תעודת ההסמכה לתקן ISO 9001 אינה לצמיתות, אלא יש לחדש אותה, בהתאם ל-ISO/IEC 17021, בפרקי זמן קבועים המומלצים על ידי גוף ההסמכה, לרוב אחת לשלוש שנים. אין דרוג כשירות במסגרת ISO 9001, או שחברה מוסמכת (כלומר שהיא מחויבת לשיטה ולמודל של ניהול איכות המתוארים בתקן) או שהיא לא. מבחינה זו, הסמכת ISO 9001 עומדת בניגוד למערכות איכות מבוססות מדידה של רמת הבשלות של מערכת ניהול האיכות.
ISO 9004.
המהדורה הרביעית של מסמך זה יצאה לאור ב־2018. מסמך זה נותן הנחיות לשיפור יכולתו של ארגון להשיג הצלחה בת-קיימה. הנחיות אלו תואמת את עקרונות ניהול האיכות הניתנים בתקן ISO 9000:2015. בנוסף, מסמך זה מספק לארגון כלי להערכה עצמית של רמת הבשלות של מערכת ניהול האיכות שלו. כמו כן, מסמך זה חל על כל ארגון, ללא קשר לגודלו, סוגו ופעילותו.
הילארי רודהם קלינטון
המשרד הארצישראלי ביפו
Something New
Something New הוא האלבום החמישי של להקת הביטלס שיצא בארצות הברית. האלבום הופק על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס והוא מקביל ל-A Hard Day's Night שיצא בבריטניה. הוא מכיל רק 8 שירים ממקבילו הבריטי ובנוסף שני שירים מהמיני-אלבום Long Tall Sally, ואת הגרסה הגרמנית של I Want to Hold Your Hand.
ב-2004 יצא אלבום זה כתקליטור באלבום The Capitol Albums, Volume 1.
רשימת רצועות.
כל השירים נכתבו על ידי ג'ון לנון ופול מקרטני למעט אם צוין אחרת.
איצטדיון פאנאתינאיקו
אוטוסטראדה
נקודה קוונטית
נְקֻדָּה קְוַנְטית (באנגלית: Quantum dot או Qdot) היא חלקיק בסדר גודל ננומטרי, העשוי מוליך למחצה, אשר בו ישנו תיחום קוונטי (quantum confinement) בכל הממדים, כלומר פונקציית הגל של נושאי המטען בחומר (אלקטרון או חור) מתוחמת במרחב כמו בבור פוטנציאל. הנקודות הקוונטיות התגלו בתחילת שנות ה-80, ומאז נחקרו שימושים שלהם בדימות רפואי, חישוב קוונטי, דיודות פולטות אור, תאים סולריים ועוד.
תיאור.
נקודות קוונטיות יכולות להיות בגדלים שונים, החל מננומטרים בודדים ועד לעשרות ננומטרים. בהתאמה הנקודות הקוונטיות מכילות בין עשרות לעשרות-אלפי אטומים.
התכונות הפיזיקליות של הנקודה הקוונטית, כמו בכל ננו-חלקיק, נקבעות ע"פ חומר הגלם ממנו מייצרים את החלקיק, גודלו וצורתו, בניגוד לחומר כפי שאנו מכירים מהעולם הרחב בו הגודל והצורה אינם משפיעים על התכונות הפיזיקליות. דבר זה נובע מהתיחום הקוונטי החזק המשפיע על מבנה פסי האנרגיה של החומר.
נקודות קוונטיות נקראות גם "אטומים מלאכותיים", כיוון שיש לאטומים וננו-חלקיקים תכונות דומות. רמות האנרגיה שלהם מוגדרות באופן בדיד ושניהם מאגדים מספר קטן של אלקטרונים. בניגוד לאטומים, פוטנציאל התיחום בנקודות קוונטיות אינו חייב להיות בעל אפיונים סימטריים כדוריים, והוא תלוי במבנה הגאומטרי של הנקודה הקוונטית. בנקודות קוונטיות עם סימטריה כדורית, או נקודות קוונטיות שטוחות בעלות סימטריה עגולה, מעטפת פונקציית הגל זהה לזו המתוארת בכללי האטום של הונד.
כיוון שניתן להנדס את הנקודות הקוונטיות, מבחינת החומרים המרכיבים והמבנה הגאומטרי, ניתן לתכנן אותן כך שיתאימו לאפליקציות ספציפיות - אופטיות, אלקטרוניות וכדומה.
