בשנת 2004 מונה ריצ'רדסון למאמנה של קבוצת אולבני פטרונס, אותה הוביל כשחקן לזכייה באליפות ליגת ה-CBA בשנת 1988. לקראת סיום עונתו השלישית כמאמן הקבוצה הושעה עד סיום העונה בגין אמירות אנטישמיות, לכאורה, לאחר שציין בראיון כי "יהודים הם ערמומיים מכיוון שהם שנואים בכל העולם". במקביל לראיון פורסם כי ניבל את פיו כלפי אוהד במשחק, ואף כינה אותו בשמות גנאי הומופוביים. יש לציין כי נישואיו השניים של ריצ'רדסון היו לאישה יהודייה, דבר שמערער את האשמת ריצ'רדסון באנטישמיות. קומישינר ה-NBA באותה תקופה, דייוויד סטרן, תמך בריצ'רדסון כשאמר "אין לי ספק כי ריצ'רדסון אינו אנטישמי... ייתכן שכושר השיפוט שלו לקוי, אך אין הדבר משקף את יחסו של ריצ'רדסון כלפי יהודים".
בסיום השעייתו עבר ריצ'רדסון לאמן את קבוצת לוטון-פורט סיל קבאלרי, מהעיר לוטון שבאוקלהומה. בעונות 2008 ו-2009 זכה ריצ'רדסון עם הקבוצה באליפות ליגת ה-CBA, ובעונת 2010 הגיעו הקאבלרי לסדרת גמר ליגת ה-PBL. בשנת 2011 מונה ריצ'רדסון למאמנה הראשון של קבוצת לונדון לייטנינג, אשר לקחה חלק בעונת הבכורה של ליגת ה-NBL הקנדית. בשתי עונותיה הראשונות זכתה לונדון באליפות הליגה, ובשתיהן זכה ריצ'רדסון בתואר "מאמן העונה". בשנת 2014 פרש מאימון הקבוצה.
מריה אמליה מסקסוניה
מריה אמליה מסקסוניה (; לבית וטין, 24 בנובמבר 1724 - 27 בספטמבר 1760) הייתה אשתו של קרלוס השלישי, מלך ספרד, וכיהנה כמלכת נאפולי וסיציליה, ולאחר מכן כמלכת ספרד.
ביוגרפיה.
מריה אמליה נולדה ב-24 בנובמבר 1724 בדרזדן כבתם של הנסיך פרידריך אוגוסט, שהיה מאוחר יותר הנסיך הבוחר מסקסוניה ומלך פולין ומריה יוזפה מאוסטריה, בתם של יוזף הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ווילהלמינה אמליה מבראונשווייג. בשנת 1738 התחתנה מריה אמליה עם קרלו השביעי, מלך נאפולי וסיציליה, והייתה מעורבת מאוד בניהול הממלכות.
בשנת 1759 מת גיסה פרננדו השישי, מלך ספרד, ובעלה קרלוס עלה לשלטון במקומו. בנם פרננדו עלה לשלטון בנאפולי וסיציליה, ונשאר לגור שם. מריה אמליה הייתה מלכה מאוד פופולרית, אך מתה בפתאומיות משחפת ב-27 בספטמבר 1760.
משפחתה.
בשנת 1738 התחתנה מריה אמליה עם קרלוס השלישי, מלך ספרד, ממנו היו לה 13 ילדים מהם 6 נפטרו בינקותם או בגיל צעיר.
אוגוסט השני
אוגוסט השלישי
מגדל המשרדים בעיר המודרנית טיינג'ין
מגדל המשרדים בעיר המודרנית טיינג'ין הוא גורד שחקים בעיר טיינג'ין שבסין. המגדל מתנשא לגובה של 338 מטרים וכולל 65 קומות. בניית המגדל החלה בשנת 2011 והסתיימה בסוף שנת 2016. המגדל נכלל בתוך פרויקט הכולל שני מגדלים נוספים בגובה של 205 מטרים אשר יכללו מלון ברמה של 5 כוכבים בנוסף לדירות פאר אשר ישכנו גם הן בתוך המגדלים.
פאני ואלכסנדר
פאני ואלכסנדר (שוודית: Fanny och Alexander) הוא סרט הקולנוע משנת 1982, האחרון שביים אינגמר ברגמן (הוא ביים מאוחר יותר רק עבודות לטלוויזיה ולתיאטרון). הסרט נוצר תחילה כמיני סדרת טלוויזיה ועבר עריכה נוספת, לסרט באורך 188 דקות.
עלילה.
