עורף הנמל כולל את משרדי לקוחות הנמל, ובהם: סוכני אוניות, עמילי מכס, חברות תובלה, חברות לתיקוני אניות ועוד, תחנת רכבת, מחסני ערובה ומטענים שונים, מחסנים לריקון ומילוי מכולות, מחסנים לאחסון מכולות, תבואות ותפזורות למיניהם, בתי קירור ומאגרי דלק לאספקה לאוניות.
בשטח עורף הנמל נמצא מרכז המבקרים של נמל אשדוד שהושק בסוף 2010. מרכז המבקרים מציע פעילויות רבות, ביניהן סרט פנורמי המציג את התפתחותו של נמל אשדוד, פלטפורמה מתקדמת המציגה את ההיבטים התפעוליים בעבודת הנמל, משחק מטענים ובו חידוני טריוויה וסימולטור ניתוב אונייה לנמל. מרכז המבקרים מעניק סיור בכל רחבי הנמל, בין הרציפים, חניון המכוניות המיובאות, מסופי המכולות והמנופים.
מסוע הגרעינים.
בעורף נמל אשדוד ממוקמות ממגורות גרעיני תבואה מיובאים שהוקמו בשנת 1984, המופעלות על ידי חברת לוגיסטיקר. לממגורות כושר אחסון של כ-60,000 טון תבואה (לשם השוואה, לממגורות דגון בחיפה כושר אחסון של 85,000 טון). עם זאת, למרות גודלן היחסי, כ-90% מסך יבוא התבואה לישראל עובר דרך ממגורות דגון בגלל חוסר יעילות הליך הפריקה באשדוד. בחיפה הממגורות נמצאות על קו המים ופריקת התבואה מתבצעת ישירות אליהן. באשדוד הממגורות מרוחקות מקו המים ופריקת התבואה מתבצעת באמצעות ציוד מיושן ברציפי הנמל והתבואה משונעת לממגורות באמצעות משאיות.
על מנת להתגבר על בעיית הריחוק של הממגורות מקו המים, הושלמה באפריל 2022 בניית מסוע הגרעינים בנמל באורך של כ-2.5 ק"מ, לצורך שינוע התבואה מרציף 21 לממגורות. אחרי שיושלם שלב של ניסויי הרצה, השימוש במסוע צפוי להגביר את כושר פריקת התבואה בנמל פי שמונה.
חיבור רכבתי.
בנמל אשדוד ובעורף הנמל קיימות מספר שלוחות מסילת רכבת ומסופי רכבת פרטיים בעלי קישור מסילתי אליהן:
שלוחות לא פעילות: מסוף מכולות 17, מסוף יונקס, מסוף רותם.
בעורף הצפוני של נמל אשדוד החל להיבנות על ידי חברת נמלי ישראל, פארק תעשייה ולוגיסטיקה שייקרא פארק נמלי ישראל, שיכיל בתוכו חברות לוגיסטיקה והייטק, ומסוף עתידי לרכבות מטען. דב סבידור, מנכ"ל חברת נמלי ישראל, ציין כי ההשקעה בהקמת פארק תעשייה זה עומדת על כ-160 מיליון שקלים. פארק התעשייה והלוגיסטיקה מוקם במסגרת תוכנית ארוכת טווח לפיתוח עורף נמל מודרני, כפי שקיים בנמלים המתקדמים בעולם.
שערים.
הכניסה לנמל אשדוד מתבצעת דרך שלושה שערים:
מסוף הפחם.
בעורף נמל אשדוד נמצא מסוף פחם. ההקמה של המסוף החלה ב-1987 והסתיימה ב-1989. שטחו של מסוף הפחם הוא 420 דונם, מתוכם 380 דונם הם שטחים תפעוליים, ו-40 דונם הם שטחים המיועדים לשימוש אדמיניסטרטיבי. ביחד עם המסוף נבנה גם מזח לפריקת הפחם בעלות של 80 מיליון ש"ח, שיועד לשימוש בתחנת הכוח רוטנברג הפחמית שבאשקלון. ב-1999 המזח נסגר לאחר שנבנה מזח חדש באשקלון, ועורר הדים בנוגע לבזבוז הכסף המיותר של בניית המזח בנמל אשדוד.
פקידת אוניות ותנועת מכולות.
בנמל אשדוד יכולות לעגון כ-25 אוניות בו זמנית.
על פי נתוני רשות הספנות והנמלים.
נוסעים.
