ב-10 בנובמבר 2010 התרסק מטוס F-16I של הטייסת במהלך אימון מעל מכתש רמון. כתוצאה מההתרסקות נהרגו שני אנשי הצוות, הטייס רב-סרן והנווט רב-סרן . ב-5 באוקטובר 2016 התרסק מטוס של הטייסת במהלך הנחיתה, לאחר ששב מגיחת הפצצה ברצועת עזה. הטייסים נטשו את המטוס אך הטייס, סגן מפקד הטייסת, רס"ן , נהרג והנווט נפצע. ב-31 באוקטובר 2018 איבד מטוס את הבלמים לאחר הנחיתה וסטה לתעלה סמוכה. המטוס נפגע באופן קל.
מפקדי הטייסת.
בין מפקדי הטייסת נמנים: יואש צידון (מקים הטייסת 1956–1959), אדם צבעוני (1959-1962), נחמן עובדיה (1962-1963), רפי הר-לב (1963-1965), רן פקר (מלחמת ששת הימים, 1965-1968), עמוס עמיר (מלחמת ההתשה, 1968-1971), אליעזר פריגת (מלחמת יום הכיפורים, 1971-1973), אשר שניר (1973-1976), שלמה אגוזי (1976-1978), קנטור צבי (1978-1980), גדעון שפר (מלחמת לבנון הראשונה, 1980-1983), רן גרנות (1983–1986), רן אייזנברג (1986-1988), אבי מאור (1988-1990), גילי דקל (1990-1992), רז גור אריה (1992-1995), ניר הכהן (1995-1998), עופר גרין (1998–2000) איתי קרין (2000-2003), דוד מזרחין (2004–2006), כפיר שלח, עומר טישלר (2013-2015), יובל הראל (2015-2017).
מגבר שרת
מגבר שרֵת הוא רכיב אלקטרוני הפועל כמגבר. תכונותיו העיקריות של מגבר השרת הן הגבר גבוה מאוד (אשר ממודל בתאוריה כהגבר אינסופי, ובמציאות יכול להגיע למאות אלפים ולמיליונים בהתאם למתחי האספקה), ופעולה כמגבר הפרשי, אשר מקבל בכניסתו שני אותות, ובמוצאו מספק אות מוגבר בהתאם להפרש בין שתי הכניסות.
בהיותו מגבר בעל שתי כניסות, נהוג להשתמש באחת הכניסות ככניסה לאות חיצוני, ואילו בכניסה האחרת לחבר רכיבים אלקטרוניים נוספים המקושרים למוצאו של המגבר (חוג משוב). בצורה זו ניתן לבחור ולשלוט על ערך ההגבר, ואף לבצע פעולות פשוטות של עיבוד אותות.
סימונים.
ניתן לבטא את פעולת מגבר השרת בעזרת סכימה: בין שני הדקי הכניסה ישנו נגד שההתנגדות שלו היא התנגדות הכניסה למגבר. במוצא המגבר מחובר, בטור לנגד בעל התנגדות ששווה להתנגדות היציאה של המגבר, מקור מתח מבוקר שהמתח שלו הוא: formula_6.
מגבר שרת אידיאלי.
שיטה נוספת; לחשב את שני הנגדים Rf ו- Rin במקביל אחד לשני (מכפלתם חלקי סכומם) ולחבר נגד באותו ערך שחושב לכניסה העוקבת ולחבר את צידו השני לאדמה.
מתח היציאה מסופק על ידי מתחי אספקה סופיים. לכן מתח היציאה של מגבר שרת בחוג פתוח (כאשר יש נתק בין היציאה לכניסות) נקבע רק על ידי הסימן של הפרש מתחי הכניסה והמעגל מתפקד כמשוון:
אם הכניסה היא סינוס, המוצא הוא גל ריבועי המתנדנד בין שני מתחי האספקה, היכולים לשמש באלקטרוניקה ספרתית כ-0 לוגי ו-1 לוגי.
שימושים.
עיקר שימושו של מגבר השרת הוא במעגלי משוב. כאשר מחברים מגבר שרת בחוג סגור, כלומר את יציאתו חזרה לאחת מכניסותיו, מתח יציאת מגבר השרת הוא זה שעבורו מתקבל שוויון במתחי הכניסה. ההגבר בחוג פתוח, G, הוא מדד לדיוק המתקבל באיפוס הפרש הכניסות כאשר המגבר מחובר בחוג סגור.
