ביטאון - פעמיים בשנה הוצא ביטאון של בית הספר 'קשר ימי' לתפוצת הקדטים והוריהם. גיליון מס' 1 תשנ"ז-1997.
חדר האוכל - בשנת 2003 עבר חדר האוכל לשיטת ההגשה העצמית. מגוון המזון השתפר אין דרישה לנימוסי שולחן והרעש בחדר אוכל גבוה.
הפנימיה כבית - רגב הוסיף לסגל בית הספר 'אמהות בית' ועובדים סוציאליים. מתוך כוונה להעמיד את הפרט במוקד התהליך החינוכי.
קדטים במשך השנים המונח "קדט" נשאר בשמות בעלי התפקידים. בית הספר התייחס למתחנכים בו כ"תלמידים" ובשיחות פנימיות בסגל ובין התלמידים עצמם כ"ילדים". בהתייחסות זאת הייתה משמעות לרמת ההקפדה. כדברי קדטית מצטיינת. בית הספר נעשה משנה לשנה .
מבני בית הספר במהלך התקופה שופצו מבני הפנימייה, המטבח, חדר האוכל ונבנתה פנימיית "רהב" הפנימייה היחידה שנבנתה כחדשה ב 30 השנים האחרונות. התקציב כ-9 מיליון שקל הגיע מהמינהל לחינוך התיישבותי וממכירת דירות בעכו שהיו שייכות לחברה לחינוך ימי.
בדיקה עצמית – מדי שנתיים קיים רגב צוותי חשיבה בסיוע מומחי עיסוק לבדיקת "בית הספר לאן?" לאחר מפגש ניתוח עיסוק פסיכולוגי בשנת 2010 נקבעה סיסמת ניהול חדשה
שמירת רמה - רגב הקפיד על נתוני הכניסה ושמירת רמת המתקבלים. הוא התעקש לא להוריד את רמת המועמדים המתקבלים לבית הספר. ולכן לא בכל השנים הפנימייה הייתה מאוכלסת במלואה דבר שפוגע בתקציב. על רקע זה היה מתח "איכות מול כמות" עם החברה לחינוך ימי שרצתה פנימייה מלאה וכך גם התקציב.
פרסים לבית הספר.
פרס החינוך הארצי - בשנת 2002 זכה בית הספר בניהולו של אלי רגב בפרס החינוך הארצי. הישגי בית הספר בזכאות לבגרות ובשיתוף יוצאי כל העדות והמגזרים בחינוך. אלי רגב קיבל את התעודה מהנשיא משה קצב בנוכחות קבוצת מורים מדריכים וקדטים מבית הספר.
פרס יד ושם - בית הספר הבין-לאומי להוראת השואה ביד ושם מביע את הערכתו למפעלים חינוכיים בנושא השואה בהענקת פרסים. ההפלגה לסלוניקי של מחלקה ג' ארכה תשעה ימי הפלגה לכל כיוון ושהות של שלושה ימים בעיר הנמל הציורית – היה שיאו של פרויקט ייחודי ששילב את לימודי הימאות עם לימוד שואת יהודי אירופה. על התוכנית הייחודית, אופן ביצועה והשפעותיה קיבל בית הספר לקציני ים בעכו פרס על תוכנית חינוכית בהוראת השואה.
פרויקט "גלים".
לאחר שמשרד החינוך צמצם את מגמות החינוך הטכנולוגי בסוף שנות ה-90, בתחילת שנות האלפיים החליט חיל הים שהמסיימים בכתות י"ד הנדסאים, מכונאים ואלקטרונאים, נחוצים לו. חיל הים קבע מספר בתי ספר במדינה המתאימים לצרכיו ו"קציני ים עכו" הצטרף. המשמעות הייתה ליווי הפרויקט על ידי קצינים אקדמאים מחיל הים. מאז, תלמיד המעוניין ומתאים להצטרף לפרויקט מקבל 80% מימון של שכר הלימוד ותמורת זאת, מתחייב לשנה וחצי שרות קבע בחיל הים.
פעילות שיט.
שיט חופים - רגב ראה חשיבות רבה בהכשרת הקדטים בשיט מעשי בסירות וספינות. קדטי בית הספר הוכשרו לרמה של משיטי סירות מפרש. רגב חידש את מערך סירות בית הספר. קדטים לקחו חלק בהשתתפות פעילה במירב השיוטים: משט דקר, אח"י אילת, שיוט פלצור, שיוט קורקין במכמורת ושיוט מוסלי ממרינת הקישון.
