השם רולפינג נגזר משמה של אידה רולף (1896-1979), אשר פיתחה את השיטה בשנות החמישים המוקדמות. לשיטה אין בסיס הוכחות מוצק, ואין ספרות מחקרית התומכת ביעילות השיטה.
רולף, בעלת תואר דוקטור בביוכימיה מאוניברסיטת קולומביה חיפשה פתרונות רפואיים עבור בעיות גופניות שמקורן במבנה הגוף. הרקע המדעי שלה, יחד עם סקרנותה, הובילו אותה להבנת חשיבותו של המבנה הגופני לבריאות האדם.
ד"ר רולף פיתחה את שיטת הטיפול, אותה כינתה "אינטגרציה מבנית של גוף האדם". תלמידיה וממשיכי דרכה כינו את השיטה "רולפינג".
לפי ד"ר רולף, כח הכבידה הפועל על גופנו משפיע על רקמות החיבור הרכות שעוטפות את איברי הגוף. גם טראומות נפשיות וזעזועים גופניים משפיעים עליהן ומכאן על היציבה ועל הבריאות הכללית. השיטה שואפת לייצב את הגוף בקו ישר, כיוון שהאדם הוא בעל החיים היחיד ההולך זקוף, ככל שכווני הגוף מתרחקים מן הקו המרכזי, נוצר צורך בהפעלת קבוצות שרירים נוספות המונעות ממנו ליפול. ד"ר רולף טענה שהיחס בין חוסר איזון, מתח שרירי וכאב כרוני יכול להתאזן מחדש בעזרת התערבות האינטגרציה המבנית, ואיזון נכון ביחס לכוח המשיכה משפר את יכולת התנועה של האדם.
תהליך העבודה הבסיסי בנוי מעשרה מפגשי עבודה. כל מפגש בנוי בדרך כלל כהמשך למפגש הקודם. בכל מפגש משחרר המטפל את הרקמות על ידי הנעה ומאפשר לגוף להחזיר אותן מחדש למקום נכון יותר.
בשנת 1971 בעיר בולדר, קולורדו הוקם מכון רולף המרכז את הפעילות במחקר והסמכת המטפלים.
MEKP (ראשי תיבות של Methyl ethyl ketone peroxide) הוא חומר נפץ לא תקני ממשפחת הפרוקסידים.
החומר מופק מתגובה בין מתיל אתיל קטון, מי חמצן וחומצת מלח ומופיע בצורת נוזל שקוף חסר צבע. אף ארגוני טרור לרוב אינם משתמשים בחומר בשל רגישותו למכה, חום, ניצוצות, שינוי טמפרטורות, הלם והתפרקותו עם הזמן.
יובל סגל (1971)
יובל סגל (נולד ב-3 בספטמבר 1971,י"ג באלול ה'תשל"א) הוא שחקן, יוצר, קומיקאי ודוגמן ישראלי.
ביוגרפיה.
סגל נולד במושב יובל ובילדותו עברה המשפחה להתגורר בכפר סבא. סבו היה המשורר והמתרגם אליעזר כגן ודודתו היא השחקנית תחיה דנון. הוא נקרא על שם דודו, רב"ט יובל שמואלי, שנספה בצוללת דקר.
בצעירותו עסק בסיף והיה אלוף ישראל במספר קטגוריות גיל. באמצע שנות התשעים החל לדגמן, והוביל קמפיינים של חברות אופנה, בהן "המשביר לצרכן". כמו כן, השתתף בפרסומות רבות. בשנת 1996 זכה בפרס דוגמן השנה בטקס פרסי האופנה.
בשנת 1997 החל ללמוד משחק בבית הספר למשחק של יורם לוינשטיין, והתקבל ללהקת השחקנים של "הבימה".
בשנה הראשונה ללימודיו קיבל את התפקיד הטלוויזיוני הראשון שלו בתפקיד משני בסדרת הדרמה של איילת דקל ואורי ענבר "כחול עמוק" אשר שודרה בערוץ 2 בזכיינית טלעד.
בשנת 1998 גילם סגל את דני ז'ואני בסדרה הקומית "שמש" בערוץ 2.
בין ההצגות בהן השתתף ב"הבימה" ניתן למצוא את "במלחמה כמו במלחמה", "עקב אכילס", "צורה לאהבה", "זוגיות" ו"הנאהבים והנאשמים". כמו כן השתתף ב"דצמבר" בתיאטרון בית ליסין.
ב-1998 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "טירונות" בתפקיד רועי ממן.
ב-1999 השתתף בסרט הקולנוע "זמן אוויר" בתפקיד מיכה.
