אלכוהול החל לשמש כחומר חיטוי כבר ב-1363, אך השימוש בו נהפך נפוץ בסוף המאה ה-17, כחומר חיטוי זמין ומקובל ברחבי אירופה. הגרסה המבוססת על אלכוהול היא ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי. נוזל חיטוי מבוסס אלכוהול הוא מהתרופות היעילות והבטוחות ביותר במערכת הבריאות.
שימושים ברפואה.
חומר חיטוי על בסיס אלכוהול עדין עדיף על פני שטיפת ידיים עם סבון ומים בחלק מהמצבים בתחום הבריאות. הוא בדרך כלל יעיל יותר להרוג מיקרואורגניזמים וקל יותר לשימוש מאשר סבון ומים. שטיפה ידנית עדיין חיונית, אם ניתן לראות זיהום.
משום שחיטוי בעזרת ג׳ל אלכוהול איננו מספק חשיפה של 10-15 שניות לחומר החיטוי, אשר נדרשת כדי להכחיד חלבונים ותאי lyse בכמויות נמוכות מדי (0.3 מ"ל), בריכוזי אלכוהול נמוכים מדי (מתחת ל-60%), או בסביבות עם שומנים גבוהים או פסולת חלבון - השימוש בחומרי חיטוי המכילים אלכוהול לבד לא יכול להבטיח היגיינת ידיים נכונה.
לפי הגדרות מתחום הבריאות (בתי חולים ומרפאות), ריכוז האלכוהול האופטימלי כדי להרוג חיידקים הוא 70% עד 95%. על כן, חומרי חיטוי שמכילים אחוז נמוך יותר של אלכוהול עלולים לא לספק הגנה מלאה. חומר חיטוי אלכוהולי יכול להרוג את רוב החיידקים, הפטריות, וכמה מהווירוסים, אך איננו יעיל נגד נבגים.
השימוש בג'ל המבוסס על אלכוהול מייבש פחות את העור, ומעשיר את האפידרמיס ביותר לחות, לעומת שטיפת ידיים עם סבון ומים.
חומרי חיטוי ידיים בניתוחים.
יש לחטא את הידיים לפני כל הליך כירורגי על ידי שטיפת ידיים עם סבון עדין ולאחר מכן שפשוף הידיים עם חומר לחיטוי ידיים. חיטוי כירורגי דורש מנה גדולה יותר של חומר חיטוי מכיוון שהעור חשוף יותר לחיידקים, על כן דרוש חיטוי יסודי יותר ומשום כך משתמשים גם בשטיפת ידיים וגם בחיטוי. הדבר נעשה בדרך כלל בשתי דרכים על פי טכניקות ספציפיות לחיטוי ידיים, EN1499 (שטיפת ידיים היגיינית) ו- EN 1500 (חיטוי ידיים היגייני) כדי להבטיח שהידיים יהיו נקיות מחיידקים שיזיקו למטופל.
חיטוי ידיים המכיל אלכוהול.
חומרי חיטוי ידיים המכילים אלכוהול באחוז גבוה (מעל 70%) נפוצים יותר בבתי חולים, מכיוון שהם הורגים יותר חיידקים מאשר חומרי חיטוי המכילים אחוזים נמוכים יותר של אלכוהול. בבתי חולים ומרפאות משתמשים במשחות לחיטוי ידיים המבוססות על אלכוהול באופן נרחב כחלופה לסבוני חיטוי לידיים.
משחות לחיטוי ידיים.
חומרים סמיכים המשמשים לחיטוי ידיים מוכחים כיעילים יותר מחומרים נוזליים בעלי הרכב חומרים זהה. זאת מכיוון שהחומר נמצא על העור במשך זמן רב יותר עד להתנדפותו המלאה, וכך גורם הזמן עומד לו להשמדת אחוז גבוה יותר של פתוגנים. בנוסף, חומר סמיך מייבש פחות את העור, ונראה כי השימוש בו נעים יותר, ולכן נעשה לעיתים קרובות יותר וביתר יסודיות, מה שמביא ליעילות רבה יותר.
הפרדת חומרים
הפרדת חומרים היא שם כולל למספר תהליכים, שבהם ניתן להפריד תערובות/תרכובות לחומרים המרכיבים אותם, כמו למשל: תערובת מי מלח תופרד למים ולמלח ובעוד מים יופרד לחמצן ולמימן.
לשם מה להפריד חומרים.
