מסלול הקו האדום של הרכבת הקלה בירושלים עובר בכמה שכונות ערביות במזרח העיר. הוא מוזן, בין השאר, מקווי האוטובוס של חברת האוטובוסים המזרח-ירושלמית. על-פי התכנון, גם מסלולי הקווים העתידיים (הקו הכחול והקו הירוק) ישרתו שכונות ערביות. ביולי 2014, לאחר שמהומות בשכונות הערביות הובילו לפגיעה בתשתית ובקרונות של הרכבת הקלה, שונה מסלול הקו האדום לזמן קצר. כעבור כמה שבועות שבה הרכבת למסלולה.
גדר ההפרדה.
עוטף ירושלים, חלק מגדר ההפרדה שנמצא באזור ירושלים, נבנה בעשור הראשון של המאה ה-21. הגדר מפרידה בין שכונות שונות של מזרח ירושלים, ובין העיר לערים אחרות בגדה המערבית. הקמתה מקשה על תושבי השכונות שנותרו מחוץ לה להגיע לירושלים, ומחייבת אותם לעבור במחסומים, המלווה לעיתים בהמתנה של שעות על מנת להגיע לצד המערבי של החומה. בנוסף, אנשי עיריית ירושלים ורשות הדואר נמנעים מלהיכנס לחלק מהשכונות שמחוץ לגדר כדי לספק שירותים והמשטרה נכנסת אך ורק בליווי של מג"ב.
מנגד, לרשות הפלסטינית אסור לפעול באזורים אלו ולהעניק שירותים, מכיוון שהם שייכים מוניציפלית לעיריית ירושלים. בתגובה לעתירות שהגישה האגודה לזכויות האזרח, טענה עיריית ירושלים כי היא עושה מאמץ לדאוג לתושבים, וכי בעיות באספקת שירותים, אם קיימות, הן תוצאה של חששות ביטחוניים ולא של מדיניות מכוונת". ב-7 בינואר 2010 אמר יקיר שגב, מחזיק תיק מזרח ירושלים בעירייה כי .
הבניה חברתית
הבניה חברתית היא מונח בתחום התאוריה הסוציולוגית. את המונח טבעו הסוציולוגים פיטר ברגר ותומאס לקמן. על פי התאוריה הסוציולוגית העולם האנושי אינו טבעי במובן כלשהו. הסדר החברתי הוא תוצאה של תהליכים חברתיים. ומה שנחשב למציאות מעוצב על ידי אינטראקציה של חברים בתרבות או בחברה מסוימת. גישה זו מבקשת לערער תפיסות מהותניות של תהליכים חברתיים, ולערער על ההנחה שתופעות חברתיות הן טבעיות או נורמליות. תחת זאת, הגישה הזו טוענת שתהליך חברתי יצר את התפיסה של אותן תופעות כטבעיות. כך למשל מפורשות דתות כהבניה חברתית, ותפיסות של מקומם של גברים ונשים בחברה כמו גם של מיניות.
בספרו The Sacred Canopy אומר פיטר ברגר כי סדר מוסדי צריך להיות מוטמע כך שלא יובן שהוא מובנה חברתית. עליו להיחשב כמשהו שהיה מאז ומתמיד. את ההצדקה הזו, אומר ברגר, מייצרת הדת, כשהיא מציגה את עצמה כהכרחית ולא כמקרית. כל הדתות צריכות קהילה בה הן יחשבו מתקבלות על הדעת. הדתות צריכות קרקע חברתית לצמוח עליה כדי שיוכלו לשגשג ולפרוח. לדבריו - הפעילות האנושית שמייצרת את החברה, מייצרת את הדת. הטענה שתפיסת העולם הדתית מייצרת הבניה חברתית, מקפלת בתוכה, גם אם לא במפורש, את האמירה שהדת אינה הכרחית.
תאוריית ההבניה החברתית בתקשורת המונים.
רעיונותיהם של ברגר ולקמן עניינו במיוחד חוקרי תקשורת המונים. השפעותיה של תקשורת ההמונים מתבטאת בין היתר בכך שאנשים מאמינים שמה שהם רואים בתקשורת הוא בהכרח המציאות. תקשורת המונים מספקת חומרים להבניית המציאות, מציעה פרשנויות ומשמעויות לחומרים אלו, מעצבת את חיי האזרחים ומשפיעה עליהם בכך שהיא מקדמת ערכים שונים של קונפורמיות, לאומיות וכו'. בעקבות זאת, קיים חשש שהשפעת ההגמוניה על התקשורת וכפועל יוצא על חיי הציבור משעתקת ומטה את ראיית המציאות.
