מעגל קוֹרי (Cori) הוא מסלול מטבולי המתרחש בבעלי חיים.
המסלול המטבולי.
במעגל קורי מיוצר לקטט מגלוקוז בתאי שריר, ולאחר מכן הופכת החומצה הלקטית בחזרה לגלוקוז בתאי הכבד. בתאי השריר עובר הגלוקוז בתחילה גליקוליזה והופך לפירובט, ולאחר מכן הופך הפירובט לחומצה לקטית בתהליך של תסיסה. בתאי הכבד, לעומת זאת, הופכת החומצה הלקטית לגלוקוז בתהליך הגלוקונאוגנזה. החומצה הלקטית מגיעה מהשריר אל הכבד דרך מחזור הדם.
הסיבה לייצור החומצה הלקטית בתאי השריר הוא מחסור בחמצן בעת פעולה מאומצת של השריר. חמצן מהווה את קולט האלקטרונים הסופי בתהליך הנשימה התאית; בהיעדר חמצן נמסרים האלקטרונים לפירובט והוא מומר לחומצה לקטית.
החומר שמוסר את האלקטרונים הוא הקואנזים NAD. בעת הגליקוליזה נוטל NAD אלקטרונים מגלוקוז והופך ל-NADH; עתה הוא מוכרח למסור את האלקטרונים לתרכובת כשלהי, אחרת לא יוכל להמשיך וליטול אלקטרונים מגלוקוז ותהליך הגליקוליזה ייפסק (דבר שיביא למות התא). הפתרון לכך הוא מסירת האלקטרונים לפירובט, תוצר הגליקוליזה.
היווצרותה של חומצה לקטית בתאי השריר גורם לתאים להתעייף במהרה בשל הירידה ברמת ה-pH. זוהי הסיבה לכך שניתן לאמץ את השרירים, באופן אנאירובי, לפרקי זמן קצרים מאוד, אשר אינם עולים על מספר דקות.
גילוי המעגל.
מעגל קורי התגלה ב-1929 על ידי הביוכימאית היהודייה-אמריקנית (נולדה בפראג) גרטי קורי (Gerty Cori) ובעלה, קרל פרדיננד קורי (Carl Ferdinand Cori). השניים, שעל שמם קרוי המעגל, זכו ב-1947 בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה יחד עם הרופא הארגנטינאי ברנרדו הוסיי (Bernardo Houssay), אשר תגליותיו עסקו אף הן במטבוליזם של גלוקוז בגוף.
לקריאה נוספת.
עקרונות הפיזיולוגיה (האוניברסיטה הפתוחה, 1999)
Lehninger, A. L., Nelson, D. L., &amp; Cox, M. M. Lehninger principles of biochemistry. 2005. "New York".
תפארת ישראל (מהר&quot;ל)
תִּפְאֶרֶת יִשְׂרָאֵל הוא אחד מספריו של המהר"ל מפראג, מראשוני חז"ל שחובר על מעלת התורה והמצוות ועוסק בעיקר בענייני מחשבת ישראל. הספר כולל שבעים (ע') פרקים, מלבד ההקדמה.
שם ומהות הספר.
כהרגלו של המהר"ל בספריו הוא פותח בהקדמה ובה הוא כולל העניינים ופסוקים הקשורים לקדושת ומעלת התורה וכן מדבר במעלת ברכות התורה, כמו כן הוא מסביר בהקדמת הספר את הטעם שקרא כך לספרו: .
הספר נפתח בהסבר מהות האדם כייצור שִׂכְלִי, שייעודו - לשמור את מצוות התורה.
לפי המהר"ל, המצוות הן לא רק אמות מוסר אנושיות או טבעיות, אף גם אם הן יכולות להיחשב כאלה-כגון האיסור לרצוח, אלא המצוות מייצגות חוק בל יעבור שיש לקיים אותו גם אם לא ברור טעם מצווה זו או חברתה; המצוות, למרות היותן כרוכות בעשייה פיזית, למעשה הן נועדו לעזור לשחרר את האדם מכבלי הטבע והעולם הפיזי, בכדי לקרבו לבוראו.
המהר"ל דוחה את דעתם של הפילוסופים הלא-יהודים שגורסים כי אדם יכול להגיע לכלל הבנת העולם על ידי מחשבה עצמאית וטוען שרק דרך לימוד-התורה וקיום מצוותיה האדם ממלא את ייעודו בחיים, כלומר קיום רצונו של הקב"ה; זוהי הגדרתו למושג ההצלחה.