על ידי חיבור זה מתקבל חוצץ (נקרא גם מגבר יחידה): מתח המוצא שווה לאות הכניסה, משום שכך שתי הכניסות זהות:
כלומר, אם מגבר השרת הוא אידיאלי (עם הגבר חוג פתוח אינסופי), אזי ההגבר בחוג סגור הוא 1. יחד עם זאת, התנגדות המוצא של המעגל היא אפס.
המגבר יגביר רק את הכניסה ההפרשית אם מתקיים התנאי: formula_16. במקרה כזה:
לקבלת סכום הופך מופע טהור formula_19 נדרוש: formula_20.
לקבלת מתח מוצא חיובי ניתן לשבץ במוצא מגבר הופך מופע בעל הגבר 1.
formula_22
רכיב 741.
רכיב נפוץ המשמש כמגבר שרת הוא רכיב 741:
גיאורג ברנדס
מאסר
מאסר הוא עונש שבית משפט רשאי לגזור על אדם שהורשע בעבירה פלילית על פי חוק. מהותו של העונש היא בשלילת חירותו של האדם וזכויות אחרות. האסיר נכלא בדרך כלל בבית סוהר למשך תקופת המאסר, אם כי לעיתים משמש לכך בית מעצר או מתקן כליאה אחר.
סוגי המאסר.
ישנם שלשה סוגי מאסר:
היסטוריה.
אף על פי שמאסר במובן המוכר בימינו החל להתבצע בהיקף רחב רק בעת החדשה, גרסאות מסוימות של עונשי מאסר היו נהוגות בצורות שונות עוד מהעת העתיקה. בזמנים עברו היה נהוג לכלוא בני אדם לכל חייהם בצינוקים מעופשים ושורצי מחלות.
במאה ה-18, בעקבות התקדמות טכנולוגית שאפשרה מעקב מדויק יותר אחר זהויות של אזרחים, החלה המגמה המודרנית של עונשי מאסר לתקופות זמן מוגדרות. בהדרגה השתכלל מודל המאסר, ועם העלייה ברמת החיים והעלייה בחשיבות החברתית של זכויות אדם, הוסדר תחום המאסר, ובמדינות מערביות מודרניות יש פיקוח הדוק על בתי הכלא והאסירים זוכים למזון, תנאים תברואתיים נאותים, שירותים רפואיים, תמיכה נפשית ועזרה בשיקום חייהם.
במאה ה-21 נבחנת מחדש האפקטיביות של עונש מאסר לעומת אלטרנטיבות. בעשורים הראשונים של המאה המגמה במערב היא הפחתה, לעיתים בעשרות אחוזים, של כמות המאסרים, זאת מכיוון שלעונש המאסר מספר חסרונות, בהם העלות הגבוהה (לדוגמה, בישראל של 2020 עלות אסיר בודד מוערכת בקרוב ל-12,000 ש"ח בחודש), וממצאים שונים המצביעים על כך שמאסר כמעט ואיננו משקם אסירים, ומטילים ספק במידת האפקטיביות של אפקט ההרתעה של העונש. במקביל לנטייתם של שופטים מערביים להפנות פחות ופחות אסירים למאסר, עולה מנגד שימוש נפוץ יותר לאלטרנטיבות, חלקן בסיוע חידושים טכנולוגים, דוגמת אזיק אלקטרוני או מעצרי בית בשעות הלילה.
מטרת המאסר.
מאסר אמור למלא ארבע מטרות: גמול וענישה, הרחקה, הרתעה, ושיקום. היכולת לכלוא אדם כעונש נועדה למנוע גם מאחרים את הסיכוי לביצוע פשעים. לכן, בתי הסוהר הם חלק מהעונש המוטל על אנשים שחורגים מהגבולות החוקיים. בתי סוהר גם מגנים על החברה בכך שהם מרחיקים ממנה את אותם אנשים שעלולים להוות סיכון לאחרים. לבתי הסוהר יש גם תפקיד שיקומי כאשר במהלך תקופת הכליאה מנסים לשנות את טבעם של הכלואים ובכך להקטין את הסיכוי שהם יפשעו שוב לאחר שישוחררו.
החוק מתיר למערכת בתי הסוהר להחליט על קיצור תקופת המאסר לאסיר שהתנהגותו טובה. כמו כן יש אפשרות לקיצור תקופת המאסר באמצעות חנינה.
מעצר מנהלי הוא מונח המתאר מעצר של אדם לתקופה מקסימלית של 6 חודשים מבלי שהורשע על ידי בית משפט בביצוע עבירה אלא על-פי צו מנהלי של הרשות.
