MICS מתמקד בסיקור תקשורתי של אזורי קונפליקט: במהלך הסמינר זוכים המשתתפים להרצאות של דמויות מפתח בעולם התקשורת והאקדמיה, נוטלים חלק בפאנלים הקשורים לסכסוך, משתתפים בסדנאות מקצועיות ודנים בסוגיות העוסקות בסיקור סכסוכים. בנוסף, במהלך הסמינר מתקיימים סיורים שממחישים את מורכבותו של הסכסוך, ובמהלכם נחשפים העיתונאים באופן בלתי אמצעי לנושאים בוערים במזרח התיכון בעשרות השנים האחרונות. MICS עוסק בנושאים רבים ומגוונים שעליהם נמנים תקשורת ולוחמה בטרור, צנזורה צבאית, פסיכולוגיה והיבטים רגשיים של דיווח סכסוך, פוליטיקה של המזרח התיכון, היסטוריה, יחסי מדינה-תקשורת, פיתוח מקצועי ועוד. תוכנית הסמינר משתנה מדי שנה בהתאם להפקת הלקחים ובהתאם למצב האקטואלי. כל יום בסמינר מתמקד באספקט שונה ובעל הגיון-מארגן מובחן; כמו כן - כל הרצאה מובילה לבאה אחריה מבחינה קונספטואלית. דרך חוויה ייחודית זו, העיתונאים המשתתפים לומדים להכיר טוב יותר את המציאות המורכבת של ישראל ומקבלים כלים המאפשרים להם לדווח באופן אובייקטיבי יותר וללא משוא פנים. בוגרי הסמינר מעניקים משוב חיובי באופן עקבי אודות הסמינר הן בנוגע לאיכותן הגבוהה של ההרצאות במהלכו, והן בנוגע לצוות המקצועי ולחוויה הכוללת במהלך שהותם בישראל.
משתתפים.
מארגני הסמינר משקיעים מאמצים רבים בתהליך המיון והראיונות של המשתתפים הפוטנציאליים. כל הבקשות נבחנות בקפידה וכל פנייה מקבלת יחס אישי. מתוך מאות פניות שמתקבלות מדי שנה, מאתר הצוות האמון על
בחירת משתתפים את הללו שמפגינים יכולות כתיבה והבעה ברמה גבוהה, רמה מקצועית גבוהה וזיקה לנושא; כל זאת על בסיס קורות חיים, ראיונות אישיים וחומרים נוספים. בסופו של התהליך שאורכו מספר חודשים, מגובשת קבוצה של כ-25 עיתונאים צעירים ומבטיחים בגילאים 20–35, מרשתות תקשורת בולטות, ביניהן CNN, BBC, ו-Al-Jazeera. הליך המיון שם דגש על גיוון מדינות המשתתפים כדי לייצר שיח רחב ומגוון בדעותיו, ביניהם ארצות הברית, גרמניה, ברזיל, דרום אפריקה וסין. אלו שהגיעו לשלב הראיונות האישיים אך לא התקבלו, מעודדים לנסות ולהגיש בקשה גם בשנה שלאחריה. המשתתפים מקבלים יחס אישי, ליווי צמוד ומענה על כל צורכיהם עד הגעתם לישראל ובזמן שהותם. בוגרי הסמינר אשר חזרו למערכות השונות במדינותיהם, הפגינו סיקור מאוזן יותר של אירועים בארץ תוך הפגנת בקיאות בפרטים. במבצעים האחרונים, "צוק איתן" ו"עמוד ענן", בוגרי הסמינר פרסמו כתבות רבות המתבססות על מידע שהועבר במהלך הסמינר וראיונות שערכו עם גורמים שונים שהכירו במהלך ביקורם בישראל. סיקורים אלו אף הגיעו לעמודים ראשונים, ביניהם בעיתון הגרמני .
דוברים.
הסמינר מורכב מדוברים מהשורה הראשונה המגיעים מקשת רחבה של תחומים ביניהם גורמים צבאיים ומדיניים מישראל ומהרשות הפלסטינית, גורמי תקשורת, אנשי אקדמיה בתחום הטרור והאסטרטגיה ועוד. הדוברים חולקים את ניסיונם  הרחב עם הכתבים הצעירים, ואלו זוכים לקבל תכנים ממקור בכיר ומקצועי בתחומו.
