במרבית ערי הפוליס היווניות השנה נקראה על שמו של אחד מנושאי התפקידים השנתיים, ובאתונה נקראה על שם ה"ארכון אפונימוס" (archon eponymous), כאשר שם זה שימש לזיהוי השנה ביחס לשנים אחרות. במקום לציין שם מספר של שנה, ציינו את השנה באמירה כי אירוע מסוים התרחש "כאשר פלוני היה ארכון". שיטה זו אפשרה אמנם לקבוע את מניין השנים בעבר למשך מספר דורות, אך לא הייתה כל דרך לתארך אירועים בעתיד מעבר ליכולת הזיכרון האנושי (כמו בביטוי "עשר שנים מעכשיו").
לא נעשה, לדוגמה, כל שימוש במאת שנים המחולקת לעשורים. חשיבותו של מחזור בן ארבע שנים הייתה בכך שסייע לבנות תחושה חיה של השנים החולפות: באתונה נחוגה הפנאתניה בקנה מידה מפואר כל ארבע שנים כפנאתניה הגדולה, אך היא לא שימשה כבסיס לשיטת תארוך.
מאחר שלוח השנה היה מקומי ומחזורי במדוקדק, הוא לא איפשר תארוך אירועים כלל-יווניים. מערכת תיארוך הנקראת אולימפיאדה והעושה שימוש באולימפיאדות שנערכו כל ארבע שנים, הומצאה על ידי ההיסטוריון היווני איש סיציליה טימאיוס (נולד ב-350 לפנה"ס לערך) כמכשיר למחקר היסטורי.
לוח השנה החקלאי.
לוח שנה שלישי בו השתמשו האתונאים היה לוח שנה חקלאי (לוח שנה שמשי המתבסס על עונות השנה). לוח שנה זה היה חיוני לביצוע פעילויות עונתיות כמו חקלאות ושיט.
הלוח הסתמך על זריחת כוכבים ושקיעתם לציון נקודות זמן מדויקות יותר בתוך החטיבות הרחבות של עונות השנה. זריחות כוכב הן הימים בהם כוכבים או מערכות כוכבים מסוימים, שנמצאו בשעות החשיכה מתחת לקו האופק, מופיעים לראשונה לאחר שקיעת השמש. זריחות כוכבים שונות נקשרו לפעולות חקלאיות שונות, כמו זמן הקציר: הסיודוס ב"מעשים וימים" מייעץ לאיכר לקצור את תבואתו כאשר הפליאדות זורחות (אירוע שבמקומות אחרים ציין את סוף האביב). מערכת שכזו הייתה חלק מן המסורת היוונית הכללית, אך הותאמה לתנאים הגאוגרפיים המקומיים.
היוונים לא ראו בעונות כמי שמחלקות את השנה לארבע חטיבות שוות, אלא דווקא שהאביב והסתיו הם השבלים הקצרים של העונות הארוכות, הקיץ והחורף. את חלוקת השנה לעונות ניתן היה לקבוע באופן רשמי על פי הזריחה והשקיעה של כוכבים ביחס לשוויוני היום והלילה: כך, למשל, מגדיר היפוקרטס את החורף באחד מחיבוריו בענייני רפואה כתקופה שבין שקיעת הפליאדות והאביב.
את הידע המסורתי הקדום, כפי שבא לידי ביטוי ב"מעשים וימים" של הסיודוס, הרחיבו על ידי מחקר אסטרונומי לכדי יצירת לוחות כוכבים שנודעו בשם "פרפגמות" (parapegma, אלמנך). היו אלו לוחות אבן או עץ, שמנו את סדר האירועים האסטרונומיים, כל אירוע באמצעות חור ליתד בצדו. קווים של חורים ריקים שימשו לספירת "הימים הריקים" בין מה שנחשבו כאירועים שמימיים מיוחדים. הלוחות הוצבו לעיתים קרובות בכיכרות העיר (אגורה), והציגו לציבור את התקדמותה של השנה.
שיטה זו לא הצטלבה עם לוחות השנה הדתי והמדינתי ובעוד שלוחות אלו היו בעלי אופי אזרחי יותר, והצריכו עריכת שינויים על מנת להתאימם לעונות השנה, לוח העונות והכוכבים, לעומת זאת, היה חסין מפני התערבות. על כן יכול היה תוקידידס לתארך אירוע על פי עליית הכוכב ארקטורוס (Arcturus) מבלי להיכנס לתוך סבך לוחות השנה של פולייס שלא היה ביניהם כל קשר.
מברק הפלה
מברק הֶפְלֶה (בגרמנית: Höfle-Telegramm) הוא מסמך נאצי סודי שיורט על ידי המודיעין הבריטי בראשית שנת 1943, והמצוי כיום בארכיון שבקיו באנגליה. בשנת 2000 הורד סיווג המסמך והתאפשר פרסומו לציבור.
המסמך מורכב משתי הודעות: האחת לאדולף אייכמן בברלין, והאחרת לפרנץ היים – סגן מפקד משטרת הביטחון והאס דה בגנרלגוברנמן – בקרקוב. המסמך נשלח ב-11 בינואר 1943 על ידי הרמן הֶפְלֶה (Hermann Höfle), קצין אס אס שמונה על ידי אודילו גלובוצניק לראש המטה המיוחד של "מבצע ריינהרד" במחוז לובלין. המסמך מעיד על הגעה של יהודים למחנות ההשמדה בשבועיים שקדמו למשלוח המברק ובמשך השנה הקשורים במבצע ריינהרד לחיסול יהדות פולין.
תרגום לאנגלית ולעברית.
להלן התרגום לאנגלית של ההודעה המפוענחת שיירט המודיעין הבריטי:
12. OMX de OMQ 1000 89 ? ?&lt;br&gt;&lt;br&gt;
State secret! To the Reich Security Main Office, for
the attention of Schutzstaffel Obersturmbannführer EICHMANN, Berlin [gap, rest missed]&lt;br&gt;&lt;br&gt;
13/15. OLQ de OMQ 1005 83 234 250&lt;br&gt;&lt;br&gt;
State secret! To the commander of the Sicherheitspolizei (Security Police), for the attention of SS Obersturmbannführer HEIM, Cracow.
Re: 14-day report Operation Reinhard|. Reference: radio telegram from there
Recorded arrivals until 31 December 42, L 12761, B 0, S 515, T 10335
totaling 23611. Situation [gap] 31 December 42, L 24733, B 434508, S 101370, T 71355, totaling 1274166.
SS and police leader of Lublin, HÖFLE, Sturmbannführer.
ניתוח המברק.
מדובר בפענוח של הודעה מוצפנת. ככל הנראה מקור ההודעה במכונת ההצפנה אניגמה. היירוט אינו מלא (סימן השאלה "?" וכן הרווחים המופיעים הם עדות לכך).
לצורך בהירות ניתן לארגן את הנתונים בטבלה:
הספרה "5" הוספה בטבלה שלהלן לנתוני טרבלינקה, והיא יכולה להיחשב כאומדן נכון מהסיבות הבאות:
חשיבות המסמך.
לפי פרסום של שני חוקרי שואה, "נראה שמנתחי מודיעין בריטיים שפענחו את ההודעה החמיצו את חשיבותה בזמן המלחמה. אין ספק שהדבר קרה משום שההודעה עצמה כללה רק אותיות מזהות (ולא שמות מלאים) עבור מחנות הריכוז. לאחר האותיות הופיעו מספרים. הרמז היחיד היה אזכורו של מבצע ריינהרד, שמשמעותו הייתה חיסול יהדות פולין. אולם סביר שמפענחי האניגמה בבלצ'לי פארק לא הכירו את הנושא באותה תקופה".
מסמך זה הוא השני שפירט את מספר הנרצחים במבצע ריינהרד (המסמך האחר הוא מסמך קורהר, המשתמש במספרים ממברק זה).
מלבד אזכור של מספרים עבור שנת 1942, המברק מעיד גם שמחנה הריכוז מיידנק היה חלק מ"מבצע ריינהרד", עובדה שלא נודעה להיסטוריונים קודם לכן.
טי רקס
ליאן הרן
ואטרה דורניי
ואטרה דוֹרְנֶיי (ברומנית: Vatra Dornei; בגרמנית ובפולנית: Dorna Watra; ביידיש: דורנה או "דארנא") היא עיר,עיירת נופש ואתר סקי בבוקובינה שבצפון רומניה, במחוז סוצ'אבה אוכלוסייתה, נכון ל-2011, מונה 14,429 איש. ואטרה דורניי הוכרזה כעיר בשנת 2000, והייתה לעיר החדשה והקטנה ביותר במחוז. העיר מפקחת על שלושה כפרים: ארגסטרו, רושו וטודירן.
