בעת הקמת יישובים, מאחר שאדמות המדינה ביהודה ושומרון אינן רשומות בלשכת רישום המקרקעין ("טאבו"), הקרקעות היו נכס שהממונה על הרכוש הנטוש הממשלתי העניק הרשאה לתכנונו לגוף מיישב, לרוב החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית או משרד השיכון. בדו"ח מבקר המדינה מ-2012, נחשף כי ב-83 התנחלויות הממונה לא גובה דמי חכירה על אדמות המדינה (כנהוג בתוך תחומי הקו הירוק), סכום שהמצטבר למאות מיליוני שקלים לאורך השנים. כמו כן, 25 תחנות דלק ישראליות הפועלות ביהודה ושומרון וממוקמות על אדמות המדינה, פועלות שנים רבות בלי שהממונה חתם עם בעליהן על חוזה הרשאה לשימוש בקרקעות שעליהן הן נמצאות, כנדרש בצו בדבר רכוש ממשלתי, ובלי שגבה עבורן דמי שימוש.
ועדת העררים הצבאית.
ועדת העררים הצבאית דנה, בין השאר, בעררים על החלטות הממונה על הרכוש הממשלתי בדבר הכרזות על קרקעות באזור יהודה ושומרון כאדמות מדינה, על סמך טענות לבעלות על הקרקע. עררים ניתנים להגשה רק בתוך 45 הימים שנקבעו לכך בצו ההכרזה.
הבעלות על הקרקעות, כמו כל זכות קניינית אחרת במשפט הישראלי, כפופה לתקנת השוק, ולפיכך אם יתגלו זכויות בקרקע לאחר שזו כבר הוקצתה על ידי הממונה כאדמת מדינה והוחל בפיתוחה בתום לב, זכותו של התובע תפקע והוא יוכל רק לתבוע פיצויים מהממונה.
צוות סטטוס מקרקעין ("קו כחול").
צוות סטטוס מקרקעין במנהל האזרחי, הידוע יותר בשם צוות "קו כחול", הוקם בשנת 1999, ומטרתו לבחון הכרזות על אדמות מדינה שהתעוררו ספקות אודות דיוקן, זאת כדי לאפשר קידום תהליכים תכנוניים בתחום יישובי יהודה ושומרון, על פי התוכניות המוגשות למנהל האזרחי. בצוות חברים מומחים לפענוח מפות ותצלומי אוויר ומשפטנים.
תפקידו הראשון של צוות "קו כחול" היה לדייק את מפות יהודה ושומרון ששירטטה עורכת הדין פליאה אלבק, מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, בעיקר לאורך שנות השמונים. ב-2004, עם כניסת מייק בלס לתפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ וחקיקה), הוחלט על רפורמה בעבודת הצוות. הצוות הוגדל ונקבע כי מעתה כל תוכנית בנייה ביו"ש תעבור בדיקה מקדימה שלו. ב-2011 קבע בלס כי עבודתה של אלבק עליה הסתמך הצוות התייתרה, ומעתה כל פעולת מקרקעין ביו"ש תדרוש מן הצוות בחינה מחודשת של ההכרזה על אדמות מדינה.
בהמשך קבע ארז קמיניץ המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט אזרחי), כי הצוות יבדוק יישובים אשר ביקשו להרחיב את שטח הבנייה שלהם, במלואם. עוד נקבע כי עד סיום עבודת הצוות, לרבות סיום הליך ערעורים בבתי משפט, לא תתאפשר שום פעולת מקרקעין. יצוין כי קודם עבודת הצוות, בודק "הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש" אם ישנם רישומים מוקדמים על האדמות השונות. עבודת הצוות מאושרת בידי היועץ המשפטי לאזור יהודה והשומרון.
תקציב.
תקציב המנהל האזרחי, כחלק מתקציב תיאום הפעולות בשטחים, מגיע דרך תקציב המדינה ודרך הכנסותיו ("הוצאה מותנית הכנסה") כגון: אגרות רישום מקרקעין (טאבו), אגרות תכנון, אגרות תחבורה, הכנסות מבתי משפט צבאיים בגין קנסות, חילוט ערבויות ואגרות בגין ביול בקשות כניסה לישראל. בשנת 2010 התגלה כי מדינת ישראל העבירה לקופתה, במשך כ-15 שנים, מאות מיליוני שקלים מגביית אגרות והיטלים בשטחי הגדה המערבית שנועדו לפי החוק לתקציב המנהל למען התושבים.
