עיריית תל אביב הנציחה את זכרו בשלט בכניסה לבית בו התגורר ברחוב ליברמן 4 במרכז העיר.
נווה ארז
נופי נחמיה
נוֹפֵי נְחֶמְיָה היא התנחלות באזור השומרון, המשתייך למועצה אזורית שומרון. בדצמבר 2012 הכריז אלוף הפיקוד על רחלים כישוב מן המניין ובתוך גבולות הקו הכחול נכלל היישוב נופי נחמיה. בינואר 2021 אושרה תב"ע היישוב להפקדה בוועדת המשנה להתיישבות כחלק משכונה בתוך תוכנית מתאר יוש / 171.
היישוב נמצא כ-3 קילומטרים מהיציאה המזרחית מאריאל - בכביש 593 לכביש 60, ליד הכפרים איסכאכא ויאסוף, והוא נקרא על שמו של נחמיה בן-יהודה, בעליה של חברת מנופים שסייע רבות בהקמת יישובים ברחבי יהודה ושומרון.
היישוב הוקם בחודש אלול ה'תשס"ב, אוגוסט 2002 על ידי 8 מתיישבים ובסיוע תושבי היישוב רחלים אך פונה ויושב שנית במהלך שנת 2003. היישוב הוקם על אדמות מדינה מוכרזות. נכון לסוף שנת 2020 מתגוררות ביישוב 62 משפחות.
בסיוע משרד השיכון נסלל כביש ליישוב, הוקם מגדל מים וסודרה תאורה היקפית. בחודש פברואר 2020 חובר היישוב לרשת החשמל הארצית על ידי חברת החשמל בהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון נפתלי בנט. בינואר 2021 הושלמה הסדרת צומת נופי נחמיה והורחב כביש הגישה ליישוב בהוראת שר התחבורה בצלאל סמוטריץ.
בנוסף, בינואר 2021 החלה חברת "אפיקים" להפעיל קווי תחבורה ציבורית סדירים בין היישוב לעיר אריאל הסמוכה וליישובי הסביבה.
ביישוב מעון יום לתינוקות, גני ילדים, גני שעשועים, ספרייה, מועדון, בית כנסת, מגרש כדורגל, מקווה טהרה וכן טיילת ובה פרגולה ומרפסת עץ. וסניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
היסטוריה.
ייסוד נופי נחמיה.
הרעיון לקמת היישוב נולד כשנה-שנתיים לפני הקמתו. מצד אחד אנשי היישוב רחלים קיוו להמשיך את הרצף הטריטוריאלי בין גוש שילה-עלי לבין העיר אריאל והחלו להקים תשתיות במקום, בו היישוב שוכן כעת. מצד שני, גרעין של כ-15 אנשים שהיו בני 19-21 באותה תקופה, רובם בוגרי התוכנית נעל"ה שלמדו בישיבת הסדר "ניר" קריית ארבע חלמו על הקמת יישוב ביהודה ושומרון. לאחר מפגש מקרי בין שני הצדדים, במהלכו אחד המקימים של רחלים, נתי ישראלי, סיפר על המקום, חברי הגרעין החליטו ללכת על ההקמה.
בפועל, רק שמונה אנשים עלו לקרקע - 3 משפחות ושני רווקים. שאר חברי הגרעין הראשוני לא יכלו להצטרף הן בשל סיבות אישיות, הן בשל העובדה שהובאו למקום ארבעה קראוונים בלבד ולא הייתה אפשרות להוסיף מקומות מגורים במקום בגלל אילוצים. התשתיות דאז הוקמו וסופקו על ידי גופי התיישבות. בשלב הראשון הוקם מגדל מים שמולא כל כמה ימים על ידי משאית, ממנו זרמו מים לקראוונים והובא גנרטור שבאמצעותו זרם חשמל למגורי התושבים. תושבי המקום קיבלו תמיכה רחבה מתושבי רחלים והמקום הוכרז כשכונה נוספת של היישוב רחלים - 'רחלים מערב'
פינוי היישוב וישובו מחדש.
