בשנת 2018 שובצה במקום השלישי ב"רשימת יאפא" למועצת העיר תל אביב.
בימוי.
(ראו לעיל).
עינת וייצמן
צרידות
צרידות היא מצב שבו הקול נשמע מחוספס, שיש בו מרכיב רועד של טונים נמוכים. אצל בני אדם הצרידות נגרמת על ידי התכווצות, דלקת או שיתוק במיתרי הקול או מגידול פוליפים עליהם. היא יכולה לנבוע משימוש לרעה בקול, מלחץ נפשי, עישון, דלקת גרון נגיפית, מחלה זיהומית או אלרגיה. הרמת קול פתאומית מזיקה במיוחד למערכות הקול. צרידות הנמשכת זמן רב נחשבת לאחד מסימני האזהרה לסרטן ומחייבת בדיקה רפואית. צרידות קבועה, הנגרמת כתוצאה מעבודה, עשויה לזכות את הנפגע באחוזי נכות, על פי תקנות הביטוח הלאומי.
ריפוי צרידות.
כשמדובר בשימוש לרעה בקול, כמו בהרמת קול ממושכת, הטיפול בבעיה יכלול מנוחה של מערכת הקול לזמן ארוך. דיבור בלחישה אינו מסייע לרפוי הצרידות. הרמב"ם כותב: "אכילת הצנון או הכרוב מסירה צרידות הקול" כתרופת סבתא, ידוע הדבש כמסייע בריפוי צרידות. שיטת אלכסנדר מיועדת בין היתר לריפוי הצרידות. ספר התרופות הסיריאק מהמאה החמישית מציין את הפלפל (או אולי את הפלפל הארוך) כתרופה למחלות רבות ושונות ובהן צרידות. פרופ' ישראל נגריס פיתח תרופה נגד צרידות, אשר נרשמה כפטנט על שמו ב-1989. התרופה התקבלה על ידי ה-FDA ב-1991.
צרידות בכלי נגינה.
המונח צרידות מתייחס גם לקול שאינו קול אנושי. כך, למשל, כותב הרמב"ם: "היה קולו עבה או דק או צרוד - כשר, שכל הקולות כשרין בשופר". קיימים כלי נגינה שידועים בצליל צרוד כגון אבוב ציד.
תקציר
תקציר הוא תמצות של תוכנו של פריט מידע, בדרך כלל כתוב, במטרה להציג את עיקר תוכן הפריט בלא צורך בהצגת הפריט כולו. התקציר משמש כמקור מידע ראשוני, שמאפשר למחפש המידע להחליט אם הפריט רלוונטי לחיפוש הנוכחי שלו תוך זמן קצר.
תקצירים בתחומים שונים.
מאמרים מדעיים.
תחום אחד בו מקובל מאוד כיום ליצור תקצירים הוא תחום המאמרים המתפרסמים בכתבי עת מדעיים. בעבר נעשה תקצור זה בעיקר בידי מתקצרים מומחים, אך כיום התקצירים נכתבים בדרך כלל בידי כותבי המאמרים עצמם, אשר מצרפים עליהם לעיתים מילות מפתח מתאימות. תקציר מאמר מכונה בלועזית "אבסטרקט".
בהלכה.
בהלכה, כמו במערכות חוקים אחרות קיימים תקצירים. כך למשל, קיצור שולחן ערוך וקיצור שולחן ערוך מקור חיים משמשים כקיצור ההלכות בשולחן ערוך. חסרונם של ספרי קיצורים הוא בכך שהם משמיטים את טעמי ההלכה ולא ניתן ללמוד מהם על הדין במקרים שאינם מופיעים.
תקציר בתרבות ואומנות.
בפרסומי סרטים, מחזות, תוכניות טלוויזיה, ספרים, ביצירות נוספות ובביקורות עליהם - ניתן תקציר עלילה על מנת להסביר במה מדובר ולעורר עניין. בביקורות, לעיתים מצורף לתקציר של הביקורת גם ציון המשקף את דעתו של המבקר על איכות היצירה.
באינטרנט.
באתרים מבוססי תוכן משתמש (כגון ויקיפדיה) ניתנת אפשרות ליצור "תקציר" של העריכה (לעיתים התקציר הוא אוטומטי), התקציר מגלה אלו פעולות נעשו או סיכום של התוכן.
האצטדיון האולימפי (הלסינקי)
האצטדיון האולימפי (בפינית: Olympiastadion) הוא הגדול באצטדיוני פינלנד וממוקם בשכונת טואולו במרכז הלסינקי, בירתה.
