חנתיליש השני נודע בתור מלך חלש יחסית, שלא יכול היה לתרום הרבה במישור המדיני, ונאלץ לשמור על הסטטוס קוו המדיני עם ממלכת קִיזוּוַתְנָה (אנטוליה של היום), סטטוס קוו שנוצר עוד בתקופת מלכותו של תלפינוש.
AIM-92 סטינגר
FIM-92
AIM-92
דוח על תזרימי המזומנים
בחשבונאות, דוח על תזרימי המזומנים (בקיצור דוח תזמ"ז) הוא דוח כספי המציג את המקורות לכספים שנתקבלו על ידי החברה והשימוש שנעשה בהם. הדוח מציג את היקף המזומנים שנבעו מפעילות שוטפת (או שימשו לפעילות שוטפת), המזומנים ששימשו לפעילות השקעה והמזומנים שנבעו מפעילות מימון. תנועת המזומנים של הישות החשבונאית מתייחסת לתקופה החשבונאית (שנה או רבעון). בשונה משאר הדוחות הכספיים שמייצגים פעילות על בסיס צבירה, הדוח על תזרימי המזומנים מציג פעילות על בסיס מזומן בלבד.
הדוח מוצג לפי התקינה אליה כפופה הפירמה ולכן ניתן למצוא דוחות על פי IFRS, על פי התקינה הישראלית Israeli GAAP (בהתאם לגילוי דעת 51), ועל פי כל תקינה אחרת GAAP. עם זאת, ישנה מגמה גלובלית למעבר לבסיס דיווח אחיד על פי IFRS.
שימוש בדוח זה בשילוב עם יתר הדוחות הכספיים מספק מידע המאפשר למשתמשים להעריך את השינויים בנכסים נטו של הישות, המבנה הפיננסי שלה לרבות נזילותה וכושר פירעונה (SOLVENCY) ויכולתה להשפיע על הסכומים והעיתוי של תזרימי המזומנים כדי להתאים עצמה לנסיבות והזדמנויות משתנות. מידע על תזרים מזומנים הוא שימושי בהערכת יכולתה של הישות להפיק מזומנים ושווי מזומנים, מאפשרת למשתמשים לפתח מודלים להערכה ולהשוואה של הערך הנוכחי של תזרימי המזומנים העתידיים. המידע גם מגביר את יכולת ההשוואה של הדיווח על ביצועים תפעוליים על ידי ישויות שונות כיוון שהוא מבטל את ההשפעה של שימוש בטיפול חשבונאי שונה לגבי אותן עסקאות ואירועים.
הדוח על תזרימי המזומנים מאפשר להעריך את יכולת החברה לייצר מזומנים, לפרוע התחייבויות, לשלם דיבידנד ואת התלות של החברה בהון זר.
הדוח עשוי לענות, בין היתר, על השאלות הבאות:
מבנה הדוח.
באופן כללי הדוח מחולק לשלושה חלקים:
חיבור שלושת חלקי הדוח מהווה את התנועה במזומנים ושווי המזומנים של החברה בתקופה הנידונה. התנועה בתוספת יתרת פתיחה תציג את יתרת הסגירה של המזומנים ושווי מזומנים לתקופה.
מזומנים ושווי מזומנים.
המונח מזומנים בדוח על תזרימי המזומנים כולל: מזומנים בקופה ובחשבונות בנק וכן פיקדונות שניתנים למשיכה מיידית בסכומם המלא, לצורך הדיווח, המזומנים יכולים להיות הן במטבע הפעילות של הפירמה והן במטבע זר.
שווי מזומנים כוללים השקעות לזמן קצר לתקופה שאינה עולה על 3 חודשים וכן ניתן להמירם בסכום ידוע של מזומנים ולא צפוי שינוי משמעותי בערכן.
אין לכלול במזומנים ושווי מזומנים סכומים מוגבלים שכן הם אינם ניתנים למשיכה על פי דרישה ואינם ניתנים להמרה לסכום ידוע של מזומנים.
משיכת יתר (אשראי מבנקים לזמן קצר) תיכלל תחת ההגדרה מזומנים ושווי מזומנים בתנאי שהיא מהווה חלק בלתי נפרד מניהול המזומנים של הישות.
מזומנים שנבעו/שימשו לפעילות שוטפת.
