פרנקטי פיקדה על המשחתת "USS Ross" (ספטמבר 2003 עד מרץ 2005) ופיקדה על פלגת המשחתות ה-21 כשהיא על נושאת המטוסים "ג'ון סטניס" (דצמבר 2009 עד מרץ 2011). במסגרת זאת עמדה בראש כוח המשלוח ההומניטרי של הצי "Pacific Partnership" ב-2010 בראשות אוניית בית-חולים "USNS Mercy".
תפקידי מטה שמילאה ביבשה כללו בין היתר שירות כעוזרת לסגן ראש המבצעים הימיים, מפקדת גדוד באקדמיה הימית של ארצות הברית, ועוזרת צבאית למזכיר הצי.
בספטמבר 2013 מונתה למפקדת כוחות הצי בקוריאה, והייתה האישה הראשונה לכהן בתפקיד זה. באוגוסט 2015 מונתה למפקדת קבוצת התקיפה התשיעית כשהיא מוצבת על נושאת המטוסים "ג'ורג' וושינגטון" ונושאת המטוסים "תאודור רוזוולט". בינואר 2016 מונתה במקביל גם למפקדת קבוצת התקיפה ה-15. ביוני 2016 מונתה לראש מטה אגף התכנון במטות המשולבים.
במרץ 2018 מונתה למפקדת הצי השישי של ארצות הברית. ב-2020 מונתה לראש אגף תכנון ואסטרטגיה במטה הצי. באפריל 2022 הוחלט על מינויה לסגנית ראש המבצעים הימיים והעלאתה לדרגת אדמירל.
פרנקטי בעלת תואר ראשון בעיתונאות מאוניברסיטת נורת'ווסטרן, היא בוגרת מכללת המלחמה של הצי ובעלת תואר שני בניהול ארגוני מאוניברסיטת פיניקס. היא נשואה ואם לבת.
כביש 437
כביש 437 הוא כביש מרכזי בתחומי המועצה האזורית מטה בנימין, המתחיל במחלף גבע בנימין ומסתיים בצומת מישור אדומים. בעבר כונה גם דרך ביר נבאלה (או דרך בית חורון) המקשרת בין צומת עטרות, ביר נבאלה וצומת גבעונים בגבעת זאב כביש 437.
על הכביש.
הכביש מהווה את הקישור המרכזי לירושלים ממזרח בנימין, דרך מחסום חיזמא. בינואר 2019 נפתח כביש הטבעת המזרחי (כביש 4370) המשמש ככניסה נוספת לירושלים מאזור בנימין. בצומת הכביש עם כביש הטבעת המזרחי שוכן הבסיס הצבאי מחנה ענתות. קיימת תוכנית בשלבי ביצוע להרחבת הכביש והוספה של מת"צ.
הכביש חוצה פעמיים את נחל פרת, וכן את נחל זמרי ונחל אוג ואורכו כ-12.5 ק"מ.
לצורך בניית הכביש הופקעו כ-300 דונם מאדמות הכפר חיזמא.
בשנים 2012–2013 הוקמה מפרדה קשיחה בחלקו הצפון-מערבי של הכביש, באזור חיזמא, בתקציב של 26 מיליון ש"ח.
בדצמבר 2018 נפתח מחלף גבע בנימין בכיכר אדם המקשר את כביש 437 עם כביש 60 בנסיעה רציפה.
משרד התחבורה הודיע בדצמבר 2018 על כוונתו לאחד את הכביש עם כבישים 45 ו-443, תחת המספר "45".
ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם
ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם היא ברכה שתיקנו חז"ל לאומרה על מספר תופעות טבע היוצאות מגדר הרגיל והם: רעידת אדמה, ראיית ברק או שמיעת קול רעם, רוחות סוערות במיוחד, וכן כוכב שביט וכוכב נופל.
מקור ופרטי הברכה.
הברכה היא אחת מברכות הראיה שתיקנו חז"ל. מקורה בדברי המשנה: .
עניין הברכה הוא שבח לקב"ה על תופעות טבע שניכר בהם כוחו וגדולתו. פירוש הברכה כתב במשנה ברורה: ברוך הנותן כח להטבע להראות כח יוצר בראשית כדי שייראו מלפניו.
