האסטרטגיה הראשונה נבדקה על ידי התבוננות על השפעות אנטי סרטניות בתלות למינון במהלך טיפולי השראת אוטופגיה. טיפולים אלו הראו שאוטופגיה מוגבר באופן תלוי מינון. זה מקושר באופן ישיר גם לגדילה של תאי סרטן באופן תלוי מינון. מידע זה תומך בהתפתחות טיפולים שיעודדו אוטופגיה.
האסטרטגיה השנייה מבוססת על הרעיון שאוטופגיה הוא מערכת של פירוק חלבונים שמשמשת לשימור הומאוסטזיס ועל הגילוי שדיכוי של אוטופגיה מוביל לאפופטוזה. דיכוי אוטופגיה הוא בסיכון גבוה יותר מכיוון שזה עלול להוביל לשרידות של תאים במקום מוות תאי רצוי.
בלהה רובינשטיין
בלהה רובינשטיין (נולדה ב-1936) היא חוקרת ספרות ומתרגמת ספרות מיידיש לעברית, לשעבר מורה וכותבת תוכניות לימוד ומקראות לספרות.
ביוגרפיה.
נולדה בשנת 1936, בתו של הסופר, המחזאי, המבקר והעיתונאי יהושע בר-יוסף ואחות ליוסף ויצחק בר-יוסף. נישאה ליוסף (יוסקה) רובינשטיין, ממייסדי קיבוץ לוחמי הגטאות (נפטר 2012).
הייתה מורה לספרות בבית הספר התיכון אחד העם בפתח תקווה. במשך שנים רבות הייתה חברה בצוות לספרות של האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך, ובמסגרת זו כתבה ספרי הדרכה רבים וקיימה השתלמויות מורים. היא בעלת תואר דוקטור בספרות מאוניברסיטת בר-אילן (1990) ולימדה ספרות באותה אוניברסיטה.
רובינשטיין עסקה רבות ביצירתם של אביה יהושע בר-יוסף ושל סופר היידיש יצחק בשביס-זינגר.
מתרגומיה.
ספרי יצחק בשביס-זינגר:
בלהה רובינשטין
בית ממלוק
בית מַמְלוֹק היה בית המרקחת הראשון בגבעתיים. זהו אחד מהמבנים האותנטיים הבודדים אשר שרדו משכונת בורוכוב. זהו בית מרקחת ייחודי וראשון מסוגו, אשר הוקם על ידי איזידור יצחק ממלוק (Isidor Mamlock; 1877–1970), רוקח יליד גרמניה ומפעילי ציונות גרמניה, שדגל בשיטת הריפוי הטבעי וההומיאופתית.
היסטוריה.
בית המרקחת הוקם ב-1944 על ידי ממלוק ברחוב בורוכוב 12 שבשכונת בורוכוב. עיקר הטיפולים שלו היו בעשבי מרפא, ברפואה אלטרנטיבית ובהומיאופתיה. בחצר בית המרקחת גידל צמחי מרפא ובתוכם נענע, בבונג סרפדים ועוד. מעלי האקליפטוס שגדל בחצר הכין חליטה לאינהלציה. בית המרקחת פעל במקום עד 1970. כיום הבניין עזוב ומיועד לשימור.
מבנה בית המרקחת, יחד עם בית המגורים של איזידור יצחק ומרים ממלוק, הוכרו כמבנים חשובים לשימור, בעלי חשיבות היסטורית, ציונית ומקומית, על פי המלצות סקר השימור שערכה עיריית גבעתיים.
במהלך השנים נמכר בית המרקחת והוחלט להקים במקומו מגדל דירות, בעוד החלקה האחורית הופקעה על ידי העירייה למטרות ציבוריות. המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל פועלת לשמר את מבנה בית המרקחת ההיסטורי בחזית הרחוב ואת הגן שסביבו, והשמשתם למטרה ציבורית, תוך מימוש זכויות הבנייה במגרש האחורי על ידי בניית מגדל הדירות.
לקריאה נוספת.
Michael Mamlock, "Isidor Mamlock - Apotheker, Weggefährte Herzls, Pionier der israelischen Pharmazie (Jüdische Miniaturen)", Berlin: Hentrich und Hentrich Verlag, 2009.
