ריאל מדריד, זוכת שלושת הטורנירים הראשונים, הגיעה כקבוצה העדיפה באופן מוחלט למשחק הגמר. המאמן הארגנטינאי לואיס קרניליה, שהוביל את הקבוצה לזכייה עונה קודם לכן, חסר בהרכב את פרנץ פושקש הפצוע, אך גם בלעדיו הציגה ריאל חוליית התקפה מרשימה וחזקה, בכיכובו של אלפרדו די סטפנו. מנגד, התבססה אלופת צרפת של המאמן אלבר באטו על יכולת ההבקעה יוצאת הדופן של ז'יסט פונטיין במרכז ההתקפה.
היתרון הברור של ריאל ניכר מן הפתיחה ותורגם לשער כבר בדקה השנייה של ההתמודדות. אנריקה מטאוס פרץ לרחבה ומהקצה השמאלי של תיבת החמש גלגל לפינה הרחוקה של השוער דומיניק קולונה, 1-0 לריאל מדריד. בדקה ה-13 צריך היה מטאוס להשלים צמד שערים, לאחר שריאל זכתה בפנדל. הבעיטה של מטאוס נהדפה היטב על ידי קולונה, והתוצאה נותרה 1-0 בסיומה של המחצית הראשונה. המחצית השנייה נפתחה כפי שנפתח המשחק - בשער מהיר של ריאל מדריד. שתי דקות מפתיחת המחצית קיבל די סטפנו כדור כשלושים מטרים משערה של ריימס, הסתובב והתקדם עד לקצה הרחבה משם בעט כדור שטוח ומדויק לפינה. קולונה איחר בזינוק, וריאל עלתה ליתרון 2-0.
התוצאה נשמרה עד לסיום, וריאל המשיכה את השליטה שלה במפעל גביע אירופה עם זכייה רביעית מתוך ארבע מהדורות הטורניר עד אז.
סופיה קרסון
סופיה דקרט צ'אר (באנגלית: Sofía Daccarett Char; נולדה ב-10 באפריל 1993), הידועה בשם הבמה סופיה קרסון (Sofia Carson), היא שחקנית וזמרת אמריקאית. ידועה בעיקר בשל גילום דמותה של איווי בסרט "היורשים" ובהמשכיו "היורשים 2" ו"היורשים 3", דמותה של לולה בסרט "הבייביסיטריות יוצאות להרפתקאות" ושל אווה בסדרה "".
ביוגרפיה.
סופיה דקרט צ'אר נולדה בפורט לודרדייל, פלורידה שבארצות הברית, לחוזה פ. דקרט וללורה צ'אר קרסון שהיגרו לפלורידה מקולומביה. סבה מצד אמה, הוא בן משפחת צ'אר, משפחה נודעת של פוליטיקאים ערבים-קולומביאנים (ממוצא סורי ולבנוני). שם הבמה שבחרה "קרסון" היה של סבתה האמריקאית מצד אמה, לוריין קרסון.
קריירה.
את תפקידיה הראשונים בטלוויזיה עשתה ב-2014 בסדרת הטלוויזיה "אוסטין ואלי" בתפקיד צ'לסי, ובסדרה של ערוץ MTV "מעמידות פנים" בתפקיד סולאיל.
בשנת 2015 לוהקה קרסון לתפקיד של איווי, בתה של המלכה הרעה בסרט מקורי של דיסני "היורשים", והחלה לדבב את אותה הדמות בסדרת האנימציה "".
בשנת 2016 שיחקה בתור לולה בסרט "הבייביסיטריות יוצאות להרפתקאות", גם הוא של דיסני. באותה שנה שיחקה בתפקד הראשי בסרט "", הסרט הרביעי בסדרת "סיפור סינדרלה", ושיחקה בסרט המוזיקלי "", הסרט הוא מהווה כסיום עלילתי לסדרה הארגנטינאית "ויולטה". באותה השנה שבה לדבב בעונה השנייה של "" את דמותה של איווי.
ב-20 במאי 2016, היא הוציאה, בשיתוף פעולה עם סברינה קרפנטר, את השיר "Wildside".
בשנת 2017 שבה לגלם את איווי בסרט ההמשך "היורשים 2", ודיבבה בפרק מתוך סדרת האנימציה "ספיידרמן".
בשנת 2018 שיחקה את התפקיד של סלואן סילבר בעונה השנייה של הסדרה "אהבה מפורסמת" ברשת Freeform.
