לבקשת אגף המחקר, התכנון וההכשרה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והתוכנית הלאומית למניעת אלימות במשפחה ביצע מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל סקירה בין-לאומית בנושא ההתמודדות עם אלימות נגד נשים במערכת יחסים זוגית בעת משבר הקורונה. ממצאי הדוח כוללים את המענים בהתמודדות עם אלימות במשפחה ונסמכים על שלושה מעגלים עיקריים: הפרט, הקהילה והמדינה.
עליית צריכת האינטרנט מהבית.
עקב המשבר ושהיית אנשים בביתם גברה צריכת האינטרנט הביתי, ובכלל זאת שימוש באמצעי עבודה מהבית ואפליקציות לשיחות ועידה כגון זום, כמו גם לצרכים אחרים כמו מנהגי אבלות. כלי תקשורת הצביעו על הצורך להסיט משאבים מהמגזר העסקי אל המגזר הביתי ועל פערי התשתית.
בשל הגידול בצריכת האינטרנט, פנה משרד התקשורת לנטפליקס בבקשה להוריד את איכות השידור כדי להפחית בעומס על התשתיות. החברה נענתה לבקשה, והפחיתה את קצב הנתונים המוזרמים בישראל למשך 30 יום.
במחקר אשר בוצע על ידי מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל נמצא כי 68% מן המשיבים ציינו כי משך הזמן שבו הם מבלים מול מסכים הוא ארוך מן הרגיל. בנוגע לילדיהם, 75% ממי שיש להם ילדים דיווחו על עלייה במספר השעות שבהן הילדים מבלים מול מסכים.
כמו כן, חברת "בזק" דיווחה על עלייה חדה בשימוש באינטרנט בקרב החרדים, המהווים 8% מקרב המצטרפים החדשים מאז השבתת המשק ב-15 במרץ וכן גידול של 40% ויותר בממוצע בנפחי הגלישה בערים חרדיות בתקופת הקורונה. דווח גם על עלייה בקניות באינטרנט במגזר זה ושימוש בו לצורך לימודים אונליין.
סיכוני סייבר, הונאות ופגיעה בפרטיות.
בשל שינוי אופן צריכת האינטרנט, המשטרה, הרשות להגנת הפרטיות ומערך הסייבר התריעו על גידול במספר איומי הסייבר והפרטיות.
מערך הסייבר התריע כי אזרחים מקבלים שיחות טלפוניות והודעות דואר אלקטרוני המתחזות לאמצעי הקשר של מקום העבודה ובהם מבקשים את שם המשתמש והסיסמה כדי לסייע. כן התריעו על ניסיונות להונאות כופר כנגד מוסדות רפואיים.
מספר תלונות הוגשו למשטרה לאחר שהתקבלו הודעות כוזבות לפיהן הנמען נדבק בנגיף והשב"כ בדרך לביתם.
ב-29 במרץ התפרסמו עדויות על זיוף מוצרי אלכוג'ל.
דווח על מקרים בהם נעשתה השתלטות מצד גורמים עוינים על שיעורים בזום המתקיימים במסגרת הלמידה מרחוק, תוך הצגת תכנים שאינם הולמים לתלמידים, וכן גם שימוש בתוכנות פולשניות להשתלטות מרחוק על המחשב למניעת גלישה ולצילום הסטודנטים בעת ביצוע בחינות בבית.
דפוסי עבודה מהבית.
בעקבות התפרצות הנגיף וההגבלות של הממשלה על תנועת האזרחים, עובדים רבים עברו לעבוד מן הבית. סקר אינטרנטי שנערך בתחילת יוני 2020 בקרב 1,202 בני 25–64 שהיו מועסקים בתקופה שלפני הגבלות הקורונה העלה כי 41% מן המשיבים שעבדו מן הבית דיווחו כי היו יעילים יותר בעת שעבדו מן הבית לעומת במקום העבודה, 87% ציינו שיתרונה הבולט של עבודה מן הבית הוא צמצום הנסיעות למקום העבודה ו-65% ציינו כי יתרונותיה הם גמישות בפיזור שעות העבודה על פני היממה ובארגון המשימות על פי צורכיהם. עם זאת, 30% מן המשיבים שעבדו מן הבית דיווחו כי היו יעילים פחות כאשר עבדו מן הבית, 69% דיווחו שהקושי הבולט בעבודה מן הבית הוא הטיפול בילדים במקביל לעבודה ו-56% מן המשיבים דיווחו שהגבולות בין החיים הפרטיים לעבודה מיטשטשים.