זמן קצר לאחר ההקמה, שר הביטחון דאז בנימין בן-אליעזר הביע רצון לפנות את נופי נחמיה ועוד כמה אתרים נוספים, בהם חוות גלעד וגבעת אסף. בסופו של דבר, לאחר משא ומתן של שר הביטחון עם נציגי המתיישבים היישוב פונה ובמקביל החל תהליך של סקירת אדמות בשטח שבין היישוב רחלים ליישוב נופי נחמיה, הוכרזו כ־1300 דונם אדמות מדינה והמקום יושב מחדש. לאחר מכן הובאו לאתר שישה קראוונים נוספים ותוך זמן קצר משפחה נוספת קבעה את מגוריה בנופי נחמיה. כמו כן באוקטובר 2002 אישר שר הביטחון בן-אליעזר את המשך הליכי התכנון ביישוב.
ממשיכים קדימה.
עד שנת 2005 היישוב צבר תאוצה והתנתק מיישוב האם - רחלים. הוקמה מזכירות ולצידה ועדות, הועסק מזכיר ורכזת קהילה. מידי קיץ נקלטו כמה משפחות חדשות, התגבשה קהילה והווי ישובי. באוגוסט 2004 היישוב הוכר כישוב ה-33 במועצה אזורית שומרון ואחד מחברי היישוב התמנה למשקיף במליאה. במהלך שנת 2005 עם החלטת ממשלת שרון השנייה ובגיבוי דו"ח טליה ששון לפרק את היישובים שהוקמו אחרי מרץ 2001, חלה האטה בהתפתחות היישוב. הקליטה הואטה והיכולת לבנות בתי קבע ביישוב הייתה בלתי אפשרית לאור אכיפה של המנהל האזרחי בגיבוי הממשלה. בשנים 2006 - 2007 עם הקמת ממשלת אולמרט רחיפה סכנת פינוי של ממש על היישוב ואע"פ בשנת 2009 מנה היישוב 30 משפחות. בינתיים בהיעדר בניה, הורחבו הקראוונים על מנת לאפשר למשפחות עם מספר ילדים להמשיך ולגור ביישוב.
הסדרת היישוב.
ב-17 בינואר 2021 כשלב ראשון להסדרת היישוב, אישרה מועצת התכנון העליונה של המינהל האזרחי להפקדה את תב"ע היישוב רחלים ובתוכה נופי נחמיה. במסגרת התב"ע אושרו לבנייה ביישוב 164 יחידות דיור.
יזד
יזד () היא עיר במרכז איראן ובירת הפרובינציה הקרויה על שמה כ-502 ק"מ דרום-מזרחית לבירה טהראן. העיר שוכנת בשיפולים המזרחיים של הרי הזגרוס מערבית למדבר לוט ודרומית למדבר כוויר בגובה 1,216 מטרים מעל פני הים, כשההרים הסובבים אותה מתנשאים עד לגובה של כ-4,000 מטרים. במפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016 התגוררו ביזד 529,673 בני אדם.
יזד היא אחת הערים ההיסטוריות החשובות באיראן. העיר נבנתה בתקופת האימפריה הפרסית על ידי המלך יזדגרד הראשון ששלט בשנים 339–420 והנציח שמו בעיר. בסביבתה של העיר מגדלים דגנים, ירקות ופירות לצורכי המקום ולייצוא - כותנה, פרג אופיום ותות לתולעי משי. יזד ידועה כמרכזה של הדת הזורואסטרית, ואחד מאתרי העיר הוא מגדל השתיקה בו מניחים מאמיני הדת את מתיהם מאכל לציפורים, בהתאם למצוות הדת האוסרת את קבורת הגוף באדמה או את שריפתו.
ב-2017 המרכז ההיסטורי של העיר הוכרז כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.
מבנים ואתרים.
ביזד נמצאת מערכת מים מפותחת, הכוללת תעלות מים מסועפות. בגלל מזג האוויר החם השורר בעיר, בתים רבים כוללים "ארובות רוח" (פרסית: بادگیر): מבנים צרים וגבוהים המשמשים ל"לכידת" רוח לשם קירור הבתים. כמו כן, בעיר מצויים "בורות קרח" (פרסית: یخچال): מבנים חרוטיים ששימשו לאחסון קרח ודברי מזון.
בחוצות העיר ניצב מגדל שתיקה זורואסטרי, בו נהגו הזורואסטרים להניח את מתיהם. בעיר נמצא גם מקדש אש זורואסטרי הפעיל משנת 470.
במאה ה-12 נבנה ביזד המסגד הגדול בעיר (مسجد جامع یزد). תרשים המסגד מופיע על גבי שטר 200 ריאל.
יהדות יזד.
בגלל בידודה היחסי של יזד משאר איראן נחשבים היהודים היזדים לעדה בפני עצמה והם משמרים מנהגים ומסורות נפרדות מזו של שאר יהדות איראן.