במאי 2007, נחנך טרמינל הנוסעים החדש של נמל אשדוד. הטרמינל מכיל חניון אולם נוסעים, אולם יוצאים, בידוק ביטחוני וביקורת גבולות, המרת מטבע (Change), קפיטריה ושתי חנויות דיוטי פרי. כמו כן, הטרמינל מציע הסעות מחניון הנוסעים ואל האולם.
מספר העוברים ושבים בנמל אשדוד לפי שנים:
על פי נתוני רשות הספנות והנמלים.
מחלקת הים.
מחלקת ים אחראית על מתן השירותים הימיים, בהם ניתוב האוניות, גרירתן, קשירתן, עיתוקן ושחרורן, אספקת מים ודלק לאוניות, פינוי מי שיפוליים, פינוי אשפה וכדומה. הצי של מחלקת הים בנמל אשדוד כולל 11 כלי שיט, ביניהם חמש ספינות נתב, שלוש ספינות פיילוט ושלוש ספינות שירות.
במסגרת הרפורמה בנמלי הים בישראל, אמורה מחלקת הים של חברת נמל אשדוד לעבור לחברת נמלי ישראל כחברת-בת החדשה.
תצפית.
מגדלור אשדוד ניצב על גבעת יונה (דרום מזרחית לנמל), בגובה 68 מטרים מעל פני הים, ואורו נראה למרחק 27 ק"מ. סימן ההיכר של המגדלור הוא שלושה הבהובים קצרים, מדי 20 שניות. בעשור הראשון של המאה ה-21 הופסק השימוש במגדלור עם כניסתם לשימוש של אמצעי ניווט מתקדמים יותר.
סמוך למחלקת הים, ממנה יוצאים כלי השיט של הנמל, נמצאת "תצפית ים", ובה מגדל הפיקוח של נמל אשדוד. מגדל תצפית נוסף ממוקם גם סמוך למסוף המכולות בנמל היובל.
איכות הסביבה.
בנמל אשדוד הופעלו עם תחילת המאה ה-21, מספר פרויקטים שמטרתם הגנה על הסביבה, שיפור איכות האוויר והמים. בין הפרויקטים ניתן למנות:
הקוד האתי של צבא הגנה לישראל
הקוד האתי של צבא ההגנה לישראל
אליזבת' טיילור
האיים הקנרים
וולף
וולף הוא שם משפחה ממקור גרמני שפירושו "זאב".
Help! (שיר)
(הצילו!) הוא שיר של להקת הביטלס שכתבו ג'ון לנון ופול מקרטני, ויצא גם כסינגל באלבום Help!. השיר הוקלט באולפני אבי רוד, הופק על ידי ג'ורג' מרטין ואורכו 2:20 דקות. השיר היה חלק מהאלבום החמישי של הלהקה שבתוכו היה גם את השירים המפורסמים Ticket to Ride ו-Yesterday.
השיר יצא כסינגל ב-6 באוגוסט 1965 באנגליה, והגיע למקום הראשון במצעד זה ובמקבילו בארצות הברית. השיר כנראה מספר על עייפותם של הלהקה מתופעת הביטלמניה ורוצים שיצילו אותם. השיר נחשב לאחד המצליחים ביותר של הלהקה באותה תקופה. השיר, פותח את הסרט Help! שיצא במקביל לאלבום.
מגזין הרולינג סטון דירג את השיר במקום ה-29 ברשימת 500 השירים הטובים ביותר של כל הזמנים.
לשיר נעשו גרסאות כיסוי רבות, כשהידועה מביניהן היא של להקת דיפ פרפל מאלבום הבכורה שלהם Shades of Deep Purple - גרסה אטית, כבדה וארוכה יותר. עוד גרסת כיסוי ידועה, היא של הזמרת האמריקאית טינה טרנר מאלבומה "Private Dancer", מ-1984. גרסת כיסוי נוספת היא של הזמרת האמריקאית מיילי סיירוס אותה ביצעה במשדר הצדקה .
הרווארד מארק 1
IBM Automatic Sequence Controlled Calculator שכונה מארק 1 על ידי אוניברסיטת הרווארד, שבשבילה נבנה על ידי חברת יבמ, היה המחשב הספרתי האוטומטי הגדול הראשון בארצות הברית. יש הרואים בו את המחשב הראשון בעולם ("מתחרים" נוספים על התואר הם Z1, ואחריו Z3 של קונראד צוזה, ABC של ג'והן אטאנסוף וקליפורד ברי, אניאק, קולוסוס, ועוד).
המחשב תוכנן על ידי הווארד אייקן, נבנה על ידי יבמ, נשלח לאוניברסיטת הרווארד בפברואר 1944, ונמסר רשמית ב-7 באוגוסט 1944.
