לבר זוהר היה סכסוך מתוקשר עם משתתפת התוכנית "האח הגדול" ליהיא גרינר. בעקבות ההכנות לחתונה של גרינר צולמו לתוכנית ריאליטי אינטרנטית, ששודרה באתר mako. בר זוהר טענה שגורשה מהחתונה בבושת פנים. באוגוסט 2013 הגישה בר זוהר תביעת לשון הרע נגד גרינר על סך 300 אלף ש"ח, בעקבות דבריה של גרינר שבר זוהר צריכה להיות מיוצגת בסוכנות לנערות ליווי. התביעה הסתיימה בפשרה שבה התחייבה גרינר להתנצל ולשלם לבר זוהר פיצוי בסך 17 אלף ש"ח.
פיגועי הטרור הפלסטיני (2015–2016)
יוסי מורלי
יוסף (יוסי) מורלי (נולד ב-27 בפברואר 1969) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שכיהן כקצין הנדסה ראשי בשנים 2011–2014 ופיקד על החיל במבצע צוק איתן.
שירות בצה"ל.
מורלי התגייס לצה"ל ב-1987 ושירת כלוחם בחיל ההנדסה הקרבית. עבר את כל התפקידים המרכזיים בגדוד 605 - החל מלוחם, מפקד מחלקה, סגן מפקד פלוגה ומפקד פלוגה בגדוד 605. בתקופת מלחמת המפרץ הראשונה היה עם הפלוגה בגזרת בקעת הירדן בתקופה מרכזית בה בוצעו מספר רב של ניסיונות חדירה לישראל מתוך ירדן. הפלוגה בפיקודו עמדה באתגר המבצעי באופן מעורר הערכה וזכתה לשבח ממפקד פיקוד המרכז, האלוף דני יתום, וממפקד פיקוד הצפון יוסי פלד.
מורלי פיקד על גדוד 605 בשנים 2000–2002 בתקופת האינתיפאדה השנייה. גדוד 605 בפיקודו היה ראשון הגדודים שהופעל בגזרת יהודה ושומרון, תחת פיקודו היו פלוגות רבות בגזרת בית לחם ועוטף ירושלים. בתקופה זו התמודד הגדוד עם ירי נרחב ורחב על צירי התנועה, המחסומים, ומרכזי הערים הפלסטיניות. גדוד 605 הגן על שכונת גילה בירושלים, על מרחב קבר רחל ועל עומק עציון. הגדוד עמד באתגרים מבצעיים רבים ומורכבים. תחת פיקודו של מורלי זכה הגדוד בצל"ש הרמטכ"ל על לחימתו לאורך כל תקופת הלחימה המורכבת - במסגרתה הוביל הגדוד מבצעים גדודיים מרכזיים בגזרת ג'נין, טולכרם, בית לחם ורמאללה. הגדוד לחם בהמשך במבצע חומת מגן.
מורלי פיקד על יחידת ההנדסה הפיקודית של פיקוד הצפון י"פ חה"ן 801. בתקופתו בוצעו השלמות תהליכי ייצוב הקו בנסיגה מלבנון, ארגון הסד"כ ההנדסי במרחב הפיקודי, עיצוב התפישה להגנה והתמודדות עם איומים הנדסיים רחבים. לאחר מכן פיקד מורלי על בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ, בה"ד 14). בתקופתו פיקד בית הספר על הגזרה המערבית תחת פיקוד אוגמ"ר 80 - טרם הקמת החטמ"רים של האוגדה - שם הוביל בית הספר את הכוחות בתפישת הפעלה מהותית, בתוכנית ההתנתקות ובמלחמת לבנון השנייה בה פעל בית הספר בהיקף רחב לכל תקופת המלחמה.
לאחר מכן מונה לסגן מפקד עוצבת הפלדה (אוגדה 162), בתפקיד זה הוביל את מטה האוגדה והיחידות המבצעיות הכפופות לאוגדה להתקדמות יוצאת דופן, הן מבחינה מודיעינית והן מבחינה טכנולוגית.
ב-2011 מונה לקצין הנדסה ראשי (קהנ"ר). פיתח וארגן את החיל בתחומים רבים לאורך כל תקופת הפיקוד על החיל: ארגון מערך האב"כ בצה"ל, ארגון יהל"ם במתכונת הרחבה, עיצוב הנמ"ר ההנדסי וארגונו בתוכנית-אב חיילית ופיתוח אמל"ח קריטי לכוחות ההנדסה הקרבית. מורלי פיקד על החיל במבצע עמוד ענן, בו נערך חיל ההנדסה לתמרון קרקעי משמעותי בגזרת רצועת עזה. בין "עמוד ענן" ל"צוק איתן" הוביל את תחום ההתמודדות עם עולם התת-קרקע באופן רחב ומהותי. האירוע המשמעותי ביותר בתקופת כהונתו היה מבצע צוק איתן בו נטל חיל ההנדסה הקרבית תפקיד מרכזי. המבצע שהחל בהפצצות מהאוויר כלל תמרון קרקעי נרחב של צה"ל על מנת לאפשר לכוחות ההנדסה הקרבית לאתר ולהשמיד את מנהרות הטרור ברצועת עזה. במהלך המבצע השמיד חיל ההנדסה למעלה מ-30 מנהרות ואלפי מבנים ששימשו לפעילות טרור. מספר לוחמי הנדסה קיבלו צל"שים על לחימתם, כולל אות הערכה מטעם הרמטכ"ל (ללוחם הצמ"ה חיים תמם) ואות הצטיינות, וגדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז זכה בצל"ש הרמטכ"ל (לצד סיירת מטכ"ל ויחידת מגלן). עם זאת, נמתחה ביקורת על צה"ל על אי-מוכנות להתמודדות עם המנהרות, דבר שהצריך אלתור פתרונות בשטח. חיל ההנדסה הקרבית בפיקודו היה לחיל לוחם, מרכזי, פורץ דרך ומשמעותי ביותר בזרוע היבשה בפרט ובצה"ל בכלל.
ב-2014 סיים את תפקידו והוחלף על ידי תא"ל אושרי לוגסי.
אגם אוהרה
אגם אוהרה הוא אגם שגובהו 2,020 מטרים מעל פני הים, בהרי הרוקי הקנדיים, בשטח הפארק הלאומי יוהו, בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה, בצד המערבי קו פרשת המים של אמריקה. מימי האגם נשפכים לנחל קאטארקט (Cataract Brook).
ניתן להגיע אל האגם באמצעות שירות אוטובוסים המופעל על ידי רשות הפארקים של קנדה או בהליכה לאורך כביש שאורכו 11 קילומטרים, ועליה של כ-500 מטרים.
האזור ידוע בנופו וכן במסלולי הטיול בעלי הנוף האלפיני. מטיילים הולכים לרוב בשבילים בעלי הנוף האלפיני. מבקרים לעיתים קרובות מטפסים בשבילים העולים מאגם אוהרה ומגיעים לאגם אואסה ולאגם אופאבין.
היסטוריה ומקור השם.
האגם והעמק בו הוא מצוי קרוי על שם קולונל רוברט או'הרה, אירי מהעיר דריהויל, ממחוז גאלווי שבאירלנד, שהתרשם מהאזור כל כך עד שחזר לחקור אותו פעמים רבות. או'הרה שמע על האזור מהממפה ג'יי. ג'יי מקארתור, מטעם ממשלת קנדה, אשר מיפה את האזור לראשונה בשנת 1887, בעת שערך מיפוי האזור עבור הרכבת הקנדית פסיפית. האיגוד האלפיני הקנדי קיים בסמוך לאגם את מחנה טיפוס ההרים הראשון שלו בשנת 1909, ובשנת 1911 הפך האזור פופולרי עד שהצדיק הקמת בקתת מטיילים בסמוך לאגם, ובהמשך בשל הפופולריות של האתר הוקמו בקתות נוספות בשנת 1919, ובשנים 1925 - 1926 הוקמה אכסניית אגם אוהרה לחופי האגם.
קרל כריסטיאן, ארכידוכס אוסטריה
קרל כריסטיאן, ארכידוכס אוסטריה (ובשמו המלא: קרל כריסטיאן מריה אנה רודולף אנטון מרקוס ד'אביאנו פון הבסבורג-לותרינגן, ארכידוכס אוסטריה, נסיך הונגריה, קרואטיה ובוהמיה, בגרמנית: Carl Christian Maria Anna Rudolph Anton Marcus d'Aviano, Erzherzog und Prinz von Österreich, Prinz von Ungarn, Kroatien, und Böhmen נולד ב-26 באוגוסט 1954) הוא בן אצולה בלגי-אוסטרי, ונכדו של קרל הראשון, קיסר אוסטריה.
ביוגרפיה.
קרל כריסטיאן נולד ב-26 באוגוסט 1954 בשאטו דה בליל, בליל, לקרל לודוויג, ארכידוכס אוסטריה וליולנדה, נסיכת לינייה, בתו של אז'ן השני, נסיך לינייה האחד עשר.
בשנת 1983 קיבלו קרל כריסטיאן ואחיו רודולף, וכן בן דודם הנסיך לורנץ מבלגיה, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, תוארי אצולה בלגים מבודואן, מלך הבלגים.
משפחתו.
ב-6 בפברואר 1982 התחתן קרל כריסטיאן עם מארי אסטריד, נסיכת לוקסמבורג, בתם של ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג וז'וזפין שארלוט, נסיכת בלגיה, ממנה נולדו לו 5 ילדים:
קולקטיב אימפקט
קולקטיב אימפקט (מאנגלית: Collective impact) הוא מודל רב-מגזרי המציע אסטרטגיית פעולה לפתרון בעיות חברתיות מורכבות. המושג נבחר כמילת המפתח מספר 2 בתחום הפילנתרופיה לשנת 2011. המודל מיושם בישראל החל משנת 2013 במספר יוזמות להשפעה חברתית.
התשתית התאורטית.
המודל פותח בארצות הברית בשנת 2011 על ידי חברת הייעוץ FSG בראשות המנכ"ל ג'ון קניה והמייסד מארק קרמר מאוניברסיטת הרווארד. מודל קולקטיב אימפקט מבוסס על גישה שטוענת שלצורך פתרון בעיה חברתית מסוימת נדרשת הסכמה, מחויבות, פעולה והערכה משותפת של קבוצת שחקנים ממגזרים שונים, תוך שימוש בצורת שיתוף מובנית. על מנת שהארגונים יצרו פתרונות מתמשכים לבעיות חברתיות בקנה מידה גדול, עליהם לתאם את מאמציהם ולעבוד יחד סביב מטרה מוגדרת. בניגוד ל "השפעה מבודדת", שבה ארגונים פועלים בעיקר לבדם על מנת לפתור בעיות חברתיות הממוקדות במטרות קולקטיביות, קולקטיב אימפקט מדגישה את הצורך בשיתוף פעולה במסגרת קואליציות בין-מגזריות לטווח ארוך, בה השותפים ביוזמה מסכימים על מהות הבעיה, פועלים בנפרד אך בתיאום מתמשך תוך שימוש במערכת מדדים משותפת למדידת השפעתם.
גישת הקולקטיב אימפקט התפתחה במטרה להציע דרך למציאת פתרון לבעיות חברתיות מורכבות, כאשר הבעיה היא בעיה חברתית פשוטה ולא מורכבת נראה שאין מקום להשתמש במודל שמציעה הגישה. לאור עיקרון זה יש לבחון את הבעיה שעל סדר היום דרך שני הצירים המרכזיים שמגדירים מהי בעיה חברתית מורכבת:
חמשת המרכיבים של מודל קולקטיב אימפקט.
התהליך שמציעה הגישה מכוון למציאת פתרון לבעיה חברתית מורכבת באמצעות פעילות משותפת שמחייבת את כל המעורבים ללמידה פעילה ולהשתנות מתמדת, תוך פיתוח של תוכניות ומבנים אסטרטגיים המיושמים בהקשרים שונים. בשונה מגישות אחרות שמבוססות על שיתוף פעולה, קולקטיב אימפקט בנויה משילוב של חמישה מרכיבים המתקיימים בו זמנית, כאשר בכל שלב הם מקבלים ביטוי שונה ואף מקום שונה בהקשר הרחב. למעשה, המודל המוצע מתמקד ביצירת עקרונות אפקטיביים עבור אינטראקציות ויחסי גומלין, שמוודאים את התאימות בין כל המשתתפים ומגבירים את הסיכוי לכך שהרעיונות שיעלו במהלך אינטראקציה זו יביאו לפתרון הבעיה.
קולקטיב אימפקט בעולם.
יוזמות השפעה קולקטיבית נמצאות בשימוש במגוון רחב של נושאים כולל חינוך, בריאות, צער בעלי חיים, חסרי בית, טיפול בעוני ונוער.
דוגמאות בולטות של יוזמות השפעה קולקטיבית כוללות: יוזמה חינוכית של The Strive Partnership educational initiative in Cincinnati, הניקוי הסביבתי של נהר אליזבת בווירג'יניה, קמפיין "Shape Up Somerville" נגד השמנה בילדות בסומרוויל, מסצ'וסטס, ועבודת קרן קלגרי (the Calgary Homeless Foundation) לחסרי בית בקלגרי, קנדה.