במוליכים למחצה ננומטרים ניתן ליצור אקסיטונים (מהמילה באנגלית עירור - excite להראות מצב מעורר של החומר), כמו במוליכים למחצה רגילים. אם יוצרים בנקודה קוונטית אקסיטון, האלקטרון והחור יהיו קשורים ומוגבלים לנוע בתוך הנקודה הקוונטית. על כן, לנקודה קוונטית יש ספקטרום אנרגיה בדיד, כמו בבור פוטנציאל קוונטי, והיא מכילה מספר פסי הולכה קטן וסופי (בסדר של 1-100).
צורות ומבנים.
ניתן לייצר נקודות קוונטיות בצורות ובמבנים שונים. הצורות הנפוצות הן:
המבנים הנפוצים:
יישומים.
כיוון שניתן לשלוט על הגודל, הצורה וסוג החומר בנקודות הקוונטיות, ניתן לשלוט במידה טובה במיקום הרמות האנרגטיות השונות. עקב כך, המחקר העכשווי צופה שהנקודות הקוונטיות יוכלו להיות יעילות ביותר במגוון יישומים. דוגמאות לנושאים יישומיים הנחקרים כיום בהקשר זה הם לייזרי דיודה, מגברים אופטיים, תאים פוטו-וולטאים (במקום השימוש בסיליקון), חיישנים ביולוגיים לטובת רפואה, דימות ביולוגי (bioimaging), ועוד.
שימוש נוסף לנקודות קוונטיות הוא ליצירת צבע בתמיסות. קודם לכן השתמשו בצבען אורגני אך בכל שנה שעוברת גודל הצורך לגמישות גבוהה יותר והצבעים המסורתיים פשוט אינם עומדים בסטנדרטים החדשים. למטרה זו נמצאו הנקודות הקוונטיות מתאימות מאוד שכן כמות הצבעים, התלויה בגודל החלקיקים, גדולה עד כדי אינסופית. בתחילה נקלעו לבעיה עקב הבהוב אקראי בפלואורסצנציה (הארה) של הנקודות הקוונטיות, אך מחקרים עכשוויים מספקים שיטות שונות להתגבר על כך, דוגמת מבנה הליבה-מעטפת שהוזכר קודם לכן.
לרוב, המרווחים בין רמות האנרגיה בנקודה קוונטית אינם קבועים (זאת משום שהפוטנציאל שרואה אלקטרון הכלוא בנקודה הקוונטית אינו הרמוני). לכן, ניתן לעורר אופטית רק אחד מהמעברים הללו (ולא כמה בו זמנית) על ידי בחירה מתאימה של צבע של האור המעורר. במקרה כזה, בנקודה קוונטית אחת יוכל להתעורר רק אלקטרון אחד. כאשר אלקטרון זה דועך לבסוף, תיפלט מנת אור אחת בלבד - פוטון בודד. לפיכך, נקודות קוונטיות בודדות משמשות כמקורות מוצקים לפוטונים בודדים. למקורות כאלו חשיבות רבה בתקשורת קוונטית, במדידה קוונטית, ובחישוב קוונטי.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה]]
[[קטגוריה:מכניקת הקוונטים]]
[[קטגוריה:פיזיקה של מצב מוצק]]
[[קטגוריה:ננוטכנולוגיה]]
הספר הלבן של צ'רצ'יל
הלדר קמארה
הלדר קמארה (בפורטוגזית: Dom Hélder Pessoa Câmara) (7 בפברואר 1909 - 27 באוגוסט 1999) היה הארכיבישוף הקתולי של הערים אולינדה ורסיפה בצפון מזרח ברזיל. הוא נחשב לאחת הדמויות הקתוליות הגדולות של המאה העשרים.
דום הלדר קמארה (נולד כהלדר פסואה לנטנה), יליד פורטלזה, בירת מדינת סיארה בצפון מזרח ברזיל, שעד לאמצע המאה העשרים, נשלטה הכלכלה, החברה והפוליטיקה בעיקר על ידי ברוני בקר ובעלי המטעים. הוא היה הילד האחד עשר מתוך 13 הילדים של ז'ואאו אדוארדו טורס קמארה, שהיה רואה חשבון. אמו הייתה מורה בבית ספר יסודי קתולי אדוק. חמישה מאחיו מתו בילדותם במהלך מגפת שפעת. בנעוריו הוא סבל משחפת שממנה הוא לא התאושש באופן מלא.
