רובין נולד בשנת 1892 באודסה. בשנת 1928 עלה לארץ ישראל. בין השנים 1930-1932 עבד במשרדו של דב כרמי ובין השאר השתתף בתכנון בית אלישר. רובין היה פעיל בברית הצה״ר ומקורב למנהיגה זאב ז'בוטינסקי, שאף התאכסן בביתו בשהותו האחרונה בארץ בשנים 1928-1929. רובין היה גם אחד ממקימי ״הסתדרות הציונים הרוויזיוניסטים בארץ ישראל״ בינואר 1933, יחד עם אב"א אחימאיר, יוסף כצנלסון, מרדכי אבניאל ואחרים. ב-1933 חבר אל האדריכל אלכסנדר פרידמן הצעיר ממנו, והעסיק אותו במשרדו. שותפות זו החזיקה עד לפרישתו של רובין בתחילת שנות השישים.
בבחירות של שנת 1949 הוצב רובין במקום החמישה עשר ברשימת מפלגת חרות לכנסת, וביולי של אותה שנה נבחר לחבר מרכז המפלגה. בין 1949-1955 שימש רובין כחבר מועצת עיריית ירושלים וכסגן ראש העיר מטעם מפלגת חרות.
משרדו של רובין פעל בכל הארץ, אך עיקר השפעתו ופעילותו התרכזה בירושלים. יחד עם אלכסנדר פרידמן היה רובין אחראי לתכנון עשרות מבני ציבור ובתים פרטיים בירושלים, והטביע חותם אדריכלי על פניה של העיר. עם הבניינים שתכננו נמנים בית הכנסת ישורון, היכל שלמה, בית המעלות, בית כנסת הנשיא, מלון הנשיא, מלון המלכים, בית חינוך עוורים ומבנה ישיבת מרכז הרב.
מאיר רובין נפטר ב-1967, ונטמן בהר המנוחות.
אשתו אורה (1895~–1946), ילידת אודסה אף היא, הייתה מורה ומ"מ מנהלת הגימנסיה העברית לנערות של גב' ז'בוטינסקי-קופ בעיר מולדתה, ובירושלים פעלה כעסקנית ציבור.
לאחר פטירת אשתו הראשונה, נישא מאיר רובין לרבקה ולזוג נולדו שתי בנות, נילי וליאורה.
טאוקרוס מקיזיקוס
טאוקרוס מקיזיקוס (ביוונית: Τεῦκρος, ὁ Κυζικηνός, טאוקרוס קיזיקנוס; ייתכן שחי במאה ה-1 לפנה"ס) היה סופר יווני שנזכר בסודא כסופר פורה מאוד שכתב ספרים רבים:
טאוקרוס הוא הסופר השלישי מאסיה הקטנה, לצד אפולוניוס מולון ואלכסנדר פוליהיסטור, שהקדיש מונוגרפיה מיוחדת ליהודים, ונראה סביר שגם הוא חי במאה ה-1 לפנה"ס. ייתכן וההתנגשות בין יהודה ורומא בזמן פומפיוס היא זו שגרמה לכתיבת חיבורים על היהודים. בתקופה זו היו גם יהודים רבים בערי אסיה הקטנה.
יובל צורן
יובל צורן (נולד ב-1976) הוא פסנתרן ומנצח יהודי-ישראלי.
ביוגרפיה.
צורן הוא בוגר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, הוא למד אצל בנימין אורן נגינה בפסנתר וניצוח אצל מנדי רודן. ב-2002 התקבל כמנצח הראשון לתוכנית לאומנים צעירים של בית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בלונדון, שם ניצח על מספר בכורות ליצירות חדשות והיה מעורב בהפקות רבות כעוזר מנצח, כפסנתרן וכמאמן זמרים, במיוחד עם מנהלה המוזיקלי של האופרה לשעבר, אנטוניו פאפאנו. מאז עבד בכמה מבתי האופרה המובילים באירופה כגון: הליסיאו בברצלונה והאופרה הלאומית הדנית, ובפסטיבלים בגליינדבורן ובאקס-אן-פרובאנס. כמו כן שיתף פעולה עם מנצחים מהשורה הראשונה כגון: דניאל הרדינג, איוואן פישר, קיריל פטרנקו, קונסטנטינוס קארידיס ורבים אחרים.
