בשנת 1919 גארבי התחתן עם איימי אשווד (Amy Ashwood), אשר עבדה כמזכירתו והייתה שותפה פעילה בהקמת הארגון. נישואים אלו התאפיינו בחילוקי דעות רבים והסתיימו לאחר שלוש שנים בשנת 1922. בשנה זו גארבי התחתן בשנית עם איימי ז'ק (Amy Jacques) אשר עבדה כמזכירתו גם כן. תחילה, אשתו הראשונה האשימה את הזוג בבגידה, בעוד שניהם הכחישו את הטענות. לגארבי היו מאשתו השנייה שני ילדים: מרקוס מוסיא גארבי השלישי (||| Marcus Mosiah Gravey) אשר נולד בספטמבר 1930, וג'וליוס וינסטון (Julius Winston), אשר נולד בספטמבר 1933. בניו של גארבי העידו כי אביהם היה כה מחויב למאבק הפאן אפריקאי, עד כי הדבר פגע בחייו הפרטיים. הם טענו כי גארבי לא שתה או עישן, מיעט לאכול והתנתק מחבריו הקרובים, כמו כן, כאמור, הוא סיים את נישואיו הראשונים לאחר זמן קצר, עקב חילוקי דעות ולחצים רבים בהם היה שרוי.
חשיבותו והשפעתו.
בפעילותו הספרותית והעיתונאית ובכישורי הארגון שלו הצליח להקים את התנועה הפאן אפריקאית הגדולה הראשונה. גארבי פעל למען אפריקה מאוחדת, זכויות העובדים השחורים ושיווין הזדמנויות. הוא מתואר על ידי אנשים רבים כאדם השחור הראשון בארצות-הברית, אשר הצליח לאגד את האוכלוסייה השחורה למען מטרה משותפת. למרות שתוכניותיו המעשיות לא יצאו לפועל ותנועתו התפוררה עד מהרה, ועל אף שלא נודעה לפעילותו כמעט כל השפעה על מצבם של השחורים באמריקה, השפעתו ותרומתו להתעוררות הלאומית באפריקה היו גדולות ביותר. בשנת 1945, התכנסה במנצ'סטר שבבריטניה הוועידה הפאן אפריקאית החמישית בראשות אלמנתו איימי, אשר קראה ליישום רעיונותיו ותפישותיו של גארבי. בוועידה השתתפו בין היתר ג'ורג' פדמור, ויליאם אדוארד בורגהרד דו בויז, ג'ומו קניאטה וקוואמה נקרומה. נקרומה החל להיפגש עם אישים משמעותיים כגון קיסר אתיופיה היילה סילאסי ואחרים נוספים, ויחדיו גיבשו את הרעיון ליצור ארגון שבו יהיו 37 מדינות חברות מיבשת אפריקה. רעיון זה היווה את הבסיס הרעיוני להקמתו, כמה עשורים מאוחר יותר, של הארגון לאחדות אפריקה.
בתרבות.
מילים מתוך נאום שנשא גארבי, הונצחו בשיר Redemption song של הזמר בוב מארלי. כך נכתב בנאום של גארבי:״We are going to emancipate ourselves from mental slavery because whilst others might free the body, none but ourselves can free the mind. Mind is your only ruler, sovereign. The man who is not able to develop and use his mind is bound to be the slave of the other man who uses his mind״. תרגום: ״אנו הולכים לשחרר את עצמנו משיעבוד מנטלי, היות שבעוד אחרים יכולים לשחרר את הגוף, רק אנו עצמנו יכולים לשחרר את התודעה. התודעה היא השליט והריבון היחיד. האדם אשר אינו מסוגל לפתח ולהשתמש בתודעתו, נגזר עליו להיות עבד לאחרים אשר כן עושים שימוש בתודעתם״.
תודעת השואה
מחלת ריאות חסימתית כרונית
מחלת ריאות חסימתית כרונית (בעברית: חַסֶּמֶת הריאה, באנגלית: Chronic Obstructive Pulmonary Disease; בראשי תיבות: COPD) היא מחלה הנגרמת לרוב מעישון כבד או מחשיפה מוגברת לעשן וזיהום אוויר. מבחינה פיזיולוגית מדובר במצבים בהם יש הפרעות באוורור ובחילוף הגזים בריאות.
המונח הוא כללי, ומתייחסות אליו, בין היתר, המחלות ברונכיטיס כרונית ונפחת.
שכיחות המחלה.
מדי שנה מתים בעולם כשלושה מיליון בני אדם מהמחלה, ומספר זה נמצא בקו עלייה. בישראל מתים מהמחלה 3,000 חולים מדי שנה. על-פי מחקר שנערך על ידי ד"ר סתיו מאסף הרופא וד"ר מאיר רז מקופ"ח מכבי, עלולים ללקות בה מעשן אחד מכל חמישה מעשנים שגילם 45 או יותר.
המחלה פוגעת בגברים יותר מאשר בנשים, אך ניכר גידול בשכיחותה בקרב נשים.
סימפטומים.
התסמינים העיקריים של המחלה דומים לאלו של מחלת האסתמה. הם כוללים:
כתוצאה מהירידה באיכות החיים ומתסמיני המחלה, חולים עלולים להתמודד עם דיכאון, חרדה, פאניקה, וקשיים חברתיים.
סוגים עיקריים.
בעבר היה נהוג לחלק את COPD לשתי מחלות שונות אך היום רוב החולים הם חולים משולבים. שני המצבים שתורמים ל-COPD הם:
מניעה וטיפול.
בעוד שבמחלת האסתמה הטיפול התרופתי וכן הטיפול המניעתי-סביבתי מאפשרים לחולה חיים תקינים, הרי שבמחלת הריאה החסימתית הכרונית נגרם נזק בלתי הפיך לריאות, ועל כן מטרת הטיפול היא בעיקר הקלה על הסימפטומים של המחלה.
החשיבות בגילוי מוקדם של המחלה טמון במניעת ההתדרדרות שלה, שיפור איכות החיים והארכת תוחלת החיים של החולה. שינויים באורח החיים עשויים למנוע מהמחלה להפוך לקשה.
הטיפול הראשוני הוא הפסקת עישון בעזרת תרופות או סדנאות להפסקת עישון. הפסקת העישון היא הדרך היחידה הקיימת כיום למנוע את התקדמות המחלה, ובמקרים מסוימים אף יכולה לשפר אותה.
פעילות גופנית מומלצת לכולם, גם לחולים עם בעיות נשימה קשות ולכן יש כיום טיפול באמצעות שיקום נשימתי. במקרים מתקדמים הוכח שהטיפול בשיקום נשימתי מקל על התסמינים ומאפשר פעילות גופנית סבירה ויכולת לחזור לתפקוד חלקי עד מלא (כתלות בחומרת המחלה).
יש לקבל חיסונים נגד שפעת ודלקת ריאות ולטפל מיד באנטיביוטיקה מתאימה בכל מקרה של זיהום ריאתי.
הטיפול התרופתי מבוסס על משאפים המכילים מרחיבי סימפונות:
המשאפים יכולים לכלול גם סטרואידים (ICS - Inhaled CorticoSteroids).
תרופות פומיות לטיפול ב-COPD, כוללות את תיאופילין ורופלומילאסט (דאלירספ).
במקרים קשים מטפלים בסטרואידים סיסטמים, בזריקות או דרך הפה.
במקרים שתפקוד הריאות נמוך ביותר נותנים טיפול בחמצן כדי להפחית את קוצר הנשימה.
הטיפול הסופי הוא השתלת ריאה.
COPD מול אסתמה.
אסתמה ו־COPD הן מחלות בדרכי הנשימה המאופיינות בחסימה של דרכי הנשימה. החסימה משתנה והפיכה באסתמה, אך בלתי הפיכה ב־COPD. שתיהן מתאפיינות בדלקת כרונית של דרכי הנשימה, ובשתיהן יש אפשרות להחרפה והחמרה, השוני ביניהן מתבטא בעיקר בדפוס הדלקת בדרכי הנשימה, בתאים דלקתיים שונים, השלכות שונות של הדלקת ותגובות שונות לטיפול.
באסתמה הדלקת ממוקמת בעיקר בדרכי הנשימה המוליכות הגדולות יותר, קצת בדרכי הנשימה, והפרנכימה של הריאה אינה מושפעת. לעומתה הדלקת ב־COPD משפיעה בעיקר על דרכי הנשימה הקטנות ועל הפרנכימה של הריאות.
גמונדן (מחוז)
גמונדן (בגרמנית: Gmunden) הוא מחוז בדרום מערב אוסטריה עילית. אוכלוסייתו מונה 99,640 תושבים (נכון ל 2004) והוא משתרע על שטח של 1432.6 קמ"ר. שכניו הם: במזרח קירכדורף אן דר קרמס, בצפון מחוז ולס, במערב פקלברוק, בדרום מזרח מדינת שטיריה ובדרום מערב מדינת זלצבורג. בירתו היא גמונדן.
