במהלך המאה ה-19 הוקמו ביישוב מספר בתי חרושת, אך במחצית השנייה של אותה מאה נשלל מהיישוב מעמדו העירוני.
יהודי צ'מיירניקי.
בשנת 1622 הוצא איסור על ישיבת יהודים בצ'מיירניקי, והגם שאיסור זה בוטל רשמית רק בשנת 1862, יהודים התיישבו בצ'מיירניקי עוד במאה ה-18, וניהלו במקום קהילה עצמאית. בשנת 1897 נמנו ביישוב 969 יהודים.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-700 יהודים, קרוב למחצית מתושביו, ואלו סבלו מהתנכלויות אנטישמיות וממצב כלכלי קשה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו חלק מיהודי היישוב מזרחה, ובמרץ 1940 נמנו ביישוב כ-700 יהודים, אליהם צורפו בהמשך עוד כמה מאות יהודים שגורשו מלבוב ומלובלין. באוגוסט 1942 בוצעה אקציה ביישוב, בה שולחו חלק מיהודיו לפרצ'ב, ומשם לטרבלינקה. ב-1 באוקטובר 1942 גורשו אחרוני היהודים מהיישוב ללוברטוב, ומשם לטרבלינקה. לאחר השואה רצחו פולנים לאומנים מספר ניצולים יהודים ששבו לכפר.
שלמה הירשל ברלינר
פשירוב
פשירוב (בפולנית: Przyrów) הוא כפר במחוז צ'נסטוחובה שבפרובינציית שלזיה בפולין, כ-29 ק"מ מזרחית לצ'נסטוחובה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
פשירוב נזכר מהמאה ה-14, ובשנת 1369 הוענקו לו זכויות עיר. במהלך המאה ה-17 נפגע היישוב קשות, תחילה ממגפה שפקדה אותו, ולאחר מכן מפלישת גייסות האימפריה השוודית לאזור.
בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית. לאחר מרד ינואר נטלו הרוסים מהיישוב את מעמדו העירוני.
יהודי פשירוב.
יהודים ישבו בפשירוב מסוף המאה ה-18, ולקראת סוף המאה ה-19 היוו כשליש מתושבי היישוב. בתחילת המאה ה-19 הוקמו ביישוב בית כנסת ובית עלמין, ובסוף אותה מאה נפתח בו גם תלמוד תורה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה ולאחריה עזבו את היישוב יהודים רבים, וחלקם היגר לארצות הברית. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-700 יהודים, והתקיימה בו פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל.
במהלך שנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים, כאשר באחד המקרים הועמד לדין יהודי שהגן על עצמו מפני התוקפים.
בשואה.
לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליישוב כמה עשרות פליטים יהודים, ומספר היהודים במקום הגיע לכ-800. בתחילת הכיבוש הגרמני ביישוב, אסרו בו אלו מספר יהודים כבני ערובה, ועינו אותם. בהמשך, שדדו הגרמנים את רכוש היהודים בכפר, והחרימו את עסקיהם. בשנת 1940 הוחזקו הגברים היהודים מהיישוב במחנה עבודה שהוקם בו, אליו הובאו גם יהודים מיישובים נוספים.
ב-18 בספטמבר 1942 גורשו כל יהודי היישוב לקונייצפול, ומשם שולחו ב-7 באוקטובר 1942 עם יהודים נוספים למחנה ההשמדה טרבלינקה.
פונקציית קסי של רימן
במתמטיקה, פונקציית קסי של רימן (מסומנת באות formula_1) היא פונקציה מרוכבת אשר קשורה לפונקציית זטא של רימן ומוגדרת על ידי משוואה פונקציונלית על בסיס פונקציית גמא ופונקציית זטא של רימן. הפונקציה נקראת על שם ברנהרד רימן.
הגדרת הפונקציה.
ההגדרה המקורית של פונקציית קסי של רימן השתנת על ידי אדמונד לנדאו, וכיום מסומנת על ידי קסי גדולה (formula_2). הפונקציה של לנדאו מוגדרת על ידי:
עבור formula_4, כאשר formula_5 היא פונקציית גמא ו-formula_6 היא פונקציית זטא של רימן. ניתן לראות על פי ההגדרה של הפונקציה כי
ההגדרה של פונקציית formula_2 על פי לנדאו (אשר הייתה הפונקציה המקורית של רימן) היא:
אשר מאופיינת על ידי המשוואה הפונקציונלית הבאה:
מאפייני הפונקציה.