סגירת גבולות בין-לאומיים.
לפני שהתגלו חולים בישראל, נקטו הרשויות בישראל פעולות למניעת כניסת המחלה לישראל על ידי נשאים החוזרים ממדינות נגועות. החוזרים מחוץ לארץ נדרשו להיכנס לבידוד, ומי ששהה בשבועיים האחרונים במדינה נגועה, או היה במגע עם אדם ששהה שם, ופיתח תסמינים של המחלה נדרש להגיע לבית חולים. תחילה, חלה ההוראה רק על החוזרים מווהאן שבסין.
ב-30 בינואר 2020 נאסרה כניסת תיירים מסין, ובוטלו הטיסות הקבועות. ב-17 בפברואר הורחב האיסור להונג קונג, מקאו, יפן, תאילנד, סינגפור וקוריאה הדרומית.
החל מ-26 בפברואר נדרשו לשהות בבידוד בית, החוזרים ממספר מדינות בהן הייתה כמות גבוהה של חולים.
ב-4 במרץ הוחמרו ההגבלות על נסיעה מחוץ לישראל וקיום אירועים בינלאומיים, וכן הורחבה רשימת המדינות שהחוזרים מהן מחויבים בבידוד, הרחבה שגרמה לכניסתם לבידוד של כ-50 אלף איש.
ב-8 במרץ הודיע שר הפנים, אריה דרעי, על סגירת הגבול היבשתי עם מצרים, בנוסף לכך אזרחים זרים ששהו במצרים בשבועיים האחרונים לא יורשו להיכנס לישראל. אל על הודיעה על ביטול טיסה ראשונה מניו יורק, כחלק מהצעדים הננקטים למניעת הבאת הנגיף מארצות הברית. נסגר טרמינל 1 בנמל התעופה בן-גוריון לטיסות חוץ.
למחרת, הורחבה חובת הבידוד לכל החוזרים מחוץ לישראל. אחרי שבוע הודיעה רשות שדות התעופה על סגירת נמל התעופה רמון לפעילות לילית. הפעילות קטנה מאוד.
עד יוני היו מספר קטן של נכנסים ויוצאים אך לא סגירה מוחלטת. דווח על ירידה של 98 אחוז בתנועת הנוסעים.
באמצע אוגוסט התאפשרה חזרה מחוץ לישראל בלי בידוד. היו "מדינות ירוקות" שחולקו לשתי קבוצות: מי שדרשו מישראלים להיכנס לבידוד, והחוזרים מהן לא נזקקו לבידוד. בשאר דרשו מישראלים שהגיעו אליהן להיכנס לבידוד. אולם, השבים לישראל ממדינות אלה לא חויבו בבידוד.
בשל הפרות בידוד, נקבע בדצמבר שהבאים מחלק מהמדינות יבחרו בין בידוד במלונית לבדיקה ובבידוד ביתי. הצעד לא מומש ובהמשך הוגדרו כולן כאדומות.
בשל גילוי המוטציה הבריטית, החל מ-20 בדצמבר כל השבים מבריטניה חויבו בבידוד במלוניות (פרט לאלה עם פטור). בראשית 2021, אזרחים זרים ותיירים לא הורשו להיכנס לישראל ונתב"ג נסגר ברובו. בפברואר צומצמה בהדרגה הכניסה לישראל עד לשיא של 200 איש ליום בלבד. כ-70% מהחוזרים מחו"ל לא שמרו על הנחיות הבידוד. במרץ פסק בית המשפט שתבוטל מכסת השבים וועדת חריגים ליוצאים. במקביל אושר חוק המחייב בחירה בין אזיק אלקטרוני לבידוד במלונית בעת כניסה לישראל למעט חריגים. היוזמה לא מומשה. באפריל פורסמו אזהרות מסע לכמה מדינות. במאי השבים מהם חויבו בבידוד גם אם הם חוסנו. ביוני הוחלט להקשיח את הפיקוח בנתב״ג, וב-27 לחודש מונה רוני נומה לממונה מיוחד בנושא הגבולות. ביולי נקבע שכל הישראלים שישובו לארץ מחו"ל, כולל מחוסנים ומחלימים, יחויבו בבידוד של 24 שעות, או עד לקבלת תוצאות בדיקת קורונה שלילית. באוגוסט אושר שימוש בישומון לצורך אכיפת הבידוד. בנוסף נקבע שתוגדר רשימה מצומצמת ביותר של מדינות, שהחזרה מהן תחייב בידוד עד לקבלת תוצאת בדיקה שלילית, בניגוד למצב הקודם שכלל רשימה רחבה יותר. פיקוח אלקטרוני הורחב לכל המבודדים בספטמבר.