קמארה נחשב לאחד ממבשריה של תאולוגית השחרור של אמריקה הלטינית. למרות שהתאולוגיה שלו הייתה פשוטה מכדי לזהותה עם תאולוגיות שחרור של הוגים מאוחרים יותר (כמו גוסטאבו רמיירז, למשל), הוא השפיע על התנועה בזכות מחויבותו הבלתי מתפשרת לעניים. הוא פרש ממשרתו כארכיבישוף ב-1985 והספיק לראות את ביטולן של רבות מהרפורמות שלו על ידי ממשיכיו השמרנים.
קמארה התפרסם בזכות האמירה "כשאני נותן לעניים אוכל, הם קוראים לי קדוש. כשאני שואל למה לעניים אין אוכל, הם קוראים לי קומוניסט".
החיבור הקצר של קמארה "ספירלה של אלימות" (1971) (Spiral of Violence באנגלית), נכתב בזמן מלחמת וייטנאם. חיבור זה ייחודי לא רק בזכות האופן שבו הוא מקשר חוסר צדק מובנה (אלימות ברמה 1) עם מרד מחריף (אלימות ברמה 2) ותגובה מדכאת (אלימות ברמה 3), אלא גם בזכות הדרך שבה קורא קמארה לנוער של העולם לנקוט בצעדים שישברו את הספירלה אליה מכורים, על פי רוב, המבוגרים.
בשנת 1973 היה קמארה מועמד לפרס נובל לשלום.
בונדיי ביץ'
בונדיי ביץ' (באנגלית: Bondi Beach) הוא פרוור של סידני השוכן על אחת מרצועות החוף של מפרץ סידני. צורת החוף היא חצי ירח, ובמקביל לחוף משתרע רחוב קמפבל פרייד. הפרוורים הסמוכים אליו הם בונדיי וברונטי.
בונדי ביץ' נמצא במרחק של 30 דקות נסיעה בתחבורה ציבורית ממרכז סידני ומבניין העירייה. מזג האוויר בחוף מאפשר שחייה וגלישה בכל ימות השנה. לאורך החוף קיימת גם טיילת בת 6 ק"מ, שממנה אפשר לצפות בלווייתנים (בחודשים מאי עד נובמבר). לוח השנה מלא באירועי שווקים ופסטיבלים. תערוכת פיסול החוצות הגדולה ביותר כוללת 100 פסלים מאוסטרליה ומרחבי תבל. גילופי סלע אבוריגיניים עתיקים נכללים בסיורים מיוחדים המוקדשים לתרבות זו.
בחוף בונדי נמצא מבחר גדול של בתי קפה, ברים ומסעדות.
בונדיי ביץ' הוא פרוור עתיק יומין. ראשית ההתיישבות בו הייתה בתחילת המאה ה-19 וניכרת בו הבנייה העתיקה של סביבות שנות העשרים של המאה הקודמת.
בעבר התגוררו אירים רבים בבונדיי ביץ', ובהמשך, לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הגירתם של יהודי אירופה לאוסטרליה, רבים מהם הגיעו לאזור בונדיי ביץ', טמרמה וברונטי בדרום ורוז ביי, וולקלוז שמצפון ומערב לבונדיי ביץ' וכיום כל האזור מוכר כמשכנה של הקהילה היהודית. מעצם היותו משכן של הקהילה היהודית, מושך אליו הפרוור תרמילאים ישראלים רבים בתחילת או בסיום הטיול באוסטרליה. בנוסף, נמצא בתחומי הפרוור בית חב"ד. בפרוור מספר חנויות בהן ניתן להשיג מזון כשר.
תיירים רבים מכל העולם באים לגור בפרוור חוף זה, המשרת את התיירים דרך סוכנויות נסיעות ושירותים לתיירים, מלונות ואכסניות, שלושה מועדונים מרכזיים, אירועי תרבות וספורט רבים ואווירה צעירה ותוססת, המושכת לבונדיי ביץ' אלפי ומאות אלפי תיירים וצעירים מדי שנה.
בחוף בונדיי נערכו תחרויות כדורעף החופים של אולימפיאדת סידני (2000).
ייחום