בין המרצים שלקחו חלק בסמינר נמנים: פרופ' , ד"ר איתן עזני, מר הנריקה צימרמן, פרופ' עילאי אלון, ד"ר דליה פדילה, מר איתי אנגל, גב' ג'ודי רודן, ד"ר חליל שיקאקי, מר שי אטיאס, ראש המחלקה לדיפלומטיה ציבורית במשרד רוה״מ, מר אחמד בודירי, אל"ם (מיל') עו"ד פנינה שרביט-ברוך, מר דני דיין, מר מואב ורדי, ח"כ לשעבר עו"ד אליקים העצני, שר המשפטים לשעבר יוסי ביילין, מר אמיר תיבון, ח"כ נחמן שי, מר אריאל כהנא, אל"ם (במיל') מירי איזין ורבים אחרים.
פרשת אלאור אזריה
פרשת אלאור אזריה החלה ב-24 במרץ 2016 (פורים, י"ד באדר ב' ה'תשע"ו), לאחר ששני מחבלים תושבי חברון הגיעו לעמדת צה"ל בתל רומיידה ודקרו את אחד החיילים. השניים נורו על ידי החיילים. אחד מהם, רמזי עזיז אל-קסראווי תמימי, נהרג מהירי, והאחר, עבד אל-פתאח א-שריף (בערבית: عبد الفتاح الشريف), נפצע קשה. כעבור מספר דקות ירה סמל אלאור אזריה בראשו של א-שריף, ששכב על הקרקע, והרג אותו.
האירוע צולם במצלמה על ידי תושב חברון ופורסם באתרי החדשות. לאחר תחקיר מבצעי נפתחה חקירת מצ"ח נגד אזריה והוא הועמד לדין בבית דין צבאי של פיקוד המרכז. בראשית 2017 הורשע אזריה בהריגה ובהתנהגות שאינה הולמת ונידון ל-18 חודשי מאסר בפועל, 12 חודשי מאסר על תנאי והורדה לדרגת טוראי. לאחר שריצה תשעה חודשי מאסר, שוחרר מהכלא.
מעשהו, העמדתו לדין והרשעתו של אזריה, כמו גם התגובות של צה"ל והמערכת הפוליטית, עוררו פולמוס ציבורי נרחב בישראל – בהמשך לדיון שהחל עוד קודם לכן ביחס להוראות פתיחה באש במהלך גל הטרור הפלסטיני.
השתלשלות האירועים.
ב-24 במרץ 2016, יום חמישי במהלך חג פורים, בשעה 8:10 לערך, הגיעו שני מחבלים תושבי חברון בני 21, עבד אל-פתאח יוסרי א-שריף ורמזי עזיז אל-קסראווי תמימי, כשהם חמושים בסכינים לעמדת צה"ל ליד תל רומיידה. השניים דקרו חייל מגדוד שמשון בידו ובכתפו ופצעו אותו קל. החייל שנדקר ומפקדו ירו בדוקרים. אל-קסראווי נהרג מהירי וא-שריף נפצע קשה.
מספר דקות לאחר מכן הגיע למקום כוח תגבור שכלל את סמל אלאור אזריה, חובש צבאי מגדוד שמשון שסייע לטיפול בחייל הפצוע. במהלך האירוע נשמעו קריאות שיש מטען על המחבל. על פי עדותו, המ"מ הנחה את אחד החיילים לירות במחבל אם יעשה תנועות חדות. בסרטון שפורסם מאוחר יותר, נראה אזריה מתרומם מאחורי האמבולנס ומתקדם אל חייל אחר. לאחר חילופי דברים קצרים והעברת קסדה לידיו של החייל תומר מסיקה, אזריה דרך את נשקו האישי, התקדם צעדים בודדים כדי לעבור את המ"מ והמ"פ מהצד וירה בראשו של א-שריף ששכב על הקרקע.
בתום האירוע דיווח עליו מפקד הפלוגה, רס"ן תום נעמן, למג"ד, סא"ל דוד שפירא, שדיווח למפקד חטיבת כפיר, אל"ם גיא חזות. אזריה המשיך לאבטח את העדלאידע של תושבי חברון. חזות הגיע כעבור 4 שעות למקום התקרית לתחקיר ראשוני, והורה על השעיית החייל מפעילות.
בשעה 12:30 האירוע הובא לידיעת הציבור, כאשר עימאד אבו שמסייה, פעיל "בצלם" שהיה במקום, העביר לכלי התקשורת סרטון שתיעד אירועים שהתרחשו לאחר אירוע הדקירה. לאחר פרסום הסרטון ובעקבות דיווח של אל"ם חזות לפרקליט הצבאי הראשי, תא"ל שרון אפק, נפתחה חקירת מצ"ח בנושא. דיווח על האירוע הועבר גם לרמטכ"ל גדי איזנקוט, וממנו לשר הביטחון, משה יעלון, ולראש הממשלה, בנימין נתניהו.
