עקב הדמיון אלישע שפי כותב ש"עלילות חייו (של יצחק) אינן כמעט אלא חזרה רפויה על חלק מעלילות אביו... התיאורים בסיפור יצחק כה חיוורים, עד כי חוקרים רבים רואים בו רק העתק מלאכותי מסיפורי אברהם". עם זאת משה דוד קאסוטו טוען שמטבע הדברים סיפורי יצחק קשורים לסיפורי אביו "בדין הוא שיהיו מאורעות חייו של יצחק מעורים בתחילה במאורעות של אביו ואחר כך במאורעות חייו של בנו". ועל כן "לא היה אפשר להימנע מכך שבסיפור האבות מופיע יצחק כבנו של אביו או כאביו של בנו, ופחות מכך כדמות עצמאית שאינה תלויה באחרת".
סיפור ירידת יצחק לגרר זהה לסיפור ירידת אברהם למצרים ולסיפור ירידת אברהם לגרר, יצחק, כמו אביו, נודד בגלל הרעב, מגיע לאותם המקומות, מתווכח עם אבימלך על עניין המים ואחר כך כורת עמו ברית. המקרא עצמו מעיד על הדמיון והזיקה שבין יצחק לאברהם בכמה מישורים בפרשה זו:
אך עדיין קיימים מספר הבדלים ביניהם:
הבדלים אלו נובעים מכך ששרה נלקחה בפועל, לעומת רבקה שלא נלקחה.
הבדל נוסף:
סקרוטיפריה
סקרוטיפריה (שם מדעי: Scrotifera) היא קבוצת יונקי שליה בני הקבוצה לאורסיאתריה הכוללת את רוב הסדרות בקבוצה זו, למעט אוכלי החרקים. קבוצה זו התפתחה לאחרונה לפני 73.1 עד 85.5 מיליון שנה, בסופו של הקרטיקון ואז המינים היו קטנים בהרבה מכפי שהם היום.
יונקים אלה התפתחו ליונקים גדולים ומהירים, שונים בהרבה מאבותיהם קרובי האאוארכונטוגליריים, בהם נמצאים המכרסמים, הארנבאים והפרימטים. הזיקה בין חברי הקבוצה נובעת מבדיקות מולקולריות באנטומיה של יונקים אלה.
הקבוצה מחולקת לשתי קבוצות פנימיות: סדרת העטלפים שכוללת את היונקים היחידים היכולים לעוף והקבוצה פרונגולטה (Ferungulata).
ל. רוי האוק
ל. רוי האוק (באנגלית: L. Roy Houck; 28 בינואר 1905 – 22 בנובמבר 1992) היה פוליטיקאי אמריקאי. בין השנים 1955–1959 היה סגן מושל מדינת דקוטה הדרומית.
ביוגרפיה.
לא ידוע דבר על ילדותו ולימודיו של האוק. בהמשך עבד כחוואי וכמגדל בקר. חוות הבקר שלו בעמק נהר מיזורי נהרסה בידי חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית, ובשנת 1959 האדמה הוצפה על ידי סכר והוא העתיק את מקומה של החווה שלו למקומה הנוכחי. הוא הקים את "חוות UUU", שם גידל ביזונים ובקר, ולאחר מות מרבית הבקר בשלג קשה, התמקד בביזונים בלבד. לימים הייתה חוותו, ששטחה 240 מיליון מטרים רבועים, למקום הגידול הגדול בעולם של ביזונים. הוא מכר את עורן, בשרן וגם את גולגולות הביזונים שבבעלותו. חלקים גדולים מהסרט "רוקד עם זאבים" צולמו באדמותיו, ורבים מהביזונים שלו מופיעים בכמה סצנות זכורות מהסרט. הוא גם היה המייסד של "איגוד הביזון הלאומי" (National Buffalo Association).
מבחינה פוליטית, היה האוק חבר במפלגה הרפובליקנית. בין השנים 1949–1954 היה חבר בסנאט של דקוטה הדרומית. בשנת 1954 הוא נבחר לסגן מושל דרום דקוטה, תחת המושל ג'ו פוס . הוא כיהן במשרה זו בין השנים 1955–1959. הוא היה גם יושב ראש הסנאט המדינתי, ולאחר כהונתו כסגן המושל התמסר לחוות הביזונים שלו. רוי האוק נפטר ב-22 בנובמבר 1992.
