סיגל לעצמו מנהגי קדושה ופרישות, עד כדי כך שדודו רבי יצחק טברסקי מסקווירא התבטא באוזני רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא שגודל מדרגתו של רבי מרדכי בענייני קדושה ופרישות היה חידוש גם אילו היה בימי התנאים והאמוראים. כמו כן לא היה ישן במיטה כלל, רק היה מתנמנם בעמידה אצל הקיר. ומקובל שאביו וחותנו אמרו לו שיכולים הם לפעול בשמים שיהיו לו ילדים ובתנאי שיישן בכל לילה שלוש שעות במיטה, אך רבי מרדכי סירב באמרו שאין באפשרותו לשלם מחיר כבד כל כך.
נדודיו.
בחיי אביו ובפקודתו החל לנהוג באדמו"רות בטוריסק עד שנת ה'תרמ"ה אז בגזירת השלטונות נאלץ לנדוד יחד עם אחיו רבי מנחם נחום לולאדאווקע שבפולין – שם ייסד את חצרו.
עם פטירת אביו בב' בתמוז ה'תרמ"ט נסעו הרבה מחסידי אביו אליו לולאדאווקע אולם זמן מועט לאחר מכן, עקב הלשנות המשכילים ורדיפות השלטונות, נמלט רבי מרדכי לנארול שבגליציה, ממנה עבר לדומברובה. לפי המסורת החסידית ניהל בדומברובה מלחמה שמיימית עם הצאר הרוסי אלכסנדר השלישי. לאחר מיתתו של הצאר בשנת 1894 התאפשר לו לחזור לפולין שם נתיישב בקוזמיר ועל שמה נתפרסם.
עקב מהפכת 1905 עבר רבי מרדכי ללובלין (שנחשבה כבטוחה יותר מקוזמיר) שם שהה עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה, במהלכה נדד בין הערים חמלניק, חלם וקילץ.
רבי מרדכי נפטר ללא ילדים בקילץ בח' בתמוז ה'תרע"ז ושם נקבר. לאחר פטירתו הדפיס אחיינו רבי ניסן יהודה לייב את ספרו "מאמר מרדכי" על חומש בראשית וענייני חנוכה.
מרדכי טברסקי (פירושונים)
מאיר יחיאל מאוסטרובצא
מנחם נחום ממקארוב
מרדכי טברסקי מקוזמיר
מרדכי מקוזמיר
נזר
נזר הוא כתר שמשובצים בו יהלומים ואבני חן, הנלבש בדרך כלל על ידי נשים.
בנות משפחות המלוכה באירופה ומשפחות עשירות בארצות הברית היו נוהגות ללבוש נזר באירועים ותחילתו במאה ה-18. למשפחת המלוכה השוודית ישנו אוסף תכשיטים גדול המורכב מהרבה נזרים. זוכות בתחרויות יופי ומלכות נשף סיום בית ספר עונדות על ראשן נזר.
הר גאוס (ארץ קייזר וילהלם השני)
הר גאוס (בגרמנית: Gaussberg) הוא הר געש חרוטי כבוי בארץ קייזר וילהלם השני, אנטארקטיקה.
גובהו של ההר 371 מטר מעל פני הים.
ההר ממוקם לחוף ים דייוויס, מערבית לקרחון פוזאדובסקי.
היסטוריה.
גילוי ההר.
ההר התגלה בפברואר 1902 על ידי המשלחת הגרמנית לאנטארקטיקה, בפיקודו של אריך פון דריגאלסקי.
מקור השם.
דריגאלסקי נתן להר את שמו.
דריגאלסקי קרא להר ספינת המשלחת- "גאוס"; זו נקראה על שם המתמטיקאי והפיזיקאי קרל פרידריך גאוס.
לקריאה נוספת.
