הרכבים המתמחים באנהלט EBM הם למשל: Sturm Cafe, Pantser Fabriek וכן Jager90.
ניוסקול EBM.
ניוסקול EBM אשר מכונה לעיתים גם "EBM מסחרי" הסגנון המוזיקלי ה"גותי" יותר של הזרם. מלל השירים עוסק בעיקר באהבה שבין בני זוג "אפלוליים". הסגנון משלב מוטיבים של רוק גותי וכן עתידנות (ולכן הוא מכונה לעיתים גם "פיוצ'רפופ").
הרכבים המתמחים בניוסקול EBM הם למשל: Covenant, And One, Assemblage 23.
אינדסטריאל EBM.
אינדסטריאל EBM הוא תת-סגנון של הניוסקול EBM שהחל להתפתח בשנות ה-2000 המוקדמות של המאה ה-21 ומשלב בתוכו אלמנטים של מוזיקת האינדסטריאל והטראנס. מאפיין עיקרי שלו הוא ושירה בקריינות משונה של לחש-צעקני (Whisper scream). הקליפים של שירי EBM תעשייתי עושים שימוש במוטיבים גרפיים פוסט-אפוקליפטיים וכאלה מתחום הפיזיקה הגרעינית, הסייברפאנק והסייברגות'.
הרכבים המתמחים באינדסטריאל EBM הם למשל: Your bunny rot (הרכב ישראלי), Agonize, וכן X-Fusion.
הסצנה בעולם ובישראל.
הסצנה נפוצה במדינות גרמניה, שוודיה, בריטניה, איטליה, צרפת, מקסיקו, ברזיל, פרו וישראל. בגרמניה מתקיימים מדי שנה פסטיבלים הכוללים הופעות של הרכבים הממציאים מוזיקת EBM (בעיקר הרכבים המתמחים באולדסקול EBM ואנהלט EBM).
נכון לשנת 2016, סצנת ה-EBM בישראל נפוצה אך ורק בערים תל אביב וחיפה; אין בישראל מועדונים המנגנים EBM באופן בלעדי, אך ישנם ליינים ייעודיים למוזיקה זו, וישנן כמה קבוצות פייסבוק ישראליות העוסקות במוזיקה בהן מפרסמים המארגנים השונים מסיבות EBM. המסיבות הייעודיות כוללות בעיקר אולדסקול ואנהלט EBM. כמו כן, מספר הרכבי EBM כמו הוסיקו, VNV NATION, אפופטיגמה ברזרק ומלוטרון, הגיעו להופעות בישראל. כמו כן, פעלו בישראל מספר להקות שהתכתבו עם הז'אנר, Observe &amp; Control, PVC Prime ו-Distention.
מעגל הגליוקסילט
מעגל הגליוקסילט (Glyoxylate) הוא מסלול מטבולי המתרחש בתאיהם של צמחים ושל מספר מיקרואורגניזמים, אך לא בבעלי חיים.
מעגל הגליוקסילט מאפשר ליצורים אלו להפיק גלוקוז מחומצות שומן. בעלי חיים אינם מסוגלים לבצע זאת; הם מסוגלים לנצל את חומצות השומן לשם הפקת אנרגיה (באמצעות מעגל קרבס), אך אם נדרשת אספקה של פחמימות (המוח, למשל, הוא צרכן גדול של גלוקוז, והכמות הנצרכת במזון לא תמיד מספקת) משתמש הגוף בחלבונים ובחומרים אחרים (לקטט, פירובט, גליצרול) לשם הפקת גלוקוז, זאת באמצעות תהליך הגלוקונאוגנזה.
בעלי חיים משתמשים במעגל קרבס לשם הפקת אנרגיה מחומצות שומן. החומצות בעלות השרשרת הפחמימנית הארוכה מתפרקות בתהליך הדרגתי (הקרוי חמצון בטא) לקבוצות אצטיל, בעלות שני אטומי פחמן בלבד. קבוצות האצטיל נכנסות ישירות למעגל קרבס, שם הן עוברות חמצון מלא והופכות לפחמן דו-חמצני (אשר נפלט דרך הריאות אל האוויר).
החומר הסופי וההתחלתי כאחד של מעגל קרבס הוא אוקסאלואצטט. חומר זה, בעל ארבעה אטומי פחמן, מסוגל להיכנס לתהליך הגלוקונאוגנזה ולהביא ליצירת גלוקוז. למרות זאת, בבעלי חיים אין לחומצות השומן כל "הזדמנות" להפוך לאוקסאלואצטט, כיוון שהן נפלטות עוד לפני כן כפחמן דו-חמצני. האוקסאלואצטט המיוצר בסופו של מעגל קרבס הוא אותו אוקסאלואצטט שהתחיל את המעגל, כך שאין כל רווח נטו של אטומי פחמן בתהליך חמצון חומצות השומן.