בתלמוד מבואר כי בניגוד לראיית תופעות טבע מיוחדות אחרות כמו הרים וימים וכדומה בהן שייכת רק ברכת עושה מעשה בראשית ולא כוחו וגבורתו מלא עולם (לפי שאלו תופעות מקומיות ואינן "מלאים עולם" – רש"י), בראיית התופעות הנ"ל שייכים שני הברכות: עושה מעשה בראשית ושכוחו וגבורתו מלא עולם. רש"י מבאר שבכל אחד ממקרים אלו יש לברך את שתי הברכות גם יחד. אך ראשונים אחרים מפרשים שכוונת הגמרא לומר שבמקרים אלו ניתן לברך כל אחת מברכות אלו, איזו מהן שירצה. כדעה זו נפסק בשולחן ערוך.
ביחס לכל התופעות המוזכרות במשנה דעת רוב האחרונים שאין לברך אלא בשיעור הזמן של תוך כדי דיבור אך לא לאחר מכן, כך למשל על ברקים ורעמים יש לברך רק אם לא עבר זמן שיעור כדי דיבור מאז ששמע קול הרעם או ראה את הברק וכיוצא בזה.
הברכה על ראיית כוכב שביט.
את הזיקים המוזכרים בדברי המשנה מבאר האמורא שמואל שהם "כוכבא דשביט". רש"י מפרש: , וכוונתו לנקרא בימינו מטאור או כוכב נופל. אך מדברי ספר הערוך (ערך זק) בשם רב האי גאון נראה שמפרש שהכוונה לכוכב שביט. הרמב"ם כלל את שני הפירושים יחד וכתב , וכך פסקו האחרונים שיש לברך על שני הדברים.
הברכה על רעידת אדמה.
על פי המבואר במשנה יש לברך ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם על "הזוועות", והם רעידת האדמה כפי שנתבאר בגמרא. מאחר שלא נתנו חכמים שיעור לעוצמת הרעידה כתבו הפוסקים שיש לברך על כל רעידה המורגשת, אפילו כזו שאינה עלולה לסכן חיי אדם.
הברכה על ברקים ורעמים.
בנוגע לברכה על רעמים וברקים המופיעים תמיד יחד, המנהג כיום הוא לברך תחילה על הברק ברכת עושה מעשה בראשית וכששומעים קול הרעם מברכים שכוחו וגבורתו מלא עולם, זאת אף שכאמור מצד הדין ניתן לברך על כל אחד מהן איזו ברכה שרוצים.
באשר לתדירות שיש לברך ברכות אלו מבואר בתלמוד ירושלמי ש"דיו פעם אחת ביום", וביארו שזהו דווקא כאשר העננים לא התפזרו בינתיים; במקרה זה ניתן להתייחס לכל הברקים והרעמים כתופעה אחת ודי בברכה אחת ביום, אך אם העננים התפזרו ושבו מחדש לכסות את השמיים אפשר לברך ברכות אלו שוב.
הברכה על רוחות סערה.
בגמרא פירשו שה"רוחות" שהוזכרו במשנה הם רוחות חזקות מאוד המכונות "זעפא" והיינו סופה. התוספות מביאים ירושלמי המחלק בין רוחות חזקות מאוד הבאות "בזעף" עליהן מברכים ברכה זו, לרוחות הבאות בנחת (אך גם הן חזקות ואינן שגרתיות) עליהן יש לברך ברכת עושה מעשה בראשית בלבד. וכך נפסק בשולחן ערוך שמברכים ברכה זו רק "על רוחות שנשבו בזעף". כיון שאין אנו בקיאים להבחין בין הבאים בזעף לבאין בנחת, פסק המשנה ברורה שטוב לברך תמיד על רוח סערה רק ברכת עושה מעשה בראשית. אך ביחס לסופות טרופיות (הוריקן) החזקות לפי כל קנה מידה הכריעו הפוסקים שיש לברך עליהן ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם. גם את ברכת הרוחות אין לברך אלא פעם אחת כל זמן שמדובר באותה סופה.
שכוחו וגבורתו מלא עולם
קאבו ורדה שואו
קאבו ורדה שואו (בלועזית: Cabo Verde Show) הייתה להקה מאיי כף ורדה שהוקמה בשנת 1976 בצרפת, ביישוב ז'ואנוויל לה פון, על יד פריז. חבריה היו מוזיקאים קראולים: בוי ז'ה מנדש (יליד סנגל), שהלחין חלק מלהיטי הלהקה, ז'אן קלוד מנדש, אסה מונטרו, ג'ון מתיאס, לואיש דה סילבה, סרז' דה סילבה, ומאנו לימה (יליד סנגל) מאוחר יותר הצטרפו הזמר רנה קבראל (בן לאם מאנטילים ולאב מכף ורדה, שגדל בסנגל) ואחרים.