בעוד שאין ספק לגבי האפקטיביות של הרחקת אסירים, ובמיוחד אסירים אלימים וראשי ארגוני פשיעה, נכון ל-2021 בדיקות וממצאים שונים מתקשים להראות אפקטיביות בהרתעה, ומצביעים על שיקום רק במספר קטן של מקרים.
טייסת העטלף
כבידה קוונטית
כבידה קוונטית הוא תחום תאורטי בפיזיקה השואף לתת תיאור אחיד בעזרת תורת השדות הקוונטית, תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים.
היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים הן שתי פרדיגמות אשר זו לצד זו מתארות את היקום (בצורה המקיפה ביותר הידועה לנו כיום) על כל היבטיו הפיזיקליים הידועים, כאשר כל אחת משתיהן דנה בתחום אחר של המציאות:
ישנם ארבעה כוחות היסודיים הידועים בטבע:
הכוח הגרעיני החלש והחזק מתוארים בעזרת מכניקת הקוונטים, בעוד כבידה מתוארת בעזרת תורת היחסות הכללית. למכניקת הקוונטים ישנו תיאור קוונטי של הכוח האלקטרומגנטי שנקרא אלקטרודינמיקה קוונטית, בעוד שלתורת היחסות הכללית משתמשת בתיאור הקלאסי שמבוסס על משוואות מקסוול.
בעבר נעשו ניסיונות רבים לשלב בין תורת הקוונטים לתורת היחסות הכללית ואולם כל הניסיונות הללו (למעט תורת המיתרים והפורמליזם האופרטורי הקווריאנטי) נתקלו בקשיים רבים.
תורת המיתרים היא דוגמה לתורת כבידה קוונטית. היא טוענת ליקום סופר-סימטרי בעל ממד זמן ועשרה ממדי מרחב, וביקום כזה היא אכן משלבת בין שתי התורות, אלא שהיא עקבית רק אם אכן המרחב-זמן כולל את אחד-עשר הממדים האמורים. כמו כן טוענת תורת המיתרים כי לכל החלקיקים האלמנטריים בעלי ספין חצי שלם יש שותף על תואם בעל ספין שלם (סופר-סימטריה). עד עתה לא נתגלו ממצאים התומכים בהנחות יסוד אלו. כבידה קוונטית לולאתית היא עוד דוגמה לתורת כבידה קוונטית.
הסתירות בין תורת הקוונטים לתורת היחסות הכללית.
תורה קוואנטית לעומת תורה קלאסית.
לפי תורת הקוונטים כל מצב פיזיקלי יכול להיות סופרפוזיציה של מספר מצבים בסיסיים. בתורת היחסות, ככל תורה קלאסית (כלומר, לא קוואנטית), הדבר אינו אפשרי.
סתירה זו נפתרת על ידי הצגת חלקיקים קוונטיים שמצייתים לחוקים דומים לחוקים שקובעת התורה הקלאסית - פרוצדורה שנקראת קוונטיזציה של התורה הקלאסית.
לוקאליות.
במכניקת הקוונטים חלקיק יכול להימצא במספר מקומות בו זמנית, אך מדידה של מיקומו תגרום לו להימצא במקום אחד בלבד מרגע המדידה ואילך (תופעה הקרויה קריסה של פונקציית הגל של החלקיק). לפיכך, אם נמדוד אם החלקיק נמצא במקום אחד, נשפיע מיידית על השאלה אם הוא נמצא במקום אחר, שעשוי להיות מרוחק ממנו. לעומת זאת, בתורת היחסות הפרטית כל השפעה יכולה להתקדם לכל היותר במהירות האור, ולכן לא ניתן להשפיע ממקום אחד מיידית על מקום אחר. פרדוקס דומה לכך קרוי פרדוקס EPR.
סתירה זו נפתרת על ידי הצגתה של תורת השדות הקוונטית.
רנורמליזציה.
בתורת השדות הקוונטית, כל כוח פיזיקלי מתווך באמצעות חלקיקים ייחודיים. למשל, הכוח החשמלי והכוח המגנטי (שיחד קרויים הכוח האלקטרומגנטי) פועלים בין אלקטרונים על ידי החלפתם של פוטונים, ואומרים שהפוטונים נושאים כוחות אלה.
אם רוצים להכניס את תורת היחסות הכללית למסגרתה של תורת השדות הקוונטית, יש להניח שקיימים חלקיקים הנושאים את כוח הכבידה, שבו עוסקת תורת היחסות הכללית. חלקיקים אלה קרויים גרביטונים.