בסרט מתוארים שני ילדים, פאני (Pernilla Allwin) ואלכסנדר (Bertil Guve), שגרים במשפחה מורחבת תוססת וחילונית, בעשור הראשון של המאה העשרים. הם שמחים בחברת הוריהם, דודיהם ודודניהם, עד שאביהם מת במפתיע. אימם (אווה פרולינג), שרוצה דמות אב עבור ילדיה, מתחתנת בשנית. בעלה החדש הוא כומר צדקן, שתלטן וחסר שמחת חיים.
האם והילדים סובלים מאוד מהאב החדש ולא מצליחים ליזום גירושים בעצמם. הדודים הביולוגים של הילדים מביאים לעזרתם את ידיד המשפחה הסוחר היהודי . כשהוא מספק סחורה לכומר, הוא מזמין את הילדים לברוח בכרכרה שלו. בביתו של היהודי, פוגשים הילדים את בנו בעל הלקות , שהוא גאון בקבלה, אך גר כאסיר בחדר מרופד. אחרי בריחת הילדים, הדודים מאלצים את הכומר לחתום על מסמכי הגירושין.
הצפנת סף
בקריפטוגרפיה, הצפנת סף (threshold cryptography) היא מערכת הצפנה המבוצעת בין שולחים או מקבלים מרובים התורמים במידה שווה למערכת, בניגוד למערכת הצפנה בין שולח יחיד למקבל יחיד. סכמת הצפנה תקרא הצפנת-סף formula_1 אם לצורך הצפנה או פענוח נדרשים לפחות formula_2 משתפי פעולה מתוך formula_3 מורשים כדי שההצפנה או פענוח יצליחו. כאשר formula_3 הוא מספר המורשים לשלוח או לקבל את המסר המוצפן ואילו formula_2 נקרא "מספר סף" הקובע את כמות המשתתפים המינימלית הנחוצה ואילו פחות ממספר זה ההצפנה או הפענוח יכשלו כי אין מספיק מידע להשלמתם. כמו כן ניתן להגדיר חתימה דיגיטלית עם סכמת סף, באופן שיידרשו לפחות formula_2 חותמים מתוך formula_3 מורשים כדי שהחתימה תהיה תקפה.
המטרה של הצפנת סף היא להגן על מידע (או חישוב רגיש) בצורה בטוחה ועמידה בפני תקלות, על ידי הפצת המידע או החישוב על פני מספר מחשבים המחלקים פעולה ביניהם. מצד אחד מובטחת סודיות גבוהה כי החלק המצוי בידי כל אחד מהם בנפרד אינו מספיק כדי לגלות את המידע. ומצד שני מובטחת אמינות גבוהה, גם אם חלק מהשרתים לא יהיו זמינים עקב תקלה, ניתן יהיה להשיג את המידע משיתוף פעולה של האחרים. חלוקת סוד היא מקרה פרטי של הצפנת סף. שיטת חלוקת סוד מאפשרת לחלק פיסת מידע סודי למספר משתתפים בדרך כזו שהדרישות הבאות מתקיימות:
הגדרה כללית של הצפנת סף מורחבת גם לחישוב פונקציה משותפת. הרעיון הוא שפעולות רגישות מאוד כגון פענוח מידע קריטי או חתימה על מסמכים רגישים, ניתנים לביצוע על ידי קבוצת משתתפים שמספרה נקבע מראש ולא אחד פחות. אם קבוצת משתתפים מינימלית משתפת פעולה הם יצליחו לבצע את החישוב. אפילו אם האחרים מתנגדים הם לא יוכלו למנוע אותו.
מוטיבציה.
רוב סכמות ההצפנה המודרניות מוגדרות בין שולח ומקבל. אך ישנם מקרים שבהם נדרשים מספר משתתפים. הדוגמה הראשונה למערכת כזו הופיעה בתקן EES של NIST שנקרא שבב קליפר (clipper chip). במערכת זו צד שלישי מוסמך (במקרה זה ארגון ממשלתי כמו NSA) מקבל חלקים (shares) של מפתחות כל המשתמשים במערכת הצפנה מסוימת המיושמת בחומרה באופן כזה שבמידת הצורך רשויות החוק יכולים בצו שופט לקבל לידיהם את המפתח הזה ואיתו לפענח מידע ספציפי מבלי להדליף כל מידע אחר שאינו נחוץ במישרין. רבים מביעים התנגדות לשיטה זו בטענה שהיא פוגעת בפרטיות המשתמשים ואינה משיגה את יעדה. סכמת סף שימושית גם במקרים אחרים למשל; מסמכים הצריכים חתימה של מספר מורשים בארגון, מערכות קריטיות הדורשות אישור של מספר ממונים בעלי דרגה בכירה כדי להפעילן או תהליכים בהם נדרשת הכרעת רוב וכדומה. דוגמאות אחרות הן:
בכל המקרים הפרוטוקולים הללו צריכים לעמוד בפני קריפטואנליזה, גם במקרה החמור כאשר אחד המשתתפים הלגיטימים מבפנים מנסה לסייע לגורם חיצוני לפרוץ את המערכת.