בין השנים 2008–2012 כיהן כמנצח הבית של בית האופרה של פרנקפורט שם ניצח על הפקות רבות, בניהן איל טריטיקו, בטבעת החנק, לוצ'ה די למרמור, סיפורי הופמן, נישואי פיגארו, חסדו של טיטוס, חליל הקסם, כך עושות כולן ועוד. ניצח באופרה הישראלית החדשה על האופרות דון קרלו ומפיסטופלה. באופרה המלכותית קובנט גארדן בלונדון על הבכורה העולמית לציפור לילה של דומיניק לה ז'נדר, בבינאלה למוזיקה חדשה במינכן על הבכורה העולמית של פיירו, סופו של לילה מאת ינס יונלייט, בפסטיבל הרוהר טריינאלה, ועל תזמורות ואנסמבלים מובילים, בניהם תזמורת פילהרמוניה, תזמורת עידן הנאורות, התזמורת הסימפונית של בוכום, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, סימפונט רעננה, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, אנסמבל מודרן, אנסמבל מיתר, אנסמבל המאה ה-21 ועוד.
שיתופי פעולה בולטים בתקופה האחרונה כוללים הפקה של אוון ווינגרייב מאת בנג'מין בריטן בבית האופרה של פרנקפורט; טורקי באיטליה מאת ג'ואקינו רוסיני עם התזמורת הסימפונית הברזילאית בריו דה ז'ניירו; לוהנגרין של ריכרד וגנר בבית האופרה של אולדנבורג, וסיור קונצרטים בארצות הברית ובקנדה עם אנסמבל מיתר.
בשנים האחרונות מקדיש יובל חלק מזמנו לחינוך ועובד באופן קבוע עם תוכנית דייוויד גולדמן למוזיקאים צעירים מטעם המרכז למוזיקה ירושלים.
יובל צורן מלמד ניצוח באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ובמקביל הוא משמש שם בתפקיד המנצח והמנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית ע"ש מנדי רודן.
חיים אישיים.
יובל צורן הוא בנם של הפרופסור והמתרגם גבריאל צורן ושל המרצה לביבליותרפיה וספרות רחל צורן.
קצבת נכות (ישראל)
קצבת נכות משולמת מדי חודש על ידי המוסד לביטוח לאומי, במסגרת ענף נכות שלו, לנכה תושב ישראל העומד בקריטריונים לקבלת קצבה.
הקצבה נקראת לעיתים קצבת נכות כללית כדי להבחין אותה מקצבאות נכות ספציפיות אחרות. בישראל ישנן עוד כמה אוכלוסיות הזכאיות לקצבאות נכות, כל אוכלוסייה וכלליה: נכי צה"ל המקבלים קצבה ממשרד הביטחון, נכים שנפגעו בפעולות איבה, המקבלים גמלה לנכה איבה מהמוסד לביטוח לאומי, נכים שנפגעו בעבודה, המקבלים קצבת נכות מעבודה מהמוסד לביטוח לאומי, וניצולי שואה הזכאים לקצבאות שונות מטעם חוק נכי המלחמה בנאצים ונכי רדיפות הנאצים המסופקות להם על ידי מהרשות לזכויות ניצולי השואה שבמשרד האוצר.
המוסד לביטוח לאומי החל לשלם קצבת נכות לאזרחי המדינה באפריל 1974, כעשרים שנה לאחר שנוסד, בהתאם לתיקון לחוק הביטוח הלאומי.
בשנת 2009 שילם המוסד לביטוח לאומי 6.5 מיליארד ש"ח כקצבת נכות.
קצבת הנכות בישראל היא אחת הנמוכות במדינות ה-OECD: בשנת 2007 דורגה ישראל במקום ה-26 מתוך 31 מדינות.
תנאי הזכאות.
נכה זכאי לקצבת נכות אם אי-הכושר להשתכר נגרם לו בהיותו תושב ישראל או בהיותו תושב ארץ-ישראל לפני הכרזת העצמאות (כלומר לפני 15 במאי 1948), או אם בהגיעו לגיל 18 היה תושב ישראל ונכה, אף אם הליקוי נגרם לפני היותו תושב ישראל או אם הליקוי שבשלו נגרם אי הכושר להשתכר, נגרם בישראל בהיותו קטין תושב ישראל. הזכות לקצבה מתחילה בתום 90 ימים מהמועד שבו, עקב הליקוי, נגרם למבוטח אי-כושר להשתכר לתקופה של 90 ימים רצופים לפחות. עולה חדש, שאי-כושרו להשתכר נגרם לפני היותו תושב ישראל, זכאי אף הוא לקצבת נכות.
