שרון נולדה וגדלה בשם שרה אלטר בקיבוץ אשדות יעקב איחוד, למשפחה בת חמישה ילדים. סיימה הכשרה מקצועית כמורה למוזיקה במדרשה ועבדה במקצועה בקיבוץ ובבתי ספר בסביבה עד גיל 50, בו החליטה לפרוש מההוראה. בשנת 1978 הוקם מועדון הזמר של עמק הירדן ביוזמתו של ירוחם כהן מאפיקים, שהיה אז רכז המחלקה לתרבות במועצה האזורית עמק הירדן, ושרון קיבלה את תפקיד ההנחיה של המועדון. בשנות השמונים צולמו תוכניות המועדון לטלוויזיה הישראלית ושרון הפכה לידועה בתחום השירה בציבור, כשהקהל הרחב הצטרף לשירי ארץ-ישראל בהנחייתה. תקליט שהוציאה שרון עם מקהלת המועדון זכה להצלחה רבה.
ב-1993 זכתה שרון עם להקתה החד פעמית "שירו" בתחרות הקדם-אירוויזיון ויחד הם ייצגו את ישראל באירוויזיון 1993 באירלנד. השיר שביצעו, "שירו" (טהרלב - פייקוב), הגיע לבסוף למקום ה-24 מתוך 25. בהופעת האירוויזיון הצטרפה ללהקה הזמרת ורדה זמיר בתור זמרת ליווי.
ב-2000 הופיעה בתפקיד עצמה בפרק בקומדיית המצבים "שמש", ב-2002 הוציאה שרון את אלבום ההופעה "בהופעה חיה", עם להקת "הדור הצעיר", אך הוא לא זכה להצלחה רבה.
ב-2005 השתתפה בתפקיד אורח בעונה השנייה של הסדרה השיר שלנו, בתור אמו של זוהר להט (רן דנקר). בשנת 2008 גילם הקומיקאי טל פרידמן את דמותה במערכון בתוכנית ארץ נהדרת.
בשנת 2018 השתתפה בתוכנית "אף פעם לא מאוחר" ברשת לצד רבקה מיכאלי, נורית גפן וציפי פינס.
ב-2022 השתתפה בתפקיד שופטת באחד המערכונים של תוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת". ביולי של אותה שנה, בראיון במסגרת המדור "ענייני פנים" של עיתון הארץ, סיפרה שרון כי בשנות ה-80 נשלחה למשימות סודיות בברית המועצות.
שרון נשואה ליענק'לה מאז 1967, המשמש כמנהלה האישי. ולפני כן עבד במפעל בקיבוץ, ולהם ארבעה ילדים.
אחיינה, אבנר אלתר, הוא מחללי אסון המסוקים.
גודל פיזיקלי
גודל פיזיקלי הוא כינוי לתכונה הניתנת למדידה של עצם מסוים. זמן, אורך, מהירות וכדומה הם גדלים פיזיקליים. לכל גודל פיזיקלי יש יחידת מידה. לדוגמה, זמן ניתן למדוד ביחידות מידה של שניות, דקות, שעות, יום, לילה, יממות, שבועות, חודשים, שנים וכיוצא בכך. למעשה, גודל פיזיקלי הוא מה שנותן למספר את המשמעות שלו. למשל, "הדרך ארכה ארבעים" הוא משפט חסר משמעות. לעומת זאת, יש משמעות למשפט "הדרך ארכה 40 דקות" ומשמעות שונה למשפט "הדרך ארכה ארבעים ק"מ".
לגודל שיחשב כגודל פיזיקלי, חייבים להיות כל שלושת המאפיינים הבאים:
גודל פיזיקלי בסיסי.
במערכת SI ישנם שבעה גדלים פיזיקליים בסיסיים, שנמדדים באחת משבע היחידות הבסיסיות (בסוגריים): מרחק (מטר), מסה (קילוגרם), זמן (שנייה), זרם חשמלי (אמפר), טמפרטורה (קלווין), כמות חומר (מול) ועוצמת הארה (קנדלה).
ישנם גדלים פיזיקליים רבים, שאינם בסיסיים: שטח, תאוצה, קיבול ועוד, גדלים אלה נגזרים מהגדלים הבסיסיים. כך למשל מדידת שטחים היא הכפלת אורך באורך ולכן אינה בסיסית. בהתאם, יחידות המידה למדידת שטחים אינן יחידות בסיסיות והן נגזרות מיחידות המידה של אורך.
בתורת הקוונטים.
בתורת הקוונטים כל גודל פיזיקלי מדיד מתואר על ידי אופרטור הרמיטי. הערכים שניתן לקבל במדידה הם הערכים העצמיים של האופרטור.
