העובדה כי תאגידים גדולים עוסקים בתחום הצרכנות האתית משקפת את עליית המודעות לנושאים אתיים ולזהות תאגידית בקרב הזרם המרכזי של ציבור הצרכנים. עם זאת, כאשר תאגידים משתמשים במונחים הקשורים לגישת הצרכנות האתית, הדבר נתפס לעיתים כמעשה שיווקי, אשר אינו מעיד בהכרח על שינויים של ממש בפרקטיקות העסקיות. כך לדוגמה, לפי ביקורת שכיחה, בחירתה של רשת מקדונלד'ס למכור סלט (מנה בריאה יותר) ולהפעיל בלוג אחריות תאגידית נועדה להשיג מטרות שיווקיות גרידא, ולוותה בשינוי שטחי בלבד של הפרקטיקות העסקיות שבהן נוקטת הרשת.
קבוצת מחקר השוק GfK NOP קיימה מחקר על אמונותיהם של צרכנים בנוגע לאתיקה של חברות גדולות בחמש מדינות: גרמניה, ארצות הברית, בריטניה, צרפת וספרד. הדו"ח תואר במאמר "הצרכנות האתית מטביעה חותם על מיתוג", שראה אור ב-20 בפברואר 2007 בעיתון Financial Times , ושלווה בדיון מקוון. למעלה ממחצית המשיבים בגרמניה ובארצות הברית האמינו כי הסטנדרטים של הפרקטיקה בתאגידים הידרדרו באופן ניכר. כמעט מחצית הנסקרים בבריטניה, צרפת וספרד החזיקו בעמדות דומות. כשליש מהמשיבים העידו כי הם נכונים לשלם מחירים גבוהים יותר עבור מותגים אתיים, אם כי תפיסתה של חברה נתונה כאתית או כבלתי אתית השתנתה משמעותית ממדינה למדינה.
ביקורת.
מבקרים טוענים כי הצרכנות האתית מוגבלת ביכולתה לחולל שינויים מבניים, וחלקם אף טוענים שהשפעתה העיקרית בפועל היא יצירת שוקי נישה . מבקרים אחרים טוענים כי לצרכנים גישה מוגבלת בלבד למידע על ההשלכות של רכישותיהם, וכי על כן, אין ביכולתם לבצע הכרעות אתיות באורח מושכל. מבקריה של גישת הצרכנות האתית טוענים גם שצרכנות אינה יכולה לממש את הפוטנציאל הדמוקרטי שלה בשל החלוקה הבלתי שוויונית של ההון.
מחקר אחד מציע כי רכישת מוצרים ירוקים משמשת כאישור להתנהגות שאינה אתית. במאמרם משנת 2009, "האם מוצרים ירוקים הופכים אותנו לאנשים טובים יותר?", נינה מזר וצ'ן בו-זונג טוענים כי:
במאמר שפורסם בעיתון הגרדיאן בשנת 2010, הסביבתן הבריטי ג'ורג' מונביוט (George Monbiot ) טען כי צרכנים ירוקים שאינם מבטאים את ערכיהם בציבור הם "חלק מטעות קטססטרופלית", משום שצרכנות כזו "מחזקת ערכים חיצוניים" (כאלה העוסקים ב"סטטוס החברתי וקידום עצמי"), ולכן היא "מפחיתה את סיכויי ההצלחה של מסעות הסברה עתידיים".
רעיונות קשורים.
צרכנות מצפון.
במסגרת מה שמכונה "צרכנות מצפון", צרכנים רוכשים מוצר בלתי הכרחי (ובמקרים קיצוניים, אף בלתי רצוי) על בסיס הנימוק כי "הרכישה נועדה למטרה טובה". במקרים כאלה, הצרכן עשוי להימנע משיקולי עלות, מהשאלה האם רכישת המוצר היא האמצעי היעיל ביותר לקידום המטרה, ולעיתים אף מהשאלה, האם רכישה כזו מתיישבת עם קידום המטרה (למשל במקרה שבו קבוצת ספורט מוכרת ממתקים). צרכנות מצפון מובנת לעיתים ככזו שבה ה"מוצר" הנרכש הוא הזדהות עם המטרה הרצויה. "מוצר" זה נחווה על ידי הצרכן, כביכול, כאילו היה מוחשי.
מתנות אלטרנטיביות.