המהר"ל בספרו נסמך ומבוסס על קשת רחבה של ספרי מחשבת ישראל מכל הדורות - התנ"ך ומפרשיו, תלמוד, מדרשים, ספרי הקבלה וכן הראשונים, בייחוד הרמב"ן והרמב"ם.
על אף שהרמב"ן נחשב לאחד הרבנים המשפיעים ביותר על המהר"ל, בספר זה המחבר לעיתים גם חולק על דעתו, למשל בנושא טעמי המצוות.
תוכן הספר.
הספר עוסק בנושאים רבים, בהם כמה נושאים בולטים:
קואנזים
קוֹאֵנְזִים הוא מולקולה שמסייעת לאנזים ספציפי בתפקודו כזרז ואינו מתכלה כתוצאה מכך.
בדרך כלל הכוונה לתרכובות אורגניות לא-חלבוניות שמסייעות לפעולת האנזימים על ידי העברת קבוצות כימיות שונות ביניהם, למשל פרוטונים או יונים. לפי הגדרה כללית יותר, גם חומר שמעביר אלקטרונים נקרא קואנזים, ולפי הגדרה כללית עוד יותר כל קופקטור אורגני הוא קואנזים. קואנזימים רבים הם ויטמינים או נגזרות שלהם.
הקשר בין קואנזים ואנזים.
הקואנזים הכרחי לפעולתו של האנזים, והוא מזרז את התגובה הכימית הרלוונטית.
קואנזים יכול להיות קשור באופן קבוע לאנזים, כלומר להוות את האתר הפעיל שלו, או להיות מולקולה עצמאית אשר בשעת הצורך נקשרת אליו. קואנזימים יכולים להכיל אטומי מתכת, כגון ברזל או נחושת, אשר נפוצים באתרים פעילים של מספר אנזימים, אולם קואנזימים רבים, למשל NAD וקואנזים A, כלל לא מכילים מתכות.
קואנזים כמתווך מטבולי.
המטבוליזם של התא מחייב העברת קבוצות כימיות בין תגובות שונות (התמרה נוקלאופילית). אותן קבוצות כימיות נפוצות בתהליכים מטבוליים שונים, ולכן נוכחות הקואנזימים, שכל אחד מהם יודע להעביר קבוצה מסוימת, חוסכת בכמות המתווכים. בתגובות אלו הקואנזים משמש כסובסטרט ניתן ל"מחזור". למשל, +NAD הוא סובסטרט של אנזימי דהידרוגנאז, אשר הופכים אותו ל-NADH. אותו NADH משמש כסובסטרט לאנזימי רדוקטאז, אשר הופכים אותו חזרה לקואנזים +NAD.
קואנזים A משמש בתגובות אנזימטיות שמתרחשת בהן אצטילציה, כלומר העברה של קבוצת אצטיל. תגובות אלו נפוצות בתהליכים מטבוליים, ולכן יש לו תפקיד מרכזי במטבוליזם של התא. הקואנזים מהווה גורם שתורם ליציבות התרמית של התגובה, ואליו נקשר האצטיל בקשר תיואסטרי בעת התגובה.
קינז
נתונים
נתון - ברבים נתונים (דָּאטָה; מאנגלית: Data) הוא כל אובייקט מדוד. תיאור כמותי של מכלול פריטים או תופעות מהמציאות או מהדמיון אשר גודלו נמדד בעזרת יחידות מידה.
במדעי המחשב הם רשומות של פרטי מידע הנכנסים כקלט לתוך מערכת מידע (במובן הכללי שלה: מערכת המעבדת נתונים ומפיקה פלט).
משמעות המילה נתון היא "דבר מה שניתן". משמעות זו מקבילה למשמעות המילה הלטינית datum.
תיעוד הנתונים מתבצע באמצעות מילים ומספרים. מילים - לתיעוד שם המכלול, מספרים - לתיעוד הערך המספרי של גודל המכלול.
לדוגמה: המספר 10 הוא ערך כמותי. מתן המספר 10 כערך למכלול פריטים תהפוך אותו לנתון. 10 שעות, 10 שנים, 10 מטרים. 10 יכול גם להיות הערך של רמת מצב הרוח.
במחקרים נתון מאפיין משתנה, כגון תוצאה של ניסוי או תצפית.
לדוגמה: "המחיר: 3 מטבעות" הוא משתנה אשר מאופיין על ידי נתון "3 מטבעות". נתון זה נמדד ביחידות מידה רלוונטיות (3 אגורות, 3 שקלים, 3 דולרים).
נתונים במדעי המחשב.
במדעי המחשב הם פרטי מידע הנכנסים כקלט לתוך מערכת מידע (במובן הכללי שלה: מערכת המעבדת נתונים ומפיקה פלט).
בתחום המחשוב נעשית לרוב הבחנה בין נתונים גולמיים למידע: נתונים הם אוסף של מספרים, אותיות וסמלים, ומידע מוגדר כנתונים שעברו עיבוד. לדוגמה: ממוצע של נתוני משכורת הוא עיבוד של נתונים קיימים. התוצאה שהתקבלה, יכולה כשלעצמה להפוך לנתון. כלומר הקניית הערך שהתקבל כתוצאת החישוב, למשתנה משכורת ממוצעת. במקרים רבים תהליכי עיבוד הם בעלי שלבים רבים, כך שתוצר העיבוד של שלב אחד הופך לנתון גולמי של תהליך העיבוד הבא. כמו כן, במקרים רבים המידע המבוקש מן המערכת, הוא נתון שקיים בה, לדוגמה המשכורת של עובד מסוים. והעיבוד שנעשה הוא הגישה למערכת והוצאת הנתון.
במחשב, הנתונים מיוצגים בייצוג בינארי, כך שרצף סיביות מייצג תו (אות, מספר או סימן). במחשב אנלוגי הנתונים מיוצגים על ידי גדלים פיזיקליים. מרבית המחשבים האנלוגיים הם חשמליים והנתונים מיוצגים בהם לרוב על ידי מתח או זרם. במחשבים אנלוגיים מכניים הנתונים מיוצגים על ידי מרחק או מיקום.
ניתן לאחסן את הנתונים בזיכרון המחשב באופנים שונים, לצורך ניהול ושליפה מהירה. לשיטה שבה הנתונים מאוחסנים, מבנה נתונים, יש חשיבות עבור אלגוריתמים שונים. אחת השיטות הנפוצות ביותר לאחסון כמות רבה של נתונים היא מסד נתונים או בסיס נתונים. אוסף גדול של מסדי נתונים מוגדר כמחסן נתונים.
עבור מחסני הנתונים מוגדרים כלים סטטיסטיים, המבצעים כריית מידע, כלומר מציאת קשרים סטטיסטיים בין נתונים שונים, שיכולים להעיד על קיום קשרים כאלו בפועל. לדוגמה: מתוך נתוני מכירות, מציאת קשר בין יום בשבוע לבין סוג הקונים שמגיעים לבצע קניות ברשת השיווק באותו יום.
בעת הזנת נתונים למערכת מידע נבדקת תקינותם של הנתונים, כדי להבטיח את אמינותם. חרף זאת, במהלך פעילותה של מערכת מידע, ובפרט במעבר למערכת מידע מתקדמת יותר, עולה צורך בטיוב הנתונים, כלומר שיפור איכותם של הנתונים שנאגרו במערכת. צורך זה נובע בדרך כלל מטעויות או חוסרים בנתונים המקוריים, או מטעויות הקלדה שלא התגלו בעת הזנת בנתונים לשם אחסונם בבסיס נתונים.
אבו מוראלס
חואן אֶבוֹ מוראלֶס אַיימָה (בספרדית: Juan Evo Morales Ayma, נולד ב-26 באוקטובר 1959) הוא מדינאי בוליביאני, נשיא בוליביה לשעבר. ב-19 בדצמבר 2005 נבחר לנשיאות, ונחשב לאינדיאני הראשון שנבחר לתפקיד נשיא בוליביה.
ראשית דרכו.
מוראלס נולד למשפחה איימרית, בעיירה אורינוקה, במחוז אורורו שבאלטיפלנו, רמה במרכז האנדים. משפחתו סבלה מעוני קיצוני, ומתוך שבעה אחים, רק שלושה הגיעו לבגרות. בנעוריו עבד במגוון עבודות: רועה צאן, אופה, עושה לבנים ואף חצוצרן.
בתחילת שנות ה-80 עברו בני משפחתו, כמו תושבי הרים אחרים, לשפלה הטרופית במזרח בוליביה. מוראלס ומשפחתו התיישבו בצ'פרה, והקדישו את חייהם לחקלאות, בין השאר של עלי קוקה. מוראלס השלים לימודי תיכון ולאחר מכן התגייס לצבא. במהלך הרפורמות הכלכליות של שנות ה-90 החלו כורים לשעבר לגדל אף הם קוקה, אך הממשלה בראשות הוגו בנסר החלה להילחם בגידול הקוקה במטרה להקטין את יצור הקוקאין, בתמיכת ארצות הברית, באמצע שנות ה-90.