נוצה ברוח
נוצה ברוח הוא שיר של ריטה מתוך האלבום "ימי התום", שיצא לאור בשנת 1988. השיר נכתב על ידי יעקב גלעד, הולחן ועובד על ידי רמי קליינשטיין.
במקור השיר נכתב באנגלית על ידי ירמי קפלן, הולחן ועובד על ידי רמי קליינשטיין, הוקלט על ידי ריטה ויצא בשנת 1987 בשם "Mirror of Love" ונכלל באלבום הבין-לאומי הראשון בלועזית "Breaking Those Walls".
Mirror of Love
ילד של אבא
ילד של אבא הוא פזמון שכתב וביצע מוקי והלחין יאיא כהן אהרונוב. השיר יצא לאור בשנת 2013 וזכה בפרס שיר השנה של אקו"ם.
רקע.
השיר יצא לאור בדצמבר 2013 ונכלל באלבום האולפן החמישי "לב חופשי" שהוציא מוקי.
ב-2014 זכה השיר בפרס אקו"ם על שם משה וילנסקי לשיר השנה. את השיר הפיק אורי אבני ומיקסס לירון שפר.
ב-2015 יצא אלבום ההופעה של מוקי, "ילד של אבא", הנקרא על שם שיר זה.
נכון לאפריל 2020, נצפה השיר כ-25 מיליון פעמים באתר יוטיוב. כמו כן, הושמע השיר כמיליון פעמים ברשת הזרמת מדיה ספוטיפיי.
פורד פילד
פורד פילד (באנגלית: Ford Field) הוא אצטדיון פוטבול אמריקאי הממוקם, במרכז העיר דטרויט, שבמישיגן. הוא משמש בעיקר כאצטדיון הבית של קבוצת הדטרויט ליונס.
היסטוריה.
בשנת 1975 עברה קבוצת הדטרויט ליונס לאצטדיון ה"Pontiac Silverdome" לאחר שקודם לכן שיחקו באצטדיון טייגר בעיר דטרויט.
בשנות ה-90 החלו לבחון בקבוצה אפשרות לחזור לעיר דטרויט ולבנות שם אצטדיון חדש. ב-20 באוגוסט 1996 הודיעה הקבוצה על כוונתם להקים אצטדיון חדש במרכז העיר. ב-5 בנובמבר 1996 אושרה הקמת האצטדיון על ידי משאל עם בקרב תושבי דטרויט.
עיצוב.
העיצוב של האצטדיון משלב בתוכו מחסן לשעבר של חברת "HUDSON'S" שהוקם בשנות ה-20 של המאה ה-20 והוסב במהלך השנים למשרדים.
אירועים מיוחדים.
מלבד היותו אצטדיון הבית של קבוצת הדטרויט ליונס, האצטדיון משמש גם לתחרויות אגרוף, התאבקות, כדורגל נשים, כדורסל והוקי רולר. לעיתים אף מתקיימים קונצרטים באצטדיון.
אנטרופיה בתרמודינמיקה ובתורת האינפורמציה
תורת האינפורמציה פותחה במקור על ידי קלוד שאנון על מנת לענות על שאלות מתחום הטלקומוניקציה, אולם בהמשך התברר שיש לה שימושים רבים בפיזיקה ובפרט בתרמודינמיקה. אינפורמציה, עליה ניתן לחשוב באופן אבסטרקטי כרצף של אחדות ואפסים, נשמרת, מאוחסנת ומטופלת בעולם הפיזיקלי, כך שבמובן מסוים אינפורמציה מוגבלת על ידי חוקי הפיזיקה, ויש לשני התחומים ממשק רחב. בפרט, ניתן לקשר בין אנטרופיה כפי שהיא מוגדרת במכניקה סטטיסטית לבין אנטרופיית שאנון, אם כי הפרשנות המדויקת של הקשר בין המושגים שנויה במחלוקת (ערך זה יציג מספר גישות). עם זאת, ישנה הסכמה שתהליך המדידה בו משיגים אינפורמציה על המערכת משפיע על היכולת להפיק ממנה עבודה.
