עם זאת, אריך נוימן לא חסך את ביקורתו מיונג, כשהאחרון הביע בשנות השלושים תמיכה מסויגת בתנועה הנאצית ובמדיניותה האנטישמית.
ממאמריו.
Translation 2015 by Heather McCartney.
אזור מחיה
הקשבה פעילה
הקשבה פעילה היא טכניקת תקשורת הדורשת מהמקשיב להתרכז, להבין, להגיב, לעזור ולבסוף לזכור כל דבר שנאמר, ולחזור אחרי הדברים במילותיו שלו, וזאת בניגוד לשיקוף, בו המקשיב חוזר אחרי דברי הדובר כדי לאשר הבנה של שני הצדדים. בהקשבה פעילה נעשה שימוש ב, אימון אישי, ויישוב סכסוכים.
הבנה.
הבנה היא משמעות משותפת בין צדדים בחילופי תקשורת, וזהו השלב הראשון בתהליך ההקשבה. השלב השני הוא היכולת לעצור בין מילים, או קיטועי דיבור.
שימור.
שימור הוא השלב הראשון בתהליך ההקשבה. זיכרון הוא חיוני לתהליך מכיוון שהמידע שמועבר ונשמר כאשר אדם מעורב בתהליך ההקשבה, הוא הדרך בה משמעות המילים נוצרת. מכיוון שלכל אחד זיכרון שונה, הדובר והמקשיב יכולים לשייך משמעויות שונות לאותה אמירה, אך הזיכרון מועד לכישלון ומידע רב עלול להישכח מסיבות שונות.
תגובה.
הקשבה היא אינטראקציה בין דובר למקשיב, והתגובה חיונית מעצם היותה פעולה בתהליך שיכול להיות פסיבי.
טקטיקה.
הקשבה פעילה דורשת מהמקשיב לתצפת על שפת הגוף ועל התנהגות הדובר. היכולת להבין שפת גוף מאפשרת למקשיב לקבל הבנה מדויקת יותר של המסרים של הדובר. באמצעות השילוב בין ההקשבה לבין תצפיות על שפת גוף, יכול המקשיב להבין בצורה מדויקת יותר את מסריו של הדובר, ולאחר מכן לחזור בקיצור אחר הדברים. חזרה זו אינה מביעה בהכרח הסכמה, אלא הבנה ויכולת חזרה.
אנשים בקונפליקט נוטים פעמים רבות להתווכח עם אמרותיו של הצד השני מבלי להקשיב לו. "הקשבה במארב" מתרחשת כאשר אדם מקשיב לטענות חברו תוך חיפוש אחר חולשות הטענה והתעלמות מחזקותיה. לעיתים אף מעוות אדם את דברי חברו כדי להתנגח בהם בצורה שנוחה לו יותר. אל מול קשיים אלו, כאשר יש הבנה בין שני הצדדים, זהו השלב הראשון ביצירת אווירת שיתוף פעולה.
בספרו "אימוני יעילות למנהיגים", כתב תומאס גורדון לראשונה על המושג "הקשבה פעילה" שההקשבה "בהחלט איננה מסובכת. על המקשיב רק להגיד, במילותיו שלו, את רשמיו מדבריו והבעותיו של המדבר... אך עם זאת, ללמוד לבצע הקשבה פעילה בצורה טובה היא משימה קשה..."
שימוש.
השימוש בהקשבה פעילה נעשה במגוון רחב של מצבים, ביניהם בארגון קהילתי, הנחיית קבוצות, דיבור בין אנשי רפואה למטופלים, סיוע לאנשים עם נטיות אובדניות, הכוונת ארגונים ובעבודה עיתונאית. בסביבות קבוצתיות ההקשבה הפעילה משמשת לעזר בהשגת הסכמה, ובשיחות חולין יכולה לסייע ביצירת הבנה, אך יש לוודא שהדבר לא נתפס כמתנשא.
