תחילת הקריירה של מרשל בטלוויזיה הייתה בסדרה המשטרתית "The Bill", אבל פריצת הדרך הגדולה שלו הייתה כשהופיע בתפקיד ניק הרפר בסיטקום "המשפחה שלי" של ה-BBC. ב-2003 שיחק מרשל בתפקיד קולין פריסל בסרט "אהבה זה כל הסיפור", הוא גילם דמות של צעיר אנגלי ממורמר שנוסע למילווקי בארצות הברית כדי למצוא אהבה. ב-2004 הופיע מרשל בתפקיד סמל בילוש לוק סטון בסדרת הדרמה המשטרתית "Murder City". בין השנים 2005 ו-2011 הופיע בפרסומות בטלוויזיה ובדפוס עבור חברת BT Retail, בדמות בשם אדם, ולצדו שיחקה אסתר הול בדמות ג'יין שהפכה לבסוף לאשתו. ב-2012 גילם את דייב בסדרה הקומית "Citizen Khan" של ה-BBC.
אחרי שעזב את הסדרה "המשפחה שלי" ב-2003, חזר מרשל פעמים להופיע בסדרה. בפעם הראשונה בפרק אחד בעונה החמישית, ובפעם השנייה בתוכנית ספיישל של הקומיק ריליף ב-2005. בראיון טען שהמשחק בדמותו של ניק היה מביך עבורו מכיוון שהוא היה מבוגר בהרבה מהדמות שגילם. בסוף 2006 השתתף בסרט "Heist" ששודר באפריל 2008 בערוץ BBC Four. בקיץ 2008 הופיע מרשל המחזה "שמנה" מאת ניל לביוט בטרפלגר סטודיוס. ב-2011 היה לו תפקיד קבוע בדמות איתן בסדרה "Traffic Light".
באפריל 2013 הוכרז כי מרשל יצטרף לסדרת הדרמה של ה-BBC בשם "Death In Paradise" בתפקיד הבלש הראשי של האי, מפקח בילוש המפרי גודמן. דמותו היא של אנגלי בלתי צפוי, בעל חוש הומור ואינטליגנטי. הדמות הוצגה לראשונה ב-14 בינואר 2014 בפרק הראשון בעונה השלישית. החקירה הראשונה שלו הייתה הרצח של קודמו לתפקיד, מפקח בילוש ריצ'רד פול (בגילומו של בן מילר).
ב-2015 כיכב מרשל בתפקיד טום סאנגר לצדה של אנליז הזמה בקומדיה הרומנטית "Sparks &amp; Embers".
חיים אישיים.
מרשל חי בלונג ברטון (קרוב לעיר ולס שבסומרסט) עם אשתו ובנו.
ב-2008 נפגע מרשל בתאונת דרכים בבריסטול ונפצע בראשו. התאונה קרתה ב-28 באפריל 2008 אחרי בילוי לילי עם חברים. הוא נלקח לבית החולים בבריסטול וסריקה גילתה את הפגיעה בראשו. הוא החלים לגמרי ושלושה שבועות אחר כך הופיע כמתוכנן במחזה "Fat Pig".
כריס מרשל
קריס מארשל
כריס מארשל
אוניברסיטת ג'ילין
אוניברסיטת ג'ילין (בסינית: 吉林大学, פין-יין: Jílín Dàxué, באנגלית: Jilin University - סימול: JLU) היא אוניברסיטה מובילה בסין הכפופה למשרד החינוך.
לאוניברסיטה, הממוקמת בצ'אנגצ'ון, בירת פרובינציית ג'ילין שבצפון-מזרח סין, 7 קמפוסים בשישה מחוזות, אשר מכילים 39 מכללות שונות העוסקות בפילוסופיה, יחסים בינלאומיים, כלכלה, משפטים, ספרות, חינוך, היסטוריה, מדעים, הנדסה, חקלאות, רפואה, ניהול ומדעים צבאיים.
אוניברסיטת ג'ילין נחשבת לאחת המובילות בסין ומופיעה קבוע ברשימת "10 המובילות".