העולם רב בתערובות ובתרכובות שאותם לפעמים בני האדם מעוניינים להפריד על מנת לקבל את הרכיבים להם הם זקוקים, לשם כך פיתחו עם השנים טכנולוגיות שונות שבהן ניתן להיעזר על מנת להפריד את התרכובות או התערובות שברצוננו להפריד. במקרים מסוימים בהם אנו רוצים להפריד חומרים למטרות ניצול אותו החומר אנו דרושים להפרידו בצורה כלשהי בין אם זה בצורה פשוטה בעזרת אמצעים המצויים בכל אחד מן הבתים ובין אם זה הפרדת חומרים בדרכים מורכבות יותר על מנת לקבל את החומרים הדרושים ניתן להפריד תרכובות ותערובות בדרכים שונות,
תרכובות ניתנות להפרדה באמצעים כימיים כמו מיצוי וכרומוטוגרפיה בעוד שתערובות ניתנות להפרדה על ידי שימוש באמצעים פיזיקליים כגון סינון, חימום או קירור, מגנוט, אידוי וזיקוק.
שיטות הפרדה פיזיקליות.
זיקוק.
זיקוק: על פי שיטה זו נעשה תהליך של הפרדת תערובות נוזליים בהתבסס על הבדלי טמפרטורות הרתיחה שלהם. בתהליך זה נעשה פעולת הרתחה של התערובת ואת האדים המתקבלים אוספים לתוך מיכל שבתוכו חוזרים האדים לחומר הנוזלי שהותך (נעשה תהליך של עיבוי), כך מרתיחים את התערובת עד שכל החומרים המרכיבים אותה הפכו לאדים (הנוזל הראשון שיתאדה הוא הנוזל עם טמפרטורת הרתיחה הנמוך ביותר, בנוסף, את כל הנוזלים שהתאדו אוספים לתוך כלים נפרדים מקוררים שכן האדים הופכים חזרה לנוזל, נעשה תהליך עיבוי).
סינון.
סינון הוא תהליך אשר מפריד תערובות לגורמים שלהם, הוא תהליך פיזיקלי פשוט שניתן לעשות אפילו בציוד ביתי פשוט (אף על פי שככל שיהיה בעזרת ציוד טוב יותר יהיה מדויק יותר) ובדרך כלל משתמשים בו לצורך הפרדת מוצקים מתוך נוזל כלשהו. הסינון מבוסס על כך שחלקיקי הנוזלים שמחוברים בקשר חלש יחסית יכולים להתנתק לפסק זמן קצר ולעבור דרך חורי המסננת בעוד שחלקיקי המוצקים שמחוברים בקשר חזק יחסית לא יכולים להתנתק לפסק זמן הקצר ולעבור דרך חורי המסננת ולכן נשארים בתוכה. (חשוב להוסיף שאפשר גם להפריד בין מוצקים בעלי גדלים שונים) קיימים שני מקרים:
החסרונות בסינון הם שככל שאתה מסנן יותר, החומרים מסתננים לאט יותר.
שיטות הפרדה כימיות.
מיצוי.
מיצוי הוא תהליך אשר משמש להפרדת חומרים בתוך תערובת נוזלית (מיצוי הנקרא מיצוי נוזל-נוזל) ובנוסף משמש גם להפרדת חומרים בתערובות מוצקים (מיצוי הנקרא נוזל-מוצק). תהליך זה מתבצע כאשר מוסיפים לתערובת חומר שיש ביכולתו להמס את החומר שאנו רוצים להפרידו, לאחר הוספתו של החומר הממס, מרחיקים את החומר שאנו רוצים לקבל עם הפאזה הנוזלית שנוצרה באמצעות מכשיר הפרדה כמו משפך מפריד. לאחר שבידנו את החומר שברצוננו לקבל עלינו להיפתר מהחומר הממס על ידי אידוי בחימום תחת ריק.
כרומטוגרפיה.
כרומוטוגרפיה היא שיטת הפרדה המאפשרת להפריד, לזהות ולקבוע את כמות החומרים הנמצאים בתערובת. משתמשים בשיטה זו בתחומים רבים כגון: מחקר, זיהוי פלילי, מזון והרפואה.
פירוש המילה כרומטוגרפיה הוא צביעה גרפית – כרומו: צבע, גרפיה: גרף.
תוכנית אורורה
תוכנית אורורה, המכונה באנגלית "תוכנית החקר", היא תוכנית חקר החלל ומערכת השמש. התוכנית נוסדה בשנת 2001 על ידי סוכנות החלל האירופית, ושנת סיומה טרם פורסמה.
מטרת התוכנית.
