מצב "תאומים כלואים" מתרחש בתדירות של 1 ל-90,000 לידות או 1 מתוך 1000 הריונות תאומים. האבחנה במקרים אלו מגיעה בדרך כלל באיחור ולמעשה מתרחשת כאשר האישה נמצאת כבר בתהליך הלידה. במצב זה ישנו קושי ליילד את העובר הראשון.
גורמי סיכון.
גורמים המעלים את הסיכון להיווצרות תאומים כלואים הם: תינוקות קטנים, אגן רחב, אישה שזוהי לידתה הראשונה, מיעוט מי שפיר, שלפוחית היפרטונית, קרע מוקדם מדי של שק מי השפיר, תאומים מונו-כוריוטיים, מונו-אמניוטים.
כאשר העוברים קטנים הכליאה מתרחשת לרוב לאחר הירידה לאגן בעוד בעוברים גדולים יותר יש נטייה להיכלא עוד לפני הירידה לאגן ובעצם לעצור את תהליך הלידה.
סכנות.
כאשר עובר אחד נמצא במצג עכוז ומתחילה לידה העובר יכול להכלא ללא יכולת לצאת ולכלוא גם את העובר השני. במקרה זה סיכויי ההישרדות של העוברים הוא נמוך, במיוחד של העובר הראשון.
טיפול.
תמותה ותחלואה של תינוקות ניתנות למניעה על ידי זיהוי מוקדם של המצב דרך מעקב צמוד על הריונות תאומים וביצוע תדיר של אולטרסאונד. כאשר מאובחן מצב בו עובר אחד במצג עכוז יש לקבוע ניתוח קיסרי אלקטיבי בזמן ובמועד הנכונים. במצב בו הלידה החלה אפשר לנסות ולחלץ את העובר על ידי תמרון על שם ZAVANELLI. בתמרון זה דוחפים את העובר כלפי מעלה בחזרה לאגן ומבצעים ניתוח קיסרי להוצאת העוברים והוא נעשה תחת הרדמה.
חוסה אלבי
חוסה אלבי פיטה (בספרדית: José Albi Fita, בוולנסית: Josep Albi Fita, ז'וזפ אלבי פיטה; 1922 – 7 ביוני 2010) היה משורר ספרדי, מבקר ספרות, ומתרגם. הוא היה נשיא הכבוד של אגודת הסופרים ומבקרי הספרות הוולנסיאנית (CLAVE). אלבי היה "אחרון המשוררים של תקופת שוך מלחמת האזרחים הספרדית".
חייו המוקדמים וחינוכו.
חוסה אלבי פיטה נולד בוולנסיה בשנת 1922, אבל גדל בסואקה. הוא למד משפטים באוניברסיטת ולנסיה (שם פגש את ז'ואן פוסטר אי אורטלס) וגם באוניברסיטת דאוסטו. אלבי קיבל תואר בפילוסופיה, מאוניברסיטת סרגוסה ודוקטורט מאוניברסיטת מדריד. במהלך חייו, אליבי שמר על קשר עם מיגל ארננדס, דאמאסו אלונסו וגבריאל סלאיה.
אבני הדרך בקריירה.
בשנת 1950, בהשראת קריאה של Marinero en tierra על ידי רפאל אלברטי, אלבי החל לראשונה לכתוב שירה. הוא החל לפרסם את Cuadernos literarios, יומן הביקורת הספרותית שלו שהופיע ב-"Verbo y Cuadernos literarios", עלון ביקורת אשר ייסד בשנת 1954. אלבי החל לכתוב תחת שם בדוי, "דיאס קלאבס" (מילולית: "עשרה מפתחות") תוך שימוש במונחים סוריאליסטים מופנמים. הוא גם מוכר בגלל שיתוף הפעולה שלו עם ז'ואן פוסטר אי אורטלס ביצירת אנתולוגיות של היצירות של אנחל קרספו, פול אלואר, ויוצרים ספרדים סוריאליסטים נוספים.
פרסים.
כמשורר אלבי היה פופולרי הן בקרב המבקרים והן בקרב הציבור הרחב, וקיבל מספר פרסים. ב-1957, הוא קיבל את "פרס ולנסיה לספרות", על Vida de un hombre. ב-1958, הוא זכה ב"פרס גבריאל מירו" על El silencio de Dios.