בשנת 2001 הנחה ביחד עם רמה מסינגר, את שעשועון הטלנובלות "מלכת הלבבות" בערוץ ויוה.
אחד מסרטיו המשמעותיים של סגל היה "מתנה משמיים" של דובר קוסאשווילי משנת 2003.
משחקו זיכה אותו במועמדות לפרס אופיר. באותה שנה השתתף ב"הייתה לי ילדות מאושרת" של אורי סיון.
בשנת 2004 שיחק בסרטו של מרק רוזנבאום "לרקוד" בתפקיד יקי. באותה שנה החל להשתתף בסדרת המערכונים "קצרים". באותה תקופה החל להנחות את תוכנית הקולנוע בערוץ הראשון "טלסינמה".
ב-2006 שיחק סגל בסדרת הדרמה של HOT "פרשת השבוע", בתפקיד אלישע בן דוד.
בשנת 2006 החל לשחק בקומדיית המצבים "החיים זה לא הכל", לצד אבי קושניר וענת וקסמן, שם גילם את אהוד (טל) המורה לריקוד.
בשנים 2010–2012 שיחק בסדרת הדרמה קומית "טקסי דרייבר" שאותה גם יצר וכתב, ושיחק בתפקיד ראשי את יגאל לוי.
בשנת 2012 החל לשחק בהצגת הבימה "שרי המלחמה", שם גילם את גבע, שר הביטחון.
ב-2013 שיחק בעונתה השנייה של "חסמבה דור 3" בתפקיד יואב צור.
סגל הוביל יחד עם קרן מור ועם שחר חסון את הקמפיין של חברת כרטיסי האשראי "לאומי קארד" משנת 2008 עד 2021.
בשנת 2013 השתתף במחזה "עובד בשביל שניים" בתיאטרון בית ליסין, מאת ריצ'רד בין, עם אלי יצפאן, נועם פנחסוב, ענת מגן-שבו ועוד, בבימויו של משה קפטן.
ב-2014 שודרה עונתה השנייה של הסדרה "פלפלים צהובים", שם גילם את ד"ר גביש. באותה שנה שיחק בסרט "אפס ביחסי אנוש", בתפקיד בועז, מפקד הבסיס.
ביולי 2014 החל לגלם את דמותו של פרופסור לנדאו בסדרה "מתים לרגע". בהמשך השנה השתתף כאורח בתוכנית "הכל הולך", המשודרת בערוץ 13.
ב-2015 החל לשחק בסדרה הדרמה של יס "פאודה", בתפקיד מורנו, מפקד יחידת המסתערבים. באותה שנה החל לשחק גם במחזות "ארוחת פרידה" ו"אילוף הסוררת" בתיאטרון בית ליסין.
ב-2016 שיחק בסדרה הקומית "סופשלי".
ב-2016 הופיע בתפקיד הראשי בסרטו של איתן גרין "חדרי הבית".
ב-2019 הופיע בתפקיד של איציק מסיקה בסדרה "בת אל הבתולה". בנוסף באותה שנה השתתף בסדרה "נחמה" של הקומיקאי והשחקן רשף לוי. כמו כן מגלם תפקיד ראשי במחזה "מיזרי" שהועלה במרץ 2019 בתיאטרון הקאמרי.
בשנת 2022 השתתף בעונה השמינית של "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12 והודח שני.
חיים אישיים.
סגל נשוי למיה ישראלי, בתו של אלי ישראלי ולהם שלושה ילדים. מתגורר בתל אביב.
מחצית השקל
מַחֲצִית הַשֶּׁקֶל הוא תשלום מקראי שנהג בזמן המשכן ובית המקדש, וניתן על פי המקרא בעת מפקד ככופר נפש.
חיוב זה תקף רק בזמן שבית המקדש קיים, אך יש קהילות שנהגו גם כיום לתת קודם חג הפורים 'זכר למחצית השקל' כזכר למצווה זו. מנהג נוסף הקשור למצווה הוא לקרוא את פרשת שקלים בשבת שקודם ראש חודש אדר.
מקור.
במקרא נזכרה תרומת מחצית השקל בתחילת פרשת כי תשא: .
חז"ל דרשו מהפסוקים שהיו שלושה סוגי תרומות במחצית השקל, לקרבנות, לאדנים ולבדק הבית. לדעת התלמוד ירושלמי יש כח ביד חכמים לקבוע את השימוש שיעשה בשקלים.
בזמן המשכן.
בפרשת כי-תשא נזכרת תרומת מחצית השקל כאמצעי למימון בניית המשכן. בהמשך נאמר שם שבאמצעות מחצית השקל יצרו את האדנים במשכן.
