בראש השנה תש"ד, נשלחו לרב פסח שליחים על מנת להביא אותו בפני המפקד הגרמני. הרב פסח ביקש קודם להתייעץ עם ראש העיר. שם התברר לרב פסח כי משרד מרשם האוכלוסין התבקש למסור את רשימת כל יהודי העיר. בבואו לפני המפקד הגרמני הוא נצטווה להכין עבורו את רשימת כל היהודים בעיר, על מנת (לדבריו) להכין רשימת הקצבת מזון. הרב פסח הודיע למפקד הגרמני שהרשימה תוגש תוך שלושה ימים. הרב פסח התייעץ עם ידידו הבישוף יואכים. הלה התייעץ עם ידידו הקונסול הגרמני, שיעץ לכל היהודים להימלט במהירות מהעיר. הרב פסח עצמו בהיותו בזמן הזה בן 74, עזב להרים על גבי חמורים, ובכך נתן סימן לכל בני עדתו להימלט.
בעזרת ידידו הבישוף, כמרים נוספים, ראש העיר הצלב האדום, מריה ואפוסטולוס ווליוטיס ואחרים, נמלטו רוב יהודי וולוס להרים וניצלו. רבים מהיהודים ובהם הרב פסח עצמו הצטרפו למחתרת היוונית, וביצעו פעולות חבלה. שנים מבניו של הרב וכן בתו נרצחו בידי הגרמנים. אשתו מתה באותו זמן מתלאות ומצער על מות ילדיה.
עם תום הקרבות ועזיבת הגרמנים בנובמבר 1945, חזר הרב פסח להנהיג את קהילת יהודי וולוס. בשנת 1946 הוא מונה לרב הראשי ליהודי יוון.
בשנת 1952 העניק פאול מלך יוון לרב פסח את "צלב הזהב", עיטור הכבוד של מסדר המלך ג'ורג' הראשון, על "גילוי נאמנות ופטריוטיות למולדת יוון".
באפריל 1955 פגעה בוולוס רעידת אדמה קטלנית והרב נאלץ לעבור לגור באהל. לאחר מכן ויתר על ביתו כדי לבנות באותו מקום בית-הכנסת.
הרב פסח נפטר ב-13 נובמבר 1955 ונקבר בבית הקברות היהודי בוולוס. שנה לאחר מכן בהסכמת ממשלת יוון הועלו עצמותיו לקבר בהר המנוחות בירושלים, והוא נטמן סמוך לקברו של הרב עוזיאל. ספרייתו העשירה הועברה למשמרת במכון יד בן צבי.
ב-16 באפריל 2015 הונצח הרב פסח בטקס מיוחד של בני ברית וקרן קיימת לישראל ביער הקדושים בירושלים.
פרדוקס לק
דגי-לטאים
דגי-לטאים (שם מדעי: "Aulopiformes") היא סדרת דגים פרימיטיביים ממחלקת מקריני סנפיר והיא הסדרה היחידה בעל-הסדרה Cyclosquamata. קבוצה זו כוללת מינים רבים (בערך 230 מינים) וכמה משפחות שלה נכחדו. שמם ניתן עקב מבנה גופם המוארך וסנפיריהם דמויי הגפיים, דבר המזכיר במראיהם לטאה.
רבים מדגים אלה חיים בתהומות הים והם בעלי עצמות לסת שטוחות מעט ומבנה זימים מיוחד. לחלקם ישנם שלפוחיות חמצן העוזרות להם לנשום באזורים עמוקים בהם אין מספיק חמצן למינים אחרים.
דגים אלה הם טורפים בעלי לסתות גדולות ושיניים חדות או בעלי לסת דמוית חדק. הם נאלצים לאכול את הטרף הנדיר המצוי במעמקים או לחפש שאריות שנפלו לתהומות מפני המים.
אביגיל שטיין
הקורפוס ה-44 (ורמאכט)
הקורפוס ה-44 (בגרמנית: XXXXIV. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
הקורפוס הוקם ב-15 באפריל 1940, וכמפקדו מונה פרידריך קוך. במהלך מבצע ברברוסה לחם הקורפוס כחלק מהארמייה השישית, והשתתף בקרב קייב ובקרב חרקוב הראשון. במהלך מתקפת הקיץ הגרמנית ב-1942, לחם הקורפוס כחלק מארמיית הפאנצר הראשונה במסגרת קבוצת ארמיות דרום, ולאחר מכן במסגרת קבוצת ארמיות A. בספטמבר הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה ה-17, והשתתף בקרב על קווקז. במהלך שנת 1943 לחם הקורפוס כחלק מהארמייה ה-17 ומאוקטובר כחלק מהארמייה השישית במסגרת קבוצת ארמיות A, והשתתף בנסיגה מהקווקז, בלחימה בגשר קובאן, ובלחימה בדרום אוקראינה. בקיץ 1944 לחם הקורפוס במבצע יאשי-קישינב כחלק מהארמייה השישית, ובמהלכו הושמד הקורפוס, וב-27 בספטמבר 1944 פורק הקורפוס.
