בנובמבר קודם תו ירוק בחללים סגורים. בדצמבר נוספו הגבלות בתחבורה ובמקומות נוספים. במקביל קודם חיסון במנת דחף של חיסון נגד COVID-19. ב-21 בדצמבר הודיעה הממשלה כי ההנחיות וההמלצות יהודקו. כל העובדים שעבודתם מאפשרת זו, יידרשו לעבוד מהבית, ויהודקו הנחיות הריחוק הפיזי והגבלות על התקהלות. ההגבלות החדשות ישמו את השלב השני של תוכנית הגבלות בת שלושה שלבים, שעליה הודיעה הממשלה בתחילת דצמבר 2021. מ-23 בדצמבר, אנשים נקראו לעבוד מהבית, אירועים ציבוריים עם בין 20 ל-500 משתתפים יצטרכו להושיב את הקהל ואירועים עם קהל גדול יותר יצטרכו הוכחת התחסנות.
בפברואר 2022, הודיעה הממשלה על סיום הגבלות הקורונה במדינה.
משרד הבריאות של בלארוס
אברהם נודלמן
אברהם (נוצ'ה) נודלמן (5 באוקטובר 1910 – 1 בפברואר 1985) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי ששיחק בהפועל תל אביב ובנבחרת ארץ ישראל.
ביוגרפיה.
נודלמן נולד בשכונת מנשייה שביפו והחל לשחק כדורגל בקבוצות אלנבי, שהתאחדה ב-1927 עם הפועל תל אביב. בשנת 1928 זכה עם הפועל תל אביב בגביע ארץ ישראל הראשון לאחר שכבש שער בניצחון 2–0 על מכבי חשמונאי ירושלים במשחק הגמר. בינואר 1929 היה שותף למסעה של הקבוצה ללבנון וסוריה, ואף כבש את שער הניצחון במשחק מול קבוצת ברדה בדמשק. נודלמן שיחק בהפועל תל אביב מהקמתה ועד שפרש ממשחק פעיל בשנת 1938, ובמדי הקבוצה זכה בשלוש אליפויות וארבעה גביעים.
בנוסף היה נודלמן חלק מנבחרת ארץ ישראל ושיחק שלושה משחקים במדיה, שניים מול נבחרת מצרים בשנת 1934, וכבש באחד מהם שער ניחומים בתבוסה 1–7. משחקו האחרון במדי הנבחרת היה מול נבחרת יוון במסגרת מוקדמות מונדיאל 1938.
לאחר פרישתו הפך נודלמן לפועל בנמל תל אביב, ובמקביל אימן בהפועל קריית שלום, מכבי בת ים והפועל רמת גן.
במהלך מלחמת העולם השנייה גויס נודלמן לצבא הבריטי ושירת בתפקיד נהג. בהמשך שימש נודלמן כנהג אישי במשרד הביטחון, ואף שיחק בנבחרת המשרד.
אחותו מרים נודלמן נישאה לכדורגלן שלמה פוליאקוב ששיחק עמו בהפועל תל אביב.
מגפת הקורונה בבלארוס
מגפת הקורונה התפשטה לבלארוס, כאשר המקרה הראשון של נגיף ה-SARS-CoV-2 הגורם למחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19) אירע במינסק ב-28 בפברואר 2020. עם זאת, הרשויות לא מיהרו להטיל הסגר, והפעילויות ההמוניות השונות, כולל טורנירי ליגת העל הבלארוסית בכדורגל נמשכו גם בתחילת אפריל.
תגובת הממשלה.
ב-16 במרץ 2020, נשיא בלארוס, אלכסנדר לוקשנקו, ביטל את האיום של נגיף הקורונה ועודד עבודה בשדות והנעת טרקטורים כדרך להתגבר על המגפה: "אתם רק צריכים לעבוד, במיוחד עכשיו, בכפר [... ] שם, הטרקטור ירפא את כולם. השדות מרפאים את כולם". בהערותיו הנוספות על המגפה, מנהיג בלארוס התייחס אליה כ"פסיכוזה" וב-28 במרץ, שיחק משחק הוקי ובהמשך הצהיר בראיון: "עדיף למות על הרגליים, מאשר לחיות על הברכיים [...] ספורט, במיוחד על קרח, טוב יותר מכל תרופה אנטי-ויראלית, זה הדבר האמיתי". לפני כן, בישיבה רשמית, הציע לוקשנקו "להרעיל" את נגיף הקורונה באמצעות וודקה, כמו גם להיכנס לסאונה כתרופה הטובה ביותר למוות.
מנגד, נראה כי אזרחים רבים דאגו להתעדכן באתרים בינלאומיים וחלקם, אף על פי שלא ניתנו הנחיות רשמיות לכך, הקפידו על ריחוק פיזי בתחבורה הציבורית וברחוב. כך גם עקב ניסיון של האופוזיציה לעודד הסגר עממי.
ב-25 במרץ 2020 הוקמה דרישת חובה להסגר עצמי של 14 יום לאנשים הנכנסים לבלארוס ממדינות שנפגעו מהמגפה, למעט דיפלומטים ומשפחותיהם, צוותי אוויר ואנשים העוברים בבלארוס בדרכם לארצותיהם.
עד ל-30 במרץ, בלארוס לא יזמה מאמץ להסגר כלל ארצי. זאת, לצד הירידה ההדרגתית בשקיפות של הדיווחים הרשמיים על המגפה, הביאו לביקורת מצד העיתונות והאוכלוסייה והדגישו את היעדר המידע המעודכן אודות המחוזות שנפגעו מהנגיף, הפחיתו את תדירות העדכון ועלו עמימות הדיווחים הרשמיים, כמו גם ריסון התקשורת הלא-ממשלתית מתוך ישיבות הממשלה על המצב האפידמיולוגי במדינה.
צורת ההתמודדות של הממשלה עם המגפה הייתה אחת העילות לפרוץ ההפגנות בבלארוס (2020).
השפעה כלכלית.
ב-30 במרץ 2020, בלארוס וקרן המטבע הבינלאומית החלו במשא ומתן על הלוואה של 900 מיליון הדולר שנועדו לפצות על ההפסדים הכלכליים ממגפת הקורונה.
אטומידאט
אֶטוֹמידאט (באנגלית: Etomidate) היא תרופת הרדמה קצרת טווח, הניתנת במתן תוך-ורידי ומשמשת להשריית הרדמה כללית וסדציה, לצורך ביצוע פרוצדורות קצרות, כמו שחזור (רדוקציה) של פריקה, צנרור קנה, היפוך חשמלי וטיפול באמצעות נזעי חשמל. מנגנון הפעולה של התרופה אינו ברור לחלוטין, אך ככל הנראה היא משפיעה על קולטני GABA.
התרופה פותחה על ידי חברת התרופות ג'נסן פרמקוטיקה (Janssen Pharmaceutica) ב-1964. היא נכנסה לשימוש באירופה ב-1972 ובארצות הברית ב-1983.
שימוש רפואי.
אטומידאט משמשת הן להרדמה שטחית לצורך פרוצדורות שאינן דורשות ביצוע צנרור קנה, כדוגמת היפוך חשמלי, והן כחלק מהטיפול התרופתי במקרים של תהליך הרדמה מהיר לצורך ביצוע צנרור קנה. בעבר הייתה האטומידאט אחת מתרופות ההרדמה הנפוצות ביותר בענף רפואת החירום, אך כיום תרופת הבחירה המשמשת לצורך הרדמה במתאר זה היא פרופופול.
לאטומידאט כמה יתרונות על פני תרופות הרדמה אחרות. תחילת ההשפעה שלה מהירה, כדקה, והיא משפיעה באופן מועט או שאינה משפיעה כלל על המדדים הקרדיווסקולריים, מה שהופך אותה לבטוחה יחסית לשימוש במטופלים הסובלים מהפרעה בזילוח הדם או מתת-לחץ דם. היא גורמת לסיכון מופחת לדיכוי תהליך הנשימה הטבעי ביחס לתרופות אחרות והיא אינה גורמת לשחרור היסטמין.
אטומידאט היא אחת מתרופות ההרדמה היחידות הגורמות לירידה בלחץ התוך-גולגולתי, אך ללא פגיעה בלחץ הדם העורקי, על כן היא מתאימה למקרים מסוימים של פגיעת ראש.
שימוש נוסף שנעשה באטומידאט מכונה "מבחן אטומידאט לדיבור ולזיכרון". במסגרת מבחן זה, מטופלים הסובלים מאפילפסיה ומועמדים להסרה כירורגית של אזורים במוח הנחשבים למוקדים היוצרים פרכוסים, מטופלים באמצעות אטומידאט לצורך הערכה של תפקודים מוחיים באזורים מסוימים אל מול אזורים אחרים.
בנוסף לשימוש כתרופת הרדמה, אטומידאט מדכאת הפרשה של הורמונים קורטיקוסטרואידים מבלוטת יותרת הכליה. בשל דרך המתן התוך-ורידית שלו, היא משמשת במצבים שבהם נדרשת שליטה מהירה על רמת הקורטיזול בדם, או במקרים שבהם אין אפשרות למתן טיפול תרופתי דרך הפה.
