את הופעת הבכורה במדי נבחרת מקסיקו הבוגרת, ערך פביאן בניצחון 3-1 על נבחרת ונצואלה בינואר 2012. פביאן היה בסגל המקסיקני לגביע הזהב 2011, בו זכתה הנבחרת המקסיקנית, אך לא שותף בו. פביאן היה אמור להשתתף בקופה אמריקה 2011 ושיחק במשחקי ההכנה, אך הושעה מהנבחרת יחד עם שבעה שחקנים נוספים לתקופה של חצי שנה, בגין התפרעות במלון בקיטו שבאקוודור. הטורניר הגדול הראשון בו פביאן השתתף כשחקן פעיל בנבחרת הבוגרת היה גביע הזהב 2013. פביאן הבקיע שער אחד בכל אחד משלושת המשחקים של מקסיקו בשלב הבתים. מקסיקו הודחה בטורניר זה בחצי הגמר לאחר הפסד 2-1 לנבחרת פנמה.
בשנת 2014 השתתף פביאן עם נבחרת מקסיקו במונדיאל 2014, אליו הגיעה הנבחרת המקסיקנית לאחר טורניר מוקדמות בו עמדה בסכנת הדחה, לאחר שהנבחרת סיימה רק רביעית בבית הגמר הצפון אמריקאי, ונאלצה להתמודד בצמד מפגשי פלייאוף מול נבחרת ניו זילנד. עם זאת, במונדיאל עצמו מקסיקו הציגה יכולת טובה מאוד, והעפילה משלב הבתים, בו פביאן נכנס כמחליף בשלושת המשחקים. בשמינית הגמר, בה הפסידה מקסיקו 2-1 לנבחרת הולנד והודחה, פביאן לא שיחק. בשנת 2015 פביאן נכלל בסגל המקסיקני לקופה אמריקה 2015, טורניר בו סיימה הנבחרת במקום האחרון בשלב הבתים עם שתי נקודות. פביאן לא שיחק בשני המשחקים הראשונים, ובמשחק השלישי, בו הפסידה מקסיקו 2-1 לנבחרת אקוודור, נכנס פביאן כמחליף בדקה ה-52 במקום חאבייר גואמס. פביאן לא זומן לסגל המקסיקני לקופה אמריקה 2016 על אף יכולתו הטובה בסיום אותה שנה במדי איינטרכט פרנקפורט.
בשנת 2017 השתתף פביאן עם נבחרת מקסיקו בגביע הקונפדרציות 2017, והגיע עמה לחצי הגמר, שם הפסידה נבחרתו 4-1 לנבחרת גרמניה. פביאן הבקיע את השער המצמק למקסיקו, בבעיטה מ-35 מטר.
בשנת 2018 נכלל פביאן בסגל המקסיקני למונדיאל 2018. פביאן ערך במונדיאל זה הופעה אחת, במחזור האחרון של שלב הבתים, כאשר נכנס כמחליף בהפסד 3-0 לנבחרת שוודיה. פביאן לא שותף במשחק שמינית הגמר בו הפסידה מקסיקו 2-0 לנבחרת ברזיל.
תארים.
עם גוואדלחארה:
עם קרוס אסול:
עם איינטרכט פרנקפורט:
עם נבחרת מקסיקו האולימפית:
גוואדלחארה (כדורגל)
גוואדלחארה (מקסיקו)
מספר קוונטי ספיני שניוני
במכניקת הקוונטים, מספר קוונטי ספיני שניוני (secondary spin quantum number) אשר מסומן ב-formula_1, הוא הרביעי מתוך 4 מספרים קוונטיים אלקטרוניים המתארים אלקטרון באטום. מספר זה המכונה גם מספר קוונטי ספיני היטלי, מתאר את הספין (תנע זוויתי פנימי) של האלקטרון בתוך אורביטל אטומי ומבטא את היטלו לאורך ציר formula_2.
היסטוריה.
1922 - ניסוי שטרן-גרלך.
בשנת 1922, ביצעו הפיזיקאים הגרמנים אוטו שטרן ווולטר גרלך ניסוי שהדגים את קווינטוט האוריינטציה המרחבית של התנע הזוויתי.
בניסוי נודפו אטומי כסף על ידי חימום כסף בתנור, ולאחר מכן הם הוכוונו כאלומה דרך שדה מגנטי לא אחיד. בכניסה לשדה המגנטי האוריינטציה המרחבית של אטומי הכסף הייתה אקראית. ביציאה מהשדה המגנטי הוצבה כגלאי לוחית, ועליה הצטברו אטומי הכסף בהתאם למקום פגיעתם. מהרישום שהותירו החלקיקים בגלאי התברר כי התנע הזוויתי שלהם מתפלג סביב שני ערכים בלבד, formula_3 במקום סביב רצף ערכים המתבקש על פי המכניקה הקלאסית. המסקנה מתוצאה זו היא שהתנע הזוויתי אינו רציף, ומקבל ערכים בדידים.