כאשר formula_12 מציין את מספר ברנולי ה-formula_13-י'.
אפשר לראות כי formula_14.
כאשר
כאשר ρ מוגדרת להיות השורשים הלא-טריוויאליים של פונקציית זטא של רימן. הטור למעלה חשוב מאוד לקריטריון לי, אשר אומר שהשערת רימן שקולה לכך ש-formula_17 לכל formula_13 חיובי.
כאשר formula_20 מוגדרת להיות השורשים של formula_1.
רבעי אל-מדהון
אדמה-אדמתי
על גבעות שיך אבריק
על גבעות שייח אבריק
לשכת היועצים העסקיים בישראל
רצח לאונרד קרפ
רצח אריה קרפ
הערשל צעלמאן
צבי צעלמאן
צבי הערשל צעלמאן
סיפוח בוקובינה הצפונית לברית המועצות
סיפוח בסרביה לברית המועצות
סראל בראנשטיין
האופרה העממית הא&quot;י
האופרה הארץ ישראלית העממית
האופרה העממית הארצישראלית
האופרה העממית הארץ-ישראלית
האופרה העממית הארץ ישראלית
האופרה הא&quot;י העממית
האופרה הארץ-ישראלית העממית
דורגה
ההמנון הלאומי של אזרבייג'ן
חיי ארצי
ההמנון הלאומי של איחוד האמירויות הערביות
אינדונזיה הגדולה
ההמנון הלאומי של אינדונזיה
ההמנון הלאומי של איראן
ההמנון הלאומי של הרפובליקה האסלאמית של איראן
סורוד אה מלי
ההמנון הלאומי של אפגניסטן
מולדתנו
ההמנון הלאומי של ארמניה
ממלכת דרקון הרעם
ההמנון הלאומי של בהוטן
המכון לחקר האינטרנט של אוניברסיטת אוקספורד
המכון לחקר האינטרנט של אוניברסיטת אוקספורד (באנגלית: The Oxford Internet Institute; בראשי תיבות: OII) הוא מכון אקדמי בֵּין־תְּחוּמִי, השייך לאוניברסיטת אוקספורד באנגליה. המכון בוחן את בהשלכות החברתיות של האינטרנט, ומתמקד בעיצוב מחקר ומדיניות אינטרנט. המכון חבר עיקרי בפרויקט האינטרנט העולמי.
המכון נוסד בשנת 2001, על ידי דרק וואיט (Derek Wyatt), אז חבר הפרלמנט הבריטי ואנדרו גרהאם, המנהל של בייליול קולג'. פרופסור ויליאם דאטון, שימש כמנהל הראשון של המכון משנת 2001 עד שנת 2011. כיום מנהלת המכון היא פרופסור ויקטוריה נאש.
נושאי המחקר במכון מגוונים ועוסקים בין היתר באינטרנט ובריאות, השפעת האינטרנט על הפוליטיקה, הפוליטיקה של האינטרנט, סייבר סקיוריטי וגאוגרפיה של האינטרנט. המכון עוסק גם במחקר על ויקיפדיה, בין היתר על מלחמות עורכים בוויקיפדיה.
השערת טניאמה-שימורה
כתובת קאראטפה
פונקציית ליוביל
במתמטיקה, פונקציית ליוביל, על שם ז'וזף ליוביל, היא פונקציה אריתמטית חשובה בתורת המספרים, אשר לכל n טבעי היא מוגדרת על ידי:
כאשר formula_2 הוא מספר המספרים הראשוניים אשר מחלקים את formula_3. ניתן לראות כי formula_4, אז formula_5. למספר 1 אין גורמים ראשוניים, אז formula_6 ומכאן formula_7. ניתן לראות כי:
ניתן לראות כי פונקציית ליוביל והערך המוחלט של פונקציית מביוס הם הופכי דיריכלה.
פונקציית ליוביל מופיע גם בטורים של פונקציות אחרות, לדוגמה
כאשר formula_11 היא פונקציית תטא של יעקובי .
