עם ייסודה קבע מנהלה הראשון, דוד מלמדוביץ', כי הקופה תהיה פתוחה לכל, ללא הגבלת חברות בגין שייכות פוליטית או מעמדית.
עיקר פעילותה של הקופה היה בערים. עם הקמת מדינת ישראל פעלה קופת חולים לאומית גם במעברות, ביישובי עולים ובעיירות פיתוח. בראשית שנות ה-60 החלה הקופה לעבור ממודל הרפואה העצמאית שאפיין אותה למודל משולב של רפואה עצמאית יחד עם רפואה שכירה במערך מרפאות שכונתיות.
קופת חולים לאומית הייתה ארגון הבריאות המרכזי אשר סיפק שירותי בריאות לראשית היישובים ביהודה ושומרון ובחבל עזה. כמו כן פעלה הקופה בקרב כפרי המיעוטים בגליל. במשך שנים הפעילה הקופה גם קרן נכות ועזרה רפואית לנזקקים מבין חבריה.
שיוכה הארגוני של קופת חולים לאומית להסתדרות העובדים הלאומיים היווה במשך רוב שנות קיומה את הבסיס הכספי והאידאולוגי לפעולתה. עם חקיקת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ב-1995, הותר הקשר הארגוני המחייב שבין קופת חולים לאומית לבין הסתדרות העובדים הלאומית, והקופה הפכה לגורם עצמאי הפועל על בסיס החוק. ניתוק הקשר בין הסתדרות העובדים הלאומית לקופת חולים לאומית הושלם בשנת 2016, עם אישור תקנון שנוטל מההסתדרות את הסמכות למנות דירקטורים בקופה.
ב-2 במאי 2010 שינתה הקופה את שמה מ"קופת חולים לאומית" (או בשמה המלא "קופת חולים לעובדים לאומיים של הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל") ל"לאומית שירותי בריאות". כמו כן שונה הסמליל של הקופה.
לאומית שירותי בריאות - 2015.
בשנת 2015 מנתה הקופה למעלה מ-730,000 חברים, ושירותיה כוללים כ-350 סניפים בפריסה ארצית (כולל בפזורה הבדואית בנגב), כאשר לקוחותיה יכולים גם לקבל שירותים במרפאות של רופאים עצמאיים הקשורים עם הקופה, כ-3,000 עובדים, למעלה מ-2,000 רופאים מומחים ומערך מעבדות.
לאומית מספקת את שירותי הבריאות עם תקציב שנתי של 4 מיליארד ש"ח. החל משנת 2007 סיימה לאומית את שנות הכספים באיזון.
ב-2015 זכתה לאומית במקום הראשון בפרס איכות השירות של המי"ל.
ביטוחים ושירותים נוספים.
לאומית מציעה למבוטחיה שתי תוכניות לביטוח משלים - ביטוחי הקופה:
בשנת 2004 נחתם הסכם בין הקופה לבין חברת הביטוח "הראל" למתן ביטוח סיעוד לחברי הקופה. הביטוח סיעודי מספק שירותי בריאות נוספים ושירותי סיעוד לחברים. זהו הביטוח הסיעודי היחיד מבין קופות החולים בישראל המוצע לכל החיים.
ללאומית רשת בתי מרקחת (לאומית פארם) הכוללת 150 בתי מרקחת הממוקמים בסניפי לאומית.
לאומית מפעילה רשת ארצית של מרפאות שיניים פרטיות בהסדר.
בנוסף מפעילה לאומית רשת של כ-70 חנויות אופטיקה בהסדר שמספקות בדיקות עיניים, משקפיים ושירותים נלווים.
בלאומית מגוון רחב של שירותי רפואה משולבת (משלימה): אקופונקטורה; שיטת אלכסנדר; כירופרקטיקה; הומיאופתיה; רפלקסולוגיה; טאי-צ'י ורבות נוספות. כולם מוצעים לחברים בתיאום עם שיטות הרפואה הקונוונציונאליות ללא צורך בגורם ממיין.
הלל ויס
הלל ויס (נולד בח' בניסן ה'תש"ה, 22 במרץ 1945) הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטת בר-אילן, במחלקה לספרות עם ישראל, ראש החוג להוראת הספרות במכללת אורות ישראל ופעיל פוליטי.