רמת אבישור
רמת אֲבִישׁוּר היא רמה נמוכה הנמצאת במזרח שפלת יהודה באזור חבל עדולם, וממערב להרי יהודה. מרבית הרמה מצויה בשטח פארק בריטניה, והיא האזור הגבוה בפארק.
הרמה מצויה בגובה של כ-350 מטרים מעל פני הים.
הרמה מכוסה בחורש ים תיכוני הכולל עצי אלון מצוי, קטלב, שיחי אלת המסטיק, אלה ארצישראלית, בר זית בינוני, לבנה רפואי, אשחר ארצישראלי, לוטם שעיר, לוטם מרווני.
באזור נפוצים פרחי הכלנית והרקפת המצויות, צבעוני ההרים, וכן מצויים ברמה שרידי בוסתנים בהם גדלים עצי שקד, תאנה, רימון, זית ושיחי צבר.
על הרמה נמצאים היישובים נחושה, צפרירים, גבעת ישעיהו ולי-און שריגים.
קרויה על שם אחד מצאצאי יהודה שהתיישב באזור (דברי הימים א ב כט-ל). השם נמצא גם בשבאית (אבשור). הוראתו כנראה: האב (כלומר האל) הוא חומה ומחסה. דומה לו השם התדמורי בלשור.
נפוליטנית
נפוליטאנית (בנפוליטנית: nnapulitano, באיטלקית: napoletano) היא שפה רומאנית המדוברת בעיקר במחוז קמפניה במרכז איטליה, מחוז שבירתו היא נאפולי, וכן בריכוזי אוכלוסין נוספים במרכז איטליה. מספר הדוברים בשפה ברמת שפת אם מוערך ב־7.5 מיליון.
אף על פי שלרוב מתייחסים לנפוליטנית כאל ניב של האיטלקית, רוב הבלשנים ועמם אף אונסק"ו מחשיבים את הנפוליטנית לשפה בפני עצמה. לשפה זו השפעה על כל הניבים המדוברים בדרום איטליה, ובמיוחד בפוליה בבזיליקטה ובדרום לאציו.
אוצר המילים של השפה קרוב אך אינו זהה לשפה האיטלקית. כמו האיטלקית, גם שורשי הנפוליטנית הם בלטינית הוולגרית, אך הנפוליטנית מושפעת גם מהשפה האוסקית הנכחדת, ולכן היגויה שונה מהאיטלקית במספר עיצורים. הצליל d באיטלקית, למשל, מקביל במקרים מסוימים ל־r; כך, לדוגמה, יבוטא (וייכתב) הפועל vedé (לראות) כ־veré, הפועל cadé (ליפול) יבוטא וייכתב כ־caré, והמילה Madonna תהפוך ל־Maronna. הבדל נוסף, למשל, הוא בהיגוי צירופי העיצורים "nd" המבוטא ונכתב כ־"nn". כך, לדוגמה, המילה "munno" היא המקבילה הנפוליטנית למילה האיטלקית "mondo" (עולם), והמילה "quanno" היא המקבילה הנפוליטנית למילה האיטלקית "quando" (מתי). קיימים הבדלי הגייה בעיצורים נוספים, כדוגמת "mb" המבוטא ונכתב כ"mm", ועוד.
הנפוליטנית התברכה בהיסטוריה ספרותית, מוזיקלית ותיאטראלית ובפרט היא השפה העיקרית בה מושרים שירים נפוליטנים. בין היוצרים הידועים בשפה ניתן למנות את הסופר והתסריטאי אדוארדו דה פיליפו (Eduardo De Filippo), את המשורר סלבאטורה די ג'קומו (Salvatore Di Giacomo) ואת הסופר והשחקן טוטו (אנטוניו דה קורטיס) (Totò, Antonio de Curtis).
לנפוליטנית אין מעמד חוקי באיטליה, והיא אינה נלמדת בבתי הספר כיום, שכן לפי חוקת איטליה איטלקית היא השפה הרשמית היחידה במדינה. בשנים האחרונות החלו קבוצות פוליטיות במחוז קמפניה לקרוא להכרה חוקית בשפה הנפוליטנית כשפת מיעוט, על מנת למנוע את הכחדתה העתידית. בשנת 2003 הוקם מסלול של לימודי השפה באוניברסיטת פדריקו השני בנאפולי (Università Federico II).
פארק בריטניה
פארק בריטניה הוא יער ואתר נופש שפותח על ידי הקרן הקיימת לישראל. הפארק נמצא באזור שפלת יהודה.
היסטוריה.