ב-1927 הפעילו פיפס וטיילור מערך ניסוי הדומה לזה של שטרן וגרלך, על אלומת אטומי מימן. גם בניסוי זה התפלג התנע הזוויתי סביב שני ערכים בדידים. מניסוי זה התברר כי מקור התנע הזוויתי ב-2 הניסויים (שטרן-גרלך ופיפס-טיילור) הוא אלקטרון ערכיות בודד ומכאן שלאלקטרון יש ספין (תנע זוויתי פנימי).
1925 - עקרון האיסור של פאולי.
ב-1924 הציע הפיזיקאי האוסטרי, וולפגנג פאולי דרגה קוואנטית חדשה, כדי לפתור אי-עקביויות בין ספקטרומים מולקולריים נצפים לבין מכניקת הקוונטים המתפתחת. ב-1925 ניסח את עקרון האיסור שלו, ככל הנראה עבודתו החשובה ביותר, אשר קבעה ששני אלקטרונים לא יכולים להיות באותו מצב קוואנטי. רעיון הספין אשר פותח שנה לאחר מכן בידי ראלף קרוניג, גאורג אוהלנבק וסמואל גודסמית זיהה אותה דרגת חופש כספין של האלקטרון.
ב-1926, זמן קצר לאחר שהייזנברג פרסם את תאוריית המטריצה של מכניקת הקוונטים המודרנית, השתמש בה פאולי כדי להסיק את הספקטרום של אטום המימן, וכך עזר רבות לביסוס התאוריה.
ב-1927 הוא הציג את מטריצות פאולי, כבסיס לאופרטורים של הספין, ובכך טווה את התאוריה הלא-יחסית של הספין.
1928 - פיתוח רמות אנרגיה ממשוואת דיראק.
בשנת 1928 פיתח פול דיראק משוואת גל יחסותית, שחזתה את המומנט המגנטי של הספין בצורה נכונה, ובמקביל התייחסה לאלקטרון כאל חלקיק דמוי נקודה. פתרון משוואת דיראק (בניגוד למשוואת שרדינגר המקורית) עבור רמות האנרגיה של האלקטרון באטום המימן, כולל את כל 4 המספרים הקוונטיים האלקטרוניים ותואם את תוצאות הניסויים.
פיתוח מתמטי.
כפתרון למשוואה דיפרנציאלית חלקית מסוימת, ניתן לבטא את התנע הזוויתי המקוונטט:
formula_4
כאשר:
formula_5 היא הנורמה של וקטור הספין formula_6,
formula_7 הוא המספר הקוונטי (הראשוני והעיקרי) של וקטור הספין formula_6,
formula_9 הוא קבוע פלאנק המצומצם.
בהינתן כיוון שרירותי formula_2 (בדרך כלל מוגדר על ידי שדה מגנטי חיצוני) היטל הספין על ציר formula_2 הוא:
formula_12
כאשר formula_1 הוא המספר הקוונטי הספיני השניוני המשתנה בטווח formula_14 במרווחים שלמים:formula_15
ובסה"כ עבור כל ערך ספין, formula_7, קיימים formula_17 מצבים קוונטיים אשר כל אחד מהם מתואר על ידי מספר קוונטי ספיני שניוני, formula_1 שונה. ערך הספין, formula_7, הוא מספר חיובי שלם עבור בוזונים (כגון פוטון ומזון) וחצי שלם עבור פרמיונים (כגון: אלקטרון, פרוטון ונייטרון).
אלקטרון באטום.
לאלקטרון בודד יש מספר ספין formula_20 וכתוצאה מכך המספר הקוונטי הספיני השניוני שלו הוא formula_21 שמשמעותו פיצול לרמות אנרגיה או למצבים עצמיים:
עקב עיקרון האיסור של פאולי, האלקטרונים המאכלסים אורביטל יחיד חייבים להיות במצבים קוונטים שונים זה מזה. לכן, כל אורביטל יכול להכיל רק 2 אלקטרונים (עם מצבים עצמיים שונים) לכל היותר.
