ניתן ג'ון פוירשטיין נולד בגלדווין שבמישיגן ב-30 במרץ 1991. הוריו התגרשו בילדותו, והוא גדל אצל אמו עד שאביו לקח אותו תחת חסותו בשל התעללות שעבר בידי בן זוגה של אמו. ניתן למד בתיכון גלדווין ושיחק בנבחרת הכדורסל. בשנת 2009 נפטרה אמו של נתן עקב מנת יתר. ב-2016, הוציא ניתן את השיר "How Could You Leave Us" לזכר אמו. בספטמבר 2018, התחתן עם ברידג'ט דורמוס. ב-28 בינואר 2021, הודיע ניתן בחשבון האינסטגרם שלו שאשתו בהריון.
ב-13 באוגוסט 2021 נולד בנו בקהאם ג'ון פוירשטיין.
איזור (תכנון ערים ואזורים)
מנסן
Mansun (בתעתיק עברי: מנסן) הייתה להקת רוק אלטרנטיבית, שהוקמה בצ'סטר, שבאנגליה, בשנת 1995. המזוהה גם עם תת-הז'אנר, בריט פופ.
היסטוריה.
חברי הלהקה נפגשו בתחילת שנות התשעים, שניים מהם עבדו יחדיו בתעשיית הדפוס כרטשי תמונות והתיידדו עקב הערצתם לדייוויד בואי וללהקות גל חדש כגון דוראן דוראן וABC. ההרכב הראשוני של הלהקה התגבש תוך כדי בילוי במועדונים בליברפול ונגינה משותפת. סולן הלהקה, פול דרייפר היה חבר בעברו בצמד האלקטרוני גרינד.
הלהקה נקראה בתחילה גריי לנטרן והדמו שהקליטים משך את תשומת ליבן של חברות התקליטים, אך השם "גריי לנטרן" לא מצא חן בעיני אנשי תעשיית המוזיקה והשם שונה לMansun, על-פי שם בי-סייד של הוורב, "A Man Called Sun"
הלהקה החלה להופיע ב-1995 לאחר שיצא להם סינגל בכורה ומספר אלבומי EP.
בפברואר 1997 יצא אלבום הבכורה המצליח של הלהקה Attack of the Grey Lantern. הסינגל הבולט Wide open space היה להיט גם בישראל.
Six, אלבומה השני של הלהקה יצא ב-1998 והיו בו, מלבד אינדי ובריט פופ, גם השפעות של רוק מתקדם, האלבום לא הצליח מסחרית, אך העמיד ללהקה גרעין גדול של מעריצים ומעריכים בתעשיית המוזיקה.
Little Kix, אלבום האולפן השלישי של הלהקה יצא בשנת 2000. האלבום הוקלט באסטוריה, שהיה אולפן בבעלות גיטריסט פינק פלויד דייוויד גילמור, האלבום היה יותר קליל מSix, אך לא הצליח לשחזר את ההצלחה של האלבום הראשון, דבר שבסופו של דבר הוביל לפירוק הלהקה.
באפריל ומאי 2002 יצאה הלהקה לסיבוב הופעותיה האחרון בבריטניה.
לאחר חודשים של ספקולציות, הוכרז ב־2 במאי 2003 על פירוק הלהקה, אף על פי ששירים חדשים הוקלטו, חלקם יצאו באוסף "קלפטומניה" שיצא ב-2004.
חלק מחברי הלהקה פנו לקריירת סולו, פול דרייפר ערך מספר סיבובי הופעות עם שירי הלהקה, האחרון שבהם בשנת 2019.
דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן
דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן הוא האיסור לכתוב את התורה שבעל פה. מעיקר הדין, אסור היה לכתוב כל דבר תורה נוסף על התנ"ך, וכל שאר הפירושים, החידושים וההלכות צריכים להאמר בעל פה בלבד. ברבות השנים, בשל הכלל עת לעשות לה' הפרו תורתך, התירו לכתוב דברי תורה, כי ראו שאיסור הכתיבה עלול להוביל לשכחת התורה. כיום, נוהגים לכתוב דברי תורה ללא הגבלה.
מקור הדין.
מקור הדין הוא במקרא על פי פירוש התלמוד:
רבי יהודה בר נחמני דורש מהשינוי בפסוק בין כתיבה לבין אמירה בעל פה את ההלכה שדברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם בעל פה ואילו דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכתוב אותם.
