עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ביקר ברומא על מנת להביע התנגדות לבריתו של מוסוליני עם היטלר, והיה הבכיר היחיד במשטר הפאשיסטי שעשה זאת בפומבי, אם כי אחרים, כפייטרו באדוליו עשו זאת בסתר. באלבו טען כי איטליה צריכה להילחם לצד בריטניה, אך לא השיג תמיכה. כאשר הודיעו לו על הברית שבין איטליה וגרמניה, התבטא כי "כולכם תסיימו כמצחצחי הנעליים של הגרמנים".
מותו.
ב-28 ביוני 1940 נהרג באלבו בעת שנחת בשדה התעופה האיטלקי בטוברוק בלוב, כמה דקות לאחר שהמקום הופצץ בידי מפציצים בריטים. אש נפתחה אל מטוסו מהסיירת "סן ג'ורג'יו", וכן מתותחי נ"מ שהיו מוצבים ליד שדה התעופה. לא ברור מי מהם פגע בו. האירוע הוכרז כתאונה של "אש ידידותית", אך ידידיו ומשפחתו טענו כי המדובר בחיסול שעליו הורה מוסוליני. ב-1997 נערך ריאיון עם התותחן שירה במטוסו של באלבו, וזה טען כי המדובר בתאונה שנבעה מזיהוי מוטעה.
גופתו של באלבו נטמנה בטריפולי, אך הוחזרה לאיטליה על ידי משפחתו בשנת 1970 משנודע על כוונת לוב להרוס בתי קברות איטלקיים במדינה זו.
פולוניה (ספינה)
פולוניה (Polonia) הייתה אוניית נוסעים פולנית שבה הגיעו לארץ ישראל רבים מעולי העלייה החמישית מפולין, בין השנים 1933 ל-1938.
רקע.
העלייה החמישית ידועה כעלייתם לארץ ישראל של יהודי גרמניה, שנמלטו מאימת המשטר הנאצי, אולם במהלכה נמשך ביתר שאת גל העלייה של יהודי פולין שהחל בעלייה הרביעית. בעלייה החמישית עלו לארץ כמאתיים אלף יהודים מפולין, שהצילו בעלייתם את עצמם מן הגורל שנגזר על יהודי פולין בשואה. עליית יהודי פולין לארץ, בימי העלייה החמישית, הייתה בדרך הים. המסלול עבר מפולין ברכבת לנמל קונסטנצה שברומניה, לחוף הים השחור, וממנו בספינות לארץ ישראל. הספינה שבה הגיע חלק ניכר מעולים אלה הייתה הספינה "פולוניה". בזאת קנתה לה "פולוניה" מקום בהיסטוריה של היישוב.
חברת "קו גדנסק-אמריקה".
חברת הספנות הפולנית "קוו גדיניה-אמריקה" Gdynia-America Line נוסדה בשנת 1930 על ידי ממשלת פולין לשם הפעלת קו ימי להובלת נוסעים ומטען בין גדיניה לקופנהגן ומשם לצפון אמריקה: להליפקס וניו יורק. בשנת 1933 החלה החברה להפעיל קו נוסעים לנמל חיפה בארץ ישראל ומשנת 1936 הפעילה קו נוסף לדרום אמריקה: למונטווידאו, בואנוס איירס וריו דה ז'ניירו.
הקורסק.
בשנת 1930 רכשה החברה שלוש ספינות נוסעים גדולות שנבנו במספנות בריטיות בגלאזגו בין השנים 1910 ל-1915 שניתן להן הכינוי "אבני החן של הנסיכה דגמרה", מאחר שדאגמאר, אלמנתו של הצאר אלכסנדר השלישי, מכרה את תכשיטיה כדי לממן את בניית שלוש הספינות. בניית הספינות נסתיימה 16 שנים לאחר מותו של הצאר. אחת מהן הייתה הספינה "קורסק" שהושקה ב-7 ביולי 1910 והייתה בשרות צי הסוחר הרוסי והפליגה לנמלי אירופה וצפון אמריקה.
הפולוניה.