תקציב המנהל האזרחי בשנת 2013 היה 306 מיליון ש"ח.
ביקורת.
מעט מאוד מחקרים אובייקטיביים נעשו על פעולות המנהל האזרחי מכיוון שהמנהל כמעט ואינו מפרסם נתונים על עבודתו.
אף כי הגדרת תפקידו של המנהל היא דאגה לרווחתה של כלל האוכלוסייה באזור יהודה ושומרון, נטען כי, מעצם היותו חלק מהממסד הישראלי, הוא מעדיף בפועל את האינטרסים של מדינת ישראל באזור, לרבות אלו של המתיישבים הישראלים, כשאלה מתנגשים באינטרסים של התושבים הערבים.
מאידך, נטען כנגד המנהל האזרחי שהוא מפלה לרעה את המגזר היהודי. לדוגמה בשנת 2008 איתר המינהל 646 מבנים בלתי חוקיים במגזר הפלסטיני והרס 111 מהם (17%). באותה שנה איתר המינהל 293 מבנים בלתי חוקיים במגזר היהודי והרס 105 מהם (36%). בתגובה טוענים ארגוני זכויות אדם כי לא ניתן לערוך השוואה כזו כשמראש מדיניות מתן האישורים מוטה: לטובת המתנחלים עומדים גופי תכנון אזרחיים עם נציגות לקהילה (כלומר לציבור המתנחלים) ואילו עבור הפלסטינים מתכננים גופים צבאיים ללא נציגות לפלסטינים. לטענת עמותת "במקום", ישראל משתמשת בכלים תכנוניים שונים כדי לצמצם במידת האפשר את הגידול באוכלוסייה הפלסטינית בשטח C. כך למשל בשנת 2005 הוגשו למנהל האזרחי 189 בקשות של פלסטינים להיתרי בנייה, מהן אושרו רק 13 (7%). באותה שנה נבנו בהתנחלויות 1180 יחידות דיור. לפי נתוני המינהל האזרחי, שהועברו לארגונים, רק אחוז זעום מבקשות להיתרים שמגישים הפלסטינים לבנייה אכן מאושרים. במצב כזה, לטענת הארגונים, נתוני ההריסות זניחים ביחס למבנה הבסיסי של מערכת התכנון המפלה כנגד פלסטינים.
ביקורת אחרת מצד אנשי שמאל וימין כאחד היא שהם רואים את המנהל האזרחי כגוף אנטי דמוקרטי אשר כופה את שליטתו על חיי אנשים שלא בחרו בו ובעומדים בראשו.
עם מתן צו הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון בסוף שנת 2009, הועברה האחריות על מילוי הצו למינהל. לצורך כך הגדיל המינהל את מצבת כוח האדם שלו ופעל בנמרצות להפסקת כל עבודות הבנייה היהודיות בכל שטחי יו"ש אף במקומות שכבר קיבלו אישור מוקדם יותר אולם לא החלה בהם הבנייה בפועל ואף לא הונחו יסודות. מהלך זה עורר זעם בקרב המתיישבים שטענו כי המנהל עוסק אך ורק בבנייה בהתנחלויות ולא בבנייה בלתי חוקית של ערבים בשטחי C.
המינהל האזרחי, כך פורסם, איננו משקיע את התקציבים שניתנו לו בנושאים כגון שמירה על הסביבה ופינוי אשפה, ואף על פי שתחומים אלה נמצאים באחריותו.
כמו כן נמתחת ביקורת על אוזלת היד במניעת שוד עתיקות ביהודה ושומרון של קמ"ט ארכאולוגיה במנהל, לרשותו עומד פקח אחד.
פרשות שחיתות.
במהלך השנים התגלו מספר מקרי שחיתות במנהל, בעיקר פרשות של מתן היתרי כניסה לישראל, אישורי בנייה, רישיונות חציבה ורכישת קרקעות תמורת שוחד:
נבחרת אפגניסטן בכדורגל
נבחרת אפגניסטן בכדורגל, הידועה בכינוי "קבוצת מלי", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של אפגניסטן. הנבחרת הוקמה בשנת 1933 וצורפה לפיפ"א בשנת 1948.
