בשנתיים הראשונות לקיום המועצה, מונה לכהן בראשה אהרן מאיר. ראש המועצה הנבחר הראשון היה משה מושקוביץ שכיהן בתפקיד משנת 1952, במשך קרוב ל-30 שנה. אחריו, מ-1981 עד 1994 כיהן כראש המועצה משה אברהמי ממושב זרחיה, שהוחלף על ידי עמוס מגידיש באוגוסט 1994. מ-2002 עד 2018 כיהן בראשות המועצה אשר אברג'ל. בשנת 2018 נבחר לראשות המועצה אדיר נעמן עם 47% מהקולות במהלך הסיבוב הראשון שהתקיים ב 30/10.
המועצה קרויה על שם העיר המקראית שפיר.
קיימות תוכניות להקמת עיר חרדית בשם שפיר, המתכוננת לקום בשטח המועצה - בסמוך לצומת פלוגות, ממערב לקריית גת.
וויל סמית'
סרקומה
סרקומה או בשרומת היא גידול ממאיר שמקורו ברקמת חיבור.
הגידול יכול להופיע בכל חלק בגוף ולהתפתח מכל רקמת חיבור. נהוג להפריד בין סרקומה מרקמה רכה כמו סרקומה של השריר (ליומיוסרקומה/רבדומיוסרקומה), השומן (ליפוסרקומה, בעברית: בשרומת שומנית) וכלי הדם (אנגיוסרקומה), לסרקומה של רקמה קשה כמו סרקומה של העצם (אוסטאוסרקומה, בעברית: בשרומת גרמית) או הסחוס (כונדרוסרקומה). בניגוד לגידולים מסוג קרצינומה (גידולים סרטניים ממקור אפיתליאלי) המתאפיינים בתכונות פיזיולוגיות דומות לאיבר במקור, גידולי סרקומה אינם מקבלים את תכונות איבר המקור, תכונה זאת עלולה לעורר קשיים באבחון הגידול הראשוני.
סרקומה מהווה כאחוז אחד מכלל הגידולים הסרטניים.
הפועל בית שאן
הפועל עירוני בית שאן מסילות היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר בית שאן, המתמודדת בליגה ב'. הקבוצה השתתפה בשנות ה-90 בליגה הבכירה.
היסטוריה.
הקבוצה נוסדה בשנת 1953 על ידי דוד זילברט. בתחילת דרכה נקראה הקבוצה הפועל בית שאן/שדה נחום, מפני שהחליפה את הפועל שדה נחום בליגה ב', שהייתה על סף פירוק. הקבוצה שיחקה בליגה ב' עד שנות ה-70, אז עלתה לליגה הארצית (הליגה השנייה אז), בהנהגתם של אבא גינדין, הלל קפלן ואלישע לוי.
ב-1984, עם עזיבתו של אלישע לוי, חזרה הקבוצה לליגות הנמוכות, אך כשלוי חזר לאמן אותה בעונת 1989/1990 שבה לליגות הבכירות, בהנהגתם של שחקנים מקומיים כמו איתן טייב, מאיר כהן ושמעון דנן.
בעונת 1993/1994 עשתה הקבוצה היסטוריה, והעפילה לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה. הקבוצה הצליחה לשרוד בליגה 5 עונות. בעונת 1994/1995 נעשה על הקבוצה סרט תיעודי, המתאר את מאמצי ההישארות שלה בליגה הבכירה. "" זכה להצלחה בישראל ובעולם ואף זכה בפרס אופיר כסרט התיעודי הטוב של השנה.
בעונת 1997/1998 נאבקו על האליפות בית"ר ירושלים והפועל תל אביב. במחזור הלפני אחרון של העונה, בית"ר שיחקה נגד הפועל בית שאן באצטדיון קריית אליעזר (המשטרה אילצה את הפועל בית שאן להעביר את המשחק לקריית אליעזר כיוון שמגרשה הביתי של בית שאן לא היה יכול להכיל את הכמות הגדולה של אוהדי בית"ר שהייתה צפויה להגיע). בית"ר הוליכה בתוצאה 2–1 במחצית השנייה, אך בדקה ה-86 כבש אלמוג חזן את שער השוויון שהוריד את בית"ר זמנית למקום השני בטבלה. בדקה ה-93, בתוספת הזמן של המשחק, כבשה בית"ר את שער הניצחון מרגליו של אישטוון פישונט. טענות קשות הוטחו כלפי הקבוצה ובעיקר כלפי שחקנה, איתן טייב, מפני שלפני הקרן האחרונה של בית"ר, במצב של 2–2, קשר השחקן את שרוכיו. אמנם הוא הספיק לקום לפני חידוש המשחק, אך זה לא מנע את הביקורות כלפיו. טייב וקבוצתו נחשדו בהטיית תוצאת המשחק, אך לא הוענשו מחמת הספק, ומפני שנמצאו דוברי אמת לאחר בדיקת פוליגרף. אוהדי הפועל תל אביב והפועל ירושלים נטרו טינה במשך שנים להפועל בית שאן על משחק זה. פרשה זו ידועה בשם "משחק השרוכים".