לשם קבלת הקצבה על הנכה להוכיח את נכותו בפני ועדה רפואית של המוסד לביטוח לאומי. במקרה של פגיעה נפשית: הוא מחויב להציג מסמכים על ביקורים חודשיים אצל פסיכולוג או פסיכיאטר או תיעוד של התנהגות אלימה (למשל באמצעות תיק משטרתי). במקרה של נכות גופנית: הוא מחויב להוכיח נזק בלתי הפיך שנגרם לו או הוחמר מנזק קיים. לדוגמה חוסר יכולת לזוז, ללכת, לתפקד ולעבוד בכלל. בנוסף, חוסר יכולת לעלות במדרגות הבניין שבו חי הנכה, חוסר יכולת להתרחץ, וכן צורך בסיוע תמידי מצד עוזר סיעודי. בדיקה זו חוזרת מדי תקופה, כדי לברר האם יש הטבה או החמרה במצבו, ובהתאם לתוצאות הבדיקה קובעת הוועדה הרפואית האם יחול שינוי בקצבה המוענקת לו. בהתאם לממצאי הוועדה נקבעת לנכה דרגת נכות רפואית המוצגת באחוזים. תנאי לזכאות לקצבת נכות כללית הוא דרגת נכות רפואית של 60% לפחות, או דרגת נכות רפואית של 40% לפחות ובליקוי מסוים נכות רפואית בשיעור של 25% לפחות.
בצעד נוסף נקבעת לנכה דרגת אי-כושר לעבוד, כאשר עקב הנכות אינו מסוגל לעבוד או שיכולתו להשתכר ירדה ב-50% לפחות. דרגת אי-כושר המזכה בקצבה היא באחד מהשיעורים האלה: 60%, 65%, 74% או 100%.
תנאי נוסף הוא שהנכה אינו עובד או שהכנסתו מעבודה כשכיר או כעצמאי נמוכה מ-60% מהשכר הממוצע במשק (הכנסה נמוכה מ-5,804 ש"ח לחודש בינואר 2017).
בהגיע הנכה לגיל פרישה (גיל 62 לנשים, 67 לגברים) מופסקת קצבת הנכות והנכה עובר לקבל קצבת אזרח ותיק בלבד - אך בכל מקרה, סכום הקצבה אינו פוחת, ובמידת הצורך משלם הביטוח הלאומי קצבת אזרח וותיק מוגדלת, בגובה קצבת הנכות שהאדם קיבל בסמוך למועד הפרישה.
בשנת 2009 32% ממקבלי קצבת הנכות היו בתחום בריאות הנפש, 25% בתחום מחלות פנימיות, 21% בתחום מחלות נוירולוגיות ולוקמוטוריות (פגיעה ביכולת התנועה), 11% בתחום מוגבלות שכלית התפתחותית ו-7.5% בתחום מוגבלות חושית.
גובה הקצבה.
גובה קצבת הנכות נקבע לפי דרגת אי-הכושר (אובדן כושר עבודה) שנקבעה לאדם. דרגת אי-כושר בשיעור של 100% מזכה את הנכה בקצבה חודשית מלאה, שגובהה החל מתאריך 01.03.2018 הוא 3,272 ש"ח. מסכום זה מנוכים דמי ביטוח בריאות למי שאינו עובד, וגובה הקצבה בפועל הוא 3,208 ש"ח.
בדרגות אי-כושר נמוכות יותר הקצבה היא:
"קצבה חודשית נוספת" (קח"ן), משולמת לנכה שנקבעה לו דרגת אי-כושר מלאה, ללא תלות באחוזי הנכות הרפואית. הקח"ן בוטל במרץ 2018 וסכום התוספת, בסך 452 ש"ח, התווסף לקצבה המלאה ולא יינתן עוד בנפרד.
משולמות גם תוספות עבור בן/בת זוג שהכנסתו נמוכה (עד 5,646 ש"ח לחודש בשנת 2018) ושני הילדים הראשונים עד גיל 18 (עד גיל 24 אם הם משרתים בצה"ל או בשירות לאומי).
המקבל קצבת נכות ואין לו הכנסה אחרת מחויב בדמי ביטוח בריאות בסך 104 ש"ח, נכון ל 1.1.2019 מתוך קצבת הנכות. אם זו הכנסתו היחידה, הוא פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי. אם יש לו הכנסה אחרת, אזי אם דרגת אי-הכושר שנקבעה לו היא לפחות 75%, הוא זוכה להקלה בתשלום דמי ביטוח לאומי על הכנסתו הנוספת מעבודה: כעצמאי הוא משלם דמי ביטוח רק לענף נפגעי עבודה, וכשכיר הוא אינו משלם דמי ביטוח לאומי (אך מעסיקו משלם דמי ביטוח לענף נפגעי עבודה ולענף זכויות עובדים בפשיטת רגל ופירוק תאגיד).
חוק לרון.