פעילויות שוטפות הן כל הפעילויות שמתבצעות במזומנים במהלך תקופת הדיווח ומבטאות את התקבולים והתשלומים שבוצעו בפועל במהלך התקופה. אלו הן הפעילויות העיקריות ליצור הכנסה ופעילויות אחרות שאינן פעילויות השקעה או מימון. לפיכך הן בדרך כלל נובעות מהעסקאות ומאירועים אחרים המובאים בחשבון בקביעת הרווח או ההפסד של הישות.
תזרימי המזומנים מפעילות שוטפת מבטאים את הרווח התפעולי על בסיס מזומן ויכולים להוות אינדיקציה למידת האיכות של דוח רווח והפסד על בסיס צבירה שכן הם מספקים מידע נוסף לגבי מידת הנזילות של הפירמה.
פעילות שוטפת היא אינדיקטור מרכזי למידה בה פעילויותיה של הישות הפיקו תזרימי מזומנים מספיקים כדי לפרוע הלוואות, לשמר יכולת תפעולית של הישות לשלם דיבידנדים ולבצע השקעות חדשות ללא פניה למקורות מימון חיצוניים.
לדוגמה.
קיימות שתי גישות להצגת תזרימי המזומנים מפעילות שוטפת: גישה ישירה וגישה עקיפה.
גישה ישירה.
דיווח בגישה הישירה מספק מידע רב יותר על הפעילות במזומן שהתרחשה בפירמה במהלך התקופה המדווחת ובנוסף הוא מספק מידע שיכול להיות שימושי יותר לקוראי דוחות כספיים מסוימים.
דוח הנערך לפי גישה זו יכלול סעיפים כמו: תקבולים מלקוחות, תשלומים לספקים, הוצאות ששולמו במזומן וכדומה.
גישה עקיפה.
בגישה העקיפה הדוח מתחיל מרווח או הפסד חשבונאי על בסיס צבירה ולאחר מכן מבוצעות התאמות להצגת הרווח או ההפסד התפעולי על בסיס מזומן. ההתאמות נועדו לנטרל מהרווח החשבונאי על בסיס צבירה את כל ההכנסות וההוצאות שאינן על בסיס מזומן.
התקינה הבינלאומית ממליצה על שימוש בגישה הישירה שכן היא מספקת מידע בצורה מפורטת יותר, אולם בפועל הגישה הרווחת בפירמות היא העקיפה.
מזומנים שנבעו/שימשו לפעילות השקעה.
תזרימי המזומנים מפעילות השקעה מספקים מידע על זרימת מזומנים מתוך ואל הפירמה שמהותה השקעות ומימושים של נכסים. כלומר פעילות שמטרתה זרימת הטבות כלכליות עתידיות לפירמה שאינן נובעות מהפעילות השוטפת של הפירמה.
הגילוי הנפרד של פעילות השקעה חשוב משום שתזרימי המזומנים מייצגים את המידה בה יציאה של מזומן בוצעה לצורך השגת משאבים המיועדים להפקת הכנסה עתידית ותזרימי מזומנים.
מזומנים שנבעו/שימשו לפעילות מימון.
תזרמי המזומנים מפעילות מימון מציגים שינויים בהתחייבויות ובהון העצמי של הפירמה על בסיס מזומן. כלומר חלק זה מציג כניסה ויציאה של מזומנים שמקורם במקורות מימון זרים.
הגילוי הנפרד של פעילות מימון חשוב משום שהוא שימושי בחיזוי של תביעות של תזרימי מזומנים עתידיים על ידי ספקי הון.
ניתוח דוח על תזרים המזומנים.
דוח על תזרים המזומנים יכול לספק מידע רב אודות הפירמה שיכול להיות שימושי למשקיעים הבוחנים את השקעתם בפירמה. יש לשים לב לפעילות שוטפת, תזרים מזומנים שלילי מפעילות שוטפת לאורך זמן יכול לאותת על בעיות בצמיחת הפירמה וחוסר יכולת להפיק מזומנים מפעילותה העיקרית. עם זאת, ייתכן כי חברות בהקמה יציגו תזרים מזומנים שלילי מפעילות שוטפת שנובע מרמת הכנסות נמוכה בשלבי ההקמה.
תזרים מזומנים חיובי מפעילות השקעה יכול להעיד על כך שהחברה מממשת נכסים על מנת לממן את פעילותה השוטפת. תזרים מזומנים שלילי מפעילות השקעה יכול להעיד על התפתחות של החברה והתרחבותה על ידי השקעה בנכסים שבעתיד יגדילו את ההטבות הכלכליות הצפויות לה.