היהודים ביזד התפרנסו בעיקר ממסחר במשי.
רוב היהודים ביזד הם שומרי מסורת, תורה ומצוות. כיום חיים ביזד כ 8 משפחות יהודיות, כ 40 תושבים יהודים.
ביזד קיימים כיום הרבה בתי כנסת עתיקים, אך לצורך תפילה במניין, כל התושבים היהודיים מתפללים יחד באותו בית כנסת. התפילות מתנהלות באופן קבוע, שחרית מינחה וערבית, גם בימי חול וגם בשבתות וחגים.
רובם של התושבים ביזד הם אוכלי בשר כשר, ולכן רובם יודעים לשחוט בעצמם עופות. את הבשר הכשר הם קונים בערים הגדולות.
הילדים היהודים ביזד לומדים בבתי ספר שמעורבים בהם יהודים וגויים. וכדי לשמור על היהדות והמסורת, הילדים הולכים אחרי הצהרים לחוגי יהדות, עברית ומסורת ישראל.
נשיאה השמיני של מדינת ישראל, משה קצב, הוא יליד העיר.
יהדות יזד בארץ ישראל.
לאחר עלייתם ארצה שכנה קהילה גדולה של יהודי יזד שעלו לארץ ישראל בשכונת הבוכרים בירושלים. הקהילה בנתה לעצמה את בית כנסת היזדים ברחוב אדניהו הכהן המשמש כבית כנסת מרכזי של בני העדה שעלו לארץ ישראל עד היום הזה, בהנהגתו של רב העדה היזדית בארץ ישראל הרב יוסף שרגא.
כיכר קנדה 1
כיכר קנדה מס' 1 הוא גורד שחקים במרכז כיכר קנדה בלונדון. גובה הבניין 235 מטרים ובו 50 קומות.
משני צידי המבנה ניצבים שני גורדי שחקים נמוכים יותר (גובה כל אחד מהם 200 מטרים) - מגדל HSBC (כיכר קנדה 8 - 16) ומגדל סיטיגרופ (כיכר קנדה 25). בתחתיתו נמצא מרכז קניות.
על אף גובהו הרב אין בראש המבנה מרפסת תצפית פתוחה לציבור. המבנה מקושר לרכבת התחתית של לונדון באמצעות הרכבת הקלה של דוקלנדס.
את המבנה תכנן האדריכל סזאר פלי, והוא נקרא "קנדה" הואיל ונבנה על ידי חברת הבנייה הקנדית אולימפיה ויורק, בבעלות משפחת רייכמן. החברה פשטה רגל בטרם סיימה את המבנה, והמבנה עמד זמן רב בלתי גמור, עד השלמתו בשנת 1991. בשנה זו גובהו עבר את גובהו של מגדל 42 והוא הפך למגדל הגבוה ביותר בלונדון ובבריטניה. הוא החזיק בשיא זה עד שנת 2010, עת נבנה מגדל השארד.
כינויי הבניין.
הבניין מכונה "מגדל קנרי וורף" (מגדל רציף קנרי) על שם האזור בו נמצא המבנה. הוא מכונה לעיתים "רחוב פליט האנכי" משום שנמצאות בו מערכות עיתונים רבים שישבו קודם לכן ברחוב פליט.
דיירי המבנה.
במבנה פועלים מוסדות פיננסיים רבים והוא משמש משכנם של עיתונים בריטיים חשובים, בהם הדיילי מירור, הסנדיי מירור, הסנדיי פיפל והטלגרף. כמו כן פועלים במבנה הבנק של ניו יורק, KPMG, סיטיבנק, בר סטרנס, האיגוד האירופי של תעשיית התרופות, מועצת הדגנים הבינלאומית וארגון הסוכר הבינלאומי.
נפילה חופשית
נפילה חופשית היא
מצב בו גוף נמצא בהשפעת כוח הכובד בלבד.
בפועל, לא קיימת בכדור הארץ נפילה חופשית "אמיתית" מכיוון שבמהלך הנפילה, בשל החיכוך באוויר, נוצר כוח גרר נגדי לכוח הכובד, ההולך וגדל עם המהירות, והוא מקטין את תאוצת הנפילה יחסית לנפילה חופשית "אמיתית" עד הגעת הגוף למהירות סופית וקבועה הנקראת גם "מהירות טרמינלית".
סוגים של נפילה חופשית.