מגנצה
קירכדורף אן דר קרמס (מחוז)
קירכדורף אן דר קרמס הוא מחוז בדרום אוסטריה עילית. שכניו הם מחוז גמונדן בדרום, מחוז ולס בצפון, מחוז שטייר במערב ושטיריה בדרום. אוכלוסייתו מונה 57,163 תושבים (נכון ל-2021) והוא משתרע על 1239,8 קמ"ר. יש בו 23 עיירות ובירתו היא העיירה קירכדורף אן דר קרמס.
איעבלין
אובייקטיביזם
רחוב אבן גבירול
רחוב אִבְּן גַבִּירוֹל הוא רחוב מסחרי ראשי בתל אביב הקרוי על שמו של המשורר שלמה אבן גבירול. הוא אחד הרחובות המרכזיים של העיר וכיוונו הכללי הוא מדרום לצפון. הרחוב הוא המשכו הצפוני של רחוב יהודה הלוי והוא מסתיים מצפון לנחל הירקון בצפון העיר.
מבנה.
רחוב אבן גבירול חוצה את החלק המרכזי של תל אביב, כ-1,200 מטרים מזרחית לים התיכון, וכ-1,000–1,300 מטר מערבית לנתיבי איילון. הרחוב מהווה גם גבול בין רובעי העיר, בין אזור הצפון הישן ממערב שנבנה בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 והצפון החדש ממזרח אשר נבנה לאחר קום מדינת ישראל. הרחוב נחשב על כן לגבולה המזרחי, יחד עם דרך בגין, של העיר הלבנה והוא היווה גם את גבולה המזרחי של תוכנית גדס.
תוואי הרחוב קיים עוד מתחילת המאה ה-20 כדרך עפר המחברת בין יפו והכפר סומייל. חלקו הדרומי של הרחוב שהיה המשך לרחוב יהודה הלוי, נקרא כך עד שנות ה-50 ומאוחר יותר שונה שמו לאבן גבירול, משורר נוסף של תור הזהב של יהדות ספרד.
הרחוב הוא רחוב דו-מסלולי, ובכל אחד ממסלוליו שלושה נתיבים. הרחוב מהווה עורק תחבורה ראשי, ויש בו חנויות לכל אורכו. בזכות רוחבו עבר ברחוב פעמים אחדות מצעד צה"ל, וכן נערכו בו העדלאידע, מצעד הגאווה ואירועים מיוחדים נוספים.
בשנים 2006 עד 2010 עבר הרחוב שיפוץ כללי אשר במסגרתו הועברו מערכות תשתית עירוניות מעמודי חשמל וטלפון למערכות תת-קרקעיות, נחנכו שבילי אופניים וניטעו עצים חדשים.
בתוכניות המקורית של הרכבת הקלה בתל אביב אמור לעבור הקו הירוק של הרכבת הקלה ברחוב אבן גבירול ולתפוס חלק מרוחבו של הרחוב. עיריית תל אביב עמדה על כך שקו הרכבת יפעל כרכבת קלה תת-קרקעית מתחת לרחוב, ומשרד האוצר התנגד לכך בגלל העלות הגבוהה. בדצמבר 2011 החליט ראש הממשלה, בנימין נתניהו כי על קווי הפרויקט בעיר תל אביב להיות תת-קרקעיים, בין היתר גם הקו הירוק. העבודות על הקו הירוק החלו בשנת 2020.
רחובות נחתכים.
רחוב אבן גבירול נפגש עם מספר רב של רחובות ראשיים בעיר, ובהם (מדרום לצפון):
ככרות.
מספר כיכרות גדולות מצויות לאורך הרחוב ובהן (מדרום לצפון):
בנייני הרחוב מעוצבים באופן כמעט אחיד: קומת חנויות ומעליה שלוש קומות של דירות מגורים - צורה פשטנית למדי שאינה דומה לסגנון הבינלאומי שבו התאפיינו בתי מגורים רבים של תל אביב עד להתרחבותה מזרחה. האחידות בולטת במיוחד בתכנון האכסדרה, שורת העמודים, הניצבת מתחת לקומת הבניין הראשונה בקומת הקרקע בסמוך לחנויות. תכנון זה מאפשר להולך רגל לצעוד ברובו של הרחוב עם הגנה מפני תנאי מזג האוויר.