מעגל הגליוקסילט החסר בבעלי חיים, יוצר "דרך קיצור" למעגל קרבס ועוקף את הפיכת קבוצות האצטיל, שמקורן בחומצות השומן, לפחמן דו-חמצני. אטומי הפחמן נשמרים והופכים תוך מספר שלבים לאוקסאלואצטט, אשר מאוחר יותר מסוגל להיכנס לתהליך הגלוקונאוגנזה ולהביא ליצירת גלוקוז. אחד מתוצרי הביניים הוא גליוקסילט, ועל שמו קרוי המעגל.
מיקרואורגניזמים בעלי מעגל גליוקסילט מסוגלים, אם כן, לגדול על מצע גידול המכיל שומנים בלבד, ולהמיר אותם לפחמימות הנחוצות לבניית התא. בעלי חיים, לעומת זאת, ובהם האדם, אינם מסוגלים לשרוד עם תזונה המבוססת על שומנים בלבד.
טובה אילן
טובה אילן (2 ביוני 1929 - 19 במרץ 2019) הייתה אשת חינוך ישראלית, מקימת מרכז יעקב הרצוג בקיבוץ עין צורים וחברת הכנסת מטעם העבודה-מימד-עם אחד בכנסת ה-16.
ביוגרפיה.
טובה אילן נולדה באוסטריה בשנת 1929. עלתה לארץ ישראל בשנת 1936. הצטרפה לקיבוץ עין צורים ב-1951. כיהנה כמזכ"לית משותפת של תנועת הנוער בני עקיבא בשנים ה'תש"ט - ה'תשי"ב. בשנים 1951–1960 עבדה בעליית הנוער ולאחר מכן ניהלה את בית הספר התיכון האזורי המקיף "שפיר" (1961–1972).
בשנת 1987 הקימה את מרכז יעקב הרצוג, מוסד ללימודי יהדות של תנועת הקיבוץ הדתי, בקיבוץ עין צורים, ועמדה בראשו עד פרישתה בשנת 2001. מטרת המרכז היא ליצור שיח איכותי, ולהילחם בתופעה של ניכור תרבותי וחברתי.
נמנתה עם מקימי מפלגת מימד, ושובצה במקום השלישי ברשימת מימד בבחירות לכנסת השתים עשרה, אך רשימה זו לא עברה את אחוז החסימה ואילן נותרה מחוץ לכנסת. אילן הייתה במקום ה-27 ברשימת עבודה-מימד בבחירות לכנסת השש עשרה, כנציגה השנייה של מימד לאחר מיכאל מלכיאור. נכנסה לכנסת בשלהי כהונת הכנסת ובעת פגרת הבחירות, בעקבות התפטרות חברי הכנסת שמעון פרס, דליה איציק וחיים רמון, שעברו למפלגת קדימה. בבחירות לכנסת ה-18 הוצבה במקום ה-115 הסמלי ברשימת התנועה הירוקה-מימד לכנסת.
לכבוד יום הולדתה ה-70 יצא לאור הספר "עין טובה - דו-שיח ופולמוס בתרבות ישראל", ספר יובל למלאת עי"ן שנים לטובה אילן, העורך - נחם אילן, הקיבוץ המאוחד ונאמני תורה ועבודה, תל אביב, תשנ"ט, 1999.
אילן השיאה משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-52 של מדינת ישראל. בשנת תש"ס העניקה לה אוניברסיטת בר-אילן תואר דוקטור לשם כבוד "על הישגיה הייחודיים בתחום החינוך היהודי, על תפקידה הבכיר ביצירת דו-שיח בין דתיים וחילוניים, ועל השנים הארוכות בהן היא פועלת בהצטיינות בשירות הציבור".
טובה אילן זכתה בפרס על שם סם רוטברג לחינוך יהודי, אשר הוענק על ידי האוניברסיטה העברית בירושלים, על חלקה בקידום ההבנה ההדדית בין חלקים בחברה הישראלית.
נפטרה בשנת 2019, והובאה למנוחות בעין צורים.
הייתה נשואה לרפי אילן, מומחה לתיאטרון העברי בישראל ולכתבי המשורר נתן אלתרמן.
מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב - הקו האדום
הקו האדום הוא קו רכבת קלה המתוכנן להיות המרכזי והראשון שייצא לפועל כחלק מהדנקל. הוא יעבור בדרך עילית ותחתית, בין הערים בת ים, תל אביב-יפו, רמת גן, בני ברק ופתח תקווה. בחלקו המרכזי הוא צפוי לעבור בתוואי תחתי, בדומה לרכבת תחתית ובשאר חלקי המסלול בתוואי עילי.
