בשנת 2020, פולין עברה את איטליה והפכה לשותפת הסחר החמישית בגודלה של גרמניה, וכן לשותפת הסחר הגדולה ביותר שלה במזרח-מרכז אירופה.
ב-15 בספטמבר 2021 הכריז שר החוץ הגרמני הייקו מאס על פרויקט לבניית אנדרטה לזכר קורבנות מלחמת העולם השנייה בברלין, ש"תכבד את חייהם, את התנגדותם ואומץ ליבם". הוא גם חשף תוכניות להקים פורום זיכרון וחילופי דברים עם פולין, וקבע כי "הפורום העתידי יכול להפוך לאבן דרך לפיוס גרמני-פולני, כי ההתייחסות
לעבר אינו משהו שאנו חייבים רק למתים. עבור גרמנים ופולנים זה נשאר הבסיס לדרך המשותפת שלנו לעבר העתיד".
יחסים דיפלומטיים.
גרמניה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה, ו-13 קונסוליות בבידגושץ', גדנסק, גליוויצה, קיילצה, קרקוב, לודז', לובלין, אולשטיין, אופולה, פוזנאן, ז'שוב, שצ'צ'ין וורוצלב. מאידך, פולין מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ו-9 קונסוליות בברמן, קלן, ארפורט, פרנקפורט, המבורג, לייפציג, ליבק, מינכן ושוורין.
הדרכת טיולים
הדתה
הֲדָתָה (בלועזית: רֶליגיוניזציה, באנגלית: Religionization או Religionisation) היא תהליך של אימוץ רעיונות, זהויות, סמלים או פרקטיקות המאפיינים ארגונים או מסורות המזוהים כדתות על ידי בני אדם או מוסדות. המונח משמש לעיתים חוקרים במדעי החברה, אם כי הוא נדיר יחסית בספרות. "הדתה" מתייחסת על פי רוב לתיאור תהליכים בחברה, בתרבות הפוליטית ובמוסדות ציבור כגון צבא ומערכת החינוך. הדתה היא התהליך ההפוך לחילון.
הדתה ברחבי העולם.
המושג הדתה (בטורקית: dinselleşen) רווח בטורקיה, שם הוא מתאר את שחיקת העקרונות החילוניים של הכמאליזם והתחזקות האסלאם תחת ממשל ארדואן, ובמיוחד להחדרת תכנים מוסלמיים למערכת החינוך. התחזקות דתית דומה במדינות המוגדרות כחילוניות ובעלות מורשת חילונית מתחוללת גם במדינות יוגוסלביה לשעבר: הכנסייה הקתולית בקרואטיה והכנסייה האורתודוקסית בסרביה מחזיקות שתיהן בהשפעה הולכת וגוברת בארצותיהן. בכל המקרים הללו, הלחץ שיוצרת התגברות הכוחות הדתיים, המתבטא למשל בתמיכה בערכי משפחה ומגדר שמרניים ובהכנסת יסודות דתיים למערכת החינוך הכללית, הביא לתגובת נגד של גורמים ליברליים וחילוניים.
הדתה בישראל.
בישראל, "הדתה" היא הכינוי שניתן לתהליכים הדוחקים את האתוס הלאומי הישן והשוקע של הממלכתיות, שרווח בעשורים הראשונים לקיום המדינה, ומחליפים אותו במערכת ערכים בעלת מרכיבים דתיים חזקים וגלויים יותר, המטופחת בייחוד על ידי הציונות הדתית והימין. הדבר מתבטא בנוכחות גוברת של הדת המסורתית בצבא, במערכת החינוך, בתקשורת ההמונים ובאמנות, כמו גם בניכוס מחדש של סמלים קולקטיביים, שרבים מהם נוכסו בעצמם מן המסורת היהודית על ידי הציונות הסוציאליסטית והממלכתיות. ב-2018, העריך יואב פלד שהמערכת החדשה נמצאת על סף השגת הגמוניה בחברה הישראלית.
Good Things (אלבום)
Good Things (בעברית: דברים טובים) הוא אלבום האולפן השני של זמר ה-R&amp;B האמריקאי אלו בלאק, האלבום פורסם ב-28 בספטמבר 2010 בארצות הברית, וב-26 בנובמבר 2010 בבריטניה בחסות חברת התקליטים סטונס טרו רקורדס.