פעילות ספרותית ואקדמית.
ויס נולד בבני ברק ב-1945 וגדל ברמת גן. למד בבית הספר התיכון צייטלין בתל אביב. למד לתואר ראשון בספרות עברית וספרות עולם באוניברסיטת בר-אילן. בנוסף למד משפטים בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה והוסמך כעורך דין. בשנת 1972 קיבל תואר שני בספרות עברית מאוניברסיטת בר-אילן. כותרתה של עבודת המוסמך שלו היא "מוטיבים באמצעי עיצוב בארבעה מספורי ש"י עגנון". את תואר הדוקטור קיבל ב-1978 על התזה "הדום וכיסא וכיסוי הדם" על סיפורי חתימה של עגנון, בהנחייתם של יוסף דן והלל ברזל.
ויס הוא מרצה וחוקר במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. בתקופה שבה כיהן כראש המחלקה לספרות עברית (1982–1985) שילב ספרות יידיש ולאדינו בתוכנית הלימודים ושינה את שמה של המחלקה מ"ספרות עברית" ל"ספרות עם ישראל". בינואר 2014 היה לפרופסור אמריטוס. ויס הוא ראש החוג להוראת הספרות במכללת אורות ישראל באלקנה, מאז היווסדו ב-1990.
ויס חיבר ספרים אחדים על יצירות ש"י עגנון ועל הסיפורת הישראלית, ערך מספר ספרים, כתב מאמרים רבים, מסות ומחקרים. התמחה בניתוח ממוחשב של יצירות עגנון.
ויס חבר בלשכת עורכי הדין בישראל ובאגודת הסופרים העבריים בארץ ישראל. בשנים 1990–1992 היה חבר ועדת היגוי לפיתוח מסילות בארץ ישראל ובמזרח התיכון מטעם משרד התחבורה.
פעילות פוליטית.
ויס הוא פעיל ימין רדיקלי, חבר בתנועת מנהיגות יהודית ובחוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי, יו"ר שוחרי המקדש ודובר ארגון "הסנהדרין החדשה". ב-1972 היה ממייסדי הגרעין להתיישבות במערב השומרון, שהקים את ההתנחלות אלקנה.
הלל ויס הגה את המושג "פוסט-ציוני" במאמר שכתב ב-1974 על העדרם של גיבורים וגבורה בספרות העברית (התפרסם בכתב העת "עמודים").
ויס שולל את הדמוקרטיה, וקורא למלך הפועל על פי ההלכה.
ויס שותף לרעיון חידוש הסנהדרין השנוי במחלוקת, ומשמש כדובר "הסנהדרין החדשה" וכחבר ב"בית הדין לענייני עם ומדינה" המסונף אליה.
ב-26 באוקטובר 2006, בריאיון לערוץ הראשון, נשאל ויס לדעתו על מצעד הגאווה בירושלים, ואמר, בין השאר, כי "כל אמצעי כשר לטאטוא מצעד התועבה מירושלים כולל מעשה פינחס", כלומר רצח מתוך קנאות דתית. וייס חזר בו מספר פעמים אחר כך.
ב-7 באוגוסט 2007 פינתה משטרת ישראל בשיתוף צה"ל שתי משפחות יהודיות מדירות בשוק הסיטונאי בחברון. אחת המשפחות הייתה משפחת בתו וששת נכדיו. לאחר הפינוי התראיין ויס וסיפר כי אמר למח"ט חברון, יהודה פוקס: "שאמו תהיה שכולה, שאשתו תהיה אלמנה, שילדיו יהיו יתומים ושהוא ימוגר במלחמה הבאה", וכן ש"השוטרים גרועים מגרמנים". דבריו אלה עוררו ביקורת חריפה בציבור ובתקשורת, וספגו בין היתר גינוי של הרמטכ"ל. שר הביטחון אהוד ברק דרש מנשיא אוניברסיטת בר-אילן להשעות את ויס עד שיתנצל. ויס אכן התנצל באופן חלקי על ש"התדרדר לסגנון של קללות" בעידנא דריתחא. בריאיון לערוץ שבע אמר ויס שעשה זאת לאחר שאיימו על נשיא אוניברסיטת בר-אילן "שלא ישלחו חיילים" למוסד (כסטודנטים) וכדי למנוע את סילוקו מן המוסד. בערב ראש השנה תשס"ח שלח ויס מכתב התנצלות לפוקס. בעקבות אמירות אלו הוגש נגד ויס כתב אישום בגין שני אישומים של הסתה לאלימות, איומים והעלבת עובד ציבור. ב-15 באוגוסט 2017 זיכה בית משפט השלום את ויס משני האישומים, אחד מהם מחמת הספק.