באנלוגיה לאופרטור התנע הזוויתי, formula_26, ניתן לחשב את גודלו של אופרטור הספין, formula_27:
formula_28
וכן את גודלו של היטל אופרטור הספין על ציר formula_2:
formula_30
יעקב קופל חריף
יעקב קאפיל חריף קונשטט
ירחמיאל רבינוביץ
אברהם אבלי פוסבלר
אברהם אבלי פוסבולר
סקווירטל
סקווירטל (ביפנית: Zenigame, ゼニガメ) הוא דמות בזיכיון המדיה "פוקימון". סקווירטל הופיע לראשונה במשחק הווידאו "פוקימון אדום וכחול". ברוב משחקי הווידאו ובסדרת האנימה סקווירטל נחשב לפוקימון התחלתי של הדור הראשון מסוג מים.
לסקווירטל ישנן 2 התפתחויות, בדומה לשאר הפוקימונים ההתחלתיים: כאשר סקווירטל מגיע לרמה 16 הוא יתפתח לוורטורטל (Wartortle) ולאחר מכן, כשיגיע לרמה 36 יתפתח לבלאסטויז (Blastoise).
בסדרת האנימה סקווירטל מתואר כפוקימון ידידותי, שובב ונאמן לבעליו. סקווירטל מכונה "פוקימון הצב הקטן". מספרו של סקווירטל בפוקידע הוא 7.
מראה.
סקווירטל הוא פוקימון מים דמוי צב בעל עור כחול בהיר, שריון בגווני צהוב־כתום וראש קשיח. עיניו בצבע סגול כהה־חום. סקווירטל בעל ידיים קטנות, שתי רגליים, וזנב עגול דמוי קצף.
מקור שם.
ככל הנראה, מקור שמו של סקווירטל הוא הלחם בין הפועל "squirt" (להשפריץ) עם "turtle" (צב).
באנימה.
הופעות עיקריות.
הסקווירטל של אש.
הסקווירטל של אש הופיע לראשונה בפרק 12 "כוח סקווירטל", יחד עם כנופייתו כאשר מתחו את אש וחבריו ולכדו אותם בבור, ובהמשך לכד אותם סקווירטל כחלק ממזימה של צוות רוקט, ולבסוף, לאחר שאש הציל את חייו, סקווירטל החליט להצטרף למסעם.
בשלב מסוים בעונה השלישית, שלח אש את סקווירטל לסייע לחבריו ולשוטרת ג'ני בעיר מגוריו, כחלק מצבא סקווירטל שמשמש לכיבוי אש, ונפרד ממנו. בהמשך חוזר סקווירטל לעזור לאש בקרבות, ועוזב שוב.
הסקווירטל של גרי.
מידע על הסקווירטל של גרי נחשף רק בסוף העונה ה־5, כאשר הסתבר שהוא בחר בו כפוקימון ההתחלתי שלו. הסקווירטל של גרי הופיע לראשונה כבר לאחר שהתפתח לבלאסטויז בקרבות ליגת ג'וטו.
גרי השתמש בבלאסטויז נגד מתחריו וביניהם אש, והצליח לפסול פוקימונים רבים, אך הובס על ידי הצ'אריזארד של אש.
הסקווירטל של מיי.
מיי קיבלה את הסקווירטל שלה מפרופסור אוק, לאחר שסקווירטל התחבר אליה ורצה להצטרף למסעותיה. בעונה 8 הסקווירטל של מיי מתפתח לוורטורטל וממשיך איתה עד לסוף העונה.
יעקב משולם אורינשטיין
אהרן מסטרשלו
חיים הכהן רפפורט (אוסטרוה)
אברהם דוד מבוצ'ץ'
אברהם דב מאבריץ
יששכר בר מרדושיץ
אבות הנצרות
אריק צ'רניאק
אריק צ'רניאק (נולד ב-26 באפריל 1975) הוא יזם הייטק, משקיע הון סיכון ישראלי.
ביוגרפיה.
אריק צ'רניאק נולד בשנת 1975 ברמת גן, בנו של הכירורג אברהם צ'רניאק ועפרה צ'רניאק, שופטת בית המשפט המחוזי בתל אביב, נכד לפרופ' פנחס צ'רניאק, גר בתל אביב, נשוי ואב ל-3 ילדים.
הוא בעל תואר ראשון במתמטיקה, פיזיקה ומדעי המחשב ותואר EMBAF מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1993 התגייס לתוכנית תלפיות, ומשסיים התנדב לקורס טיס והיה טייס קרב עד שנת 2015.
פעילותו העסקית.
בשנת 2003 הקים את מטאקפה, בה שימש כמנכ"ל. מטאקפה נחשבה בשנת 2006 לאחד מאתרי שיתוף הווידאו הגדולים ברשת. החברה גייסה בשנות פעילותה כ-50 מיליון דולר מהקרנות בנצ'מרק ואקסל. בשנת 2007 עזב צ'רניאק את תפקידו כמנכ"ל החברה.