ספינות בית הספר - נקבע תקן לקיום הפלגות ארוכות לכל קדט בשנה א'- הפלגה בת יום אחד. בשנה ב' - הפלגת חופי ישראל בת 3 יממות. בשנה ג' הפלגה 5–8 יממות לקפריסין או רודוס. העוברים השלמת משיטי יאכטות יפליגו בשנה ד' 8–10 יממות לרודוס.. כך כל שנה נעשו הפלגות ארוכות בספינות בית הספר. הישג מיוחד היה בשנת 2008 שמחזור נ"ד הפליגו בספינות לסלוניקי. על פרויקט "סלוניקי 2008." קיבל בית הספר פרס מיד ושם.
רגב התעקש על החזקת 2 ספינות האימונים 'עתיד' ו'ארי הים'. לדעתו יש להחזיק 2 ספינות לטובת ההכשרה הימית ושמירת רמת הבטיחות בהפלגות ארוכות עם תלמידים. מנגד עמדה דרישת החברה לחינוך להסתפק בספינה אחת בלבד. עד תום שירותו הצליח להחזיק בשתי הספינות.
הגברת המודעות לים - בשנת 2010 פתח בית הספר תוכנית שנקראה "הגברת המודעות והפעילות הימית" שהוצגה בפני מועצת המנהלים וקבלה את אישורה. התוכנית משלבת את הנושא של המוטיבציה לשרת בים בצי הסוחר או בחיל הים ביחד עם פעילות ימית במהלך יום הלימודים של מחלקות א' וב', מחלקה ג' מדעי הים ואלקטרוניקה ומחלקה ד' מדעי הים - המשמעות הייתה תוספת שעות לימוד פורמליות למערכת לימודים לחוצה מאוד. בנוסף, הוגברה הפעילות הימית בשעות אחר הצהרים, במהלך השבוע, לכל המעוניינים להפליג בסירות מפרש. כך גם בסופי שבוע פעילים מתקיימת פעילות ימית מחלקתית.
חוסר תשתית עם כל המודעות לשיט בית ספר נשאר בחוסר תשתית להעגנת סירות. שיעור שיט מעשי מתחיל בסחיבה פיזית של הסירה על עגלה לתוך המים. הדבר מחייב הרטבה של מחצית הגוף התחתון. ואחר כך כל מהלך השיט ברוח ובקור. אין מודעות לנושא ההיפותרמיה האויב הגדול של הימאי. לעומת זאת במבואות ים ובקציני ים אורט אשדוד הסירות נמצאות בעגינה לא צריך לדחוף ולא להרטב, לכן גם הישגי השיט רבים יותר.
ביקורי אח"מים.
בתקופתו של רגב פחת העניין בבית הספר. אורחים חשובים הגיעו לעיתים נדירות. קבלת האורחים נעשתה על ידי הסגל כמעט ללא מעורבות של הקדטים. מפקד חיל הים הגיע פעם אחת בכל תקופת המשמרת שלו. עמרם מצנע בהיותו יו"ר ועדת החינוך ביקר בבית הספר והזמין את הסגל לביקור בכנסת.
סגירת מגמת השייט.
בשנות ה-90 המוקדמות הסיקו בחברה לחינוך ימי, שעל מנת לעמוד בדרישות ההסמכה לצי הסוחר, יש להוסיף למגמת שייט כתה י"ג. עם זאת, עקב מיעוט נרשמים, הוחלט שתלמידי המגמה מ"קציני ים עכו" ובית הספר "מבואות ים" ילמדו יחדיו את כתה י"ג. מספר התלמידים המשותף יהיה כ-15 ואז הפעלת הכתה תהיה כלכלית. בית ספר "מבואות ים" סגר את מגמת השייט באמצע שנות ה-90 ומספר התלמידים קטן לכדי 5–7 תלמידים. מבחינה תקציבית נעשתה הפעלת הכתה גרעונית מאוד. נושאים שגרמו לקדטים חוסר רצון להמשיך במגמה היו מבחני ההסמכה שנכתבו על ידי משרד התחבורה והיו מאוד נוקשים. לא היו שאלות בחירה והמקצועות הנדרשים, כגון ניווט אסטרונומי, היו קשים. בוגרי המגמה לא קבלו "בונוסים" בהרשמה לאוניברסיטה או לטכניון.
מגמת השייט בקציני ים עכו נסגרה בשנת 2016. מחזור נ"ו היה המחזור האחרון בו למדו תלמידים במגמה. סגירת המגמה נבעה מכך שהיה מספר קטן מאוד של קדטים שרצו ללמוד בה, לאחר שהתלמידים הגיעו למסקנה כי בצי הסוחר הישראלי אין כמעט אוניות ובקורס חובלים אין שום עדיפות לבוגרי קציני ים.