מיישמי התאוריה בתחום לימודי התקשורת גורסים שהתקשורת אינה יכולה לתאר באובייקטיביות מציאות חברתית, ולפיכך כל העובדות הן פרשנויות. הבניה חברתית בתקשורת המונים יוצרת את דעת הקהל בנוגע לחדשות, בידור ותרבות פופולרית. מבחינה חדשותית המציאות שמוצגת היא בהכרח הבניה סלקטיבית: כלומר, פיסות מידע 'עובדתיות' שמוצגות דרך נקודת מבט מסוימת בערוץ אחד, הם לאו דווקא מה שנראה בערוץ אחר.
הבניה חברתית מתייחסת לתהליכים שבאמצעותם מפרשת התקשורת אירועים, אנשים, ערכים ורעיונות ומקנה להם ערך ועדיפות. תאוריית המסגור בתקשורת המונים מתחברת לתאוריה זו בכך שהבניה של תופעות חברתיות תלויה בהיבטים שלהן שזוכים להדגשה.
גישה זו של הבנייה חברתית מיושמת למשל בחקר החשיפה לתוכניות ראליטי. מעקב אחרי מספר הורים שצפו בתוכנית הריאליטי "סופר נני" העלה שהמעורבות בצפייה הובילה לקישור בין התוכנית לחיי היום-יום. הצפייה גרמה להתנהלות שונה של ההורים, בעיקר במצבים של דמיון בין התוכנית למציאות.
הבנייה חברתית בפרסום
"הפרסומת הינה מקור להבנת יחסים כלכליים וחברתיים וזירה ליצירת מציאות סימבולית. מכיוון שהפרסומת אינה יכולה למכור לנו "בריאות", או "שמחה" או מאפיינים כאלו, היא יכולה לקשר בין המוצר לבין אותו המאפיין או רגש". תקשורת המונים מספקת אמצעים להפצת פרסום. הפרסום נועד להגיע לקהלים רבים. חברות הפרסום מפרסמות את המוצר או השירות שהן מספקות. יחד עם זאת אין זה מן הנמנע כי הפרסומת ומה שמיוצג בה מבנה לנו את המציאות או משמר את המציאות הקיימת. הפרסומת מספרת לנו סיפור והסיפור הזה תפקידו להיות ענייני וקצר. הוא נועד להעביר את המסר במספר דקות.  "המסר בפרסומת נועד להיות קצר וסטריאוטיפי, הוא נוטה להיות קשור לערכים הכי נפוצים בחברה מכיוון שהקהל שאליו הפרסומת פונה, אמור לזהות את המסר באופן מידי". אם נבחן למשל את הפרסומת בה מיוצגת המשפחה בישראל, לרוב נוכל לראות אם, אב וילדים (לרוב אשכנזים). דרך מראה המשפחה בפרסומות יש לנו למעשה הבניה חברתית של המציאות, המגדירה את מה שנחשב לטבעי או נורמלי. למשל, כיצד משפחה אמורה להיראות, ומה הם ערכי המשפחה. למשל, "בפרסומות בישראל לפני שנות ה-2000 אין כלל ייצוג למשפחה הלהטבי"ת".  בנוסף, ישנו ייצוג אפסי למשפחות שהן משפחות מיעוט, משפחות בהן ההורים הם מאותו המין ומשפחות מזרחיות. התפקידים של הגבר והאישה גם כן ברורים מאוד דרך הפרסומות. בפרסומת הגבר מוצג לרוב כדומיננטי במשפחה, בעוד האישה היא פאסיבית יותר, ובדרך כלל מטפלת בילדים. האישה בדרך כלל לא מוצגת כעובדת.
יישומים נוספים.
דוגמאות נוספות לניסיונות כאלה ניתן לראות בתאוריות של הגזעה, הטוענות שגזע הוא תוצאה של הבניה חברתית, ובתאוריה קווירית, הטוענת שההבחנות המגדריות אינן טבעיות, אלא מובנות חברתית.
גשר ג'ורג' וושינגטון
גשר ג'ורג' וושינגטון (באנגלית: George Washington Bridge) הוא גשר תלוי מעל נהר הדסון ומקשר בין האי מנהטן שבעיר ניו יורק, במדינת ניו יורק, לבין פורט לי שבמדינת ניו ג'רזי שבארצות הברית.
בשנת 2016 עברו על הגשר 289,827 כלי רכב בממוצע ביממה, כ-106 מיליון כלי רכב בשנה.