בשנת 1921 נמכרה הקורסק לחברת "הקו הבלטי-אמריקאי" ושמה הוסב ל"פולוניה" (שמה של פולין בלטינית ובשפות הרומאניות). בשנת 1930 נמכרה הפולוניה לחברת "הקו גדנסק-אמריקה" שזה אך נוסדה. ספינות החברה הפליגו לצפון ולדרום אמריקה והובילו אליהן נוסעים, ובהם מהגרים רבים מפולין ומשאר מדינות אירופה, וכן הובילו נוסעים לצפון ומערב אירופה ולבריטניה. בשנת 1933 החלה הפולוניה להוביל נוסעים מנמל קונסטנצה ברומניה, דרך איסטנבול ופיראוס לנמל חיפה בארץ ישראל. הסוכנת של הספינה בארץ הייתה חברת הספנות דיזנגוף. הקו לארץ ישראל פעל באופן סדיר והוביל רבבות נוסעים עד להפסקת פעילותו בשנת 1938. ב-11 באפריל 1938 הייתה לספינת הנוסעים הראשונה אשר הגיעה לנמל תל אביב. בשנת 1939 נמכרה הספינה בת 29 השנים לאיטליה, שם נגרטה.
הברחת נשק לארץ ישראל.
הספינה פולוניה נוצלה גם להובלה חשאית של נשק לארץ ישראל עבור ארגון ההגנה. יהודה ארזי ממפקדי הארגון הצליח ליצור קשר עם שלטונות פולין ואלה, מתוך רצון שארץ ישראל תהווה יעד להגירת היהודים מארצם, הסכימו למכור נשק ליישוב העברי. ארזי נסע עם משפחתו לפולין ורכש נשק, רובים, מקלעים, כדורים ומכונות לייצור כדורים. את הרכש הטמין בתוך הגלגלים הכבדים של שני מכבשי דרכים, אותם העמיס על הספינה פולוניה, שהביאה אותם לארץ ישראל מבלי שצוות הספינה ידע כי הוא מוביל נשק ומבלי שהדבר התגלה לשלטונות המנדט הבריטי.
זכרונות.
בספרי ההיסטוריה המתארים את העלייה החמישית לא מוקדש מקום לספינה "פולוניה", אולם היא הייתה שמורה בזכרונם של העולים מפולין, שהגיעו לארץ ישראל על סיפונה, שבדיעבד התברר להם שמילטו נפשם בעוד מועד מגיא ההריגה. גם רבים מצאצאיהם ששמעו עליה מהוריהם, מבקשים פרטים על הספינה בפורטלים ובאתרי שיחה באינטרנט.
באתרי זכרונות משפחתיים באינטרנט מוזכר שמה של הספינה ככלי השיט שהוביל את העולים בים, במשך חמישה ימים, לאחר מסע של שלושה ימים ברכבת מערי פולין כוורשה וכלבוב לנמל קונסטנצה.
הפולוניה נזכרת בזיכרונותיהם של המעפילים שניסו להגיע לארץ בשנת 1934 במסע תלאות בספינה ולוס, עד שנאלצו לנטוש אותה ולחזור לגבול פולין, בתנאי שהעמידו שלטונות פולין שייצאו ממנה במהרה ובסרטיפיקטים שהסוכנות היהודית תעמיד לרשותם. עלייתם הוסדרה לבסוף וכשעלו על סיפון הפולוניה היא נראתה בעיניהם כספינת פאר.
בסדרת הטלוויזיה של הערוץ הראשון עמוד האש ובסדרה "פה לן יה", ששודרה בערוץ זה, על ההיסטוריה של יהדות פולין, משולבים קטעים מיומני קולנוע, המראים את העולים על סיפון הספינה ואת ירידתם לחוף בחיפה.
מיכאל קולהאז
לאקשם קאדירגמר
יזכור (אתר אינטרנט)
יזכור הוא אתר אינטרנט המשמש להנצחת חללי מערכות ישראל והוא מכיל את רשימת חללי מערכות ישראל ובדרך כלל גם את תמונתו וסיפור חייו של כל אחד מהם. האתר נקרא בעבר "נזכור את כולם" בעקבות ציטוט מפזמון שיר "הרעות" שכתב חיים גורי. האתר כולל גם חיילי צה"ל שנפטרו ממחלה, או נהרגו בתאונה במהלך שירותם הצבאי, וכן מי שנפטרו לאחר סיום שירותם הצבאי (ולעיתים שנים רבות לאחר סיום שירותם), אך הוכרו כחללי צה"ל משום שמותם נבע מפגיעה שנפגעו במהלך שירותם. האתר הוקם ומתוחזק על ידי משרד הביטחון.
חללי מערכות ישראל הנכללים באתר הם לוחמי צבא ההגנה לישראל ושאר אנשי מערכת הביטחון שנתנו נפשם על הבטחת קיומה של מדינת ישראל, לוחמי המחתרות שנפלו למען תקומת ישראל (מאז 1860 - עת החלה היציאה מן החומות בירושלים) ולוחמי היישוב בצבא הבריטי בימי מלחמת העולם השנייה. החלל הראשון ברשימה זו הוא שנפל ב-5 בינואר 1873, ו' טבת תרל"ג.