מסורת קציני ים.
דגל - ב-31 בינואר 1939 בישיבת ועד הנאמנים העלה ד"ר ברדין את הנושא שכמו באונייה יש צורך להניף כל בוקר על תורן בית הספר את הדגל הימי הארצישראלי ודגל המייחד את בית הספר הימי ויש לקבוע את צורתו. ב-29 במאי 1939 הציג את הצעתו עוגן לבן על רקע כחול. חבר הוועד אבא חושי הציע להוסיף בפינות את שבעת הכוכבים של הרצל. לאחר דיונים התקבלה הצעתו של ד"ר נפתלי וידרא . ההצעה נתקבלה והועברה למימוש על ידי קומנדר מילר בנסיעתו לאנגליה.
מלחמת העולם השנייה פרצה מילר נשאר באנגליה. הדגל יוצר בארץ ישראל ונמסר בטקס רשמי על ידי מנהל הנמל מר רוג'רס לקדט-קפיטן והונף חגיגית אל על. מאז ועד סיום המנדט הבריטי הונפו על התורן שלושה דגלים דגל הימי הארצישראלי דגל בית הספר הימי ודגל הקוד היומי. לאחר קום המדינה נפסק השימוש בדגל הימי הארצישראלי. ומדי בוקר הונפו דגל בית הספר ודגל הקוד.
דגל הכבוד בשנת 1955 שלחה משפחת רב חובל אנריקו לוי דגל כבוד שנרקם בידם ומומן על ידי הקהילה היהודית בטריאסט. מאז הוא מוצב במשרד המנהל. בטקס הסיום שנת הלימודים עובר למשמרת מהמחלקה המסיימת למחלקה באה אחריה.
תורן בית הספר - בעת הקמת בית הספר בשנת 1939 הוקם התורן. ועליו הונפו מדי בוקר שלושה דגלים: דגל הלאום, הדגל הימי הארצישראלי ודגל הקוד שהוחלף מדי יום. התורן הועבר עם בית הספר לעכו וניצב במקום כבוד בחזית מגרש המסדרים. התורן נושא דרך קבע את דגל בית הספר במעלן קדמי. כיום, מונף דגל המדינה בראש התורן בחגים ואירועים מיוחדים. בפינה הימנית של הצלב נישא דגל מקוד הדגלים הבינלאומי שהוחלף מדי יום. טבלת הדגלים פורסמה דרך קבע בלוח המודעות וניתן היה לשנן את המובן של אותו דגל. בפינה השמאלית של הצלב היה מועלה דגל הכבוד של אורח המבקר בבית הספר. השימוש בדגלי בקוד הבינלאומי בכלי שיט ממשיך להתקיים אך המנהג להניף דגל קוד יומי על תורן בית הספר פסק. ביזמת המדריך אלי דדון נצבעו עמודי המסדרון המובילים לחדר האוכל בדגלי הקו.
הפעמון בתקופת אניות שימש פעמון האנייה להעברת הודעות לצוות. פעמון בית הספר היה צמוד לתורן והועבר לחזית בנין הרכבת, שימש לסימון השעות וקריאה למסדר ותחילת הלימודים. הקדטים בתורנות רכשו מיומנות בצורת הצלצול. אם הזמן הוחלף בפעמון חשמלי המופעל על ידי שעון מתוכנת. הפעמון קיבל עמדת כבוד למזכרת בגן בית הספר.
קדט - תלמידי בית הספר מאז היווסדו כבית הספר הימי נקראו "קדטים" מושג הלקוח מצי הסוחר ומציין אדם הלומד ומכשיר את עצמו להיות קצין ים. המושג נהוג במרבית האקדמיות הימיות בעולם. המונח היה רלוונטי גם בתקופות מאוחרות. בתקופת אלי רגב נעשה שימוש במושג "תלמידים" שעם הזמן שונה ל"ילדים". בתקופה הנוכחית חוזר לשימוש המושג 'קדט' כמותג איכות של בית הספר.
סמל – נגזר מתוך הדגל כלל את העוגן ושבעת הכוכבים. נוסף תחתיו הכיתוב מאוחר יותר נוספה המילה עכו. בשנת 1968 לציון זכרם של כ"ג יורדי הסירה נוסף שמם לבית הספר. גרמה להוספת הכיתוב בשורה העליונה.