשתלט על קוריאה כולה לא התממשה, מאחר שכוחות אמריקאים הונחתו מהים באינצ'ון ב-8 בספטמבר, שישה ימים לאחר הכניעה הרשמית של יפן.
החזית פורקה ב-1 באוקטובר 1945.
KW בקשת
KW בקשת הוא על-ענק אדום שנמצא במרחק 7,800 שנות אור מכדור הארץ וממוקם בקבוצת הכוכבים קשת. רדיוס הכוכב נע בין 1,009 ל-1,460 רדיוסי שמש, והוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים לאנושות. טמפרטורת מעטפת הכוכב היא 3,700 קלווין. צפיפות הכוכב קטנה פי 200,000 עד 350,000 מצפיפות השמש. בהירות נראית הכוכב משתנה באופן סדיר למחצה בין דרגות בהירות 11 ו-13.2.
במחקר שבוצע בשנת 2004 הכוכב נכלל ברשימת כוכבי על-ענק אדום הכי גדולים והכי בהירים לצד V354 בקפאוס, KY בברבור ו- μ בקפאוס
כספיאנא
כספיאנא הוא מחוז היסטורי שהיה שייך לממלכת פרס האחמנית, בשטחים הגובלים בדרום מערב הים הכספי. באזורים שהם כיום דרום מזרח אזרבייג'ן וצפון מערב איראן. השם נגזר משמם של השבטים הכספיים שהתגוררו באזור, באלף הראשון לפנה"ס. מאוחר יותר סופח האזור לאימפריה של אלכסנדר מוקדון. עם התפוררות האימפריה המקדונית עבר המחוז לשלטונה של מדי-אטרופטנה.
כספיא המקראית.
ייתכן שישנה זיקה בין מחוז כספיאנא לבין כספיא המקראית המוזכרת בספר עזרא בעניין הבקשה מאידו בקשר להבאת המשרתים לבית ה', אידו מסייע לעזרא ושולח משלחת של 38 לויים מבני ישראל ו-220 מנתיניהם שהוגלו לאזור בחזרה למחנה של עזרא ושבי ציון.
AH בעקרב
AH בעקרב הוא כוכב על-ענק אדום משתנה סדיר למחצה שנמצא במרחק של כ-7,400 שנות אור (2,260 פרסק) ממערכת השמש בבקבוצת הכוכבים עקרב.
רדיוס הכוכב 1,411 רדיוסי שמש וככזה הוא אחד הכוכבים הגדולים ביותר הידועים לאנושות. טמפרטורת מעטפת הכוכב היא 190 ± 3,682 קלווין.
עומר דנינו
עומר דנינו (נולד ב-17 בפברואר 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בהפועל חדרה.
קריירה.
דנינו התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, וב-17 במאי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב בתיקו 1–1 נגד מכבי הרצליה במחזור האחרון של עונת 2012/2013, אשר בסופה עלתה הקבוצה בחזרה לליגת העל. בעונה שלאחר מכן המשיך דנינו לשחק בקבוצת הנוער, ובמקביל ערך 17 הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל, בהן כבש שער אחד. דנינו העפיל עם הנבחרת לאליפות אירופה לנוער בשנת 2014, ואף שימש כקפטן משנה במהלך הטורניר.
את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך דנינו ב-27 בספטמבר 2014, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–2 על הפועל רעננה. עד מהרה הפך דנינו לחלק בלתי נפרד מההרכב הקבוצה למרות היותו בן 19. ב-25 במאי 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–0 על מכבי חיפה. את עונת 2014/2015 סיים עם 28 הופעות בליגת העל, ובמהלכה גם ערך שש הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
ב-11 ביולי האריך דנינו את חוזהו במכבי פתח תקווה בחמש שנים נוספות, וב-4 באוגוסט 2015 מונה לקפטן הקבוצה, והפך לקפטן הצעיר בתולדות המועדון. בעונת 2015/2016 ערך 25 הופעות בליגה, ובעונת 2016/2017 ערך 21 הופעות. בעונת 2017/2018 איבד את מקומו בהרכב הקבוצה ולאחר מכן נפצע כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל כפר סבא בגביע המדינה, ושותף בתשעה משחקי ליגה. בעונת 2018/2019 ערך 26 הופעות ליגה וכבש שער אחד, אך בסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-18 באוגוסט 2020, דנינו חתם בהפועל כפר סבא.
ב-29 ביוני 2021 חתם דנינו בהפועל חדרה לעונה אחת.
שרה לאמב
האנושות
יובל יעקובוביץ'
יובל יעקובוביץ' (נולד ב-9 בנובמבר 1992) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר.
קריירה.
יעקובוביץ' החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא, וב-6 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2–0 על הפועל הרצליה במסגרת גביע הטוטו, ובו גם הבקיע את שערו הראשון בקריירה. בהמשך העונה המשיך לשחק בקבוצת הנוער, ובעונה שלאחר מכן כבש 10 שערים בליגת העל לנוער, כאשר במקביל שותף ב-17 משחקים במדי הקבוצה הבוגרת בליגה הלאומית. בעונת 2012/2013 צורף יעקובוביץ' באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, וכבש שער אחד ב-13 הופעות ליגה, אך בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה א'.
לקראת עונת 2013/2014 חתם יעקובוביץ' במכבי פתח תקווה. ב-24 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 להפועל רעננה, אך בהמשך עונתו הראשונה במועדון שותף בעוד שישה משחקי ליגה בלבד, כולם כמחליף. בעונת 2014/2015, תחת הדרכתו של המאמן רן בן שמעון, הפך יעקובוביץ' לשחקן מפתח בהרכב הקבוצה שסיימה את העונה בפלייאוף העליון, ערך 26 הופעות, ואת שער הבכורה שלו בליגת העל כבש במשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 4–4. בעונת 2015/2016 ערך 20 הופעות ליגה וכבש שער אחד בגביע הטוטו.