היסטוריה.
בשנת 1946, נוסדה כ"המכללה הצפון-מזרחית לניהול בחרבין" שבחיילונגג'יאנג. אוניברסיטת ג'ילין מיזגה לתוכה אוניברסיטאות ומכללות רבות ואף שינתה את שמה מספר פעמים. במאי 1948, התמזגה "המכללה הצפון-מזרחית לניהול" עם אוניברסיטת חרבין ושמה שונה ל"האקדמיה הצפון-מזרחית למדעים" בנובמבר 1948 היא עברה לשן-יאנג, ליאונינג ושמה הוחזר להיות "האקדמיה הצפון-מזרחית לניהול". בשנת 1950 שונה שמה ל"האוניברסיטה הצפון-מזרחית העממית".
לאחר פרוץ מלחמת קוריאה, היא פונתה לצ'אנגצ'ון, ג'ילין. בשנת 1958, שונה שמה ל"אוניברסיטת ג'ילין" (JLU).
בשנת 2000 סופחו אליה אוניברסיטת ג'ילין לטכנולוגיה, אוניברסיטת בת'ון לרפואה, אוניברסיטת צ'אנגצ'ון למדעים וטכנולוגיה ומכון צ'אנגצ'ון לדיוור וטלקומוניקציה.
בשנת 2003 הוקם קמפוס זהוהאי.
באוגוסט 2004 הפכה האוניברסיטה ללוגיסטיקה צבאית להיות אחד הקמפוסים של JLU.
מנולו אמצ'סורה
אוריינות מקצוע ההיסטוריה
אוריינות מקצוע ההיסטוריה היא אוריינות דיסציפלינרית של היסטוריה כמקצוע הנלמד בבית הספר. אוריינות היסטורית היא אוסף של שיטות, מיומנויות וטכניקות אקדמאיות שיש המבקשים ליישם בבתי הספר ולהנחיל אותן לתלמידים.
אוריינות היסטורית.
לאוריינות היסטורית הגדרות, תפיסות וגישות שונות. האוריינות ההיסטורית היא סוג של אוריינות בתחום דעת מסוים, אך גם במקצוע ההיסטוריה עצמו קיימות אוריינויות שונות.
אוריינות היסטורית היא "ללמוד, לחשוב ולעבוד כמו היסטוריון". כלומר, התלמיד אמור לקבל גישה לכלים שיעזרו לו להבין, להשוות ולפרש מקורות ראשוניים ומשניים, להעריך את הרעיונות בטקסט ולארגן את העדויות התומכות בטיעון מסוים. כמו כן, לימוד היסטוריה מהווה כמקור פוטנציאלי להבנת השונה והזר וליצירת תחושות של קרבה וריחוק כלפי האנשים שאותם אנו שואפים להבין. הקוטב המוכר מאפשר להבין את מקומנו בציר הזמן ולגבש את זהותנו בהווה, והשונות והזרות של העבר מעוררות בנו פליאה וריגוש.
האוריינות ההיסטורית מניחה כי דרכי החשיבה והחקירה האקדמיות הן אלו שמעניקות חיוניות ועניין ללימוד המקצוע. אף-על-פי שלא מצפים מתלמידי בית ספר להפוך להיסטוריונים המייצרים ידע היסטורי חדש, יש לגרום לכך שישתמשו במושגים שהחשיבה ההיסטורית מתבססת עליהם כמו למשל: סיבתיות, פרשנות וחלוקה כרונולוגית. תוכני החינוך לא נועדו לספק רק את צרכיה של המדינה אלא ליצור שדה רחב של משמעויות שבעזרתן התלמיד יכול להבין את עצמו ואת סביבתו. הבנה וחשיבה היסטורית הם דברים יסודיים בתרבות המערבית ולכן עולה גם הדרישה לאוריינות היסטורית.
על החינוך לצייד גם את המורה וגם את התלמיד במעלותיה של האוריינות ההיסטורית. היא אינה עומדת רק על יכולת התמצאות בידע היסטורי אלא כוללת יכולות נרחבות כמו הבנת טיבו על בוריו. למשל, גם מבחינה לשונית ותחבירית. זו הבנה שחקר ההיסטוריה הוא גם פרקטיקה חברתית לעומת מה שנהוג לחשוב. הכתיבה ההיסטורית למשל, היא צורה מורכבת ומיוחדת של תיעוד היסטורי, אך היא אינה מנותקת מהשיח המתנהל בחברה שבה היא צומחת. בכך שונה האוריינות ההיסטורית משליטה בידע היסטורי.
יש המגדירים אוריינות היסטורית כטיפוח הבנה מרובת פרספקטיבות, טיפוח מיומנויות לניהול דיאלוג בין נרטיבים היסטוריים, הבנה נרטיבית או רגישות היסטורית וביקורתיות. בשנות ה-60 של המאה ה-20 פילוסופים של החינוך פיתחו את מבנה הדעת הדיסציפלינרי של ההיסטוריה. לכל תחום דעת יש מושגי יסוד, מבנים פרדיגמטיים ושיטות חקר המיוחדים לו. ידיעה ושליטה בהם היא תנאי לאוריינות דיסציפלינרית. חוקרי אוריינות היסטורית טוענים כי יש לזהות את בסיסי תחום הדעת ולפתח אסטרטגיות הוראה המתאימות לתלמידים בהתאם לרקע שלהם, לניסיון שלהם ובהתאם לרמת ההתפתחות הקוגניטיבית והרגשית שלהם. זו חקירה של ההיסטוריה כדיסציפלינה לא מבחינה תאורטית אלא פרקטית.
אוריינויות שונות, דליית מידע ואסטרטגיות באוריינות היסטורית.
בעבר רווחה התפיסה שאוריינות היסטורית היא פשוט הבנת הנקרא, אבל היא מעבר לכך. היסטוריה הוא מקצוע רב מלל, וספר הלימוד בו מהווה כלי העבודה המרכזי. עובדה זו הובילה להתמודדות של התלמידים עם סוגה חדשה, כמו טקסטים אקדמיים מבואיים הכוללים היבטים שונים. טקסט שמציע נרטיב אחד סמכותי המנותק מקולו של המספר. השפה והמושגים בהיסטוריה ייחודיים, מופשטים, גבוהי-משלב, דו-משמעיים ולרוב מנוגדים למשמעות שהתלמידים מכירים. השפה עתירה בצורות תחביריות שונות, במאזכרים רבים, בפעלים שמנותקים מנושאיהם ובנומינליזציות. אלו מקשים על התלמיד להתמודד עם ספרי הלימוד והופכים את האוריינות לאתגר משמעותי שמקשה על פיתוח ההבנה ההיסטורית של התלמיד.
האתגרים בהבנת ספרי הלימוד הובילה להוראה בעזרת אוסף אסטרטגיות שנראו כמו עיקרה של האוריינות ההיסטורית: אוריינות כללית, מיומנויות כמו קריאה מטרימה, פענוח מילות מפתח, עיסוק אינטנסיבי בדליית מידע ו"סיכום של סיכומים". אלו מיומנויות חשובות שמצריכות הוראה מפורשת, אך הספרים עצמם הם סיכומים אינטנסיביים ללא עודפות, כך שקשה מאוד לסכם אותם שוב. הבנת הנקרא היא חשובה, שכן היא מובילה להפקת מידע ומייצרת תשובה נכונה שמובילה למסוגלות ומוטיבציה, במיוחד כשמה שדורשים בבחינת הבגרות בחלקה הגדול היא דליית מידע. אך העיסוק האינסופי בדליית המידע ובאוריינות כללית יוצרת תפיסה של היסטוריה כאוסף של עובדות – מה שיכול לגרום לעוינות כלפי מקצוע ההיסטוריה ולא לפיתוח חשיבה היסטורית.
אוריינויות שונות במקצוע ההיסטוריה.