המפלגה למען בוסניה והרצגובינה
מפלגת בוסניה והרצגובינה (בבוסנית: Stranka za Bosnu i Hercegovinu) היא מפלגה בבוסניה והרצגובינה. נוסדה על ידי חאריס סילייג'יץ' ובראשה החל מאפריל 2021 עומד סמיר אפנדיץ'.
המפלגה מתוארת כמפלגה רב אתנית בעלת השקפה ליברלית בפוליטיקה של בוסניה והרצגובינה ושואפת לבוסניה והצרגובינה אחידה, ולביטול שתי הישויות המרכיבות את בוסניה והרצגובינה כיום.. בזמנו בבחירות לבתי הנבחרים שנערכו ב-5 באוקטובר 2002 המפלגה זכתה ב 10.5% שהם 6 מושבים מתוך 42 המושבים.בנוסף המפלגה זכתה ב-15 מושבים מתוך 140 המושבים של בית הנבחרים של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה ואף זכתה ב-4 מושבים מתוך 83 המושבים באספה הלאומית של רפובליקה סרפסקה. נכון להיום, בשנת 2022, המפלגה אינה מיוצגת יותר בפרלמנט של בוסניה והרצגובינה.
יריבתה בקרב הבוחרים ה"בוסניאקים" (ה"מוסלמים" לשעבר) היא מפלגת הפעולה הדמוקרטית מיסודו של אלייה איזטבגוביץ'
ארץ' אנמי
המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של בוסניה והרצגובינה
המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של בוסניה והרצגובינה (בבוסנית: Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine) היא מפלגה בבוסניה והרצגובינה.
המפלגה היא היורשת של המפלגה הקומוניסטית של בוסניה והרצגובינה. בבחירות לבתי הנבחרים שנערכו ב-5 באוקטובר 2002 זכתה המפלגה ב-10.4%, שהם 4 מושבים מתוך 42 המושבים. בנוסף, זכתה המפלגה ב-15 מושבים מתוך 140 המושבים של בית הנבחרים של הפדרציה של בוסניה והרצגובינה, ואף זכתה ב-3 מושבים מתוך 83 המושבים באספה הלאומית של רפובליקה סרפסקה.
המפלגה היא במעמד של מפלגה עמיתה (שאינה חברה) במפלגת הסוציאליסטים האירופאים, מפלגת הגג של הסוציאליסטים הפועלת במוסדות האיחוד האירופי.
המפלגה הסוציל-דמוקרטית של בוסניה והרצגובינה
פיפלמובר
פיפלמובר (באנגלית: PeopleMover) הוא קיצור שמו הרשמי של מתקן שפעל בין השנים 1982–1995 בפארק השעשועים של חברת וולט דיסני: דיסנילנד שבקליפורניה.
השם הרשמי של המתקן הוא "פיפלמובר דרך עולם טרון" (באנגלית: PeopleMover Thru the World of Tron). מתקן דומה ממשיך לפעול בממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה בשם רשות התחבורה של ארץ המחר.
שם המתקן נכתב ברצף, ובהמשך הפך למונח בשפה האנגלית "people mover" - "מסיעון".
היסטוריה של המתקן.
המתקן נפתח כחלק מארץ המחר החדשה שנפתחה בשנת 1967. הקרונות במתקן היו תמיד בתנועה, וניתן היה לעלות עליהם באמצעות הליכה על מדרכה נעה בתחנה, שמהירותה זהה למהירות הקרונות. הרכבות הונעו שלא באמצעות מנועים פנימיים בנפחן שלהן אלא באמצעות גלגלי גודייר שהיוו חלק מהמסילה. הרכבות היו צבעוניות עד שנת 1987 אז נצבעו לבן. המתקן נסגר באוגוסט 1995 והוחלף במתקן מטות הטילים (Rocket Rods) בשנת 1998.
מממנים.
המתקן מופעל על ידי שיטת וודווי המבוססת על השיטה שבה השתמשו במתקן דרך השמים הקסומה של פורד ביריד העולמי של ניו יורק 1964 - מתקן שמומן על ידי חברת פורד והוקדם על ידי חברת וולט דיסני. כאשר נבנה המתקן בארץ המחר סירבה חברת פורד לממנו, וחברת הגלגלים גודייר הסכימה להחליפם בתמורה לכך שגלגלי המתקן יוחלפו על ידי צמיגים של גודייר.
מנהרת מהירות העל.