ביטוי מפורסם לקשר בין אינפורמציה לפיזיקה הוא בפרדוקס השד של מקסוול ובפתרונות השונים שהוצעו לו, אף שהפרדוקס הוצג קודם לפיתוח תורת האינפורמציה על ידי קלוד שאנון בשנת 1948 ולכן לא נוסח במונחים מתורת אינפורמציה במפורש.
שקילות ההגדרות.
האנטרופיה במכניקה הסטטיסטית (אנטרופיית גיבס) מוגדרתformula_1כאשר סוכמים על אינדקסי המצבים המיקרוסקופיים השונים formula_2 המתאימים למצב מקרוסקופי נתון. formula_3 היא ההסתברות להימצא במצב ה-formula_2, ו-formula_5 הוא קבוע בולצמן, המעניק לאנטרופיה את היחידות שלה.
בתורת האינפורמציה, האנטרופיה היאformula_6כאשר סוכמים על אינדקסי ההודעות האפשריות formula_2 שניתן לקבל, ו-formula_3 היא ההסתברות לקבל את ההודעה ה-formula_2. האנטרופיה היא האינפורמציה הממוצעת המתקבלת בהודעות, ובסיס 2 של הלוגריתם מתאים למדידה של האנטרופיה בביטים.
אינפורמציה כהצדקה למכניקה הסטטיסטית.
במאמר משנת 1957, הפיזיקאי אדווין תומפסון ג'יינס הציע לבסס את נכונות המכניקה הסטטיסטית על רעיונות מתורת האינפורמציה, במקום על משוואות תנועה והנחת הארגודיות. ג'יינס הציע שהנחת היסוד הפיזיקלית בבניית תאוריה צריכה להיות בלתי מוטה, כלומר לא להניח שום דבר אפריורי, ובמילים אחרות נרצה תאוריה שבה אי-הוודאות שלנו היא הגבוהה ביותר האפשרית. תורת האינפורמציה מלמדת אותנו שהגודל שמודד את אי הוודאות הוא האנטרופיה, formula_10. מכיוון שזהו גם הביטוי המתמטי לאנטרופיה במכניקה סטטיסטית, נוכל לייחס לאנטרופיה הפיזיקלית את אותן תכונות מתמטיות המאפיינות אי ודאות.
בהתחשב בכך, ג'יינס הציע שכדי להסיק מסקנות על סמך מידע חלקי (בניסויים במערכות תרמודינמיות, מודדים גודל מאקרוסקופי שאינו מתאר את המצב המיקרוסקופי של המערכת בצורה מלאה כך שישנה אי ודאות לגבי מצב המערכת) ומבלי להניח הנחות נוספות, נרצה לבחור את התיאור של המערכת שבו אי הוודאות לגבי המערכת גדול ביותר, או האנטרופיה היא מקסימלית. כל בחירה אחרת של האנטרופיה של המערכת מניחה ידע נוסף לגביה, דבר שאינו אפשרי לפי ההנחות שג'יינס הציע. אם כך, ניתן להבין את עקרון האנטרופיה המקסימלית כהרחבה של עקרון האדישות.
ג'יינס כותב שמכאן ניתן להסיק ש"אין בחוקי התנועה הכלליים דבר שמספק לנו אינפורמציה נוספת לגבי המצב של המערכת מעבר למה שהשגנו באמצעות מדידה", כאשר הוא מתייחס למצב של המערכת בזמן מסוים (ולא לניבוי של מצב המערכת העתידי, שכן דורש שימוש במשוואות התנועה). כלומר, ניתן להגיע למסקנות שאליהן מגיעה המכניקה הסטטיסטית מבלי להניח שום הנחה פיזיקלית.
אינפורמציה כאנטרופיה שלילית.
המושג אנטרופיה שלילית (Negentropy) נטבע לראשונה על ידי ארווין שרדינגר בספרו "מה הם חיים?", אולם מי שפיתח את הקשר בין אנטרופיה שלילית לאינפורמציה היה לאון ברילואן, במאמרים ובספר שפורסמו בשנות ה-50.