משתנה אלפא2 בכלבי ציד
כוכב משתנה מטיפוס α2 בכלבי ציד (או בקיצור, משתנה α2 בכלבי ציד, באנגלית: α2 Canum Venaticorum variable) הוא כוכב משתנה שמנגנון השינוי שלו נובע מבהירות לא אחידה של פני הכוכב שגורמת לכך שהבהירות הנראית משתנה עם סיבוב הכוכב על צירו. כוכבים אלה הם בדרך כלל כוכבי הסדרה הראשית או תת-ענקים מסוג ספקטרלי A ו-B (ליתר דיוק A7 עד B8) שיש להם שדות מגנטיים חזקים מאוד, שכתוצאה מהם נוצר פיזור לא אחיד של יסודות שונים בשכבותיהם החיצוניות. פיזור זה גורם לספקטרום הכוכב להיות לא שגרתי וכן להשתנות במחזוריות זהה למחזור הסיבוב של הכוכב על צירו, מה שמביא גם לשינוי מחזורי בבהירות נראיתו של הכוכב. מחזוריות השינוי תלויה במהירות הסיבוב של הכוכב על צירו ונעה בין מספר שעות ל-160 ימים, ומשרעת השינוי היא בדרך כלל מספר מאיות של דרגת בהירות ועד לעשירית דרגת בהירות.
השדה המגנטי האופייני לכוכבים אלה הוא מסדר גודל של אלפי גאוס (להשוואה, לכדור הארץ שדה מגנטי בעוצמה של כגאוס אחד ולשמש שדה מגנטי שבדרך כלל לא עולה על 10 גאוס) והקטבים שלהם רחוקים מציר הסיבוב של הכוכב. כתוצאה מכך יסודות שונים, שמגיבים באופן שונה לשדה מגנטי, מתפזרים באופן לא אחיד על פני הכוכב כך שהריכוז שלהם תלוי בעוצמת השדה המגנטי. כאשר הכוכב מסתובב על צירו משתנה עוצמת השדה המגנטי בכיוון הפונה אל כדור הארץ ואיתו משתנה ריכוז היסודות השונים, ספקטרום הכוכב והבהירות. השדה המגנטי החזק גם גורם ליסודות מסוימים להתרכז על פני השטח במקום בכל נפח הכוכב כך שניתן לזהות ריכוזים גבוהים מהרגיל של מתכות מסוימות ובפרט של יסודות נדירים. כך למשל, מציג הכוכב קור קרולי (α2 בכלבי ציד שעל שמו נקרא סוג זה של כוכבים) שכיחות גבוהה של היסודות צורן, כלור, כרום, טיטניום וברזל ושכיחות גבוהה בהרבה מהרגיל של היסודות הנדירים פרסאודימיום, נאודימיום ואירופיום.
רדיפת הרוהינגיה במיאנמר (2016-היום)
רדיפת הרוהינגיה במיאנמר היא דיכוי צבאי מתמשך של בני הרוהינגיה במחוז ראקין שבמערב מיאנמר, על ידי הצבא והמשטרה במיאנמר. הדיכוי החל כתגובה למתקפות על חיילי גבול מיאנמריים בידי מורדים רוהינגיים באוקטובר 2016. הצבא המיאנמרי מואשם בהפרות בוטות של זכויות אדם ובפשעים נגד האנושות ובכללם: רצח עם, גירוש המוני, רצח, אונס המוני, הצתות ומניעת ילודה. המשטר משיב כי טענות אלו "מוגזמות". עד כה נטבחו למעלה מ-24,000 בני אדם כתוצאה מהאירועים, וכ-700,000 נעקרו מבתיהם, אונס ואלימות מינית נגד 18,000 נשים ונערות מוסלמיות.
רקע.
מיאנמר מורכבת מעיקרה מבודהיסטים (88%-90% מהאוכלוסייה), עם מיעוט קטן של דתות אחרות, הכולל מיעוט מוסלמי שגודלו כ-4% מהאוכלוסייה. על רובם נאסר להצביע והם משוללי אזרחות (למעט הקמאנים). האומה נשלטת על ידי הקבוצה האתנית "באמאר" (או בורמן - בורמזים) הבודהיסטית ברובה והמהווה את רוב האוכלוסייה (68%). כמה קבוצות אתניות נוספות סובלות מאפליה, התעללות והזנחה על ידי הממשלה. במחוז ראקין מדובר בשתי קבוצות: הראקין (בודהיסטים ברובם) והרוהינגיה (מוסלמים ברובם) אשר סבלו רבות מידי הממשל. המתחים בין קהילות בודהיסטים ומוסלמיות הובילו לאלימות, כאשר הבודהיסטים תוקפים לעיתים קרובות את הרוהינגיה. הרוהינגיה הם קבוצת אתנית נכחדת, עם שפה ותרבות משלהם, אך הטוענים לחיבור היסטורי ארוך למדינת ראקין.