המקשיב הפעיל יכול להשתמש ברמות שונות של הקשבה פעילה, בהתאם לסיטואציה וסוג התקשורת הרצויה. שימוש נכון בהקשבה פעילה מאפשר לאנשים להיפתח, מונע אי-הבנה, ממתן קונפליקט ובונה אמון. באינטראקציות מקצועיות בין לקוחות ומטפלים, ההקשבה הפעילה יכולה לשפר שביעות רצון של מטופלים מהשיחה ולגרום לתהליך להיות יעיל ואיכותי יותר.
מחסומים להקשבה פעילה.
המחסומים להקשבה פעילה איכותית יכולים להיות פסיכולוגיים-רגשיים או פיזיים. חלקם תלויים במקשיב, כאשר עייפות או חוסר סבלנות או תשומת לב יכולים לגרום להקשבה פחותה לדבריו של המדבר, ובכך להפוך את ההקשבה הפעילה לאות מתה. בנוסף, שימוש במילים גבוהות או דו-משמעותיות על ידי הדובר יכול לגרום לקשיי הבנה אצל המקשיב. מחסומים נוספים כוללים הסחות דעת, קשיי שפה או אוצר מילים חסר.
תגובת העברה.
תגובת העברה היא הנטייה הכללית של הדובר בשיחה לקבע את השיחה סביב עמדתו. זהו סוג של נרקיסיזם שיחתי – הנטייה של מקשיבים לנסות להפנות את הנושא אל עצמם באמצע שיחה מבלי שהראו תשומת לב ורצון מתמשכים להקשיב לאחרים. תגובת תמיכה היא ההפך מתגובת העברה – זוהי שיטה להענקת תשומת לב וניסיון להשתתף במיקוד השיחה באדם השני. בניגוד למיקוד העצמי בתגובת העברה, מדובר במיקוד משותף בשיחה, וזוהי התגובה הכי סבירה שתשמש את המקשיב הפעיל.
הבנת סימנים א-מילוליים.
מקשיבים לא יעילים אינם נותנים את דעתם לסימנים בלתי מילוליים, אף על פי שאלו משפיעים עמוקות על הדרך בה אנשים מקשיבים ומדברים. מכיוון שאחוז גבוה של ההבנה מושג באמצעות כלים לא-מילוליים, אי הבנה שלהם תמנע הבנה נכונה של השיחה, ובכך תהפוך הקשבה פעילה לבלתי רלוונטית. עם זאת, מיקוד כל תשומת הלב רק בסימנים הלא-מילוליים גם היא גורמת לחוסר הבנה, מכיוון שהמילים מעניקות משמעות לסימנים, ואלו הם רק כלים משלימים.
התגברות על מחסומים להקשבה.
טכניקת ההקשבה הפעילה משמשת כדי לשפר את התקשורת הבין אישית בין יחידים או בתוך ארגונים. מהמקשיב נדרש לשים בצד את רגשותיו ותפיסותיו ולהתמקד בשאילת שאלות וחזרה על הדברים כדי להבין באופן ברור ככל האפשר את כוונתו של הדובר. שיפוט נורמטיבי או הגעה למסקנות מוקדמות מונעים הקשבה ממוקדת, ועל המקשיב הפעיל להימנע לחלוטין מכך. קשר עין ושפת גוף פתוחה ונינוחה הם מרכיבים חיוניים להקשבה הפעילה.
היסטוריה.
קארל רוג'רס וריצ'רד פארסון היו הראשונים להשתמש במונח "הקשבה פעילה" ב-1957 במאמר בשם זה. הם כותבים: "הקשבה פעילה היא דרך חשובה ליצור שינוי באנשים. למרות התפיסה הרווחת שהקשבה היא פסיבית, מחקרים וניסיון קליני מראים כי הקשבה רגישה היא סוכן יעיל לשינוי אישיותי ופיתוח קבוצתי. הקשבה מביאה לשינוי בגישתם של אנשים כלפי עצמם וכלפי אחרים, ומביאה גם לשינוי בערכיהם הבסיסיים. אנשים שהקשיבו להם בדרך מיוחדת זו נהיים בוגרים יותר רגשית, פתוחים יותר לחוויות, פחות הגנתיים ויותר דמוקרטים".
