כיום התפיסה שישנו דימורפיזם מוחי מיני, היוצר מוח גברי ונשי השונים במאפייניהם היא שנויה במחלוקת. במחקר של דפנה יואל ושותפיה, בו נערכו ניתוחי MRI של מעל 1,400 מוחות של גברים ונשים ממאגרי מידע שונים, נמצא כי ישנה חפיפה רבה בה בין המוח הגברי למוח הנשי בכל הקשור לחומר אפור, חומר לבן וקישוריות במוח. ניתוחים נוספים חשפו שמוחות בעלי תכונות הנמצאות בקיצון אחד של הרצף בין מוח "נשי" למוח "גברי" הם נדירים ביותר. במקום זאת מציעים יואל ושותפיה כי רוב המוחות מורכבים כמעין "פסיפס" ייחודי של תכונות, אשר חלקן נפוצות יותר אצל נשים, חלקן אצל גברים וחלקן אצל שני המינים. בכך טוענים החוקרים כי אף על פי שישנם הבדלים מיניים במוח האנושי הוא אינו שייך בלעדית לקטגוריה "גברי" או "נשי", אלא מייצג "פסיפס" הייחודי לכל אדם. סקירה משנת 2006 ומטה-אנליזה משנת 2014 אמנם מצאו עדויות ממחקרים מורפולוגיים ותפקודיים של המוח המצביעים על כך שיש שוני מבני ופונקציונלי בין מוח "גברי" ומוח "נשי", וחלק ממבני המוח הם דימורפיים מבחינה מינית, מטא-אנליזה משנת 2021 של הספרות משלושת העשורים האחרונים, העלתה שנפח המוח שונה בין המינים באופן משמעותי, ומשתנה המין מתבטא רק כ-1% מהשונות במבנה או בלטרליזציה של המוח.
זטא בנושא הנחש
ζ בנושא הנחש הוא כוכב בולט בחלקה הדרומי של קבוצת הכוכבים נושא הנחש עם בהירות נראית מדרגה 2.56. למרות מיקומו המרכזי בקבוצה ובהירותו היחסית, אין לו שם משלו, בניגוד לכוכבי הקבוצה הסמוכים לו, סביק ויד פריור. כ-2.7 מעלות מדרום-דרום-מערב לכוכב נמצא הצביר הכדורי M107.
מאפיינים.
ζ בנושא הנחש הוא כוכב הסדרה הראשית כחול עם סיווג ספקטרלי O9.5 Vnn (לפעמים מסווג כתת-ענק) שנמצא במרחק של כ-366 שנות אור ממערכת השמש. מסתו גדולה מאוד ומוערכת בכ-20 מסות שמש, רדיוסו כ-8.5 רדיוסי שמש והוא מאיר בעוצמה של פי 4,000 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך טמפרטורת פניו גבוהה ביותר ומוערכת בכ-34,300 קלווין, ומשום כך כמעט כל קרינתו היא בתחום העל-סגול, ויחד איתה עוצמת הארתו הכוללת היא פי 90,000 מעוצמת ההארה של השמש. מהירות הסיבוב העצמי של ζ בנושא הנחש היא גבוהה מאוד ועומדת על 425 קילומטר בשנייה, קרוב לגבול העליון האפשרי לכוכב כזה. בשל כך צורתו פחוסה מאוד ורדיוסו בקטבים הוא רק 7.5 רדיוסי שמש בעוד הרדיוס בקו המשווה עומד על 9.1 רדיוסי שמש. בשל הבדלי הרדיוס נוצרים גם הבדלים גדולים בטמפרטורה של פני הכוכב והטמפרטורה בקטבים מגיעה לכ-39,000 קלווין. הספקטרום של הכוכב מראה פסי בליעה רחבים שמצביעים על קיומם של ענני גז המקיפים את הכוכב במהירות גבוהה, ככל הנראה תוצאה של העפת חומר מפני הכוכב בשל מהירות הסיבוב הגבוהה שלו. לכוכב רוח סולרית חזקה והוא מאבד מסה בקצב של 100-200 מיליארדיות מסת שמש בשנה.
בהירותו של ζ בנושא הנחש משתנה מעט במחזוריות מורכבת מאוד בת מספר תדרים הנעים בין 2.5 שעות ל-24 שעות ובשל כך הוא מסווג כמשתנה β בקפאוס. כמו כן הוא פולט קרינת רנטגן חזקה שגם כן מראה שינויים מחזוריים בעוצמתה. המקור של קרינה זו הוא ככל הנראה האצה של חלקיקים טעונים בשדה מגנטי חזק שנוצר כתוצאה מהסיבוב המהיר של הכוכב על צירו.
ל-ζ בנושא הנחש מהירות מוחלטת גבוהה למדי של 20 קילומטר בשנייה והוא נחשב לכוכב בורח. ייתכן שלפני כמיליון שנים הוא היה חלק מכוכב כפול עם בן זוג מסיבי יותר שהתפוצץ כסופרנובה ועוצמת הפיצוץ העיפה את ζ בנושא הנחש ואת שרידי הסופרנובה בכיוונים מנוגדים. מועמד אפשרי לשרידי בן הזוג של ζ בנושא הנחש הוא הפולסר PSR B1929+10 שנמצא כיום בקבוצת נשר. אם השניים אכן היו קשורים זה לזה, אז בן הזוג היה כוכב מסוג ספקטרלי O6-7, עם מסה של 30-40 מסות שמש, שבשל מסתו הגדולה סיים את שלב ההיתוך של מימן להליום תוך מספר מיליוני שנים בלבד. השילוב של רוח השמש החזקה ומהירות התנועה הגדולה של ζ בנושא הנחש יוצרים גל הלם בתווך הבין-כוכבי שניתן לצפייה באור תת-אדום.
דואלפקאר
ד'ואלפקאר
עבדאללה
עבדאללה (عبد الله) הוא שם ערבי שמשמעותו "עבדו של אללה". השם נפוץ גם בטורקית (Abdullah), והגייתו עבדוללה.
הגישה המוטיבציונית
הגישה המוטיבציונית או הראיון המוטיבציוני (באנגלית Motivational Interview או MI) היא גישה התערבותית במקצועות הייעוץ והטיפול הנפשי, שנעשה בה שימוש נרחב בעבודה עם אוכלוסיות מגוונות, הנמצאות בתהליכי שינוי: אנשים עם בעיות התמכרות שונות, אנשים בשיקום פסיכיאטרי, אנשים המבקשים לעשות שינויים הקשורים לאורח חייהם (לדוגמה דיאטה, גמילה מעישון, וכדומה). במרכז הגישה ישנו תהליך חקירה שיטתי ואמפתי של עמדת האדם כלפי אפשרות השינוי. המטפל והפונה מזהים יחד מה דרוש כדי להתקדם בתהליך השינוי אל עבר השגתו ושימורו. זוהי גישה מונחית וממוקדת אדם, שייחודה הוא פחות בטכניקות בהן היא עושה שימוש (שאת חלקן ניתן למצוא גם בשיטות טיפול נפשי אחרות), ויותר ברוחה כסגנון מנחה ליחסים אישיים. את הראיון המוטיבציוני ניתן לשלב במסגרת טיפולים מסוגים אחרים כמו CBT, ותרפיה ממוקדת פתרונות, טיפול נראטיבי וכדומה, או ליישם אותו כטיפול בפני עצמו.
מפתחי הגישה המוטיבציונית העדיפו לקרוא למה שפיתחו בשם "ראיון מוטיבציוני" ולא "טיפול מוטיבציוני" או "התערבות מוטיבציונית" מפני שיותר משמדובר בשיטת טיפול שעומדת פני עצמה מדובר בכלי טיפולי גמיש, וקצר מועד, שניתן ליישם אותו במספר מועט של מפגשים. בנוסף הריאיון המוטיבציוני ניתן ליישום על ידי מגוון של בעלי תפקידים טיפוליים במגוון של מקצועות ייעוץ וטיפול רפואי: רופאים, אחיות, עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק אנשים העוסקים בטיפול באנשים עם התמכרויות, אנשי שיקום מקצועיים וסמך מקצועיים בבריאות הנפש ועוד. (זאת בשונה משיטות טיפול נפשי כמו CBT למשל שנועדו לשימושם של מי שהוכשרו כמטפלים בגישה זו מסוימת זו).
היסטוריה.