מאז מרץ 2020 נאסרה כניסת תיירים זרים לישראל, למעט מקרים חריגים. מכ-4.5 מיליון תיירים שהגיעו לישראל ב-2019, צנחה תנועת התיירות לכ-850 אלף תיירים בלבד ב-2020 - ירידה של 81%. בראשית אפריל 2021 החליט שר הפנים דרעי על פתיחת השמיים לביקורי קרובים מדרגה ראשונה. ב-1 בנובמבר 2021, הותרה לראשונה כניסת יחידים לישראל בכפוף לתנאים.
בשל גילוי מוטציה חדשה, בנובמבר 2021 הוכרז על מדינות אפריקאיות מהן יש חובת בידוד במלונית. כמו כן, נאסרה כניסת זרים וכל האזרחים שבאו מחוץ לישראל חויבו בבידוד (במלונית או בבית בהתאם למדינה) והוקשחו הגבלות היציאה מהארץ. הקלה בהגבלות נקבעה בשלהי 2021, והמשיכה בינואר 2022 כשסוכם לאפשר כניסת זרים מחוסנים ומחלימים. המגמה נמשכה בפברואר ומרץ.
התרבות הפופולרית.
בעקבות המשבר התאחדו חבורת "זהו זה!" לעונה חדשה אשר משודרת בכאן 11. באופן דומה חבורת קומדי סטור התאחדה. בשל עצירת אירועי התרבות בישראל גברה התופעה של שידור הופעות דרך רשתות חברתיות, מטעם אמנים כדוגמת רן דנקר ועידן רייכל. בהמשך קבוצת קשת, זאפה ושורה של חברות פרטיות השיקו פרויקט לשידור הופעות של אמנים ישראלים בולטים לציבור הרחב. גם חיל החינוך, דרך הרשתות החברתיות, העביר הופעות של הלהקות הצבאיות בשיתוף עם אמני ישראל. מוזיאונים, גופי תוכן, תרבות ואמנות נוספים בישראל פתחו סיורים וירטואליים מוקלטים או בשידור חי, והקלטות של אירועים מהעבר. הפסטיגל נערך באופן דיגיטלי. הוקם ערוץ מוזיקה il.
לימור סמימיאן-דרש
לימור סמימיאן-דרש (נולדה ב-8 באוקטובר 1974) היא פרופסור בבית הספר למדיניות ציבורית וממשל על שם פדרמן בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטה העברית בירושלים.
תחומי המחקר שלה כוללים: אנתרופולוגיה וסוציולוגיה של ביטחון ובריאות, היערכות למצבי חירום אזרחיים, תפיסות של סיכון ואי וודאות עתידית.
ביוגרפיה השכלה ועבודה.
סמימיאן-דרש שירתה כקצינת חינוך בצה"ל והשתחררה בדרגת סגן. את שלושת תאריה האקדמיים קיבלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2001 סיימה בהצטיינות את התואר הראשון בפסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. בשנת 2003 סיימה בהצטיינות את התואר השני בסוציולוגיה ארגונית במסלול המחקרי ובשנת 2009 סיימה את לימודי הדוקטורט במחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ומחקרה עסק באופן שבו מוסדות וגופים לאומיים במדינת ישראל נערכים לאיומים ביולוגיים עתידיים. כותרתו: "State, Preparedness, and Uncertainty: Preparedness for Biological Threats in Israel."
בשנת 2007 מאמר שפרסמה נבחר על ידי ה American Ethnological Society of the American Anthropological Association כמאמר הטוב ביותר (לדוקטורנטים).
בשנים 2006–2008 הייתה חוקרת אורחת באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ובשנים 2008–2010 הייתה מרצה עמיתה באוניברסיטה העברית. בשנת 2009 הייתה מרצה עמיתה במכללת רופין.
בשנים 2010–2012 הייתה פוסט-דוקטורנטית באוניברסיטת סטנפורד וחקרה היבטים פוליטיים של מדע וסיכון בפרויקטים בתחום הביו-ביטחון בישראל וארצות הברית.