חתימה דיגיטלית עם סף.
בפעולות מקוונות ברשת כמו פעולה פיננסית, באופן כללי ההנחה היא שהשרת שאנו מתקשרים עמו פועל בהגינות, אך אי אפשר להוכיח זאת מעל לכל ספק, הדרך היחידה היא באמצעות חתימה דיגיטלית של צד שלישי שעליו אנו סומכים כמו רשות מאשרת (certification authority). הצפנת סף מאפשרת לבנות מערכת אימון טובה יותר. למשל רשות מאשרת היא שרת המנפיק תעודות המבטיחות שמפתח ציבורי מסוים שייך לבעליו המוצהר. אם נסמוך רק על שרת אחד, במקרה של פריצה מוצלחת לשרת כל התעודות שהשרת הנפיק לא בטוחות. למקרה כזה השלכה הרסנית. אם מחלקים את הנפקת התעודות על פני כמה שרתים ממזערים את הסיכון שבפריצה לאחד מהם. כי כעת המתקיף צריך לפרוץ לכל השרתים כדי להפיק תועלת מההתקפה שלו. היות שתעודת מפתח ציבורי היא למעשה חתימה דיגיטלית, ליישום מערכת כזו נדרשת חתימה דיגיטלית עם סף.
תיאור כללי.
קיימות שתי גישות עיקריות לבניית סכמת סף, האחת היא שימוש בתכונת הומומורפיזם של אלגוריתם ההצפנה. הרבה סכמות הצפנה עונות על הגדרה זו באופן חלקי, כמו RSA, אל-גמאל, הצפנת פאיי ועוד. לדוגמה אם נתונה הפונקציה formula_8 המקבלת מפתח formula_9 וקלט שבמקרה של הצפנה הוא טקסט-מוצפן המיועד לפענוח ובמקרה של חתימה דיגיטלית מסמך לחתימה. כעת אם נתונה פונקציית מעטפת המקיימת formula_10 אזי היא תקרא הומומורפית אם מתקיים:
כאשר formula_12 ו-formula_13 הם אלמנטים של חבורה אבלית formula_14. לדוגמה הצפנת אל-גמאל מקיימת את התנאי האמור. אפשר להפוך כל מערכת הצפנה להצפנה הומומורפית חלקית או מלאה וממנה לבנות סכמת סף. כשהמטרה היא שהמערכת תהיה בטוחה לפחות כמו הסכמה המקורית.
הגישה השנייה היא חלוקת סוד כפלית כמו סכמת חלוקת סוד של עדי שמיר שמתאימה להרבה אלגוריתמים אסימטריים אך לא לכולם. בסכמת חלוקת סוד מפתח הצופן פשוט מחולק בין המשתתפים באופן כזה שרק שיתוף פעולה של לפחות formula_2 מהם מאפשר לשחזר את המפתח ואיתו לפענח את ההצפנה. כאשר נדרשים לשחזר את הסוד, כל משתתף מוסר את השתף שלו לדילר מרכזי שתפקידו "להכפיל" את כל החלקים או הכמות המינימלית שלהם כדי לשחזר את הסוד.
באופן כללי משתמשי האינטרנט לא זקוקים לסכמת סף אלא בעיקר גופים גדולים המחזיקים במידע סודי בעל ערך רב. אולם בשל ריבוי פריצות של האקרים לשרתים וגנבת סיסמאות נוטים כיום ארגונים קטנים יותר לנצל טכנולוגיות מתקדמות להגנה על סיסמאות. חברת RSA פרסמה ב-2012 על כוונתה להפיץ טכניקה להגנה על סיסמאות המנצלת הצפנת סף, במטרה להילחם בתופעה. הרעיון הוא שמפתח ההצפנה מפוצל לשני חלקים המאוחסנים במקומות שונים. במצב זה האקר שמנסה לפרוץ למערכת כדי לגנוב ססמאות נדרש כעת לפרוץ לשתי מערכות מחשב שונות. באופן כללי מצב כזה מקשה עליו את המלאכה. כמובן שאפשר להרחיב את המערכת לנקודות חלוקה נוספות.
הכללה.