• Defense Mapping Agency 1992, Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica, P 416
• Migdisova, N. A., Sobolev, A. V., Portnyagin, Maxim V. and Sushchevskaya, N. M. (2014), Peculiarities of trace element geochemistry of the Gaussberg leucitites (West Antarctica), Goldschmidt Conference 2014., 08.-13.06.2014, Sacramento, USA
• Murphy, D., Collerson, K. D., and Kamber, B. (2000), Trace element and radiogenic isotope systematics of Gaussberg, Antarctica: a transition zone source for Lamproites, American Geophysical Union 2000 Fall Meeting, Moscone Convention Centre, San Francisco, 15-19 December 2000. Washington, USA: American Geophysical Union.
• D. T. MURPHY, K. D. COLLERSON, B. S. KAMBER, Lamproites from Gaussberg, Antarctica: Possible Transition Zone Melts of Archaean Subducted Sediments, Journal of Petrology, Volume 43, Issue 6, June 2002, Pages 981–1001, https://doi.org/10.1093/petrology/43.6.981
• Salvioli-Mariani, E., Toscani, L., &amp; Bersani, D. (2004), agmatic evolution of the Gaussberg lamproite (Antarctica): Volatile content and glass composition, ineralogical Magazine, 68(1), 83-100. doi:10.1017/0026461046810173
• O. S. Vyalov &amp; V. S. Sobolev (1959), GAUSSBERG, ANTARCTICA, International Geology Review, 1:7, 30-40, DOI: 10.1080/00206815909473430
F-22 Raptor
כלל רוחב הסרט של קרסון
כלל רוחב הסרט של קרסון מגדיר את רוחב הסרט האפקטיבי של אות מאופנן FM או PM.
רוחב סרט אפקטיבי הוא רוחב הסרט המכיל לפחות 98% מהאנרגיה של האות המאופנן.
משתמשים בכלל זה בתחומי ה-RF ואופטיקה לתכנון של אנטנות, משדרים, מקלטים ומערכות תקשורת נוספות.
הכלל נכתב בידי ג'ון רנשוו קרסון ב-1922.
ים דייוויס
ים דייוויס הוא אזור של הים לאורך חופי מזרח אנטארקטיקה, בין מדף הקרח המערבי ממערב לו ומדף הקרח שקלטון ממזרחו. או בין 82° ל-96° מזרח. השם "ים דייוויס" מופיע ברוב הפרסומים הנחשבים לבני סמכא בתחום הגאוגרפיה, כגון המהדורה ה-10 משנת 2014 של "אטלס העולם" בהוצאת נשיונל ג'יאוגרפיק והמהדורה ה-12 משנת 2014 של "אטלס העולם" של טיימס.
לפי "האנציקלופדיה הסובייטית הגדולה", משתרע ים דייוויס מ-87° מזרח עד 98° מזרח, והעומק המרבי שלו הוא 1,300 מ'. שטחו הנתון הוא 21,000 קמ"ר. מקורות מהימנים אחרים, כגון נשיונל ג'יאוגרפיק, מקצים לו שטח קטן בהרבה.
ים דייוויס שוטף את חופי ארץ הנסיכה אליזבת (שם רק חוף לאופולד ואסטריד), ארץ קייזר וילהלם השני, וארץ המלכה מרי, כולם חלקים של הטריטוריה האוסטרלית באנטארקטיקה.
כ-55 ק"מ מחוף ארץ המלכה מרי נמצא האי דריגאלסקי. תחנת מירני הרוסית נבנתה בשנת 1956 על חוף ארץ המלכה מרי. קרחון רוסקו זורם אל חלקו המזרחי של ים דייוויס. סמוך לחוף נמצאים סלע ביג'לו ואיי גיליס.
את ים דייוויס גילתה משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה (1911–1914) בראשות סר דאגלס מוסון, שכינה אותו על שם רב החובל של אוניית המשלחת, "אורורה", ג'ון קינג דייוויס, משנה למפקד המשלחת.
בג&quot;ץ דיזיין נגד משרד העבודה והרווחה
בבג"ץ 5026/04 דיזיין 22 - שארקד לוקס רהיטים בע"מ נ' ראש ענף היתרי עבודה בשבת, אגף הפיקוח משרד העבודה והרווחה נדונה השאלה אם חוק שעות עבודה ומנוחה מהווה פגיעה בחופש העיסוק הפרה של , בכך שלמעסיקים אסור להעסיק עובדים בשבת, בהיותה יום המנוחה הקבוע לעובד היהודי. בית המשפט העליון קבע שאיסור ההעסקה בשבת אכן פוגע בחופש העיסוק, אך פגיעה זו משרתת באופן מידתי תכלית סוציאלית ותכלית דתית-לאומית ראויה.