ב-1977, אלבי קיבל "פרס ולנסיה לספרות" בשנית על Odisea 77. בשנת 1978 הוענק לו "פרס מיגל אנחל דה ארגומוסה" על Elegía atlántica.
בשנת 2002, אלבי קיבל "פרס ולנסיה לספרות" בפעם השלישית. יתר על כן, הוא שימש נשיא הכבוד של אגודת הסופרים ומבקרי הספרות הוולנסיאנית (CLAVE).
שנותיו האחרונות ומותו.
בשנותיו האחרונות הוא חי חלק מהזמן באוליבה, עיר הולדתה של אמו, אך בעיקר בעיר החוף והנופש שאביה (Xàbia).
אלבי מת בביתו שבשאביה ב-7 ביוני 2010.
ביבליוגרפיה.
להלן רשימה של העבודות השונות של אלבי לפי סדר הופעתם:
פרשת מעונות ראש הממשלה
פרשת מעונות ראש הממשלה (או בקיצור: תיק המעונות) כוללת מספר פרשיות משנה אשר בעניינן עלה חשד לביצוע עבירות פליליות, בין היתר על ידי אשת ראש הממשלה שרה נתניהו וסמנכ"ל מבצעים ונכסים לשעבר במשרד ראש הממשלה, עזרא סיידוף, בהן חשד לקבלת דבר במרמה ולמרמה והפרת אמונים.
החקירה הפלילית בפרשה נפתחה באוגוסט 2015, לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין החליט לאמץ את המלצת פרקליט המדינה שי ניצן בעניין. בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על הגשת כתב אישום בכפוף לשימוע ב"פרשת הארוחות" נגד שרה נתניהו וסיידוף, וסגירת יתר התיקים. כתבי האישום הוגשו ביוני 2018. ביוני 2019 הורשעו שרה נתניהו וסיידוף בניצול בתחבולה של טעות הזולת ללא מרמה (סעיף 416 לחוק העונשין).
פרטי הפרשה.
פרשת הארוחות.
פרשת הארוחות (כונתה גם "פרשת החמגשיות", בין היתר על ידי ראש הממשלה ועורכי הדין של רעייתו) עוסקת בהזמנה שלא כדין של ארוחות למעון ראש הממשלה. החשד בפרשה זו התעורר במסגרת תביעה של אב הבית לשעבר במעון ראש הממשלה, מני נפתלי, נגד משרד ראש הממשלה. נפתלי טען כי מראשית חודש ספטמבר 2010 עד חודש מרץ 2013, בזמן ששהו במעון ראש הממשלה אורחים מקומיים, נרשם כאילו מדובר באורחים מחוץ לישראל, וכך נוצר מצב שבו המדינה ספגה הוצאה של מאות שקלים נוספים על כל מנה, משום שהתקציב לאירוח אורחים מחו"ל גבוה מהתקציב המקביל לאורחים מקומיים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט כי החקירה העלתה חשדות שלפיהם שרה נתניהו וסיידוף יצרו מצג שווא שלפיו מספטמבר 2010 עד מרץ 2013 לא הועסקה מבשלת במעון. כתוצאה מכך, על פי החשד, הזמינו השניים ארוחות למעון ראש הממשלה, בשווי של כ-359,000 שקלים. סיידוף נחשד גם כי הזמין שפים לבישול ארוחות לאורחים פרטיים וזייף חשבוניות. היועץ החליט להעמיד את השניים לדין בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים, בכפוף לשימוע. בני הזוג נתניהו הכחישו כל קשר לחשבוניות, וטענו כי נפתלי אחראי להזמנות אלו.
פרשת החשמלאי.