עונת 1994/1995 בליגה הלאומית
עונת 1994/1995 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-39 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1994/1995 היו הפועל בית שאן, בית"ר תל אביב ועירוני ראשון לציון. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו חיים רביבו ממכבי חיפה ועמיר תורג'מן ממכבי עירוני אשדוד עם 17 שערים כל אחד.
בסיום העונה מכבי עירוני אשדוד ומכבי נתניה ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1995/1996 היו מכבי יפו והפועל כפר סבא.
רדווילישוק
מלחמה לנצח
מלחמה לנצח (באנגלית: The Forever War) הוא ספר מסוגת המדע בדיוני צבאי מאת ג'ו הולדמן שיצא לאור בשנת 1974. הספר זכה בפרס נבולה ב-1975, פרס הוגו ופרס לוקוס ב-1976. הספר תורגם ב-1979 בהוצאת עם עובד בתרגומו של אריה חשביה. לספר שני המשכים "Forever Free" ו-"Forever Peace", המספר סיפור שמתרחש במקביל להתרחשויות בספר הראשון. הסיפור הקצר "A Separate War" מתרחש גם הוא בעולם של מלחמה לנצח ומתאר את קורותיה של מאריגאי לאחר שנפרדה ממנדלה.
עלילה.
ויליאם מנדלה הוא סטודנט לפיזיקה המתגייס ב-1997 ליחידת עלית שהורכבה לצורך תקיפת גזע חייזרי המכונה טוראנס. הסיפור כתוב בגוף ראשון מנקודת הראות של מנדזה. לאחר הגיוס הוא נשלח למחנה אימונים בו כל חייל מקבל חליפת קרב בעלת אצבעות לייזר שהופכת לכלי הנשק העיקרי במלחמה. לאחר האימונים הם יוצאים בספינת קרב לאפסילון, שם הם נתקלים בטוראנס, שאינם רגילים בקרבות פנים מול פנים וטובחים בהם בעזרת חליפות הקרב. לאחר הקרב הם נתקלים לראשונה בהלם העתיד כאשר הטוראנס תוקפים אותם בנשק עתידני שהספיקו לפתח בזמן שהותם בחלל. אפקט התארכות הזמן של טיסה במהירות על דרך חורים שחורים גרם להם להרגיש כאילו הם הזדקנו בחודשיים, בעוד יחסית לכדור הארץ עבר עשור. לאחר הקרבות הוא חוזר לכדור הארץ עם אהובתו מהמחלקה מאריגאי ומגלים שהכוכב סובל מפיצוץ אוכלוסין ופשע. לאחר שהוריו של מנדזה ומאריגאי מתים, הם מחליטים להתגייס שוב לצבא בתור מדריכי קרב, וכך נשלחים שוב לחזית.
במהלך הקרבות הוא ומאריגאי נפגעים ומאבדים רגל ויד, אך שורדים בזכות חליפת הקרב ששומרת עליהם בחיים. הם חוזרים לבית חולים על כוכב "עדן" ומגלים שעברו כ-200 שנה מגיוסם האחרון. בעידוד הממשלה וכדרך להילחם בריבוי הטבעי, הטרוסקסואליות נחשבת כסטיה מינית וכל התושבים הם הומוסקסואלים, כך שתינוקות נולדים אך ורק במעבדות על ידי ברירה גנטית. בעזרת הטכנולוגיה המתקדמת, בית החולים מסוגל להצמיח את היד והרגל שנקטעו, ולאחר שהבריאו הם חוזרים לחזית, להשלים את שירותם הצבאי בספינות נפרדות.