גאוגרפיה.
ואטרה דורניי ממוקמת בצפון-מזרח רומניה, בחלק הדרום-מערבי של מחוז סוצ'אבה, במרחק 110 קילומטרים מבירת המחוז, סוצ'אבה, ובמרחק 330 קילומטרים מבירת רומניה, בוקרשט. העיר נמצאת באזור מפגש הנחלים ביסטרציה ודורנה, בהרי הקרפטים המזרחיים בגובה 808 מטר. בזכות ההרים המקיפים את ואטרה דורניי, העיר היא אתר סקי וספא, מהוותיקים ברומניה. ואטרה דורניי מחוברת למערכת הרכבות הרומנית ובעיר שתי תחנות רכבת.
היסטוריה.
התיעוד הכתוב המוקדם ביותר להתיישבות באזור ואטרה דורניי היא משנת 1592. יחד עם שאר היישובים בבוקובינה, ואטרה דורניי הייתה תחת שליטת ממלכת הבסבורג (לאחר מכן אוסטרו-הונגריה) בין השנים 1775 עד 1918. זו הייתה תקופה של פיתוח לעיירה, שהפכה למקום נופש ידוע בתחילת המאה ה-19. בין השנים 1925 עד 1950, ואטרה דורניי הייתה חלק ממחוז העבר קמפולונג. מאז 1950 ואטרה דורניי היא חלק ממחוז סוצ'אבה.
דמוגרפיה.
עד לשנות ה-50 של המאה ה-20 הייתה בעיר אוכלוסייה מעורבת של רומנים, אוקראינים, יהודים וגרמנים. אולם כיום נותרה במקום האוכלוסייה הרומנית. בית הכנסת הגדול בכניסה לעיר ובית העלמין היהודי הם עדות לקהילה היהודית הגדולה שהייתה במקום.
העיר הגיעה לשיא אוכלוסייה בשנת 1992, כאשר חיו בגבולותיה כ-18,500 תושבים. מאז אוכלוסיית העיר הצטמצמה בהדרגה. נכון למפקד האוכלוסין של שנת 2011, העיר מונה 13,659 נפש. ואטרה דורניי היא בעלת האוכלוסייה החמישית בגודלה במחוז, אחרי בירת המחוז, סוצ'אבה, והערים פלטיצ'ן, רדאוץ וקמפולונג מולדובנסק.
תיירות.
ואטרה דורניי היא אתר סקי נודע בהרים הקרפטיים. בסמוך לעיירה ישנם מדרונות סקי, המושכים תיירים בעונת החורף. ואטרה דורניי מוקפת באזורים מיוערים רבים, המתאימים לתיירות אלפינית. בעיר ובסביבתה מצויים מעיינות מים מינרלים, שעזרו לעיר להתפתח בתחום המרחצאות.
בעיר מלונות אחדים, שני מוזיאונים (המוזיאון האתנוגרפי ומוזיאון מדעי הטבע) ומבנים מעטים בעלי משמעות היסטורית ואדריכלית ובההם: הקזינו, בניין המרחצאות הראשי, שתי תחנות הרכבת ובניין העירייה.
אומברית
אומברית היא שפה איטלית שנכחדה, והייתה בשימוש באזור אומבריה באיטליה העתיקה. דוברי השפה היו האומברים, שבט קדום שהתיישב באזור במהלך המאה ה-6 לפנה"ס.
ידועות כ-30 כתובות המשמרות את זכר השפה האומברית. הגדולה ביותר נקראת "הלוחות האיגוביים" (איגוביום = גוביו). מדובר בשבעה לוחות ברונזה הכוללים מידע על טקסי פולחן לכהני דת וכתובים בחלקם באלפבית איטלקי עתיק, ונכתבו בין המאה ה-7 לפנה"ס למאה ה-1 לפנה"ס.
בנוסף לשפה העתיקה, המונח משמש כיום גם על מנת לתאר את ניב השפה האיטלקית המדובר באזור אומבריה.
צ'רקאסי
צֶ'רקָאסי (באוקראינית: Черкаси; ברוסית: Черкассы) היא עיר באוקראינה במרכז מחוז צ'רקאסי. נמצאת ליד נהר הדנייפר, דרום מזרחית לקייב. אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2001 296,191 נפש. בעיר קיימת קהילה יהודית קטנה.
היסטוריה.