בזמן בית המקדש.
מלבד המצווה לתת מחצית השקל לצורך בניית המשכן, נהגה מצווה נוספת שאף בה התחייבו עם ישראל בזמן המשכן ובית המקדש לתת 'מחצית השקל' - כל אדם היה מצווה לתרום בכל שנה למקדש מחצית השקל לצורך קניית קרבנות ציבור. במצווה זו התחייבו כל הזכרים בישראל מגיל 20 ומעלה.
כספי מחצית השקל היו נגבים מדי שנה בחודש אדר, לקראת השנה החדשה, המתחילה בניסן, ושימשו לתרומת הלשכה, המיועדת לרכישת קרבן התמיד וקורבנות ציבור נוספים שהוקרבו על גבי המזבח באותה שנה.
גביית השקלים.
בשל האיסור להקריב קורבנות מכספי השנה החולפת, היו חייבים לאסוף את כספי מחצית השקל אל בית המקדש עד א' בניסן. לפיכך ביום א' באדר שבכל שנה היה בית דין שולח שליחים להזכיר כי הגיע זמן מצוות מחצית השקל. החל מיום ט"ו באדר, שלושים יום לפני חג הפסח, היו עומדים גובים בכל קהילות ישראל, כפי המתואר במשנה במסכת שקלים:
בפירוש על אחד מפסוקי מגילת אסתר המופיע בתלמוד הבבלי, מוזכרת גביית מחצית השקל כחלק מנס פורים:
במשנה מבואר שהסכום הנגבה השתנה במהלך הדורות:
לדעת הרמב"ם סיבת השינוי נעוצה בשינוי במטבע המקובל. לדעת הראב"ד הגזברים היו קובעים את הסכום בהתאם לגודלו של העם.
עם זאת, הסכום היה אחיד לכולם, כמבואר בתורה:
לזכר המצווה, תקנו חז"ל לקרוא את פרשת שקלים בשבת הקודמת לראש חודש אדר. גם ההפטרות הנהוגות בשבת זו בקהילות ישראל השונות עוסקות בתרומת כסף לבית המקדש.
החייבים במצווה.
בתלמוד הירושלמי מבואר שישנן שלוש דרגות בתחילת גיל החיוב: מתחת לגיל י"ג שנים - אינו חייב כלל; קטן שאביו נתן עבורו מחצית השקל, נתחייב מכאן ואילך; בן י"ג עד עשרים שנים - חייב במחצית השקל, אבל לא ממשכנים את נכסיו לצורך זה.
נשים פטורות ממצוות מחצית השקל.
במשנה בשקלים מובא שהכוהנים רצו לפטור עצמם ממצוות מחצית השקל, לאחר שהצביעו על סתירה בין הדין שקרבן מנחה המובא על ידי כהן איננו נאכל, והעובדה שקורבן העומר, הנקנה בדמי מחצית השקל נאכל, לפיכך ביקשו לפטור את עצמם מתשלום מחצית השקל. ואכן דעת רבי יהודה כך היא שהכוהנים פטורים, אמנם דעתו שכהן שרוצה להשתתף במצווה, הרשות בידו.
אמנם לדעת רבן יוחנן בן זכאי, חז"ל לא הסכימו עם פטור זה, בטענה שאינו דומה קורבן ששותפיו כוללים כהנים לקורבן ציבור המהווה ישות בפני עצמו. עם זאת, מפני דרכי שלום לא כפו את התשלום על כהנים שלא שילמו ().
קולבון.
שני אנשים ששקלו יחד שקל שלם למחצית השקל, נתחייבו להוסיף מטבע 'קולבון'. תוספת זו נועדה למנוע מההקדש הפסד עבור העמלה לפרוט את המטבע. בתלמוד ירושלמי הובאה דעת רבי מאיר שסבור שתוספת הקולבון היא חיוב מהתורה, ואינה שייכת כלל לעמלת פריטה (לדעתו במקרה שהיה צורך בפריטה, חייב ב' קולבנות אחד מהתורה והשני לפריטה).
השימוש במחצית השקל.
בפרשת כי-תשא נזכרת תרומת מחצית השקל כאמצעי למימון בניית המשכן. בהמשך נאמר שם שבאמצעות מחצית השקל יצרו את האדנים במשכן. חז"ל (בבלי מגילה דף כט ע"ב) דרשו מהפסוקים שהיו שלושה סוגי תרומות במחצית השקל, לקרבנות, לאדנים ולבדק הבית. בירושלמי (שקלים א,א) נאמר שיש כח ביד חכמים לקבוע את השימוש שיעשה בשקלים.