היסטוריה.
האצטדיון נבנה כאצטדיון אולימפי עבור אולימפיאדת הקיץ של 1940 שתוכננה להתקיים בטוקיו שביפן, הועברה להלסינקי ולבסוף בוטלה בשל מלחמת העולם השנייה. האצטדיון שימש כאצטדיון המרכזי של אולימפיאדת הלסינקי בשנת 1952.
הקמת האצטדיון החלה בשנת 1934 והעבודות הושלמו בשנת 1938. כבר בתחרות הראשונה לציון פתיחת האצטדיון האולימפי שנערכה ב-21 ביוני 1938 הייתה שערורייה גדולה, שבה אברהם טוקזייר היהודי, חצה ראשון את קו הסיום בריצת 100 מטר והכרוז אף הודיע עליו כמנצח מיד לאחר הריצה, אך עם פרסום התוצאות הרשמיות, התברר שהציבו אותו במקום הרביעי. למחרת פורסמה תמונה בעיתון הנפוץ בכל המדינות הנורדיות, שמוכיחה בבירור כי טוקזייר, היה הראשון שחצה את קו הסיום. הסיבה לדרוג הנמוך שלו במקום הרביעי הייתה ככל הנראה בגלל אנטישמיות. בתחרות נכחה משלחת רשמית מגרמניה הנאצית, והמארגנים, שרצו לרצות את אורחיהם, ובלחץ של אורהו קקונן (לימים נשיא פינלנד), שבאותה העת היה שר הפנים ויו"ר ההתאחדות האתלטיקה הפינית, הוציאו אותו מהפודיום ומטקס קבלת המדליות.
במהלך האולימפיאדה (1952) היו באצטדיון 70,000 מקומות. האצטדיון עבר שיפוץ נרחב בשנים 1990–1994 ושיפוץ נוסף בשנת 2005 לפני אליפות העולם באתלטיקה. בשל השיפוץ שנערך בו מספר המקומות עמד על כ-40,000 מושבים. בשנת 2016 נסגר האצטדיון לשיפוץ מקיף נוסף שבמסגרתו מספר המושבים ירד ל-36,000 מקומות וכן שופצה חזיתו תוך שימור המראה המקורי שלה והורחב קירוי היציעים כך שכעת הוא מחפה על כל היציעים.
בראש מגדל האצטדיון שגובהו 72 מטר, מצויה מרפסת תצפית.
האצטדיון משמש כאצטדיון הבית של נבחרת פינלנד בכדורגל.
האצטדיון אירח את גמר אליפות אירופה בכדורגל נשים 2009 והסופר קאפ האירופי 2022.
אליפויות עולם באתלטיקה.
הלסינקי אירחה באצטדיון זה שתי אליפויות עולם באתלטיקה:
אליפויות אירופה באתלטיקה.
הלסינקי אירחה באצטדיון זה שלוש אליפויות אירופה באתלטיקה:
2007 בטלוויזיה בישראל
תוכניות וסדרות.
בשנת 2007 נוצרו מאות תוכניות וסדרות ישראליות. להלן חלק מהתוכניות:
משבר yes.
החל מה-6 בספטמבר שובשו שידורי yes למשך כחודש עקב הפרעות אלקטרומגנטיות.
אבחזיה ססר
גאורגיה ססר
גרוזיה ססר
הקרן למצוינות בתרבות
הקרן למצוינות בתרבות הייתה קרן פרטית לתמיכה, טיפוח וליווי של אמנים ישראלים מצטיינים שפעלה עד שנת 2011.
פעילות.
הקרן מאתרת ובוחרת את האמנים הישראלים בעלי הפוטנציאל הגבוה ביותר למצוינות במגוון תחומי אמנות: אמנות פלסטית וחזותית, מוזיקה (קלאסית, ג'אז וישראלית), מחול, תיאטרון, קולנוע, עיצוב מוצר, תקשורת חזותית, עיצוב אופנה וכתיבה. התמיכה והליווי ניתנים לאמנים לתקופה של מספר שנים.