נחומי הרציון
נחומי הרציון (נולד ב-1941) הוא חוקר זמר עברי, מוזיקולוג, ועורך ומנחה מועדון זמר בקיבוץ דביר שבנגב.
ביוגרפיה.
נחומי הרציון הוא מוזיקולוג, בוגר אוניברסיטת תל אביב וחוקר תולדות הזמר העברי - תחום בו מתמחה, מרצה, מגיש תוכניות רדיו, כותב מאמרים ומארגן, עורך ומנחה ערבֵי-זמר.
נולד וגדל בחדרה להוריו, ברוריה ושמואל הרציון. את חינוכו המוזיקלי הראשון קיבל מהמורה למוזיקה, אהרון (אוטו) גרוניך, בבית החינוך ע"ש ארלוזורוב בשיעורי הזמרה והמקהלה ובנגינה בתזמורת הנשיפה "מכַבֵּי האש" בחדרה. בהמשך קיבל את החינוך והאהבה למוזיקה הקלאסית בבית הספר התיכון בחדרה, בשיעוריו של ד"ר חנן שטייניץ.
במקביל ללימודיו היה חניך ומדריך בנוער העובד (לימים הנוער העובד והלומד) ובמיוחד היה פעיל בחוגי הזמר של עמנואל זמיר: בחוג המקומי בחדרה, במפגשים אזוריים וארציים ובלהקה הארצית של זמיר.
במסגרת שירותו הצבאי בנח"ל שימש מדריך ורכז קן הנוער העובד והלומד בעפולה והצטרף עם הגרעין שלו "יַעַל" לקיבוץ ניר אליהו (1959), שם היה מרכז ענף הלול ומדריך בחברת הנוער. בשנים 1965-1963 היה מדריך בנוער העובד והלומד בתפקיד רכז קן בראשון לציון ואחר כך רכז אזור הדרום, ובמקביל גם ריכז גרעין השלמה לקיבוצו. לאחר מכן צורף לצוות בית הספר בניר אליהו בתפקיד מחנך, מורה למוזיקה ולזמר עברי ובהמשך ניהל את בית הספר בקיבוץ.
ב-1971, עם עזיבתו את הקיבוץ, יצא עם משפחתו לשליחות חינוכית במקסיקו (1974-1971) והיה מורה למקצועות העברית ולזמר עברי בבי"ס "הר סיני" ובסמינר למורים עבריים במקסיקו סיטי. במקביל לימד "תולדות עם ישראל", בספרדית, באוניברסיטת איבֶּרו אמריקנה (Ibero Americana).
עם שובו לארץ התיישב במדרשת בן-גוריון, שם שימש מורה למוזיקה ולזמר עברי ורכז חינוכי-חברתי בסמינר למורים ולגננות, עד 1977.
ב-1976 הקים את האולפן למוזיקה (קונסרבטוריון) בירוחם, ניהל אותו (עד 1983) ולימד מקצועות המוזיקה, תיאוריה מוזיקלית ונגינה בחלילית. ב-1978 הקים שלוחה של האולפן מירוחם במועצה האזורית רמת נגב, שהפכה לאולפן עצמאי בשם אֶלרָ"ן (אולפן למוזיקה רמת נגב).
ב-1976 היה חבר בצוות המתכנן והמייסד של בית הספר התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר, בו שימש בתפקידי מורה למוזיקה, לזמר עברי וללשון, רכז חינוך חברתי, מחנך כיתה, מרכז סדנת לימודי הגליל ורכז סדנאות השדה של בית הספר. במסגרת עבודה זו היה מחבר שותף (יחד עם יגאל גרנות) לספר: אדם ונוף במרום הגליל "- תוכנית לימודים בין-תחומית", הוצאת מדרשת שדה בוקר, תשנ"א-1991.
במקביל להוראה ולתפקידיו בתיכון לחינוך סביבתי במדרשת בן-גוריון, גם לימד מוזיקה וזמר עברי בבית הספר היסודי "צין" במקום, ושנתיים בבית הספר האזורי "משאבים", במשאבי שדה.
ב-1999 פרש מהוראה בבית הספר התיכון והיסודי והעתיק מגוריו למושב ניר משה.
ב-1977 הוזמן ללמד בסמינר למורים באר שבע (שהפך מאוחר יותר למכללה לחינוך ע"ש קיי), במגמה ובמסלול להכשרת מורים למוזיקה, שם לימד: א. מקצועות המוזיקה (תולדות המוזיקה, האזנה מודרכת ועוד), דידקטיקה מוזיקלית, נגינה והוראתה בחלילית, תולדות הזמר העברי ועוד. ב. האזנה מודרכת ושילוב מוזיקה ושירי-זמר בהוראה במסלולי הגיל הרך ובית הספר היסודי. ג. שילוב מוזיקה ותנועה בעבודת הגננות הבדוויות, יחד עם המוזיקאי הבדווי, מוחמד אבו עג'אג'.
כן ריכז את המסלול למוזיקה ולימודי המוזיקה במכללה במשך שש שנים, עד פרישתו מהמכללה ב-1997.
ב-1996 נמנה עם צוות המרצים הראשון בחטיבה ללימודי מדינת ישראל, במחלקה להיסטוריה באוניברסיטת בן-גוריון, שם פיתח סילבוס מקורי בתולדות הזמר העברי והרצה בקורסים שונים עד 2003. בהמשך הרצה במסלול ללימודי פולקלור, במחלקה לספרות עברית, בקורסים לזמר-עם עברי ויידי עד 2006.
במקביל לימד קורסים בתולדות הזמר העברי במכללה האקדמית ספיר מ-2000 עד 2013, ובמכללה האקדמית אחוה מ-2004 עד 2015.
נחומי גם נשא הרצאות והעביר קורסים בתולדות הזמר העברי לוותיקים במכללת שער הנגב (2003-2000), במועצה האזורית בני-שמעון (2012-2011), במועצה האזורית אשכול (2014-2013) ובקיבוץ משאבי שדה (2020-2019).
חינוך, הוראה וארגון מועדוני זמר.
חינוך והוראה.
תשכ"ה-תשל"א (1971-1964) - בקיבוץ ניר אליהו (מורה ומנַהֵל בית הספר).
תשל"ב-תשל"ד (1974-1971) - בבי"ס "מוֹנטֶה סינַי", במקסיקו סיטי, בסמינר למורים ובאוניברסיטה איבֶּרוֹ-אמריקנה (Ibero Americana).
תשל"ה-תשל"ז (1977-1974) - בסמינר למורים בשדה בוקר (מורה ורַכָּז חינוך חברתי).
תשל"ז-תשמ"ג (1983-1976) - בירוחם (מייסד ומנהל האולפן למוזיקה).
תשל"ז-תשנ"ט (1999-1976) - בבית הספר התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר (מורה, מחנך, רכז חינוך חברתי ורַכָּז סדנאות השדה).
תשמ"ה-תשנ"ט (1990-1984) - בבית הספר היסודי "צין" במדרשת שדה בוקר (מורה למוזיקה ולזמר עברי).
תשל"ח-תשנ"ז (1997-1977) - במכללה למורים ע"ש קיי בב"ש (מורה ורַכָּז המסלול למוזיקה).
תשנ"ז-תשס"ג (2003-1996) - באוניברסיטת בן-גוריון בב"ש, המסלול ללימודי מדינת ישראל, המחלקה להיסטוריה (מרצה בתחום הזמר העברי).
תשס"ד-תשס"ו (2006-2003) - באוניברסיטת בן-גוריון בב"ש, החטיבה לפולקלור, המחלקה לספרות (מרצה בתחומי זמר העם העברי והיידי).
תש"ס-תשע"ג (2013-2000) - במכללה האקדמית ספיר, שער הנגב (מרצה בתחום הזמר העברי).
תשס"א-תשס"ג (2003-2000) - במכללת הנגב, שער הנגב (כנ"ל).
תשס"ד-תשע"ה (2015-2004) - במכללה האקדמית אחוה (כנ"ל).
תשע"ב (2012-2011) - בחוג ותיקים, המועצה האזורית בני-שמעון (כנ"ל).
תשע"ד (2014-2013) - בחוג ותיקים, המועצה האזורית אשכול (כנ"ל).
תש"ף (2020-2019) - בחוג ותיקים, קיבוץ משאבי שדה (כנ"ל).
ארגון, עריכה, הפקה והנחיית מועדוני זמר.
תשמ"א-תשמ"ג (1983-1980), תשנ"ד (1994-1993) - מועצה אזורית רמת-נגב
תשמ"ד-תשמ"ז (1986-1984) - מדרשת שדה בוקר (באופן סדיר)
תשמ"ח-תשנ"ט (1998-1988) - מדרשת שדה בוקר (בהפסקות)
תשמ"ד-תש"ף (2020-1984) - מועצה אזורית בני-שמעון
תשס"ו (2006-2005) - מכללת ספיר ומועצה אזורית שער הנגב
תשע"ו (2016-2015) – מועצה אזורית באר טוביה
נחומי הרציון הקים וניהל מועדוני זמר בנגב ובדרום:
שירים שחיבר וראו אור בתקשורת.
כתב סתיו, השיר: ר' שלמה אבן גבירול, הלחן: נחומי הרציון, רשת ב', 28.10.1970