סדר הכוחות.
מבצע ברברוסה.
במבצע ברברוסה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע יאשי-קישינב.
במבצע יאשי-קישינב כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
תורה אחרי צבא
עמותת "תורה אחרי צבא" פועלת לעורר ולחזק שילוב תורה בחיי המעשה בקרב בוגרי הצבא.
רקע.
העמותה הוקמה בשנת ה'תשס"ה כדי לחזק שילוב תורה בחיי המעשה בקרב בוגרי הצבא. לשם כך מפעילה העמותה מרכזי לימוד וכן מוציאה חוברות "בהמשך הדרך" בנושאים המעניינים בוגרי צבא ושירות לאומי, כגון: לימודים, עבודה ושידוכים. העמותה מפעילה אתר אינטרנט ותוכניות נוספות.
מרכז "תורה אחרי צבא".
מרכז תורה אחרי צבא הוא בית מדרש המיועד לבוגרי צבא הרוצים לשלב תורה עם עיסוקיהם האחרים, כגון: עבודה, לימודים גבוהים או הכנה ללימודים אקדמאים. תוכניות הלימודים גמישות ומותאמות לבוגרי הצבא. ישנן תוכניות מלאות הכוללות לינה וכלכלה, תוכניות חלקיות, וישנן מרכזים שבהם מתקיימים מספר שיעורים בשבוע. במרכזים לומדים בוגרי מכינות, בוגרי ישיבות הסדר, בוגרי צבא ללא רקע תורני וגם מבוגרים יותר שסיימו צבא זה מכבר.
הצורך ב"תורה אחרי צבא".
על פי הנתונים כ-44% מהנוער הדתי הולך למסגרות תורניות לפני ובמהלך הצבא. אך לאחר הצבא רק כ־10% מהם מקושרים לבית מדרש בדרך זו או אחרת.
המטרה של התנועה היא לעניין את בוגרי הצבא, להיות קשורים לבית המדרש לפחות לזמן מסוים, בתקווה שמתוך כך ימשיכו לשים את לימוד התורה במרכז החיים, בהמשך דרכם. חשוב שלבחור הדתי שלאחר הצבא תהיה האפשרות לשלב את לימוד התורה במסלול שהוא בוחר ללכת בו בעולם המעשה. זוהי תקופה קריטית בחיים, בה הבחורים מחפשים כיוונים בחיים: לימודים, עבודה, הקמת משפחה, והם צריכים עזרה והכוונה. במרכזי "תורה אחרי צבא" הבחורים מקושרים לבית מדרש ולרב, שיכולים להוות כתובת להכוונה וייעוץ.
היסטוריה.
שורשי פעילות העמותה בתוכנית לבוגרי צבא שהתחילה בשנת ה'תשס"ב בישיבת עטרת ירושלים ביוזמת הרב יוסי חייקין, ובה שולבה עבודת אבטחה וליוויים עם לימודי גמרא ואמונה בישיבה. השיעורים הועברו על ידי הרב אילן צפורי. בה'תשס"ד ביקש הרב שלמה אבינר, ראש ישיבת "עטרת ירושלים" מהרב צפורי להקים ישיבה ביישוב סנסנה שבדרום הר חברון. הרב צפורי הקים את ישיבת "סנה-סיני" - הראשונה שבה למדו בוגרי צבא בלבד. לאחר שנה עבר בית המדרש לישיבת עטרת נחמיה של הרב מיכה הלוי בתל אביב. בה'תשס"ה נוסדה עמותת "תורה אחרי צבא".
פעילות.
תוכנית הלימודים במרכזים.
תוכנית הלימודים בנויה על העיקרון שצריך לשמור על איכות הלימוד הישיבתי ולהתאים אותו לבחורים שאינם יושבים כל היום ומתעסקים בהכנת סוגיות. מדובר בתוכנית לימודים שמתאימה לאופי ולצרכים של בחורים שרוצים לשמור על איכות הלימוד, מבלי שיש להם את האפשרות להשקיע זמן רב לזה. לכן נוצרה שיטת לימוד חדשה הפועלת על פי עקרון של דפי הנחיה ולימוד דינמי בחבורה. לומדים בעיון מעמיק גמרא, הלכה, אמונה, תנ"ך. הלימוד באווירה נוחה, נעימה ובוגרת - לימוד "לשמה".
חוברות "בהמשך הדרך".
תורה אחרי צבא מוציאה לאור חוברות הנותנות הדרכה רוחנית-מעשית למעבר של בוגרי צבא ובוגרות השירות הלאומי לעולם האזרחי, כמו למשל: הכניסה לחברה הישראלית, תקופת ה"ואקום" שלאחר הצבא/השירות, לימודים ועבודה, "יוצאים לפגישות", זוגות צעירים, וכו'.
קיימת גם סדרת חוברות במתכונת מיוחדת – המותאמת למסלול של שביל ישראל. על כל מקטע שבשביל ישראל יש תיאור מקום, ודילמה מוסרית ערכית של בוגרי הצבא, מותאמת למקום על השביל. למשל: "לחפש את היעוד שלי בעולם מול לזרום עם החיים", "לחיות עם השונה מול לחפש את הדומה", "לדאוג לאחרים מול לדאוג לעצמי", "לצאת מהמשבר מול לשקוע בו", "תעוזה מול זהירות" וכו'.
ימי ישיבה לחיילים.
פעם בחודש מתקיים יום ישיבה לחיילים בשיתוף הרבנות הצבאית וישיבת "עטרת נחמיה" בתל אביב. החיילים לומדים במגוון שיעורים – בהלכה ובאמונה, מכינים סוגיות בחברותות, לומדים גמרא בעיון. ימי הישיבה נותנים חיזוק לחיילים החוזרים לפעילות הצבאית שלהם בכוחות מחודשים.
מלגות לחתנים.
הקרן לזוגות צעירים של תורה אחרי צבא מחלקת מלגות לזוגות בתחילת נישואיהם, המשלבים תורה בחיי המעשה במרכזי "תורה אחרי צבא".
לימוד עיון גמרא מודרך - "החבורה".
לימוד גמרא בעיון מהבית עם דפי ההנחיה של תורה אחרי צבא.
הוצאת ספרים.
"תורה אחרי צבא" מייצרת חומרי לימוד תורניים, על בסיס השיעורים הניתנים במרכזים, על מנת שהציבור הכללי יוכל ליהנות משיטת הלימוד העיוני והנגיש. הספרים שיצאו לאור:
לבניתאים
לבניתאים (מכונים גם דגי העצם; שם מדעי: Albuliformes) היא סדרת דגים החיים בשפכי נהרות וחופים, בתוכה משפחה יחידה לִבְנִיתִיִּים (Albulidae) הכוללת 3 סוגים ו-11 מינים.
מאפיינים.
מינים אלה חיים בימים שונים כמו במים של איי בהאמה ושל חופי פלורידה, שם הם נידוגים למאכל ולספורט. הם קרוביהם הרחוקים של הטרפוניים ויכולים להגיע במקומות בהם יש מספיק מזון למשקל של 16 ק"ג. פיהם של דגי העצם קצר ופונה מעלה והם בעלי צבעים כסופים עם חלק עליון בצבע ירוק או כחול ושוליים עם פסים כהים. כמותם הם יכולים לנשום חמצן מהאוויר דרך שלפוחית מיוחדת. הם גם מסוגלים לחיות במים מליחים. יש להם סנפיר גב בולט שלעיתים יוצר "רעמה" לאורך הגוף.
דגים אלה מחפשים מזון קטן על קרקעית הנהרות, כמו תולעים, רכיכות וסרטנים ומרסקים אותו בעזרת שיניהם החזקות.
הקורפוס ה-54 (ורמאכט)
הקורפוס ה-54 (בגרמנית: LIV. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
הקורפוס הוקם ב-1 ביוני 1941, וכמפקדו מונה אריק-אוסקר הנזן. במהלך מבצע ברברוסה לחם הקורפוס כחלק מהארמייה ה-11, והשתתף בקרב קייב ובמצור על סבסטופול. לאחר נפילת סבסטופול הועברה הארמייה צפונה, לחזית לנינגרד, ולאחר מכן הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה ה-18 במסגרת קבוצת ארמיות צפון, והשתתף עמה בקרבות הקשים סביב לנינגרד. לאחר מכן לחם הקורפוס ובלם כוחות סובייטיים חזקים באזור וולחוב ושליסלבורג, וב-2 בפברואר 1944 הפך הקורפוס לפלגת הארמייה נארווה.
סדר הכוחות.
מבצע ברברוסה.