לאורך השניים הוצגו שתי השערות בנוגע לפונקציית ליוביל, אך שתיהן הוכחו כשגויות. הטענה הראשונה הייתה שאם נגדיר את הפונקציה formula_12, אז formula_13 לכל formula_14. השערה זו ידועה בתור השערת פוליה והוצא על ידי ג'ורג' פוליה בשנת 1919, אך הוכחה כשגויה בשנת 1980, למשל עבור formula_15. הטענה השנייה הייתה שאם נגדיר את הפונקציה formula_16 אז formula_17. השערה זו הוכחה כלא נכונה בשנת 1958, ולמעשה לפונקציה יש נקודות שליליות רבות. אם השערה זו הייתה נכונה, אז זה היה מוביל להוכחת השערת רימן, כפי שהראה פאל טוראן.
העמותה הישראלית לסרטן ריאה
העמותה הישראלית לסרטן ריאה היא עמותה ישראלית הפועלת לקידום המודעות לסרטן ריאה ותמיכה בחולים ובני משפחותיהם.
העמותה עוסקת בסוגיות הקשורות בחולי סרטן ריאה ובני משפחותיהם. בראש מטרות העמותה, תמיכה בחולה האונקולוגי וקרוביו, כולל עזרה בהנגשת מידע רפואי, הנגשת טיפולים מתקדמים, סיוע במיצוי זכויות, פעילויות להעלאת המודעות למחלה, מניעתה, גילוי מוקדם ועוד, שלא למטרת רווח. העמותה מחויבת לקוד אתי. העמותה מקדמת משנת 2016 את הכללת תוכנית הסקר לאבחון מוקדם של סרטן ריאה בישראל והגישה את הטכנולוגיה להכללה בסל הבריאות לשנת 2019 בפעם השלישית. התוכנית כוללת סיטי נמוך עצמה לקבוצת סיכון, מעשנים עם רקע של 30 שנות חפיסה ומעל לגיל 55. הוכח מדעית כי סקר כזה יכול להוריד תמותה בין 26%-40% תלוי במין הנבדק ועיקר גדולתו בגילוי סרטן ריאה בשלב 1 ולא בשלב מתקדם גרורתי.
רקע להקמת העמותה.
העמותה היא עמותת החולים הראשונה בישראל המיועדת לחולי סרטן ריאה. היא הוקמה בשנת 2014 על ידי ד"ר שני שילה, רופאת שיניים וחוקרת בתחום הביוטק, המשמשת כמנכ"לית העמותה, בעקבות ההתמודדות האישית והליווי של בעלה שחלה ב-2011 בסרטן ריאה. בעקבות החוויה האישית, ולצד ההתוודעות לחסכים בתחומים שונים הנוגעים גם לחולה וגם למי שמלווה אותו, הוגדרו מטרות העמותה.
יו"ר והמייסד השותף של העמותה הוא הפרופ' ניר פלד, מומחה ברפואה פנימית, ריאות ואונקולוגיה, מנהל המכון האונקולוגי בסורוקה, המרכז הרפואי סורוקה. פרופ' פלד מכהן כיו"ר הוועדה והבינלאומית למניעה ואבחון מוקדם של סרטן הריאה וכפרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר, באוניברסיטת תל אביב.
עידו אופק
עידו (זיגו) אופק (נולד ב-9 ביולי 1976) הוא גיטריסט, פזמונאי, מלחין וזמר ישראלי.
ביוגרפיה.
זיגו נולד וגדל במושב ניר צבי.
בשנת 1999 חבר זיגו לגיא מזיג, אייל מזיג, רון אלמוג ואיתי גלוסקא וביחד הקימו את להקת "הדורבנים", איתם הוציא שלושה אלבומים (אלבומם האחרון ללא גלוסקא).
באלבומים אלו הרבה זיגו לכתוב טקסטים ואף הלחין חלק מהשירים, בהם: "שוב הדיסקו כאן", "בפורים הזה" ו"מים קרים".
מאוחר יותר, הצטרף זיגו ללהקת "דבק" שכללה חברי ילדות של זיגו מהמושב: בועז ריינשרייבר - גיטרה ושירה, גדי רונן - קלידים ושירה ונדב ברקן - תופים. הלהקה הוציאה שני אלבומים כאשר רונן וריינשרייבר אחראים על כתיבת השירים והלחנתם.
לאחר מכן, לאחר התפרקות להקת הדורבנים בשנת 2009, עבר זיגו לכתיבת שירים לאמנים שונים ובנוסף כתב מוזיקה לתיאטרון ולתוכניות טלוויזיה.