באפריל 2012 הורשע בדין משמעתי על ידי לשכת עורכי הדין, לאחר שכינה את בית המשפט העליון "בית של נבלים".
במאי 2012 השתתף בכנס בפרלמנט האירופי שכותרתו "תהליך השלום במזרח התיכון", שאורגן על ידי אנדראס מלצר ממפלגת החירות האוסטרית, פיורלו פרוברה מאיטליה ו-Philip Claeys מבלגיה, את דבריו בכנס חתם במילים: "יחזרו הערבים והמוסלמים הלאומנים לבית גידולם ויחזרו היהודים לבית גידולם כפי החלוקה שחילק אברהם אבינו עליו השלום את הארץ בינו ובין לוט, בינו ובין ישמעאל ובינו ובני הפילגשים. האמת והשלום אהבו למען שמו באהבה."
ב-27 בספטמבר 2014, בעקבות האשמת אבו מאזן באו"ם כי ישראל מבצעת בפלסטינים רצח עם, פרסם ויס סטטוס בפייסבוק בן הוא פונה לפלסטינים במילים: "להשמיד אתכם כאספסוף זו מצווה, והיא תקוים בסופו של דבר". ב-20 באוקטובר גינתה אוניברסיטת בר-אילן את הדברים. פרופסור נריה גוטל, נשיא מכללת אורות ישראל, הודיע כי יזמן את ויס לבירור.
חיים אישיים.
ב-1968 נישא לתמר חננוביץ'. ב-1977 עברו בני הזוג ליישוב אלקנה, שסייעו בהקמתו. תמר ניהלה במשך שנים רבות את הספרייה הציבורית באלקנה. לזוג חמישה ילדים.
הערות שוליים.
מעבד אות
תאגיד רב לאומי
רשימת יצירות באך
ישנן מעל ל-1100 יצירות ידועות מאת יוהאן סבסטיאן באך. היצירות קוטלגו ב-1950 על ידי וולפגנג שמידר בקטלוג BWV) Bach-Werke-Verzeichnis) (בעברית: רשימת יצירות באך; בראשי תיבות: רי"ב), אשר מחולק לפי ז'אנרים (ולא לפי כרונולוגיה). במשך השנים עודכנה הרשימה מספר פעמים, כדי להוסיף יצירות חדשות שנתגלו או להסיר יצירות שאינן של באך.
יצירות לעוגב.
פרלודים לכוראל לעוגב (645-668).
כוראלי שיבלר (גרמנית: Schüblersche Choräle) רי"ב 650-645, יוצאים דופן מבין יצירות באך, מאחר שביוזמתו האישית פנה להדפיס אותם, בניגוד למרבית יצירותיו שלא ראו אור בחייו ונשארו בכתבי יד, בעיקר העתקים משניים. הפרלודים נכתבו על נושאים מקנטטות שונות שבתורן נכתבו על מנגינות כוראלים מסורתיות, שכאמור רובן המוחלט לא הודפס בחייו (ואף אחת מהקנטטות המדוברות בפרט), וייתכן והבחירה להדפיס דווקא אותם מלמדת על העדפה אישית או יחס מיוחד של המלחין לקנטטות ולפרלודים. למעשה אוסף ששת הפרלודים הוא בין הדוגמאות המעטות ליצירות מאת באך כפי שהוא עצמו כתב אותן. הפרלודים כולם כתובים בצורת טריו לעוגב (שתי מקלדות ופדאל). קנטטות המקור בהתאמה: רי"ב 140, ככל הנראה קנטטה אבודה, רי"ב 93, רי"ב 10, רי"ב 6, רי"ב 137.
יצירות לכלי מקלדת ולצ'מבלו.
סוויטות אנגליות (לכלי מקלדת) (806-811).