מנדלה, שמקבל פיקוד על חייליו לאור היותו אחד מהחיילים הוותיקים ביותר בצי, נשלח לקצה המרוחק של הגלקסיה. הזמן הרב שעבר מאז שנולד יצר בינתיים פערים תרבותיים משמעותיים בינו ובין פקודיו שמקשים עליו את הפיקוד ואף גורמים לאחד מהם לנסות לרצוח אותו. לאחר הגעת הספינה ליעדה החיילים יורדים לכוכב ומקימים בסיס בעוד מתקפה של ספינות טוראנס מחסלת את ספינת הקרב איתה הגיעו. לבסוף בתחבולות ומזל רב מצליח מנדלה לשרוד בתוך שדה סטטי עם 19 חיילים בלבד ולהשמיד את האויב בעזרת כמה פצצות נובה. כשהוא חוזר שוב לבסיס החלל של בני האדם הוא מגלה שהמלחמה כבר הסתיימה מזמן והאנושות כולה מורכבת מגבר ואישה אחת משוכפלים אין ספור פעמים וקוראים לעצמם "אדם". האנושות כתודעה קולקטיבית הצליחו לתקשר עם הטוראנס, שהתגלו בעצמם כתרבות משוכפלת עוד מתקופות קדומות. מתגלה שהמלחמה פרצה בעקבות בעיות תקשורת ולמעשה התנהלה לאורך כל השנים הללו כתוצאה מטעות. לאחר שהוא בוחן את תיקו האישי הוא מגלה שמאריגאי חזרה כ-200 שנה לפניו ובעזרת הממון הרב שצברה בכל השנים ששירתה הצליחה לרכוש ספינה ישנה שמשמשת אותה כ"מכונת זמן" המונעת ממנה להזדקן עד אשר מנדלה יחזור מהחזית. הם נפגשים ופורשים לכוכב מבודד כדי להקים משפחה ביחד עם עוד כמה חיילים פליטים שאינם מסוגלים להתמודד עם החיים בתרבות האנושית העתידנית.
עיבודים.
מחזה.
ב-1983 הבמאי סטיוארט גורדון, העלה גרסה מעובדת של הספר בחברת התיאטרון האורגני של שיקגו, כתגובה למה שהוא כינה הסגנון הסטרילי של משחקי המחשב שזיכיון מלחמת הכוכבים הציג בו את ז'אנר המדע בדיוני.
רומן גרפי.
האמן הבלגי מרבאנו בשיתוף פעולה עם ג'ו הולדמן, יצרו טרילוגיה של רומנים גרפיים מהספר "מלחמה לנצח". הסדרה תורגמה לשפות רבות וזכתה לסדרת המשך שנעשתה בהתאם לספר "שלום לנצח".
עיבוד קולנועי.
ב-2008 הצהיר רידלי סקוט, שאחרי שחיכה 25 שנה שזכויות היוצרים יהיו זמינות לרכישה, שהוא מתכוון לחזור לביים מדע בדיוני וליצור עיבוד לספר "מלחמה לנצח". אולם, במשך שש שנים של הצהרות שונות ועבודה על גרסאות מרובות לתסריט, הפרויקט לא הצליח להגיע לידי מימוש. במאי 2015, הצהירו אולפני וורנר, שזכו בזכויות היוצרים, שבכוונתם לפתח את הפרויקט ולהוציאו לפועל. שמותיהם של הכותב ג'ו ספייטס וכוכב הקולנוע צ'נינג טייטום הוזכרו בהקשר זה.
שרה פורסטייה
שרה פורסטייה (בצרפתית: Sara Forestier; נולדה ב-4 באוקטובר 1986) היא שחקנית צרפתייה, זוכת שני פרסי סזאר.
ביוגרפיה.
פורסטייה החלה בקריירת המשחק שלה כנערה. בגיל 16 שיחקה בסרט "L’esquive" של הבמאי עבדלטיף קשיש. הסרט שנעשה בתקציב קטן זכה להצלחה כשקטף ארבעה פרסי סזאר כולל לסרט הטוב ביותר. פורסטייה זכתה על הופעתה בפרס סזאר לשחקנית המבטיחה ביותר. בשנת 2009 שיחקה במיני-סדרה הישראלית "לחיות מחדש" של ערוץ 1, שכתב וביים חיים בוזגלו. פורסטייה גילמה את דמותה של חנה גולדנברג, לצד שחקנים ישראלים וצרפתים כאחד, בין היתר מארי-פראנס פיזייה, לירון לבו וג'וליה לוי בוקן.
ב-2010 שיחקה בתפקיד הראשי בקומדיה הרומנטית-פוליטית "שמות של אהבה", וזכתה בפרס סזאר לשחקנית הטובה ביותר.
ב-2012 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "לילה אחד" (Une nuit), ב-2013 בסרט "סוזאן" עליו הייתה מועמדת לפרס סזאר. ב-2015 שיחקה בסרט "בראש מורם" (La Tete Haute), ודיבבה בסרט האנימציה "לעוף על זה" (Gus - Petit oiseau, grand voyage).
עונת 1995/1996 בליגה הלאומית
עונת 1995/1996 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-40 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.