התחקיר המבצעי העלה שעוד לפני הירי של אזריה בדק קצין את גופו של המחבל ולא מצא עליו חגורת נפץ או מטען חבלה. הבדיקה בוצעה בהתאם לנוהל צבאי שפורסם זמן קצר לפני האירוע שקבע שאין צורך להמתין לבדיקת חבלן למחבל שביצע פיגוע דקירה, בטענה שאין זה סביר כי מחבלים המבצעים פיגוע דקירה נושאים עליהם גם חגורת נפץ. מנגד, בתחקיר שערך מד"א עלה כי במהלך פינוי החייל הפצוע לא הוסר החשש מהימצאות מטען חבלה על גופו של המחבל, ולכן הוא לא טופל בידי אנשי מד"א.
בעקבות התקרית נזף מפקד חטיבת כפיר בשלושה קצינים, כיוון שלא טיפלו בדוקרים ולא פינו אותם לאחר נטרולם, שכן על פי פקודות צה"ל יש להעניק טיפול רפואי גם למפגעים לאחר נטרולם.
מעצר אזריה וחקירת האירוע.
סמל אזריה נעצר כעבור מספר שעות מהאירוע ונפתחה נגדו חקירת מצ"ח. על פי עדות אחד החיילים שהיו במקום, לאחר הירי אמר אזריה: "מגיע לו למות, הוא דקר את החברים שלי". אזריה הכחיש שאמר את הדברים.
לטענת התביעה, בתחקיר שערך המג"ד זמן קצר לאחר האירוע טען אזריה כי ירה במחבל מאחר שחשש כי הוא עדיין חמוש בסכין ובתגובה אמר לו המג"ד: "אני חושב שאתה משקר". בחקירתו מאוחר יותר טען אזריה כי ירה מאחר שחשש כי המחבל נושא חגורת נפץ מתחת למעיל שלבש. אמירה זו נתמכה בעדות מפקד המחלקה, ששהה בשטח לאורך האירוע, והעיד כי "היה חשש להימצאות מטען חבלה על גופת המחבל".
לאחר תחקיר ראשוני בשטח בחברון מפקד אוגדת יהודה ושומרון תא"ל ליאור כרמלי הגיע למסקנה כי ההליך הנכון הוא קיום דין משמעתי לאלאור אזריה, והעביר את ההמלצה לאלוף הפיקוד רוני נומה. אלוף הפיקוד נומה חשב אף הוא שיש לקיים דין משמעתי והעביר את המלצתו לרמטכ"ל גדי איזנקוט. הרמטכ"ל פסל את ההמלצה על הסף, וקבע כי יש לבצע חקירת מצ"ח מקיפה. כך גם חשבו שר הביטחון וראש הממשלה בנימין נתניהו.
מעצרו של אזריה הוארך בהמשך, לצורך השלמת החקירה. תחילה נחקר אזריה בחשד לרצח, אך כעבור מספר ימים שונה סעיף החשד להריגה.
ההליכים המשפטיים בפרשה נערכו בבית דין צבאי דרום, בסמוך לקריית מלאכי. ב-31 במרץ הוחלט כי אזריה ישוחרר לחלופת מעצר פתוח במחנה נחשונים, בנימוק שמחומר החקירה עלה כי ייתכן וקם לחייל סייג "הגנה עצמית". ערעור התביעה על השחרור למעצר פתוח – נדחה. בהחלטתו ציין המשנה לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים, תא"ל דורון פיילס, כי סרטון שהציגה ההגנה העלה חשד לקיומו של מטען נפץ על גופו של המחבל. בעקבות זאת נותר אזריה בתנאי מעצר פתוח גם בעת משפטו.
משפחתו של א-שריף סירבה להעברת גופתו לנתיחה שלאחר המוות והגישה על כך עתירה לבג"ץ, אך זה קבע כי הגופה לא תוחזר למשפחה קודם לנתיחה, וכי הנתיחה תבוצע בנוכחות רופא פתולוג מטעם המשפחה. לפי דו"ח שהתפרסם ב-3 באפריל, א-שריף היה חי לפני שנורה, ומת כתוצאה מהירי שביצע אזריה.
ב-27 במאי 2016 הוחזרה גופתו של א-שריף לבית חולים אל-אהלי בחברון.
הדיון הציבורי בראשית הפרשה.
האירוע עורר דיון ציבורי נרחב, שנע בין שני קצוות: הצגת אזריה כגיבור לעומת הצגתו כרוצח. היו גם שקראו שלא להרשיע את אזריה בטרם הסתיימה חקירת האירוע.
תגובת הרמטכ"ל ושר הביטחון.