הרוהינגה מתוארים במקומות מסוימים כ"אחד המיעוטים הנרדפים ביותר בעולם", בין היתר בשל כך שהם משוללי אזרחות ומשוללי הזכות לנדוד באופן חופשי ולרכוש השכלה גבוהה. בעבר אף נחקק חוק האוסר עליהם להביא לעולם יותר משני ילדים (אם כי החוק לא נאכף בצורה רצינית). שטחים מסוימים במחוז ראקין הוחרמו מבני הרוהינגיה והועברו למתנחלים בודהיסטים מאזורים אחרים במיאנמר.
הרוהינגיה מתארים עצמם כצאצאים של סוחרים ערבים שהתיישבו באזור לפני דורות רבים. חוקרים מעריכים כי הם היו נוכחים באזור מאז המאה ה-15. עם זאת, הממשלה שוללת את אזרחותם בטענה כי הם מהגרים מבנגלדש. היא אינה משתמשת במילה "רוהינגיה" אלא מכנה אותם "באנגאלי", כלומר בנגלים.
בעקבות הרדיפה, גמביה תבעה את מיאנמר בבית המשפט הבינלאומי בהאג. במשפט גמביה הגישה בקשה לאינדיקציה לאמצעי הגנה זמניים. ב-23 בינואר 2020 בית המשפט אישר את הבקשה למשך ארבעה חודשים. השלב הבא במשפט יתקיים ב-23 ביולי 2021 - התגובה של מיאנמר לתגובת גמביה לארבעת חודשי אמצעי ההגנה. על פי ניתוח של ד"ר מרקו מילנוביץ', תוצאת המשפט עד עכשיו הייתה "ללא ספק ניצחון של גמביה ושל בני הרוהינגיה".
משבר פליטים.
מספר העקורים כתוצאה מהאלימות מוערך בכ-92,000 נכון לינואר 2017, כאשר 65,000 נמלטו לבנגלדש הגובלת במיאנמר, ו23,000 נותרו עקורים במיאנמר.
בפברואר 2017 הודיעה ממשלת בנגלדש שתעביר את 232,000 הפליטים הרוהינגיים שבשטחה לאי ת'נגר צ'אר שממול לחוף הבנגלי, אך אמצעי תקשורת שונים העבירו ביקורת על התוכנית, וטענו כי מדובר בטרנספר בלתי חוקי וגירוש, בנוסף לביקורת שלילית על האפשרות לתנאי מחיה טובים על האי.
ביקורת.
הדיכוי הצבאי נגד בני הרוהינגיה משך ביקורת של האו"ם (אשר העלה את האפשרות כי מדובר ב"פשעים נגד האנושות"), ארגון זכויות האדם "אמנסטי אינטרנשיונל", משרד החוץ של ארצות הברית, כמו גם בנגלדש ומלזיה, מדינות אליהן ברחו פליטים רבים מהדיכוי. ראש הממשלה דה-פקטו במיאנמר, אונג סן סו צ'י, ספגה ביקורת על כך שלא פעלה מספיק על מנת למנוע את האירועים, אך ישנן טענות כי הצבא הוא גוף חזק מדי עד כדי כך שהיא אינה יכולה לשלוט בו לגמרי. האו"ם העביר גם ביקורת חריפה על הרשת החברתית פייסבוק, לפיה מעשי הזוועה ההמוניים לא היו יכולים להתבצע ללא התעמולה וההסתה אליה נחשפו המבצעים בפיד שלהם. לדברי חוקרי האו"ם, בלי הפעילויות של השלטון ברשת החברתית, לא ניתן היה להרים את האופרציה; קנאים בודהיסטים מפעילים עמודים עם מאות אלפי תומכים, שקוראים להרג הרוהינגה. תומכי הרוהינגה טענו שפייסבוק מוחקת פוסטים שעוסקים ברדיפות, ולעיתים אף את חשבונות המפרסמים.