בתגובה לדרישה גוברת לצרכנות אתית בהקשרים של נתינת מתנות, ארגוני צדקה מקדמים שוקי מתנות אלטרנטיביים, שבהם ניתנות תרומות בשם מקבלי המתנה. מקבלי המתנה מקבלים כרטיס עם הסבר על המתנה שנבחרה, ואילו המתנה-בפועל נמסרת למשפחה המשתייכת לקהילה דלת-אמצעים.
Halo 2
סיפורו של חייל
סיפורו של חייל (באנגלית: A Soldier's Story) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1984 המבוסס על המחזה זוכה פרס פוליצר A Soldier's Play מאת ריצ'רד פולר, שכתב גם את התסריט.
הסיפור הוא על גזענות והפרדה גזעית במחנה אימונים של צבא ארצות הברית בו הקצינים והמפקדים הם לבנים והחיילים הטירונים הם שחורים וסובלים מחוקי ג'ים קרואו הגזענים.
הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אוסקר: פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר ופרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר (אדולף סיזר).
הסרט זכה בפרס NAACP Image לסרט הטוב ביותר בשנת 1985 ובאותה שנה זכה גם בפרס הזהב בפסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה.
את המוזיקה חיבר הרבי הנקוק ויש בו קטעי שירה ונגינה עם הזמרת פטי לאבל והשחקן לארי ריליי.
נורמן ג'ואיסון הציע את התסריט להאחים וורנר, סרטי יוניברסל, יונייטד ארטיסטס ומטרו גולדווין מאייר אבל אף אחד מהם לא התעניין בנושא הגזענות בצבא במלחמת העולם השנייה. לבסוף הסכימו בסרטי קולומביה למרות החששות מהצלחה כלכלית של הסרט, שהתבדו.
הסרט צולם ברובו בארקנסו. ביל קלינטון שהיה אז מושל ארקנסו ביקר בזירת הצילום וגייס את חיילי המשמר הלאומי של ארקנסו לסצנה הגדולה בסוף הסרט כשהחיילים צועדים לקראת שליחתם למלחמה באירופה.
תקציר העלילה.
השנה היא 1944. במחנה "פורט ניל" בלואיזיאנה מתאמנים חיילים שחורים לקראת שליחתם למלחמה באירופה במלחמת העולם השנייה.
קפטן דבנפורט (הווארד רולינס) נשלח ממחלקת המשפטים של הצבא בוושינגטון לחקור את הרצח של סרג'נט ווטרס (אדולף סיזר) שנרצח ביריות אקדח מחוץ למחנה.
הוא מתקבל בקרירות על ידי מפקד המחנה קולונל ניבנס (טריי וילסון) שמקציב לו 3 ימים לחקירה וכועס ששלחו דווקא קצין שחור לחקור את הרצח שלדעתו בוצע על ידי הקו קלוקס קלאן.
דבנפורט מגיע למחלקה של ווטרס ומתחיל בחקירה. בהתחלה מתברר לו שאת הרצח לא ביצעו הקו קלוס קלאן, כי הם מורידים את הדרגות מהקרבן כדי להשפילו לפני שהם רוצחים אותו, מה שלא היה במקרה זה.
דבנפורט חקר שני קצינים לבנים שהתעמתו עם ווטרס בליל הרצח והכו אותו אך שחרר אותם כשהתברר לו שסוג הנשק שהיה להם לא התאים לקליעים בגופו של ווטרס.
הוא מגיע לצריף במחלקה ומתחיל לחקור כל אחד לחוד. טר"ש פיטרסון (דנזל וושינגטון) מספר על מקרה שווטרס הכריח לצאת איתו לקרב אגרופים והביס אותו. אחרים מספרים על קשיחותו של ווטרס. המחלקה הייתה למעשה קבוצת בייסבול מצליחה. הבולט בקבוצה היה ג'יי. סי. ממפיס (לארי ריליי) ובזכותו משחקו עמדה הקבוצה להתמודד בפעם הראשונה בהיסטוריה נגד היאנקיז.
ווטרס לא היה יכול לסבול את התשבחות שמקבל ממפיס מהלבנים. הוא תיעב את ה"ניגרוס" שמשפילים את עצמם לפני הלבנים וסבר שאם יחסלו אותם זה ימעיט את השנאה לשחורים, לכן החליט לחסל את ממפיס.