ב-17 בפברואר 2015, פרסם מבקר המדינה שפירא דו"ח אשר עסק בהוצאות הכספית של בני הזוג נתניהו במעונות ראש הממשלה בקיסריה ובירושלים. בדו"ח נאמר בין היתר שהחשמלאי אבי פחימה הועסק בבית משפחת נתניהו בקיסריה בניגוד לנהלים. נאמר שם שבשנת 2009 ביקשה משפחת נתניהו למנות את פחימה לחשמלאי של המעון בקיסריה. "ועדת השלושה", אשר קובעת את תקציב מעון ראש הממשלה, פסלה את מועמדתו של פחימה בשל קשריו המוקדמים עם משפחת נתניהו והיותו חבר מרכז הליכוד. על אף זאת, הועסק פחימה תוך מצג-שווא באמצעות חברה אחרת, זולה יותר, שזכתה במכרז והודיעה כי פחימה ישמש כקבלן משנה שלה. בפועל, קבע המבקר, שימש פחימה כקבלן הראשי.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה על סגירת התיק כנגד שרה נתניהו בפרשה, אך כתב האישום שהוגש נגד עזרא סיידוף כולל גם פרשה זו.
נושאים נוספים.
ב-12 ביוני 2014 נחשף בעיתון "ידיעות אחרונות" כי מבקר המדינה יוסף שפירא העביר מידע ליועץ המשפטי לממשלה וינשטיין, שלפיו משפחת נתניהו לקחה לביתה הפרטי בקיסריה ריהוט שנרכש מכספי המדינה עבור מעונו הרשמי של ראש הממשלה בירושלים. על פי הפרסום, הורה סמנכ"ל מבצעים ונכסים במשרד ראש הממשלה, עזרא סיידוף, לעובדים לרכוש ריהוט חדש, זהה לריהוט שנמצא בווילה הפרטית של בני הזוג נתניהו בקיסריה. לאחר שהריהוט הגיע למעון ראש הממשלה הועבר הריהוט החדש לקיסריה, והריהוט הישן מקיסריה הועבר למעון ראש הממשלה בירושלים.
משרד ראש הממשלה הגיב כי ראש הממשלה בנימין נתניהו מנהל ישיבות עבודה הן בקיסריה והן בירושלים. לפי התגובה, גם אילו נרכשה מערכת ריהוט גן חדשה לשימוש בקיסריה לתקופת כהונת ראש הממשלה, היה הדבר בהתאם לנוהל שאושר על ידי משרד המשפטים.
בעדותו של נפתלי בשנת 2015 נטען גם ששרה נתניהו שכרה מטפלת סיעודית לאביה, תוך שהיא משיתה את ההוצאות על מעון ראש הממשלה. ארבע שנים קודם לכן פורסם שהמטפלת פוטרה, אחרי שהתלוננה על אלימות מצד שרה נתניהו נגדה. נתניהו ואחרים בסביבתם טענו מנגד שהמטפלת הפכה אגרסיבית אחרי שהתקבלו תלונות בדבר טיב טיפולה. בשנת 2016 התיק הועבר לאחר תום חקירה לפרקליטות ופורסם בתקשורת שהמשטרה המליצה להעמיד לדין את שרה נתניהו, עם אחרים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה על סגירת התיק נגד שרה נתניהו בעניין המטפלת וריהוט הגן.
התפתחות הפרשה.
חקירת משטרה.
ב-20 ביולי 2015 החליט היועץ המשפטי לממשלה וינשטיין כי יש מקום לפתיחת חקירה פלילית בפרשה וזאת לאחר אימוץ המלצותיהם של פרקליט המדינה שי ניצן וראש האגף לחקירות ומודיעין במשטרה ניצב מני יצחקי.
ב-4 באוגוסט 2015 נחקר אבי פחימה במשרדי היחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרה, בנוגע ל"פרשת החשמלאי".
ב-31 בדצמבר 2015 נחקרה שרה נתניהו באזהרה בענייני הפרשה במשרדי להב 433. היא אמרה בחקירה שיש אישור בתקשי"ר להעביר ריהוט, כל עוד מדובר בריהוט המיועד לאירוח. בנוגע לחשמלאי אמרה שהיא אינה עוסקת כלל בתשלומים ובהמחאות. כעבור ארבעה ימים נחקרה נתניהו בשנית.
המשך החקירה.
ב-29 במאי 2016 הודיעה המשטרה כי "היחידה הארצית של משטרת ישראל סיימה חקירה בעניין מעונות ראש הממשלה. בסיומה של החקירה, הועברו כל הראיות לכאורה, הממצאים והתובנות שנאספו בחקירות המשטרה לפרקליטות מחוז ירושלים, אשר ליוותה את החקירה, לצורך עיון והחלטה".