הגישה המוטיבציונית פותחה בחלקה על ידי הפסיכולוגים הקליניים ויליאם מילר וסטיבן רולניק, ובהמשך על ידי מטפלים וחוקרים שיצרו התאמות של הגישה לעבודה עם קהלים ספציפיים ומגוונים יותר ויותר. ויליאם מילר היה הראשון שתיאר את הבסיס לגישה במאמר שלו מ-1983 בכתב העת "Behavioral Psychology" (פסיכולוגיה התנהגותית). במאמר תוארו אמצעים טיפוליים בהם השתמש מילר כדי לסיוע לאנשים המכורים לאלכוהול בתהליך הגמילה שלהם. ב-1991 פרסמו מילר ורולניק עקרונות מגובשים יותר של הגישה בפירוט רב יותר, תחילה במאמר ובהמשך וכך בספר "הגישה המוטיבציונית - הגברת המוטיבציה לשינוי" שתורגם לשפות שונות בהן גם עברית. החל משנות התשעים ואילך פורסמו ספרים ומאמרים שהציעו התאמות של הגישה לקהלים מגוונים: אנשים המעוניינים לערוך שינוי באורח החיים שלהם, אנשים החיים עם מחלות כמו סוכרת ונזקקים לשנות הרגלי חיים כדי לשמור על בריאותם,טיפול שיקומי לעבריינים, וכדומה. כמו כן התפתחו התאמות של הגישה המוטיבציונית לא רק להתערבות פרטנית אלא גם לפסיכותרפיה קבוצתית.
בסיס תאורטי.
בסיס ערכי - הפסיכותרפיה ההומניסטית של קארל רוג'רס.
הבסיס הערכי לראיון המוטיבציוני הוא הטיפול ממוקד אדם (Person Centered Treatment), של הפסיכולוג האמריקני קארל רוג'רס. לבסיס הערכי הזה יש בגישה המוטיבציונית כמה משמעויות:
תאוריית ההגדרה העצמית (Self יDerermunation theory) של ריאן ודצ'י.
תאוריית ההגדרה העצמית מבחינה בין סוגי מוטיבציה שונים לשינוי. לפי תאוריה זו המוטיבציה הפנימית של אדם לבצע שינוי בחייו קשורה לחוויות ההתנסות שלו בשינויים מאותו סוג. לכן כדי להשיג שינוי בהתנהגות של אדם יש צורך בכך שהאדם יחווה את עצמו כבעל ניסיון מוצלח באותו סוג שינוי בו מדובר.
דיסונאנס קוגניטיבי.
ההנחה של מילר ורולניק היא ששפה מיצרת מציאות ולכן חקירה, מחשבה ודיבור של הפונה על השינוי הרצוי יביא בסופו של דבר למעבר להחלטה ולפעולה. זאת מפני שהפונה ישאף ליישב את הדיסוננס הקוגניטיבי, כפי שמצא פסטינגר במחקריו. זאת בתנאי שהמוטיבציה לשינוי היא מוטיבציה פנימית, כלומר היא אינה מגיעה רק ממקור חיצוני לאדם. מטרת החקירה הפנימית שמציעה הגישה המוטיבציונית היא לעורר באדם חוויה של אי התאמה (Discrepency) בין מחשבות או עמדות ובין אסטרטגיית פעולה נוכחית (טרם השינוי).
מעגל השינוי של פרוצ'סקה ודקלמנטה.
ג'יימס פרוצ'סקה וקארלו דקלמנטה, פסיכולוגים וחוקרים אמריקאים, ניסו לענות על השאלה מה מניע אדם לערוך שינויים באורח חייו. תיארו את עמדת האדם כלפי שינוי קונקרטי שהוא עתיד לעבור בחייו באמצעות התרשים הבא:
שלבי השינוי כפי שתארו אותם פרוצ'סקה ודקלמנטה מבטאים מוטיבציה פנימית של האדם כלפי שינוי קונקרטי כלשהו בחייו. המוטיבציה הפנימית יכולה להיות מחוזקת על ידי גורמים בסביבת האדם בשינוי
קדם הרהור (Pre-Contemplation): בשלב זה הצורך בשינוי אינו קיים אצל האדם. עם זאת ייתכן שבשלב זה תהיה דרישה חיצונית לשינוי (למשל מצד בני המשפחה).
הרהור: (Contemplation): בשלב זה מתעוררת מוטיבציה לשינוי ומתקיים תהליך קוגניטיבי ורגשי של התלבטות ושקילת אפשרויות.
החלטה (Decision): בשלב זה יש החלטה לפעול והמוטיבציה הפנימית מתגברת. בהדרגה האדם מגבש תוכנית פעולה.
פעולה (Action): ביצוע השינוי עצמו: לדוגמה מפסיק לקנות סיגריות, מפסיק לבקש סיגריות מחברים, לא מסתובב עם סיגריות בכיס ולא מעשן.
שימור (Maintenance): שלב זה כולל התמודדות עם מגוון של מצבים עלולים לאתגר את השינוי: לדוגמה-הגעה לבית שבו כולם מעשנים, התגברות הצורך לעשן עקב לחץ נפשי וכדומה.