הלהקה הייתה חלוצה של גל המוזיקה מכף ורדה שהתפתח בצרפת והתמחתה בסגנונות עממיים מכף ורדה - קולאדיירה, פונאנה ומורנה משולבים עם השראה ממוזיקה מארצות אפריקאיות אחרות ומהאיים האנטילים (זוק), וכן ממוזיקת נשמה, רית'ם אנד בלוז, ג'אז ורוק אנד רול. האלבום הראשון שלה הופק באביג'אן, בחוף השנהב.
הלהקה הייתה פעילה במשך 30 שנה. עם להיטיה נמנו:
בואינג KC-46 פגסוס
בואינג KC-46 פגסוס (באנגלית: Boeing KC-46 Pegasus) הוא מטוס תדלוק ותובלה צבאית מתוצרת חברת בואינג האמריקאית המבוסס על מטוס הנוסעים בואינג 767. הפגסוס תוכנן כמטוס רב-משימתי לתדלוק אווירי, נשיאת מטען, נוסעים וחולים על גבי אלונקות. הוא מצויד במערכת הגנה רב-שכבתית המאפשרת לו לפעול בסביבה מאוימת.
ב-2011 נבחר המטוס על ידי חיל האוויר של ארצות הברית לשמש כמטוס התדלוק העתידי כמחליפו של מטוס בואינג KC-135 סטרטוטנקר. סך הכל מתוכננת אספקה של 179 מטוסים לחיל האוויר האמריקאי עד 2027.
טיסת הבכורה של המטוס בתצורתו המלאה נערכה בספטמבר 2015, ובדצמבר 2017 נערכה טיסת המבחן הראשונה של המטוס הראשון שיסופק לחיל האוויר האמריקאי. אספקת המטוס לחיל האוויר הייתה צפויה באוקטובר 2018, אך נדחתה ל-2019.
בדצמבר 2017 קיבלה חברת בואינג הזמנה למטוס גם מכוח ההגנה העצמית האווירי של יפן.
במרץ 2020 אישרה מחלקת המדינה האמריקאית למכור לישראל 8 מטוסי KC-46 וציוד נלווה בעלות של 2.4 מיליארד דולר, כמעט שנה לאחר מכן אישרה גם ועדת השרים להצטיידות את העסקה.
לורנס סטייגר
__ללא_תוכן__
לורנס "לארי" סטייגר (באנגלית: Lawrence E. "Larry" Stager; 5 בינואר 1943 – 29 בדצמבר 2017) היה ארכאולוג אמריקאי, פרופסור לארכאולוגיה של ארץ ישראל במחלקה לשפות ולציוויליזציות של המזרח התיכון הקדום באוניברסיטת הרווארד ומנהל המוזיאון השמי. בין השנים 1985 ל-2016 ניהל את חפירות משלחת ליאון לוי לאשקלון.
קורות חייו ופועלו.
סטייגר נולד בעיירה קטנה כחמישים ק"מ מצפון-מערב לקולומבוס, אוהיו, ולמד בהרווארד, שם סיים תואר ראשון בהצטיינות ב-1965. את עבודות התואר השני והשלישי עשה בהנחיתם של חוקרי המקרא פרנק מור קרוס וג'ורג' ארנסט רייט , שניהם תלמידיו של אולברייט. נושא התזה שלו היה "חקלאות עתיקה במדבר יהודה: מקרה בוחן של הבקעה בתקופת הברזל".
לאחר שסיים את הדוקטורט שלו ב-1972 הועסק באוניברסיטת שיקגו בתפקידי הוראה ומחקר במסגרת המכון האוריינטלי וקודם במשך הזמן עד לדרגת פרופסור מן המניין.
ב-1986 חזר סטייגר להרווארד וקיבל את קתדרת קרן דורות לארכאולוגיה של ישראל, בה החזיק עד לפרישתו. סטייגר לימד קורסים בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובתנ"ך והיה חבר פעיל בבית הספר האמריקאי לחקר המזרח (ASOR).
עבודתו הארכאולוגית החשובה ביותר של סטייגר נעשתה במשלחת ליאון לוי לאשקלון, שאותה ניהל מאז 1985. זה הוא אחד המיזמים הארכאולוגיים הגדולים והממושכים ביותר בישראל. תוצאות החפירות פורסמו על ידי המוזיאון השמי בהרווארד והוצאת Eisenbrauns בסדרה בת עשרה כרכים שכותרהּ "Ashkelon". אחד הממצאים ייחודיים שנמצאו על ידי משלחתו של סטרינגר באשקלון היה בית קברות לכלבים, שנמצאו בו 1,000 כלבים קבורים בצורה מכוונת.