ישנה מחלוקת בפוסקים, האם איסור זה הוא מדאורייתא או מדרבנן או שאין בדבר איסור ממש.
דין האיסור.
טעם האיסור.
בטעם האיסור נחלקו המפרשים:
ההיתר לאיסור.
חז"ל ראו שבמהלך הדורות נתקשו אנשים לדבוק בתלמוד תורה ולקיים את מצוותיה דבר שמעמיד בסכנה את שלמותה ודיוקה של התורה שבעל פה. מפני זה פסקו חכמים שהצורך לפקח על שמירתה של תורה דוחה את איסור כתיבתה, ודרשו זאת מלשון הכתוב: .
חז"ל דרשו את המילים במובן של "עת לפעול למען ה', כיון שהפרו העם את התורה". כדי להקל על לימוד התורה וקיומה, הותר ללמד את התורה שבעל-פה מתוך הכתב:.
גיוון עירוני
גיוון עירוני עוסק במשמעויות המרובות של שילוב והדרה בהקשרים עירוניים המשתנים במהירות ובהשלכותיהן. המונח צמח על רקע גידול באוכלוסיית העולם והגלובליזציה שהביאו לגידול וגיוון באוכלוסיית הערים. אוכלוסייה זו מאופיינת באנשים המובחנים זה מזה בשפה, במוצא האתני, בגזע, במגדר, במעמד האזרחי ובמעמד הסוציו-אקונומי.
לגיוון העירוני אין הגדרה אחת מקובלת. חלק מהחוקרים התייחסו למושג כערך בפני עצמו ואחרים ראו במונח כתחום מחקר העוסק בחקר קבוצות שונות במרחב העירוני, לרוב קהילות אתניות. כערך וכתחום מחקר המושג מוצא עצמו בשיח על סגרגציה ומנגד בשיח על רב תרבותיות. המושג השייך לתחומים תכנון ערים ואזורים, סוציולוגיה, אנתרופולוגיה וגאוגרפיה עירונית. במדעי החברה המושג עוסק במגוון עירוני אנושי (אתני, סוציו-אקונומי, גילאי, מיני, דתי ומגדרי). בתכנון ערים וגאוגרפיה עירונית המושג מתייחס גם למגוון עירוני במובן הפיזי (צורות פיזיות של מבנים ועירובי שימושים של ייעודי קרקע).
הגדרות.
ניתן לראות את הגיוון העירוני כערך יסוד הכולל אוכלוסייה ממנעד אתני, חברתי וכלכלי. לפי ג'יין ג'ייקובס גיוון זה הוא שמאפשר את מילוי צורכי התושבים במרחב העירוני, תוך יצירת חוויה אורבנית בעלת דינמיות מתמדת. ג'ייקובס התנגדה לתכנון אידיאלי שכלל אזור וראתה בעיר אידיאל המשלב אינטראקציה וגירוי רב עם הסביבה. המגוון הוא לא רק ערך בפני עצמו אלא גם מנוע לצמיחה כלכלית.
גיוון עירוני מופיע גם בתיאוריות יותר מופשטות. הפילוסופית איריס מריון יונג רואה במגוון כערך בפני עצמו להשגת צדק חברתי כ"אירוע בו העיר חוגגת את פריחתה של השונות". יונג נבדלת מהוגים אחרים בכך שהיא מקבלת את הדומיננטיות של קבוצות מסוימות בשכונות, כל עוד לא מתקיימת שליטה מוחלטת של הקבוצות בקבוצות האחרות.
תאורטיקנית התכנון ליאוני סנדרקוק מציעה להסתכל על מגוון עירוני כחלק אינהרנטי בהגדרה של עיר אידיאלית. כמו יונג, ליאוני רואה במגוון עירוני ערך יסוד לעיר צודקת - עיר המאפשרת לאנשים מרקעים ומתרבויות שונים זכויות שוות במרחב העירוני, ובה ניתן "ליהנות מאנונימיות". סנדרקוק טוענת שפונקציונליות העיר מוכרחה ליצור את החוויה העירונית, מעבר למטרה של יעילות וצדק.
החוקרת סוזן פיינשטיין התמקדה בשאלה אם יש קשר אינהרנטי בין מגוון חברתי למגוון פיזי והאם מגוון חברתי הכרחי לשם עיר צודקת. מגוון הוא משג בעייתי בעל השלכות חיוביות ושליליות כתלות בהקשר. לטענתה, הקשר בין מגוון לשיח הסובב סובלנות אינו ברור. הוא יכול לעורר הבנה, ובהינתן מערכת ערכים שונה הוא יכול ליצור גם עוינות.