בשנת 2019 החלה לגלם את דמותה של אווה ג'לאלי, אחת הדמויות הראשיות בסדרת הדרמה והמסתורין לנוער "", סדרת ההמשך ל"שקרניות קטנות". באותה שנה גילמה שוב את איווי בסרט "היורשים 3", הסרט השלישי בזיכיון זה. הסרט שודר בבכורה ב-2 באוגוסט 2019. ביולי 2019 צולמה קרסון לתפקיד הראשי (אפריל) בסרט הריקודים "Feel the Beat" בנטפליקס. באוגוסט 2019 מונתה קרסון לשגרירה הרשמית הראשונה של קרן התרבות פרס גראמי הלטיני. תפקיד זה כולל תמיכה, קידום והגברת המודעות לתפקידי הקרן ולתוכניות החינוך שלה. מאז הקמתה לפני חמש שנים, תרמה הקרן יותר מחמישה מיליון דולר למלגות, מענקים, תרומות לכלי נגינה ואירועים חינוכיים בארצות הברית. בינואר 2020 הפכה לפנים של מותג היופי רבלון.
ביולי 2020 לוהקה קרסון לסרט "אפקט החסינות", בתפקיד שרה גרסייה. באותה שנה, הוציאה סינגלים בשם "Guess I'm a Liar", "Hold on to Me" ו-"Miss U More Than U Know".
בחודש מרץ 2021 הוציאה לאור את הסינגל "Fool’s Gold", לצד וידאו קליפ אותו ביימה האנה לוקס דייוויס. באפריל אותה שנה לוהקה קרסון לתפקיד ראשי בסרט לבבות הארגמן, שהופץ ביולי 2022 בנטפליקס. לצד השחקן ניקולס גליצין.
גרדה לופט
גרדה לופט (בגרמנית: Gerda Luft; 1898 – 5 במאי 1986) הייתה עיתונאית ישראלית.
חיים אישיים.
לופט נולדה בקניגסברג שבגרמניה למשפחת גולדברג, משפחה יהודית מתבוללת שהקפידה על חינוך מחמיר. לופט הייתה הצעירה בין ארבעת ילדי המשפחה ולאחר לימודי התיכון החלה ללמוד רפואה בקניגסברג. בהמשך עברה ללמוד רפואה באוניברסיטת ברלין. במהלך לימודיה פגשה את חיים ארלוזורוב, שהיה ידוע בין הסטודנטים כמשורר, וילדה את בתם המשותפת, שולמית, בשנת 1919. בהשפעת ארלוזורוב הצטרפה לופט לתנועת הפועל הצעיר והייתה לציונית. מתוך אמונה שארץ ישראל זקוקה לפועלים ולא לאקדמאים עזבה את לימודי הרפואה, עברה ללימודי כלכלה מדינית ולבסוף נטשה את הלימודים לגמרי. בעקבות הלידה עברה לגור אצל אמו של ארלוזורוב שדאגה לקיומה. בשנת 1924 עלתה עם ארלוזורוב לארץ ישראל, והתגוררה אצל דורה רוזוליו, אחותו של ארלוזורוב. בשנת 1927 התגרשה מארלוזורוב והתחתנה עם צבי לופט, גם הוא מפעילי הפועל הצעיר ולימים מנכ"ל הסנה. לצבי ולגרדה לופט נולדו שני ילדים. בתם איה נישאה לאביעזר יערי. בשנת 1949 התאלמנה גרדה מלופט ולא נישאה שוב.
בשנת 1942 הייתה ממייסדות מפלגת עלייה חדשה.
עיתונאית.
בשנת 1924, פגשה בגרמניה את פנחס רוזן שהציע לה לכתוב ל"יידישה רונדשאו", שבועון ציוני-גרמני בעריכתו של רוברט וולטש. לופט כתבה בשבועון עד סגירתו על ידי הנאצים ב-1939. גם בארץ ישראל כתבה לופט לדבר והעבירה ידיעות לעיתונים שונים מחוץ לישראל. בין השאר דיווחה על רצח ארלוזורוב.
לאחר שהתאלמנה הגבירה את עבודתה העיתונאית, בין השאר ב"ג'רוזלם פוסט", ככתבת בכנסת. בשנת 1957 החלה לכתוב בירחון בשפה האנגלית שהוקם אז "ניו אאוטלוק". בשנות ה-70 כתבה עבור העיתון הגרמני רב התפוצה "ריינשר מרקור" ("Rheinischer Merkur").
בשנת 1965 פרסמה ב"אמות" מאמר מרכזי בשם "ישראל בעידן הטכנולוגי החדש" שיצא נגד ערכי הקיבוץ והסוציאליזם.
קישורים חיצוניים.