חלקו העיקרי של האתר כולל דפי זיכרון אחדים לכל חלל:
את הנופלים ניתן לאתר לפי שמם, תאריך נפילתם והיישוב שממנו באו.
עוד מכיל האתר:
משטח רימן
במתמטיקה, ובמיוחד בגאומטריה ובאנליזה מרוכבת, משטח רימן הוא יריעה מרוכבת חד-ממדית, כלומר, אובייקט טופולוגי שהמבנה המקומי שלו הוא כזה של קבוצה פתוחה במישור המרוכב. אף על פי שלכל משטחי רימן אותו מבנה כשמתבוננים בסביבה הקרובה של נקודה, המבנה הטופולוגי הכללי יכול להיות מגוון מאוד. לדוגמה, משטח רימן יכול להיראות כמו ספירה או טורוס. המשטחים קרויים על-שמו של המתמטיקאי ברנהרד רימן.
הרעיון המרכזי של התורה של משטחי רימן הוא שניתן להגדיר פונקציות הולומורפיות (או אנליטיות) בין שני משטחי רימן נתונים.
משטחי רימן נחשבים כיום ל"מקום הטבעי" לחקר התכונות הגלובליות של פונקציות הולומורפיות, במיוחד פונקציות רב ערכיות, כמו פונקציית השורש, שאינה ניתנת להגדרה כפונקציה חד ערכית הולומורפית על המישור המרוכב כולו, אך ניתנת להגדרה כפונקציה רב ערכית.
כל משטח רימן הוא יריעה אנליטית דו-ממדית, אך הוא מכיל מבנה נוסף (אטלס הולומורפי). ניתן להוכיח שניתן להפוך יריעה אנליטית דו-ממדית למשטח רימן אם ורק אם היא אורינטבילית.
לכן לדוגמה, הספירה והטורוס הם משטחי רימן, אך טבעת מביוס ובקבוק קליין אינם משטחי רימן.
הגדרה פורמלית.
ביהולומורפיות.
פונקציה מרוכבת formula_1 תיקרא ביהולומורפית אם היא הולומורפית, חד חד ערכית, והפונקציה ההפוכה formula_2 אף היא הולומורפית. ניתן להוכיח שאם formula_1 היא הולומורפית וחד חד ערכית אז היא ביהולומורפית.
מפה ואטלס.
יהי formula_4 מרחב האוסדורף קשיר.
מפה (chart) היא הומיאומורפיזם מקבוצה פתוחה כלשהי formula_5 לתת קבוצה פתוחה של המישור המרוכב formula_6.
אטלס הוא אוסף של מפות על תת-קבוצות שונות של X, כך שהאיחוד של תת-הקבוצות הללו הוא המרחב כולו, כלומר כל נקודה במרחב מוכלת במפה אחת לפחות. אם המרחב X הוא שטח הפנים של כדור הארץ, אז המילה "אטלס" מקבלת את המשמעות הרגילה שלה בשפת הדיבור: אוסף של מפות, כך שכל מפה מתארת חלק אחד מפני כדור הארץ, והאיחוד של כל החלקים הללו הוא פני כדור הארץ כולו.
נניח שיש שתי מפות, אשר ממפות קבוצות חופפות חלקית (לדוגמה, מפה של אירופה ומפה של אסיה, ששתיהן כוללות את רוסיה). ניתן להגדיר העתקת-מעבר (transition map) בין שתי הקבוצות הללו, כהרכבה של מפה אחת עם ההיפוך של המפה השנייה. באופן פורמלי, נניח כי formula_7 קבוצות פתוחות, וכי נתונות שתי מפות formula_8 ו- formula_9. העתקת המעבר היא הפונקציה formula_10.
שתי מפות formula_1 ו-formula_12 ייקראו תואמות הולומורפית, אם מפת המעבר שלהם היא ביהולומורפית.
אטלס ייקרא אטלס הולומורפי, אם כל המפות בו תואמות הולומורפית.
משטח רימן.
אם X הוא מרחב האוסדורף קשיר, ו-A הוא אטלס הולומורפי, אז הזוג formula_13 יקרא משטח רימן. בדרך כלל נשמיט את סימון האטלס ונסמן את המשטח פשוט ב-formula_4.
תכונות והגדרות נוספות.
משפט היונפורמיזציה ומיון בסיסי של משטחי רימן.
על פי משפט היוניפורמיזציה, כל משטח רימן פשוט קשר איזומורפי לאחד משלושה משטחים: