המוסלמים מאמינים שלכל אינדיבידואל יש עולם פנימי, אשר מקושר לעולם הנשמות הנסתר, והוא למעשה פנימיותו הרוחנית של האדם.
כך, לפי התפיסה האסלאמית, כאשר האלמנט הפנימי הנ"ל מטוהר באורו של אללה, האדם מתקדם בדרכו הרוחנית ומתפתח.
במשמעותו הרחבה יותר של המושג, הכוונה היא לא רק לעולמו הפנימי והנסתר של האדם, אלא בכלל לכל העולם הנסתר, כפי שתופסים אותו המוסלמים.
לעיתים קרובות, נקשר המושג הזה גם לכוונתו של המאמין בעת מעשיו ועת הפולחן: המעשה או הפולחן הם הצד החיצוני, בעוד שהכוונה היא הצד הפנימי, ושניהם מרכיבים ביחד את הפעולה.
בנוגע לקוראן, מתאר המושג הזה את משמעותו הנסתרת, הפילוסופית, המיסטית, בעוד שהט'אהר מתאר את המשמעות הנגלית והברורה.
צנעני
צנעני (נכתב גם צנעאני) הוא שם משפחה יהודי-תימני שמשמעותו היא "יוצא צנעא" שבתימן.
הייוורד (קליפורניה)
הייוורד (באנגלית: Hayward) היא עיר במחוז אלמדה שבמזרח מפרץ סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית. אוכלוסיית העיר הוערכה בשנת 2016 ב-158,937 תושבים, מה שמציב אותה במקום ה-37 בגודלה בקליפורניה.
היסטוריה.
ההתיישבות האנושית באזור קיימת למעלה מ-4,000 שנים. לפני בוא האירופאים, התגוררו בסביבה זו אינדיאנים רבים. בשנת 1852 נפתח מלון דרכים באזור, ותחנת דואר נפתחה בשנת 1860. בשנת 1876 התבססה התיישבות קבע באזור. הכלכלה המקומית התפתחה בסוף המאה ה-19 כתוצאה מחקלאות ומתיירות. גידולים מקומיים בולטים היו עגבניות, תפוחי אדמה, אפרסקים, דובדבנים ומשמשים.
בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה, התגוררו בהייוורד כאמריקאים רבים ממוצא יפני. תושבים אלו נעצרו בסופו של דבר במסגרת כליאת היפנים בארצות הברית. בתקופה זו נפתחו מפעלים צבאיים רבים אשר יצרו מקומות תעסוקה לתושבי העיר.
דמוגרפיה.
לפי מפקד האוכלוסין משנת 2010, התגוררו בהייוורד כ-144,186 תושבים בכ-45,365 משקי בית כאשר הצפיפות היא 873.3 נפש לקמ"ר. הגיל החציוני הוא 33.5 שנים.
החלוקה האתנית של העיר היא:
תושבים ידועים אשר התגוררו בהייוורד למשך תקופה כזו או אחרת הם: מהרשלה עלי, מקס בר, צ'ארלס ואדי' אדי האוס, קלאודיה קולב, דיימון סימפסון, ג'ואן וסטון וקריסטי ימאגוצ'י.
אלינור פכט
עוקד והנעקד והמזבח
גביע המדינה לליגות הנמוכות
תבואי היום
תבואי היום הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אייל גולן. השיר יצא לאור ב-5 ביולי 2017, כסינגל שצריך היה להיות הראשון מתוך האלבום "הפוך מהיקום", אך הוחלף בשיר "כמו בספרים ההם", שתפקד כסינגל הראשון מתוך האלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון בכל מצעדי הפזמונים השבועיים בישראל, ובין היתר במדיה פורסט ובגלגלצ.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי אוחיון ומתן דרור והופק על ידי דרור גם כן. השיר הוא שיר טרופי, בסגנון הפופ, המשולב גם עם סגנון הטרופיקל-האוס. אתר התוכן הישראלי מאקו, השווה את השיר הזה לגרסתו של ג'ונאס בלו לשיר "Fast Car", של טרייסי צ'פמן.
הצלחה.
השיר זכה להצלחה רבה בישראל, כאשר הצליח לכבוש את פסגת המצעד של מדיה פורסט ארבע פעמים, בסיכום של כ-8 שבועות בצמרת. בגלגלצ, הצליח השיר לכבוש את פסגת המצעד גם כן, שם שהה כמה שבועות בצמרת. במצעדי סוף השנה של שנת 2017, התברג השיר במקום ה-10 במצעד של גלגלצ, במקום ה-1 במצעד של כאן גימל, ובמקום ה-3 במצעד של מאקו, ערוץ 24 ותחנות הרדיו האזוריות.
הקליפ שיצא עבור השיר זכה להצלחה רבה גם כן, ונכון ל-12 במרץ 2020, מונה הצפיות שלו עומד על כ-32 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לסרטון הישראלי ה-32 הנצפה ביותר בכל הזמנים, לסרטון השני הנצפה ביותר של גולן ולסרטון ה-6 הנצפה ביותר בישראל לשנת 2017.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שיצא עבור השיר, הוא קליפ מילים אותו עיצבו והפיקו "Avoxvision". בקליפ המילים נראה גולן על רקע של אי טרופי, ולעיניו משקפי שמש.
קליפ המילים הפך לויראלי כאשר צבר למעלה מ-21 מיליון צפיות, והפך לסרטון הישראלי ה-28 הנצפה ביותר בכל הזמנים.
יחסי מלזיה–ערב הסעודית
יחסי מלזיה–ערב הסעודית הם היחסים הדיפלומטיים בין פדרציית מלזיה לבין הממלכה הערבית הסעודית.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו בתחילת 1960. מאז כינון היחסים, המדינות משתפות פעולה במגוון תחומים. ערב הסעודית פתחה את שגרירותה בקואלה לומפור ב-1961 יחד עם פתיחת שגרירות מלזיה בריאד. מאז פתיחת השגרירויות, היחסים בין המדינות נשארו טובים.
המלך הסעודי, פייסל בן עבד-אלעזיז בן עבד-אלרחמן, ביקר לראשונה במלזיה בקיץ 1970. כמו כן, המלך עבדאללה ביקר במלזיה בסוף ינואר 2006. בתחילת 2017, ביקר סלמאן מלך ערב הסעודית במלזיה על מנת לפתח את הקשרים הכלכליים בין המדינות.
יחסים כלכליים.
ערב הסעודית היא שותפת הסחר השנייה בגדולה במזרח התיכון של מלזיה. המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:
גפא&quot;ו
דוקר (Docker)
ערד השקעות ופתוח תעשיה
הדומה השישית
הדומה הממלכתית של האספה הפדרלית של הפדרציה הרוסית הששית במספר הוא מושב הדומה של הפדרציה הרוסית שנבחר ב-4 דצמבר 2011 וכיהן מה-21 בדצמבר 2011 ועד ה-5 באוקטובר 2016.
הדומה התקיימה מ-21 בדצמבר 2011 עד 24 ביוני 2016. עד בחירת היושב ראש וסגנו כיהן חבר הפרלמנט המבוגר ביותר כיושב ראש, היה זה נציג מפלגת "רוסיה המאוחדת" בן ה-87 ולדימיר איוואנוביץ' דולגיך (שהתפטר לאחר מכן מהדומה ומונה ב-13 בספטמבר 2013 כחבר מועצת הפדרציה). לסגנו הזמני נבחר חבר המפלגה הקומוניסטית וזוכה פרס נובל בן ה-81, ז'ורס איוואנוביץ' אלפרוב.
חקיקות עיקריות.
הדומה ספגה שלל ביקורות על חקיקות שאומצו ללא דיון מוקדם והתייעצות עם מומחים.
בית הלחמי
בית הלחמי הוא שם משפחה יהודי שפירושו "איש בית לחם" ונגזר מתיאורו של דוד המלך כיליד העיר.
על פתית השלג המשושה
על פתית השלג המשושה (ליתר דיוק שי לראש השנה או על פתית השלג המשושה; בלטינית: Strena Seu De Nive Sexangula) הוא מאמר של יוהאנס קפלר שניתן כשי ראש השנה ב-1611 לידידו ופטרונו ג'ון מתיו ווקאר. במאמר, חקר קפלר את הסיבה לצורתו המשושה של פתית השלג. בדרך הוא העלה רעיונות רבים והסברים אפשריים, שאת כולם דחה בעצמו, כך שהמאמר נותר ללא תשובה. בכל זאת, המאמר נחשב כמבשר בגישתו המדעית את מדע הקריסטלוגרפיה, והוא מפורסם גם בכך שבו נתן קפלר את ההשערה הידועה כהשערת קפלר לגבי הריצוף הדחוס ביותר של כדורים במרחב (השערה שהוכחה על ידי מחשב רק בשנת 1998).
פתיחה והצגת השאלה.
קפלר ידע עד כמה חובב ידידו את ה"אין" (כלומר את ה-"לא כלום") ובכל מקרה שכרו של קפלר (שעבד כמתמטיקאי חצר של הקיסר רודולף השני) לא איפשר לו להעניק מתנה גדולה יותר, ולכן חיפש שי הקרוב ביותר ל"אין". הוא בדק את ארבעת היסודות (אבק, אש, אוויר, ומים) אך חשב שבכולם יש "משהו". לבסוף, בעודו חוצה את גשר קארל בפראג, נפל על מעילו פתית שלג, והוא נראה לו נושא מתאים לשי לעונת החגים, היות שירד מהשמיים בצורת כוכב. יש כאן גם משחק מילים, מכיוון שהמילה Nix משמעה שלג בלטינית (שפת המאמר) ומשמעה גם "לא כלום" בגרמנית עממית של אז. קפלר הציע לברר "למה פתיתי השלג בראשית נפילתם, ולפני שהם מסתבכים זה בזה לגושים, הם תמיד בעלי ששה קודקודים עם ששה מקלות דמויי נוצה".
סקירת רעיונות הקשורים לשאלה.
בהמשך המאמר, סקר קפלר הסברים אפשריים לצורת פתית השלג (שאת כולם הוא לבסוף דחה בעצמו):
הסבר אפשרי אחד הוא שניתן לרצף את המישור על ידי משושים. אלא שבעצם אפשר גם עם רבועים ומשולשים.
כדי להכיר טוב יותר את הבעיה, חקר קפלר כמה מקרים של דברים משושים בטבע וניסה להגיע לסיבת צורתם:
הוא בחן את תאי הדונג בחלת הדבש של הדבורים. הוא שם לב שבעוד שלפתח התא יש צורת משושה הרי שחלקו האחורי נסגר על ידי שלושה מעוינים (כל מעוין נשען על שתים מצלעות המשושה וכולם נפגשים בקודקוד אחד - ראו איור). קפלר תוהה אם קיים פֵּאוֹן דומה לפאון הארכימדי או לאפלטוני המורכב רק ממעוינים. הוא מצהיר שמצא שניים כאלה, כשאחד מהם, הדודקהדרון-המעוין המוקף ב-12 מעוינים, יכול לרצף את המרחב התלת-ממדי ללא רווחים, כמו שהמשושה יכול לרצף את המרחב הדו-ממדי. הוא העלה כמה סיבות אפשריות לצורת המשושה של תאי הכוורת: המשושה הוא המרווח ביותר בין הפאונים המרצפים את המישור, הוא המותאם ביותר למבנה גופם הרך של הדבורים, וניתן לחסוך בעבודה כשכל קיר משרת שני תאים, במקום למשל תאים עגולים שהיו מותירים רווחים מבוזבזים.
מכאן קפלר עבר לתהות לגבי הסיבה לצורת גרעיני הרימון דמויי הדודקהדרון-המעוין הממלאים את חלל הפרי. הגרעינים קטנים בתחילה ועגולים כל עוד יש להם מקום. אבל כשקרום הרימון מתקשה והגרעינים מתמלאים בעסיס הם מסתדרים ומתכווצים זה לצד זה כך שכל גרעין מתיישב בין שלושה גרעינים של השכבה הבאה. קפלר טען שאם יושמו כדורים רכים באופן חופשי בתוך כלי שאחר כך יכווץ מכל עבריו אזי הכדורים יקבלו את צורת הדודקהדרון-המעוין. אם לעומת זאת הם יסודרו בזוויות ישרות וזה מעל זה אזי הלחץ יגרום להם לקבל צורת קוביות.
השערת קפלר.