אורכו של הקו הוא כ-24 קילומטר, מתוכם 12 קילומטר במנהרה והוא יתפרס על חמש ערים ו-34 תחנות, מתוכן 10 תת-קרקעיות. עבודות הבנייה בקו החלו בשנת 2009 ופתיחת הקו באופן מלא תוכננה במקור לשנת 2013, אולם בעקבות ביטול המכרז להקמתו של הקו לנוכח קשיים בהשגת מקורות המימון של הזוכה במרכז, והלאמת הפרויקט על ידי המדינה, נדחה מועד פתיחתו לשנת 2021.
בפברואר 2021 נדחתה פתיחת הקו פעם נוספת, עד לנובמבר 2022.
מאפייני הקו.
מסלול.
הקו האדום מתחיל בתחנת האוטובוסים המרכזית של פתח תקווה, בצומת הרחובות בר-כוכבא ואורלוב, וממשיך בחפיפה לתוואי דרך 481 לפי סימוני החברה הלאומית לדרכים לאורך רחוב אורלוב עד מפגשו עם ציר ז'בוטינסקי, לאורך ציר ז'בוטינסקי עד תחנת הרכבת תל אביב מרכז. זמן הנסיעה בקטע זה צפוי להיות 19 דקות.
התוואי ממשיך בדרך בגין (דרך פתח תקווה לשעבר) לכל אורכו, עובר את מגדלי עזריאלי והקריה עד אשר מתחבר עם רחוב אילת, ודרומה, דרך שדרות ירושלים לאורך יפו, לעיר בת ים דרך שדרות העצמאות עד לדרום העיר.
הקטע ממחלף גהה עד אזור מנשייה (גבול יפו ותל אביב) עובר במנהרה תת-קרקעית כפולה. יתר התוואי נסלל מעל לפני הקרקע. לפי חברת נת"ע, הפרויקט בוצע באופן כזה שיהיה ניתן להרחיב את המקטע התת-קרקעי (דהיינו - להפוך חלקים שתוכננו כעיליים לתת-קרקעיים), אם וכאשר יתגלה צורך כזה, תחבורתי או תפעולי.
בפתח תקווה, הוקמה שלוחה תת-קרקעית של הקו לכיוון הדפו בקריית אריה, ומעבר תת-קרקעי שמקשר בין תחנת קריית אריה של רכבת ישראל בפתח תקווה לבין הדיפו, שיכלול גם תחנת נוסעים.
תחנות.
בקו האדום יהיו בסך הכל 34 תחנות. 24 יוקמו במפלס הרחוב (בפתח תקווה, יפו ובת ים) ו-10 תחתיות (בבני ברק, רמת גן ותל אביב), כאשר אורכה של כל תחנה תת-קרקעית יהיה כ-88 מטרים, רוחבה יהיה 22 מטרים ועומקה בדרך כלל 20 מטרים. מבנה התחנה ייבנה בתוך "קופסה", תוך השבת הרחוב למצבו המקורי עוד בטרם הושלמה בניית פנים התחנה. יוצאת דופן היא תחנת קרליבך שתיחפר לעומק 50 מטר כיוון שהיא תשרת גם את הקו הירוק. לכל תחנה תת-קרקעית יהיה צבע שונה של חיפוי הקירות במטרה להקל על הנוסעים להבדיל בין התחנות התת-קרקעיות השונות. החברה האדריכלית אשר אחראית על תכנון התחנות התת-קרקעיות הינה IBI Group.
המרחק בין התחנות העיליות יהיה כ-500 מטרים, אך המרחק בין התחנות התת-קרקעיות יהיה כ-1,000 מטרים בממוצע עקב שיקולי עלות ודרישה. כמו כן נחשף כי התחנות התת-קרקעיות שבקו ימוגנו לצורך שימוש כמקלטים במצבי חירום של תקיפת טילים כולל תקיפות בנשק ביולוגי וכימי. בין אמצעי המיגון דלתות פלדה לאיטום המנהרות והתקנת מסננים על פתחי האוורור כשבכל התחנות התת-קרקעיות בקו יוכלו למצוא מקלט כ-20,000 איש.
ב-20 תחנות בקו זה יותקנו 106 דרגנועים ו־63 מעליות, כך עולה מדרישות האספקה כפי שצוינו במכרז בו זכתה חברת קונה ב-24 ביוני 2019.
תדירות.
בשעות השיא התכנון הוא שתעבור רכבת כל דקה וחצי בתחנות התת-קרקעיות וכל שלוש דקות בתחנות העיליות. בשאר היום התדירות תפחת והרכבת תעבור במרווחי זמן גדולים יותר.