עונת 2018/2019 בליגה הלאומית בכדורסל
עונת 2018\2019 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-53 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
השבתת הליגה והמאבק לשתי עולות לליגת העל.
העונה הסדירה הייתה אמורה להיפתח ב-9 באוקטובר 2018 אך ב-23 בספטמבר החליטה מנהלת הליגה הלאומית להשבית את הליגה, למנוע את פתיחתה ולבטל את השתתפות קבוצות הליגה הלאומית בגביע המדינה בכדורסל עקב החלטת איגוד הכדורסל לדחות את הרחבת ליגת העל ל-14 קבוצות מעונת 2019/20 בשנה נוספת דבר אשר קבע כי ליגת העל תגדל ל-14 קבוצות החל מעונת 2020/21 ולא כפי שסוכם לטענת מנהלת הליגה הלאומית לאחר ששלושה מחזורים לא נערכו הסתיימה השביתה כאשר הוחלט כי יהיו שתי עולות ושתי יורדות מסיום עונת 2019/20 באופן קבוע וכי יוגדלו התקציבים לליגה הלאומית
פלייאוף עליון.
רבע הגמר.
8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה מתמודדות בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב משלוש שהקבוצה המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך) המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני .
חצי גמר.
ארבע המעפילות משלב רבע הגמר יתמודדו בסדרת הטוב מחמישה כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך) המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך). המנצחת בסדרה הראשונה (מקום ראשון-מקום שמיני) תתמודד נגד המנצחת בסדרה הרביעית (מקום רביעי-מקום חמישי) ואילו המנצחת בסדרה השנייה (מקום שני-מקום שביעי) תתמודד נגד המנצחת בסדרה השלישית (מקום שלישי-מקום שישי)
גמר.
שתי המנצחות בסדרות חצי הגמר יעפילו לגמר ושם יתמודדו בסדרת הטוב מחמישה כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך) המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).
כשהמנצחת תעפיל לליגת העל
הבית תחתון.
שש הקבוצת שסיימו את הליגה במקומות 14-9 יתמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל חמישה משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה, הקבוצות שסיימו במקומות 11-9 זוכות לארח שלושה משחקי בית.
בסיום הסבב הקבוצות שסיימו במקומות ה-5 וה-6 בבית התחתון יורדות לליגה הארצית.
המצור על ירושלים (588 לפנה&quot;ס)
המצור על ירושלים על ידי נבוכדנאצר בימי צדקיהו המלך החל בעשרה בטבת בשנת 588 (587) לפנה"ס, והסתיים בט' בתמוז כשנתיים וחצי לאחר מכן בחורבן ירושלים ובית המקדש הראשון. ספר מלכים מתאר רק את שלביה האחרונים של המערכה על ירושלים ואת חורבן העיר, אך פרטים רבים על השתלשלות המצור עולים מנבואות ירמיהו ויחזקאל.
יחסי יהודה עם עמי האזור.
נוכח סכנת האויב שיגר צדקיהו שליחים למצרים כדי לגייס סיוע צבאי, ובייחוד גייסות רכב, כפי שמעידים דברי יחזקאל וכנראה גם אחד ממכתבי לכיש (חרס ג, שו' 14 ואילך: "ירד שר הצבא כ[נ]יהו בן אלנתן לבא מצרימה"). פרעה חפרע נעתר באיחור רב להחיש לארץ חיל-עזר שאילץ את הבבלים להסיר את המצור מעל ירושלים לזמן קצר כדי לקדם את פני הצבא המצרי. מנבואות הפורענות של יחזקאל על מצרים ומן התאריכים שבכותרותיהן ניתן להסיק שפעולת הנפל המצרית אירעה באביב 587, כלומר כשנה לאחר התחלת המצור. התערבותה של מצרים גרמה לאשליות שווא של ביטחון בירושלים, נגדן התריע ירמיהו, אך חיל המשלוח המצרי הקטן איכזב, והמצור התחדש.
כיבוש ירושלים.
ב ואילך, השתמרה ידיעה על צעד שנקט צדקיהו בעת התחלת המצור על העיר: