יצחק הירשברג נולד בעיר ראדום שבפולין למשפחת סוחרים ציונית. סבו מצד אמו, אליעזר טרייסטמן, היה רב העיר ראדום (ומ-1912 רב העיר לודז'), וכבודו היה גדול לא רק בקרב היהודים אלא גם בקרב הפולנים, עד כדי כך, שמפקד המשטרה המקומי נתן לו היתר מיוחד לשאת אקדח.
בשנת 1911, בהיותו בן ארבע, עברה המשפחה ללודז', שם למד בחדר ואחר כך בגימנסיה העברית, שם רכש השכלה הומניסטית, שכללה גם לטינית ויוונית עתיקה, נוסף לעברית. כשהיה בן תשע מתה אמו ממחלת הסוכרת. כשנה אחר כך נשא אביו אישה שנייה, שילדה לו עוד בת, לוטי, אחות ליצחק ולאחיו יוסף, שהיה צעיר ממנו בארבע שנים.
בפסח של שנת 1925 עלתה המשפחה לארץ ישראל והתיישבה בתל אביב. יצחק נרשם סמוך לעלייתו לאוניברסיטה העברית, שנפתחה ממש באותו זמן בהר הצופים בירושלים, ללמוד מדעי הרוח ומדעי הטבע במקביל. לפרנסתו נתן שיעורים פרטיים בעברית, ובין תלמידיו הייתה נחמה לבית גרובשטיין, אותה נשא לאישה בשנת 1935.
מיד לאחר נישואיהם עברו בני הזוג לצמחונות מתוך הכרה הומנית, בתקופה שהדבר נתפס כמעשה תמהוני ובלתי מקובל והיה כרוך במאבקים בלתי פוסקים, בייחוד בכל הנוגע לגידול ילדים. יצחק הירשברג לא הטיף לצמחונות, אבל עצם מעמדו כמורה ומחנך הציב אותו כדגם חיקוי לרבים. בני הזוג התמידו בצמחונות עד יומם האחרון.
בשנת 1935 הקימו יצחק ונחמה, שהייתה מורה לתנ"ך ולספרות, את גימנסיון ערב, בית ספר תיכון לנוער עובד ולומד בתל אביב. לזוג נולדו שני ילדים, יהואש (1938), פרופסור אמריטוס בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית, ושלומית (1946), מתרגמת.
יצחק הירשברג נפטר ב-21 במרץ 1978, בתל אביב, שבה גר כל חייו מאז עלותו ארצה.
פועלו.
יצחק הירשברג ניהל את גימנסיון ערב משנת 1935 עד ערב מלחמת העצמאות, כשרוב התלמידים, אם לא כולם, התגייסו לארגון "ההגנה" ואחר כך לצבא והגימנסיה התרוקנה. בהמשך עבד בבתי ספר תיכוניים שונים, ביניהם גימנסיה מונטיפיורי, ובמקביל קיבל בבית תלמידים ותלמידים לשעבר, הן לשיעורים פרטיים והן לייעוץ ולשיחות. דלתו הייתה פתוחה תמיד, ותלמידים מילאו את הבית בשעות שונות ומשונות. קשריו עם תלמידי עבר לא ניתקו וגם שנים לאחר סיום לימודיהם שמרו איתו על קשר, שלחו עבודות מאסטר ודוקטורט, הביאו בני ובנות-זוג להיכרות והתייעצו בכל נושא.
בשנת 1960 הקים את בית הספר לאמנויות רננים בתל אביב, תחילה כבית ספר למוזיקה ובהמשך גם לציור, דרמה ומחול. "רננים" פעל במשך 15 שנים, חלקן בתנאים קשים ביותר ובמאבק בלתי פוסק, והוציא מתוכו תלמידים שעשו שם בתחומי האמנות השונים. מלבד היותו המנהל, מילא יצחק הירשברג לא פעם את מקומם של מורים במקצועות שונים, ביניהם מתמטיקה, פיזיקה, לשון, תנ"ך והיסטוריה. בשנת 1975 נסגר "רננים" מסיבות גיל, בריאות וקשיי מימון.
במקביל להוראה ולניהול פדגוגי, עסק יצחק הירשברג בתרגום, בעיקר להוצאות הספרים "בקר" ו"עדית". הוא תרגם ספרי מוזיקה רבים, רומנים היסטוריים משל שטפן צווייג, "דזירה" מאת אנמרי סלינקו, מספרי ויקי באום וקרל מאי, סיפורים קצרים של תומאס מאן ועוד.
הוא היה מוזיקאי מסור ונלהב, שהחזיק ברשותו אוסף תקליטים מן הגדולים, ואולי הגדול ביותר, בישראל של שנות החמישים. במשך שנים רבות, בשנות ה-50 וה-60, קיים בביתו חוג מוזיקלי בשבתות אחר הצהרים. במסגרת זאת השמיע לבאים מוזיקה מעל גבי תקליטים, בצירוף הסברים ואף חידון מוזיקלי, בהשתתפותו הפעילה של הבן יהואש. החוג המוזיקלי הזה נתן אפשרות, לפעמים היחידה, לרבים מן הבאים להאזין למוזיקה בביצועים מעולים מעל גבי גרמופון משובח, ובכלל זה המוזיקה של וגנר.
יצחק הירשברג היה גם חובב תיאטרון נלהב, ובצעירותו אף שיחק בתיאטרון חובבים. בשנות ה-40 שימש מבקר ספרות ותיאטרון בעיתון "קול העם", ביטאון המפלגה הקומוניסטית הישראלית, אך מעולם לא היה חבר במפלגה, אף כי דגל בסוציאליזם, בד בבד עם היותו ציוני מסור כל ימי חייו. בשנת 1953, אחרי משפט הרופאים ומות סטלין, עזב את "קול העם" וניתק כל קשר עם המפלגה הקומוניסטית ורעיונותיה.
ספרים שתרגם.
הירשברג תרגם מהשפות: גרמנית, צרפתית, ואנגלית.
שערי צדק
מערכת מורכבת
מערכת מורכבת היא מערכת המכילה מספר גדול של מרכיבים אשר משפיעים זה על זה. מערכות מורכבות מופיעות בתחומים רבים כולל פיזיקה (מרמת האטום עד מערכות כוכבים וגלקסיות), סוציולוגיה (חברה של בני אדם, מדינות), כלכלה (שוק ההון), ביולוגיה (גוף האדם), פסיכולוגיה, טכנולוגיה, מטאורולוגיה, ניהול (ארגונים גדולים) וכיוצא בזה.
למרות קיומן של מערכות מורכבות בתחומים רבים השונים זה מזה, מתפתחים מאפיינים התנהגותיים ומבניים דומים במערכות אלה, ומטרת הענף המדעי של חקר המערכות המורכבות היא לחקור דפוסים אלה, להגדירם בצורה פורמלית בעזרת כלים הנלקחים מענפים שונים של המתמטיקה, ועל ידי-כך להבין בצורה טובה יותר את המערכות אשר מסביבנו, ולשפר את היכולת לחזות את התנהגותן. התפתחות המחשב אפשרה לחקור את נושא המערכות המורכבות ונתנה דחיפה עצומה לחקר התחום כולו.
הגדרת המערכת המורכבת.
מערכת מורכבת לרוב מוגדרת כמערכת המכילה מספר גדול של מרכיבים אשר משפיעים זה על זה.
שני הגורמים המרכזיים המבדילים בין מערכות מורכבות למערכות פשוטות הם (א) קיומם של מסלולים מעגליים בתוך המערכת דבר המוביל להיווצרות משובים חיובים ושליליים, ו (ב) העובדה שבמקרים רבים חלקי המערכת הם מערכות מורכבות בעצמם. גורמים אלה מובילים להתנהגות לא ליניארית של המערכת, ולכן המערכת אינה עונה על עקרון הסופרפוזיציה (כלומר התנהגות המערכת אינה סכום של התנהגויות כל אחד מחלקיה בנפרד). דבר זה מוביל לכך שקשה מאוד לחזות את התנהגות המערכת בצורה מדויקת, ובמקרים מסוימים עשוי אף להוביל להתנהגות כאוטית.
הגדרה מפורטת יותר הובאה במהדורה מיוחדת של כתב העת Science על מערכות מורכבות:
תכונות של מערכות מורכבות.
מערכות מקוננות (Nested).
החלקים של המערכת המורכבת עשויים להיות בעצמם מערכות מורכבות (לדוגמה מדינה אשר היא מערכת מורכבת, המכילה בתוכה מבנים חברתיים אשר הם מערכות מורכבות, ואשר מורכבים מבני אדם שהם מערכות מורכבות).
משובים חיוביים ושליליים.
קיומם של מסלולים מעגליים בתוך מערכת מורכבת (מערכת א משפיעה על מערכת ב, אשר משפיעה על מערכת ג, אשר בתורה משפיעה על מערכת א), מוביל להיווצרות משובים חיוביים (אשר עשויים להוביל להתבדרות של המערכת) ושליליים (אשר בולמים שינויים אשר מתפתחים במערכת). קיומם של משובים אלה הוא הגורם המרכזי להיווצרות התבניות במערכת.
יחסים לא-ליניאריים.
שינויים קטנים יכולים לגרום להשפעה גדולה על המערכת (אפקט הפרפר), השפעה דומה בגודלה, או לא להשפיע בכלל.
מערכות פתוחות.
מערכות מורכבות הן לרוב מערכות פתוחות ומושפעות מהסביבה בה הן נמצאות. דבר זה מקשה על היכולת לחקור את המערכת, ולכן אחד השלבים הראשונים בניתוח מערכת מורכבת הוא להגדיר בצורה ברורה את גבולות המערכת בתוך הסביבה בצורה בה ניתן יהיה לקרב את המערכת למערכת סגורה.
התפתחות תבניות.
למרות חוסר הליניאריות של המערכת המורכבת והעובדה שהיא מערכת פתוחה, ניתן להבחין במספר תבניות אופייניות המתפתחות במערכות מורכבות. חשוב להדגיש שגם כאשר מתפתחת תבנית המערכת אין הדבר אומר שהמערכת נמצאת בשיווי משקל (מערכות מורכבות כמעט לעולם אינן מגיעות לשיווי משקל יציב).לרוב מדובר בתבנית דומיננטית אשר מתפתחת במערכת, כאשר במקביל מתפתחות מספר תבניות משניות, אשר עשויות להפוך לדומיננטיות (או לחלופין להיעלם) בהמשך.
זיכרון.
העבר של מערכת מורכבת משפיע על התנהגותה, ולכן הכנסת קלטים זהים מהסביבה למערכת עשויה לגרום לתוצאות שונות, בהתאם להיסטוריה של המערכת. דבר זה מקשה על היכולת לשלוט בהתנהגות המערכת מבחוץ.
רשת דינמית.
רשת הקשרים במערכת מורכבת היא רשת דינמית, וקשרים בין חלקי המערכת עשויים להיווצר, להיעלם או להשתנות.
ארגון-עצמי (Self-organizing).
מערכות מורכבות נוטות לפתח התנהגות חדשה (Emergent behavior) ברמות הגבוהות כתוצאה מדינמיקה פנימית ברמות הנמוכות יותר ולא כתוצאה מהכוונה חיצונית. תכונה זו נקראת ארגון-עצמי, והיא נושא מחקרי מרכזי בתחום של מערכות מורכבות, בעיקר מכיוון שבמקרים מסוימים מרכיבים וקשרים מאוד פשוטים ברמה הנמוכה עשויה להוביל להתנהגות חדשה מורכבת ברמה הגבוהה. דוגמאות ידועות למקרים כאלה הם רשתות עצביות ותל נמלים.
העדר שליטה.
בשל רגישותה לתנאים ההתחלתיים לא ניתן לשלוט במערכת מורכבת. יכולת הלמידה העצמית של המערכת תניב תוצאות שונות לשינויים קלים ואפילו זהים שניצור בה.
העדר יכולת ניבוי.
לא ניתן לנבא כיצד תגיב מערכת מורכבת לשינוי ולו הקטן ביותר.
תבניות התנהגות של מערכות מורכבות.
מערכות מורכבות עשויות, מעצם הגדרתן, להציג התנהגות מורכבת ומאוד לא-סדירה, שבה קשה לחזות מה מרכיב מסוים יעשה במשך הזמן, אם כי בפרקי זמן מסוימים מערכת מורכבת עשויה גם להציג התנהגות פשוטה יחסית. חלק גדול מהמחקר במערכות מורכבות עוסק בניסיון להתחקות אחר התבניות שמתארות בצורה פשוטה יותר (אם כי מקורבת בלבד) את ההתנהגות של המערכות מורכבות. התבניות עשויות להתפתח מקומית באזורים מסוימים של המערכת או במערכת כולה. גם כאשר מתפתחת תבנית דומיננטית במערכת, קיימות לרוב תבניות משניות נוספות, אשר בסופו של דבר מוציאות את המערכת מהתבנית אשר התפתחה.
שלוש התבניות הבסיסיות הן:
תבניות מורכבות יותר אשר עשויות להתפתח הן תבנית מחזורית, תבנית S (המכונה S-curve), תבנית מדרגות, חשל (היסטרזיס), תבניות כאוטיות (המבוססות על מושכים לא פשוטים) ועוד.
יישומים של תאוריית המערכות המורכבות.