מטרת התוכנית לייסד תוכנית אירופית ממושכת לחקר מערכת השמש בעזרת חללית רובוטית וטיסת אסטרונאוטים, כדי לחקור גופים המעידים על קיום חיים מחוץ לכדור הארץ.
יזמי התוכנית.
יוזמי התוכנית הם סוכנות החלל האירופית לאחר שהגיעו למסקנה כי חקירת מערכת השמש על ידי בני האדם היא אחת מההתחייבויות של אירופה במאה ה־21. היא פותחה בשיתוף פעולה עם ארצות רבות וביניהן אוסטריה, בלגיה, קנדה, איטליה ועוד. איטליה תרמה את מרבית הכסף ליישום התוכנית.
הקהילות המדעיות, אקדמיות ותעשייתיות האירופאיות התבקשו להצביע על יעדים ועל המשימות המועדפות של תוכנית חקר חלל ומערכת השמש שעשויה להתקיים בעתיד.
משימות.
משימת הדגל.
בעשור הראשון של התוכנית מתוכננת התמקדות במשימות רובוטיות, כלומר חלליות לא מאוישות אשר יהיו תחת שליטה של אסטרונאוטים ומדענים מומחים. סוכנות החלל האירופית מתארת כמה משימות בתוכנית כ"משימות הדגל", והמשימה הראשונה מסוג זה נקראת "Exomars", שהיא משימה רובוטית כפולה שנועדה לספק מידע ממאדים אשר התקיימה בשנת 2016 בשיתוף פעולה עם הסוכנות החלל הרוסית. בשנת 2020, במסגרת משימה זו תישלח למאדים מעבורת בשם "Exomars rover" במטרה לחקור לעומק את מאדים תחת שימוש בטכנולוגיה מתקדמת. באמצע שנות ה־2030 תתחיל המשימה האנושית הראשונה למאדים, במסגרת תוכנית אורורה.
חברי התוכנית והמצטרפים אליה מחויבים להישאר בה לפרק זמן של 5 שנים, לאחר מכן חופשיים לעזוב אותה או להמשיך להיות חלק ממנה ומהמשימות שמתקיימות במסגרתה.
משימת החץ.
משימת החץ תתרכז בשיפור ובדיקת הטכנולוגיה לקיום התוכנית של מאדים.
זאקי ונג'נס
זאקי ונג'נס (באנגלית: Zacky Vengeance; נולד ב-1981) הוא גיטריסט וזמר משני בין לאומי אשר מנגן בלהקת "Avenged Sevenfold".
הגיטריסט ידוע בשמו (זאקי ונגנס) שזהו שם הבמה שלו כאשר השם האמיתי שלו הוא זקרי ג'יימס בייקר (Zachary James Baker).
חייו.
ונג'נס, יליד אולימפיה, וושינגטון, לימד את עצמו לנגן בגיל 13 ולפני ההצלחה עם להקתו כיום "Avenged Sevenfold" ניגן בלהקת הפאנק "MPA" קיצור של "Mad Porno Action".
בבית ספר התיכון עבר הצקות והשפלות ולכן קיבל את כינויו "זאקי ונג'נס" ("ונג'נס", באנגלית, פירושו "נקמה") היות שרצה לנקום בהם על ידי הצלחה עם להקתו.
הלהקה אוונגד סבנפולד (הלהקה שבו הוא מנגן)  הוקמה בשנת 1999 ומופיעה עד היום כאשר הגיטריסט היה אחד מהמקימים של הלהקה.
אלבומה הראשון של הלהקה יצא בשנת 2001 והאלבום האחרון בשנת 2016, כאשר בסך הכל הוציאה הלהקה 11 אלבומים, שוונג'נס היה שותף בהקלטתם.
הגיטרה של ונג'נס מבוססת על מודל S-1 של Schecter. בתחתית הגוף של הגיטרה ישנם 4 מספרים "6661" אשר מיצגים את שנת הקמת הלהקה 1999. ונג'נס השתמש בגיטרות רבות אחרות בקריירה שלו לפני שהוא קיבל גיטרה חתומה על שמו (2005).
פטר גרינברג
פטר אנדריאס גרינברג (בגרמנית: Peter Andreas Grünberg; 18 במאי 1939 – 7 באפריל 2018) היה פיזיקאי גרמני אשר תחום מומחיותו הוא סרט מגנטי. גרינברג זכה בשנת 2007 בפרס נובל לפיזיקה יחד עם אלבר פר על גילוי התנגדות מגנטית עצומה, שהביאה לפריצת דרך בכוננים קשיחים בגודל של ג'יגה-בייט.
ביוגרפיה.