העובדות בבסיס פסק הדין.
דיזיין 22 היא חברה לשיווק רהיטים בעלת סניפים ברחבי הארץ אשר פועלים גם בשבת. על העותרת הוטל קנס מנהלי בסך 15,000 ₪ בהתאם לחוק עבירות מנהליות בגין העסקת יהודים ביום המנוחה השבועי. חב' דיזיין הגישה בקשה להיתר העסקת עובדים בימי מנוחה ובימי חג. ראש ענף היתרי עבודה בשבת במשרד העבודה והרווחה דחה את הבקשה.
טענות הצדדים.
חברת דיזיין טענה כי הוראות המופיעות בחוק שעות עבודה ומנוחה (חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי"א-1951) אשר אוסרות על העסקת יהודים בשבת מהוות הפרה של חופש העיסוק אשר מעוגן ב. בנוסף, טענה העותרת כי איסור ההעסקה בשבת פוגע בכלכלה החברה ושל עובדיה. הפגיעה הכלכלית תבוא לידי ביטוי כאשר תיאלץ העותרת לסגור את סניפיה בשבת, והדבר יפגע בה גם בתחרות עם חברות דומות אשר כן סוחרות בשבת. העותרת הוסיפה כי העובדים יכולים לבחור יום המנוחה אחר משבת.
משרד העבודה והרווחה טען כי איסור העבודה בשבת נחוץ משני טעמים. האחד הוא תכלית סוציאלית שלפיה לאדם מגיעה זכות לנוח מעבודתו והרי שביטול החוק יגרום לניצול מצד המעסיק. טעם נוסף הוא לאומי-דתי, הוא היות שבת יום המנוחה ליהודים. זהו יום מנוחה משותף לכל העובדים כך שיוכלו להיות ביחד כמשפחה ביום הזה. משרד העבודה טען שתכליתו של איסור ההעסקה בשבת הולמת את ערכיה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית והפגיעה בחופש העיסוק היא מידתית. הוא ציין שחוקתיות ההעסקה בשבת הוכרעה בעבר בבית המשפט ברע"פ 10687/2 הנדימן עשה זאת בעצמך נ' מדינת ישראל, בה נקבע שחופש העיסוק אינו נפגע בצורה מהותית.
פסק הדין.
הנשיא אהרן ברק הציג את המסגרת המשפטית לדיון: סעיף 7 לחוק שעות עבודה ומנוחה{חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי"א-1951] קובע – ס' 7(ב) מייחד את היהודי בכך שיום מנוחתו הוא יום שבת. אסור לעבוד או להעביד בזמן המנוחה השבועית אלא אם התקבל היתר לכך. סעיף 12 לחוק קובע שלשר העבודה יש סמכות לתת היתר עבודה בשבת ובחג. כדברי השופט חשין בפרשת בז'רנו, לכל אדם קנויה זכות טבעית לעסוק בעבודה או במשלח יד שיבחר לעצמו. המחוקק רשאי להגביל את חופש העיסוק, ובלבד שההגבלה מפורשת וברורה. בנוסף לכך, ההגבלה צריכה לעמוד בתנאיה של פסקת ההגבלה שבחוק היסוד. חוק יסוד: חופש העיסוק קובע כי כל אזרח או תושב של מדינת ישראל זכאי לעסוק בכל מקצוע או משלח יד. חופש העיסוק מבטא את החופש של הפרט לעסוק או לא לעסוק בדבר הנראה לו בלא איסורים או הגבלות וכי כל אקט שלטוני או מדיני {בג"ץ 4330/93 גאנם נ' ועד מחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין} ההגבלות על מועדי העבודה של העובד וימים שבהם בעל עסק יוכל לפתוח את עסקו היא הגבלה על חופש העיסוק.