מאז אותה עונה החלה הקבוצה להידרדר. בסיום עונת 2006 ירדה הקבוצה לליגה ב' והשלימה ירידה של ארבע ליגות בשמונה שנים.
בסוף אוגוסט 2006 התפרקה הקבוצה, וארבע שנים לאחר מכן, הוקמה הקבוצה "הפועל בית שאן מסילות", ממשיכת דרכה של הפועל בית שאן המקורית.
בסיום עונת 2012/13 העפילה הקבוצה לליגה א'.
את עונת 2016/17 סיימה הקבוצה במקום החמישי והעפילה לפלייאוף העלייה לליגה הלאומית, אך הודחה לאחר הפסד להפועל רובי שפירא חיפה בחצי גמר.
שנה לאחר מכן נשרה הקבוצה לליגה ב' לאחר שסיימה את העונה במקום הלפני האחרון.
אצטדיון.
הקבוצה משחקת באצטדיון בבית שאן (בצפון-מזרח העיר) שהכיל 4,800 מקומות ונבנה בשנות ה-90. את יציע האצטדיון שממוקם בצד המערבי תכנן האדריכל דני קידר שתכנן גם את אצטדיון עילוט ואת אצטדיון טוטו עכו. צפונית לאצטדיון קיים מגרש אימונים של הקבוצה וקבוצת הנוער. כעת הקהל מושב רק ביציע המערבי שמכיל 3,000 מקומות ישיבה.
מרכז שפירא
מֶרְכַּז שַׁפִּירָא הוא יישוב קהילתי דתי לאומי בשפלה, בתחום מועצה אזורית שפיר, סמוך לכביש 3 בין צומת ראם-מסמיה לאשקלון.
היסטוריה.
בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 הוקמה במקום חווה חקלאית בשם דגנים על ידי חיילים משוחררים מהצבא הבריטי ומצבא ארצות הברית, בשל לחץ המוסדות המיישבים למסד אותה כמושב או כקיבוץ, החליטו המתיישבים לנטוש את המקום.
בשנת 1958 חולקה החווה בין ארבעת יישובי המועצה האזורית שפיר, כאשר חלק ממנה יוחד בידי ראש המועצה משה מושקוביץ כמרכז חינוך אזורי בשם מרכז אזורי שפיר, בו גרו כל מורי בית הספר היסודי, חטיבת הביניים, התיכון, הישיבה התיכונית ובית הספר המקצועי-הטכנולוגי. עשר המשפחות הראשונות עברו למקום בראשית שנות ה-60.
שם המקום שונה למרכז שפירא בעקבות פרשת הרימון בכנסת, בה נפצע השר משה שפירא באורח קשה. רק בשנת 1970, לאחר ויכוחים ארוכים בוועדת השמות הממשלתית, שונה שם היישוב באופן רשמי לשמו הנוכחי.
בשנת 1995 היישוב הורחב, ומנה כ- 425 יחידות דיור כולל השכונה החדשה "אחוזת אתרוג" אותה תכנן האדריכל גדעון פובזנר. הרחובות בשכונה מסודרים לפי סדר שבעת המינים: חיטה, שעורה, גפן, תאנה, רימון, זית, תמר.
בשנת 2016 רשות מקרקעי ישראל שיווקה קרקעות להרחבה נוספת של היישוב שתוסיף לו 201 יחידות דיור, חלקן במסגרת מחיר למשתכן.
אוכלוסייה.
אורח החיים המאפיין את היישוב הוא דתי-לאומי. כאשר ביישוב ישנה גם אוכלוסייה חרדית-לאומית ואוכלוסייה חרדית ספרדית.
היישוב משמש, במידה רבה, כיישוב המרכזי של המועצה ובו מרוכזים משרדי המועצה האזורית שפיר, מרפאת שירותי בריאות כללית, סניף בנק דואר ישראל, מרכז מסחרי, הספרייה המרכזית האזורית, אולם אירועים קהילתי ומוסדות חינוך.
ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא וכן סניף של תנועת עוז לגילאים הצעירים יותר.
רב היישוב הוא הרב חיים דרוקמן.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2018, מתגוררים במרכז שפירא 2,443 תושבים. האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של 1.9%
בין אנשי היישוב המוכרים אפשר למנות את רב היישוב חיים דרוקמן; הרב אברהם כהן ראש מוסדות "אך טוב וחסד"; הרב יצחק נריה ראש ישיבת תורה בציון; הזמר ציון גולן; ראש המל"ל מאיר בן שבת והחוקרים חגי משגב וגבי ברזילי. גם ראש המועצה האזורית שפיר, אדיר נעמן מתגורר ביישוב.
שירותי דת.
ביישוב שישה בתי כנסת:
חינוך.
היישוב מהווה מרכז חינוכי לתושבי האזור ולמתגוררים בחלק הצפוני של המועצה האזורית שפיר (משואות יצחק, מרכז שפירא, עין צורים, שפיר וזרחיה).
רשימת מוסדות החינוך:
סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
אתרי עניין.
אתרים בעלי עניין הנמצאים באזור מרכז שפירא:
שלווה (מושב)
שלווה (שַׁלְוָה) הוא מושב ציוני דתי באזור דרום השפלה בקרבת העיר קריית גת מיסודה של תנועת הפועל המזרחי השייך למועצה אזורית שפיר.
תושבי היישוב הם דתיים לאומיים או מסורתיים. רובם הגיעו מלוב, וחלקם הקטן מתוניס.
לאורך שנות קיומו התפרנסו רוב תושבי המקום מחקלאות, אך עם היחלשות ענף החקלאות באזור, נטשו רובם את התחום.
משמעות שם המושב - שלווה ורוגע. מקור השם מפסוק מספר תהילים "יהי שלום בחילך שלווה בארמנותייך...".
במושב קיימים מגוון מוסדות ציבור כגון בית כנסת, מקווה, גן ילדים רב-גילאי, וסניף בני-עקיבא שמהווה את מרכז היישוב מבחינה חינוכית, ערכית, וחברתית.
רבה הראשון ומייסד המושב, היה הרב גבריאל מגידיש זצ"ל. כיום, רבה של המושב הוא הרב דוד זנו. בשנים האחרונות פועל במושב סניף של תנועת הנוער בני עקיבא אותו מקימים חניכי היישוב אבן שמואל.
ג'אי
ג'יי
רווחה (מושב)
רווחה (רְוָחָה) הוא מושב באזור דרום השפלה, בקרבת קריית גת השייך למועצה אזורית שפיר.
היישוב הוקם באמצע 1953 על ידי עולים מכורדיסטן ורוב תושביו נמנים עם הציונות הדתית.
שם היישוב-סמלי ומסמל נחת. קודם לכן נקרא היישוב זבדיאל ב', בשל קרבתו לזבדיאל.
קוממיות
קוֹמְמִיּוּת הוא מושב חרדי-חסידי באזור דרום השפלה בקרבת העיר קריית גת השייך למועצה אזורית שפיר. במקום מתגוררות כמאה ועשרים משפחות חסידיות, מכמה חצרות חסידיות.
היסטוריה.
קבוצת קוממיות התגבשה בשנת 1949 כקיבוץ של צעירי אגודת ישראל, והורכבה בעיקר מקבוצת לוחמים בפלוגה הדתית של אלכסנדרוני. בתחילה שהו במחנה הכשרה בנחלת יהודה, על השטח שבו הקימה צא"י מאוחר יותר את כפר הנוער שדה חמד.
בשנת 1950 עלתה הקבוצה לנקודת הקבע בה היא יושבת כיום, על אדמות קק"ל.
לקראת שנת השמיטה ה'תשי"ב (1951–1952) התושבים חיפשו רב ובהמלצתו של הרב אברהם ישעיהו קרליץ פנו אל הרב בנימין מנדלזון. הרב מונה לתפקיד רב המושב. הוא החזיק במשרה זאת במשך 27 שנים.
אחרי פטירתו בשנת ה'תשל"ט הוכתר כממלא מקומו בנו, הרב מנחם מנדל מנדלזון. הוא כיהן כרב 32 שנה.
אחרי פטירתו בשנת ה'תשע"ב הוכתר כממלא מקומו בנו, הרב משה יוסף מאיר מנדלזון, לרב היישוב.