ממאמריה:
יועץ קים קדיש ראקאץ
יועץ קים קדיש ראקאץ היה מו"ל ומחבר חסידי מפורסם שליקט תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין הקונגרסאית ועד היום ספריו מהווים מקור עיקרי למחקר חסידות פולין ואדמו"רי בית פשיסחה, קוצק, גור, וורקא ועוד.
קורות חיים.
נולד לרב יהושע העשיל (העשקי) ראקאץ, ונקרא יועץ קים קדיש על שם זקנו. משפחת אביו הייתה מיוחסת, ובאחד מחיבוריו הוא גם מפרסם את אילן היוחסין המשפחתי שכתב ידידו הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק שמגיעה עד לרבי מאיר מרגליות לרש"י ולדוד המלך.
רוב פרטי חייו אינם ידועים, אך ממכתבי ההסכמות ובעיקר מחילופי האגרות שקיים עם רבים מרבני פולין, ניכרת הערכה לאישיותו כתלמיד חכם וחסיד.
בשנותיו המאוחרות התגורר בכפר פשיטיק שבמחוז ראדום בפרובינציית מזוביה ועל שמה נקרא "יועץ קים קדיש בריהע"ש [=בן ר' יהושע העשיל] נ"י מפרשיטיק". מי שהביא אותו לעיר, היה הגביר ר' יצחק מאיר לנגה מהכפר קוויף הסמוך. הוא הזמינו לשמש מלמד לבניו. בהמשך העתיק לנגה את מגוריו לפשיטיק שבה הפך ראש הקהל, והביא עמו את ראקאץ ובני משפחתו לגור בכפר. הוא התגורר עם ארבעת ילדיו בחדר קטן ואפל בעליית גג ושם עבד על עריכת ספריו.
בני הקהילה מתארים את דמותו הבטלנית: .
ראקאץ ובני משפחתו נספו ככל הנראה בשואה ולא נודעו עקבותיהם.
עבודתו הספרותית.
לפי תיאורי בני קהילתו, את מפעלו לכינוס ותיעוד תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין החל ראקאץ בשהותו כמלמד בכפר קוויף. שם פגש באיש חסיד בשם ר' אברהם מוער, שלפרנסתו עבד כסמרטוטר וסבב על הכפרים. מוער סיפר לראקאץ סיפורים חסידיים והאחרון החל לרושמם באדיקות. בהמשך החל להסתובב בעצמו בשטיבלאך חסידיים ברחבי פולין וקיבץ מפי החסידים עוד תורות וסיפורים שאת כולם רשם בלשון מליצית.
כשנודע על מפעלו הספרותי, החלו רבים מחסידי פולין לשגר לו מכתבים גדושים בסיפורים ותורות, וראקאץ העתיק את כולם כשהוא מקפיד לציין את שמות הכותבים, ביניהם הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק, הרב נתן נטע מקוליבל, הרב יוסף מנדלקורן מאוסטרוב מזובייצקה ועוד רבים. וכך בשנת תרפ"ח הוציא לאור בלודז' את יצירתו המונומנטלית שיח שרפי קודש שבו כינס כעדותו יותר מאלפיים סיפורים ודברי תורה מכל צדיקי פולין. הספר שחזר ונדפס ואף יצא לאור מחדש, משמש מקור עיקרי למחקר חייהם ותורתם של אדמו"רי פולין.
בני פשיטיק מתארים את עבודת העריכה שנעשתה בחדרו הבודד של ראקאץ שבו התגוררו גם ארבעת בניו שאחד מהם חולה שחפת: .
בהמשך אף הקדיש חיבורים מיוחדים לדמותו ולתורתו של ה'יהודי הקדוש' רבי יעקב יצחק מפשיסחה, ואף ההדיר מחדש ספרים רבים ביניהם מבחר הפנינים לידעיה הפניני ועוד.
אם בתחילת דרכו התייחסו למפעלו של ראקאץ בביקורת, בעיקר משום שאדמו"רי פולין לא ראו לנכון להפיץ את תורתם ברבים, הרי שאחרי חורבן יהדות אירופה, נותר מפעלו כגל-עד כמעט בלעדי לעולמה העשיר.
B-47 סטרטוג'ט
בואינג B-47 סטרטוג'ט (באנגלית: Boeing B-47 Stratojet) היה מפציץ אמריקאי אסטרטגי כבד, ארוך טווח, המונע באמצעות שישה מנועים וטס במהירות תת קולית. תכנונו החל לקראת סוף מלחמת העולם השנייה וייעודו העיקרי היה הטלת פצצות גרעיניות בשטח ברית המועצות, תוך טיסה בגובה רב, אשר תאפשר למפציץ לחמוק ממטוסי יירוט ומערכות הגנה אווירית.