ההיסטוריה של המושג.
במהלך שנות ה-20 ושנות ה-30 של המאה ה-20, המושג גיוון עירוני היה חלק מאסכולת שיקגו. לטענת סטיבן וורטווק האסכולה הובילה למחקרים רבים על סגרגציה אתנית במרחב האורבני בעוד ששיח הגיוון העירוני העכשווי ממוקד בקוסמופוליטיות.
מסוף שנות ה-50 ועד שנות ה-70 המחקר העוסק בגיוון עירוני התמקד ב'מחקרי קהילה' ו'העיר האתנית' - מחקרים על קבוצות המקיימות חיים תרבותיים ייחודיים. מחקרים אלו הגיעו בעיקר מתחום האנתרופולוגיה ועסקו בהעתקת שיטת המחקר האנתרופולוגית מחקר תרבות של שבטים כפריים לחקר תרבות קהילות במרחב העירוני. המחקרים עסקו בקהילות כגון הקהילה האפרו-אמריקנית בארצות הברית, הגטו האיטלקי, הקהילה האמריקנית-פורטוריקנית והקהילה האמריקנית-הקובנית.
במחצית השנייה של שנות ה-90 חלה תפנית במחקר אודות הגיוון העירוני והחל מעבר ממחקר המתמקד במיקום וחקר תרבויות של קהילות אתניות למחקר העוסק בקיום של הקהילות האתניות זו לצד זו במרחב האורבני והקשרים ביניהן אל מול ייחודיותן. מהראשונים שחקרו את הגיוון העירוני מזווית זו היה גרד באומן"."
מאז שנות ה-2000 מתפתח במדעי החברה שיח קוסמופוליטי סביב הגיוון העירוני. ערים נתפסות כגורם מחולל של קוסמופוליטיות והמחקר מתמקד בדרכים בהם אנשים מתקשרים זה עם זה בדרכים חדשות, ביצירת רב-תרבותיות חדשה ותרבויות היברידיות. תחת שיח זה ניתן למצוא את הגיוון העירוני במחקרים העוסקים למשל בחילופים תוך-תרבותיים, חיים עם שונות (Living with difference), מרחבים של שונות, גיוון במרחב משותף (Commonplace diversity), רב-תרבותיות, מפגש עם זרות והמפגשים היום-יומיים של אנשים בערים.
המחקר של התכנון האורבני העכשווי עוסק do במרחב הציבורי ובמרחב האורבני בכלל כמקום המעוצב ליצירת מפגשים; בעירוב הסוציאלי העירוני וההטבות המתקבלות מהחשיפה לגיוון; ובגיוון כגורם המקדם צמיחה כלכלית
לפי התאורטיקן ריצ'רד פלורידה על הגיוון העירוני לכלול אוכלוסיות בעלות העדפות שונות באשר למבנה חייהם הזוגי והמיני שלה. לטענתו, עיר שיודעת לספק מרחב פנאי ומרחב בטוח לאנשי טכנולוגיה, לרווקים ולהומוסקסואלים היא עיר שתמשוך אליה אנשים ולא תגרום להגירה שלילית.
דוגמאות לגיוון עירוני בישראל.
מושג הגיוון העירוני בישראל נחקר מהיבטים שונים. בהיבט החברתי המחקר עסק במפגשי יהודים-ערבים במרחבי ירושלים וביחסי הערים ירושלים ותל אביב לקהילות האתניות, הדתיות והמגדריות החיות בהן.
בהיבט הפיזי המחקר עסק בדיור בר-השגה כמפתח לשמירת גיוון אוכלוסייה בערים ובגיוון שימושי קרקע כמפתח לשמירה על כלכלה עירונית חזקה ועיר 'תוססת' וכמאפיין של 'ערי עולם'.
Film.UA
Film.UA היא קבוצה משולבת הגדולה ביותר בתחום הפקות הקולנוע והטלוויזיה במזרח אירופה. הקבוצה מפתחת, מייצרת, מפיצה ומספקת תוכן אורקולי ומגוון שירותים בתחום הקולנוע. משרדיה ממוקמים ברחוב מיקולה זאקרבסקי 22 בקייב, אוקראינה.