באחר המקרים היו יריות במחנה ושני שחורים נרצחו. ווטרס דאג לשתול אקדח מתחת למיטתו של ממפיס ועצר אותו באשמת רצח למרות שכל חבריו העידו שהוא היה באותו זמן בצריף. ממפיס התאבד בכלא.
דבנפורט היה משוכנע שהרוצחים הם מהמחלקה. פיטרסון וחברו טוראי סמול (דייוויד האריס) הרגישו בכך וברחו מעמדת השמירה ונתפסו. דבנפורט חקר את סמול וזה נשבר ושחזר את מה שקרה. הוא ופיטרסון היו במשמרת ומצאו את ווטרס שיכור ופצוע הוא זיהה אותם ואמר כי הוא אחראי למות ממפיס וכי למרות זאת השנאה לכושים לא פחתה. באתו זמן ירה פיטרסון לעברו ורצח אותו.
לאחר זה חוקר דבנפורט את פיטרסון שאומר "לא הרגתי אדם חשוב, יש אנשים שמגיע להם למות". דבנפורט שואל אותו "מי נתן לו את הרשות לשפוט?"
הסרט מסתיים בצעידת החיילים לקראת שליחתם למלחמה באירופה.
ספאמדקסינג
ב-World Wide Web, ספאמדקסינג (ידוע גם כספאם במנועי חיפוש, באנגלית: Spamdexing) מתייחס לשימוש בטכניקות מפוקפקות או לא חוקיות, המיועדות לשפר דירוג אתרים בתוצאות מנועי חיפוש. המונח, הלחם של המילים ספאם ואינדקס, נטבע לראשונה בשנת 1996 על ידי אריק קונווי, ובמהרה הוכר כאחד מהאתגרים המרכזיים בתעשיית מנועי החיפוש. ספאמדקסינג מתייחס לכל פעולה אנושית מכוונת שאמורה לעורר תוצאות שאינן רצויות או רלוונטיות לדפי אינטרנט בהתחשב בערך האמיתי של הדפים.
ספאמדקסינג מיועד לגרום לדפי אינטרנט מסוימים להיות מדורגים גבוה יותר מכפי שהם אמורים להיות מדורגים, עקב תוכן רדוד, לא מלא או לא ראוי. הדבר מביא לירידה באיכות תוצאות החיפוש, כיוון שאתרים לגיטימיים מדורגים בתוצאות נמוכות יותר מאלה שהיו מופיעים בהן לולא הספאם. הספאמדקסינג מחליש את אמון המשתמשים באותם מנועים. אתרי ספאם משמשים כאמצעי להפצה של תוכנות זדוניות, תכנים פורנוגרפיים ופישינג. לעיתים, ספאמדקסינג מיועד לזרוע הרס בזדון, כמו במקרה של האקר הפורץ לרשתות מאובטחות על מנת לשנות, להרוס או לגנוב נתונים, ולגרום למשתמש ברשתות ובמנועי החיפוש להרגיש בלתי בטוח.
תופעת הספאמדקסינג מאלצת את חברות מנועי החיפוש להוציא כסף רב ומשאבים על פתרונות למיגורה. כל חברות מנועי החיפוש הגדולות, מחשיבות כריית מידע נגדית כבעלת חשיבות עליונה עקב האפקט השלילי הנגרם באמצעות ספאם. זהו גם אתגר חדש בתחום המחקר. כדי להתגבר על הפעילות הגוברת של ספאמדקסינג, נערכים מחקרים רבים בעולם על מנת לקטלג ולסווג את סוגי הספאמדקסינג השונים, לגלות את דרך פעולתם ומתוך כך ללמוד כיצד להתמודד עם התופעה. הספאמדקסינג מתבצע גם בעזרת עשרות אלפי דפי רשת שמטרתם למשוך גולשים לפרסומות, שמציפים את האינטרנט ומתרבים ללא הפסק. חוקרים של מיקרוסופט טוענים כי איתרו את החברות העומדות מאחורי סוג זה של ספאם ואת הטכניקות שלהן. במחקר שפורסם על ידי החוקרים נאמר כי דפי הרשת הללו נוצרים על ידי קבוצה קטנה ומפוקפקת הפועלת באישור כמה מפרסמים גדולים, חברות אירוח אתרים ואיגודי מפרסמים. ממצא זה מעיד על כך שישנה אפשרות למיגור התופעה.
חשיבותם של מנועי החיפוש ושגשוג תעשיית הספאמדקסינג.