הקמת הגשר.
עבודות הקמת הגשר החלו בספטמבר 1927 על ידי רשות הנמלים של ניו יורק וניו ג'רזי. המהנדס אשר פיקח על הפרויקט היה אותמר אמאן.
הגשר נחנך ב-24 באוקטובר 1931 ונפתח לציבור למחרת. במקור נקרא הגשר "גשר נהר הדסון" אולם שמו שונה על מנת לציין את שמו של ג'ורג' וושינגטון, הנשיא הראשון של ארצות הברית, אשר הגן על העיר ניו יורק מפני הכוחות הבריטיים שניסו לכבוש אותה בשנת 1776, במהלך המהפכה האמריקאית. כוחותיו עשו זאת ממצודת וושינגטון (הנמצאת במנהטן, בקרבת הגשר) וממצודת לי (הנמצאת בקרבת הגשר בצד ניו ג'רזי).
בעת בניתו, היה זה הגשר התלוי הארוך בעולם. אורך החלק התלוי של הגשר 1,067 מטרים - כפול מהגשר הקודם שהחזיק בשיא זה (גשר אמבסדור שאורכו 564 מטרים). אורכו הכולל של הגשר 1,451 מטרים.
בעת הקמתו היו על הגשר שישה נתיבים. בשנת 1946 נוספו לו שני נתיבים נוספים. מפלס תחתון, שתוכנן על ידי אותמן אך לא נבנה בעת הקמת הגשר, נוסף בשנת 1962 ונפתח לציבור ב-29 באוגוסט אותה שנה.
הסיפון התחתון הוסיף שישה נתיבים נוספים. כיום על הגשר 14 נתיבים (והוא הגשר התלוי היחיד בעולם עם מספר נתיבים כה רב).
על פי תוכניתו של אותמן, היה הגשר אמור להיות מצופה בלוחות גרניט, אולם בשל קשיים תקציביים בתקופת השפל הכלכלי הגדול וכן משיקולים אסתטיים שהביע הציבור, הוחלט להשאיר את שלד הגשר חשוף.
אירועי ה-11 בספטמבר.
בעקבות אירועי 11 בספטמבר, נאסר צילום הגשר מחשש שהתצלומים יסייעו לטרוריסטים להזיק לגשר.
דגל ארצות הברית.
מהמגדל שנמצא בצד ניו ג'רזי של הגשר, נהוג להניף את דגל ארצות הברית הגדול בעולם. אורכו של הדגל 27.43 מטרים, רוחב כל פס 1.5 מטרים, וקוטר כל כוכב 1.2 מטרים.
הדגל מונף מהגשר בחגים הלאומיים של ארצות הברית: יום מרטין לותר קינג, יום הנשיא, יום העצמאות של ארצות הברית, יום העבודה, יום קולומבוס ויום ותיקי המלחמות.
דרכים המובילות לגשר.
הגשר מחבר בין כביש בין-מדינתי 95 , דרך ראשית ארצות הברית 1 ודרך ראשית ארצות הברית 9 לדרך המהירה טרנס מנהטן שבאי מנהטן.
הגשר באמנות.
הגשר הופיע לראשונה בסרט "Ball of Fire" בשנת 1941. לאחר מכן הופיע בסרטים רבים נוספים, בהם הסרט "Cop Land" משנת 1997 שצולם בחלקו על הגשר שהיווה מוטיב חשוב בסרט.
בניית הגשר מתוארת בספר הילדים משנת 1942: "המגדלור האדום הקטן והגשר האפור הגדול: מאת הילדגאד סוויפט. בו חושש המגדלור האדום הקטן כי בשל אורות הגשר יהפוך לבלתי נחוץ, אולם בסוף מובהר לו שאורות מגדלי הגשר נועדו למטוסים ולא לספינות.
אף שבספר הקומיקס "ספיידרמן" נחטפת חברתו של ספיידרמן על ידי הגובלין הירוק לראש המגדל שבגשר, בקומיקס צויר למעשה גשר ברוקלין ובסרט "ספיידרמן" מצולם גשר קווינסבורו.
המלחין ויליאם שומאן כתב את היצירה הקונצרטית "גשר ג'ורג' וושינגטון" בשנת 1950.
הגשר מופיע בספריו של סטיבן קינג "המגדל האפל".
היסטוריה של רוסיה
ההיסטוריה של רוסיה תחילתה בימי קדם, באירופה המזרחית, והיא נמשכת עד ימינו.
מקור השם.