תזרים מזומנים חיובי מפעילות מימון מעיד על כך שהחברה נטלה יותר התחייבויות מאשר פרעה למימון פעולותיה. עם זאת, זה לא בהכרח מעיד על קשיים כלכליים, כמו פירמה בהקמה שממנפת את עצמה .
בכך חשיבותו של הדוח על תזרימי מזומנים אשר נותן פרספקטיבה נוספת אשר לא ניתנת בדוחות הכספיים האחרים לגבי פעילותה של הפירמה.
המובא לעיל הוא בגדר ניתוח כללי גנרי בלבד ויש להתייחס לכל פירמה ולכל סעיף בדו"ח בפני עצמו ובכללותם.
דוח תזרים מזומנים לדוגמה.
בגישה העקיפה הדו"ח יוצג בצורה הבאה:
דוח על תזרימי המזומנים לשנה שנסתיימה ביום 31 בדצמבר 2016
אילו הפירמה הייתה בוחרת להשתמש בגישה הישירה בהצגת הדו"ח, החלק היחיד שהיה משתנה היה הפעילות השוטפת והוא היה מוצג בצורה הבאה:
סך תזרים המזומנים מפעילות שוטפת זהה בשתי השיטות, אולם דרך ההצגה שונה.
RQ-9 ריפר
שמפנייה
דוד גרשטיין
דוד (דודו) גרשטיין (נולד ב-23 בפברואר 1944 בירושלים) הוא אמן ישראלי, העוסק בגבול שבין ציור ופיסול. בעבר עסק בציור פיגורטיבי ואייר ספרי ילדים, ובין היתר זכה בפרס מוזיאון ישראל לאיור. הוא פיתח סגנון המכונה פוסט-פופ ארט, המתאפיין בציור בצבעים עזים על מגזרות מתכת רב-שכבתיות, אשר ניתן להגדירם כ"פסלי קיר". יצירותיו הוצגו במוזיאונים בישראל ובעולם, בין היתר בתערוכה מקיפה במוזיאון ישראל בשנת 1987. בשנת 2016 זכה בפרס הבינלאומי של טאיוואן לפיסול במרחב הציבורי.
ביוגרפיה.
ילדות ו"בצלאל".
גרשטיין נולד להורים אשר עלו מפולין. בהיותו בן ארבע עברה משפחתו לרמת גן. כבר בגיל הגן הראו דוד ואחיו התאום יוני כישרון ציור, שטופח על ידי הוריהם. יוני גרשטיין הפך גם הוא לצייר, המוכר כיום במגזר החרדי.
אחת ממורותיו של דוד הייתה בתיה עוזיאל, שיחד עם ומורים אחרים עודדו את פיתוח יכולת הציור של דוד. כבר בגיל 13 נשלח הנער למחנה לנוער חובב אמנות בירושלים, אשר אותו פקד מדי קיץ עד גיל 15. בתיכון צייר דוד בחוגים במרכז לאמנות בית-צבי ברמת-גן, תחת הדרכתה של רינה בלכטובסקי ארנון. במהלך שירותו הצבאי בצנחנים שירת כשנה בעין-גב, שם הושפע מהנופים המקומיים וצייר סדרת ציורים בצבעי שמן המתארים את מזח הדייגים, סירות הדיג ונוף הקיבוץ. במהלך שהותו שם פגש את הצייר אהרון גלעדי אשר עודד אותו להמשיך בדרכו האמנותית. מיד לאחר סיום שירותו הצבאי נרשם דוד ללימודים ב"בצלאל". במהלך לימודיו ב"בצלאל" התחילה היכרותו עם אברהם אופק אשר לימים ניכרה השפעתו על סגנונו של גרשטיין.
פריז וניו יורק.
באמצע שנות ה-60 הושם הדגש ב"בצלאל" על עיצוב גרפי. גרשטיין לא שבע נחת מלימודי הגרפיקה ושאף ללמוד לימודי אמנות לשמה. לאחר השנה השנייה ללימודיו עבר ללמוד בפריז, באקול נסיונל סופרייר דה בוזאר תחת הדרכתו של הצייר שפלן מידי (Shaplan Midi). לאחר שנתיים של לימודים בפריז, נסע לניו יורק, שם למד שנתיים ב-Art Students League ציור פורטרט, הדפס אמנותי (תחריט) וציור חופשי.
מרצה ב"בצלאל".