שימוש בהוצאה להורג.
ב-24 באוגוסט 2017 השתמשה מדינת פלורידה שבארצות הברית באטומידאט, יחד עם רוקורניום ברומיד ופוטסיום אצטט, לצורך הוצאתו להורג של ג'יימס אסאי - גבר שנידון למוות בעוון רצח. היה זה השימוש הראשון באטומידאט לצורך הוצאה להורג בארצות הברית.
השימוש באטומידאט נעשה בשל הקושי של הרשויות לרכוש את התרופה מידזולם לצורך שימוש בהוצאה להורג, זאת על רקע הלחץ שהופעל על חברות התרופות מצד מתנגדי ההוצאות להורג שלא למכור את התרופה לצורך זה.
ביצוע גזר הדין התאפשר לאחר שבית המשפט דחה את טענות עורכי דינו של אסאי, שטענו כי שימוש באטומידאט במהלך ההוצאה להורג יגרום לאסאי לחוות כאבים, מה שיפגע בזכויותיו החוקתיות, וקבע כי הדבר אינו סביר.
תופעות לוואי.
אטומידאט מעכבת באופן בלתי הפיך את האנזים 11 בטא הידרוקסילאז, שלו חשיבות בסינתוז הורמונים קורטיקוסטרואידים בבלוטת יותרת הכליה. טיפול תוך-ורידי ממושך באטומידאט מוביל לאי-ספיקה ראשונית של בלוטת האדרנל.
במחקר שבוצע, שיעור התמותה בקרב פצועי טראומה קשים שטופלו באטומידאט תוך-ורידי לפרק זמן של יותר מ-5 ימים היה גבוה יותר משיעור התמותה בקרב פצועים שטופלו באמצעות תרופות הרדמה אחרות, בעיקר בשל זיהומים משניים כמו דלקת ריאות.
בגלל השפעתה המדכאת של אטומידאט על בלוטת יותרת הכליה, השימוש בה בחולים הסובלים מאלח דם, גם אם באופן חד פעמי לצורך ביצוע צנרור קנה, שנוי במחלוקת. נמצא כי חולים שטופלו במנה חד פעמית של אטומידאט הציגו רמת קורטיזול נמוכה בדם במשך שעות לאחר הטיפול בתרופה. מסיבה זו טוענים מחקרים מסוימים כי יש להימנע לחלוטין משימוש באטומידאט בחולים הסובלים מהלם זיהומי, וכי התרופה גורמת לעלייה בשיעור התמותה בחולים אלו. מנגד, מחקרים אחרים שבוצעו לא מצאו עלייה בשיעור התמותה בחולים עם הלם זיהומי שטופלו במנה חד-פעמית של אטומידאט לצורך ביצוע צנרור קנה, על פני חולים שטופלו במידזולם לשם כך. מחקרים מסוימים מציעים מתן של קורטיקוסטרואידים לחולים שטופלו באטומידאט ומציגים סימנים לאי ספיקה של בלוטת יותרת הכליה.
בסקירה רטרוספקטיבית גדולה של כ-32,000 מטופלים נמצא כי מטופלים שטופלו באטומידאט היו בסיכון גבוה פי 2.5 לתמותה, וכן בסיכון גבוה יותר ללקות בתחלואה קרדיווסקולרית ולחוות אשפוז ארוך יותר בבית החולים, מאשר מטופלים שטופלו באמצעות פרופופול. מסקנותיו של מחקר זה הן כי על מטפלים להפעיל שיקול דעת בשימוש באטומידאט.
תופעות לוואי נוספות של אטומידאט כוללות צריבה במקום ההזרקה, תנועות מיוקלוניות, בחילות והקאות.
פרמקולוגיה.
אטומידאט מתחילה להשפיע בתוך כחצי דקה עד דקה, כאשר שיא ההשפעה שלה הוא לאחר כדקה. משך ההשפעה הוא כ-3–5 דקות, אם כי משך מחצית החיים של חילוף החומרים התרופתי הוא כ-75 דקות, מכיוון שאטומידאט מופצת מהפלזמה לרקמות אחרות.
דייוויד קופרפילד (מיני-סדרה, 1986)
דייוויד קופרפילד (באנגלית: David Copperfield) היא מיני-סדרה בת עשרה פרקים, ששודרה ב-1986 ו-1987, המבוססת על הרומן "דייוויד קופרפילד" מאת צ'ארלס דיקנס. את התסריט כתב ג'יימס אנדרו הול. במאי הסדרה היה בארי לטס, והמפיק היה טרנס דיקס.