הקרן הוקמה ומנוהלת על ידי רחל מראני, לשעבר נספחת התרבות של ישראל בוושינגטון, והיא ממומנת על ידי אנשי עסקים, חברות וקרנות בארץ ובעולם. בצוותים האמנותיים, שבוחרים את האמנים המצטיינים, משתתפים 35 אמנים ואנשי תרבות בכירים, כולל שישה חתני פרס ישראל, כולם בהתנדבות. בהם: דני קרוון, דוד טרטקובר, מיכל זמורה-כהן, חיים טופול, יוסי מר-חיים, מנדי רודן, אוהד נהרין, דני גוטפריד, רון ארד, אשר פיש, יאיר ורדי, גבי אלדור, דובי לנץ, גרשון ברם, אלכס פדואה ומיכה לבינסון.
טיפוח האמנים מתמקד בשני תחומים עיקריים: קידום ומימוש הכישרון האמנותי וארגון ופיתוח הקריירה. הקרן בונה ביחד עם האמן תוכנית קידום אישית המותאמת לתחום עיסוקו, אופיו וצרכיו המקצועיים. התוכניות רבות ומגוונות ומשתנות מאמן לאמן, למשל: הכשרה עם מנטור בינלאומי, השתלמות בקורסים מיוחדים במדינות שונות, התמחות בתוכנות מחשב מקצועיות, ועוד.
הקרן מעודדת את האמנים לפעילות פרו-אקטיבית גם בקידום הקריירה שלהם, תוך הבנה שכישרון אמנותי גדול הוא תנאי הכרחי אך לא מספיק למימוש הפוטנציאל ולהצלחה. נבחרי הקרן משתתפים במספר סמינרים ומפגשים שנתיים העוסקים ב"כישורי קריירה". בסמינרים אלה נחשפים האמנים, לפעמים לראשונה בחייהם, לנושאים ומושגים מעולם העסקים, כמו חשיבה אסטרטגית ותכנון ארוך טווח, ניהול, פרזנטציה, שיווק, מיתוג, קניין רוחני, נטוורקינג ועוד. מומחים מקצועיים עומדים לרשות הנבחרים גם במהלך השנה ועוזרים לאמנים בהכנת תוכניות תקציביות, בתכנון והקמת פרויקטים, ועוד. בנוסף, זוכים אמני הקרן הרוצים בכך גם בתהליך אישי של אימון עסקי.
מודל הקרן הוא ייחודי בעולם, ונבנה בשיתוף פעולה עם חוקרים באוניברסיטאות הרווארד וקולומביה בארצות הברית. הגישה ואופן הפעילות שונים מהמקובל בתחום התרבות, ודומים יותר באופיים לעולם העסקי.
נבחרי הקרן בשנים 2002 - 2011.
מוזיקה עברית: שלומי שבן, רונה קינן, דין דין אביב, רן שם טוב (איזבו), ליאור אלמליח, דוד דאור, ויקטוריה חנה.
מוזיקה קלאסית: גיל שוחט, דן אטינגר, ירון גוטפריד, חן רייס, אבנר דורמן, קרן הדר.
ג'אז: אלי דג'יברי ואבישי כהן.
תיאטרון: איתי טיראן, עידית הרמן (תיאטרון קליפה), מעצב התאורה והתפאורה במבי פרידמן, מירה עוואד, קרן צור.
כתיבה: אתגר קרת, אשכול נבו.
קולנוע וטלוויזיה: תומר הימן, דוד אופק, ניר ברגמן.
אמנות פלסטית: יהודית סספורטס, זויה צ'רקסקי, עדי נס, גל ויינשטיין, יעל ברתנא, טליה קינן.
תקשורת חזותית: המעצב הגרפי עדי שטרן, המאיירת רותו מודן.
עיצוב אופנה: קלודט זורע, מירית ויינשטוק, אבשלום גור.
מחול: יסמין גודר, עמנואל גת, שרון אייל.
עיצוב מוצר: רון גלעד, טל גור.
רב תחומי: אוהד פישוף.
ספרות השואה
ספרות השואה היא כלל היצירות הספרותיות המתארות את השמדת היהודים בידי הנאצים בתקופה השואה ובמיוחד בין השנים 1939–1945. ספרות זו כוללת קטגוריות אחדות: יומנים אישיים, שנכתבו תוך כדי השואה, ספרי זיכרונות של ניצולי השואה, פרוזה, מחזות ושירה העוסקים בשואה, וכן ספרי מחקר היסטוריים, העוסקים בחקר אירועי השואה.
יומנים אישיים.
מבין סוגי הכתיבה השונים שנכתבו על תקופת השואה, מהווים היומנים כלי תיעודי בעל חשיבות ראשונה במעלה. היומנים נוגעים באופן ישיר ובלתי מעובד במציאות האימתנית.