על חייו באתר משרד החינוך- http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/PrasIsrael/winners2015/david_visbord/c.v_david_visbord.htm
סרטון זכייתו בפרס ישראל- https://www.youtube.com/watch?v=j9HcKoebjZo
רפיק שהאדה
שבוע החינוך המדעי
שבוע החינוך המדעי הישראלי נוסד ב-2015 ביוזמת מכון דוידסון לחינוך מדעי, הזרוע החינוכית של מכון ויצמן למדע, ומתקיים כל שנה בשבוע שלפני חופשת פסח במערכת החינוך ובכלל המדינה. שבוע החינוך המדעי הוא שבוע שיא המאגד גופים אשר מאמינים בחשיבות החיבור בין אנשים למדע. אלו גופים אשר מארגנים, מפעילים ותומכים בתוכניות לקידום החינוך המדעי במדינת ישראל
תיאור.
שבוע החינוך המדעי הראשון התקיים בין 22 ל-29 במארס 2015 ונוסד לכבוד חגיגת 50 שנה לתחילת הפעילות של מכון ויצמן למדע בתחום החינוך המדעי בישראל. האירוע הפך למסורת ומדי שנה גופים רבים מציינים אותו במגוון רחב של אירועי מדע כגון הרצאות, ניסויים, כנסים, ימי עיון למורים פעילויות ברשתות החברתיות, תחרויות ועוד. השבוע מסוקר בהרחבה בתקשורת הארצית. בין הגופים המשתתפים באירועי שבוע החינוך המדעי - משרד החינוך, מט"ח, spaceil, הספארי ברמת גן ועוד. את האירועים מרכז מכון דוידסון לחינוך מדעי.
אירועי שיא בשבוע החינוך המדעי.
טורניר הפיזיקה ע"ש שלהבת פריאר (טורניר הכספות) - תחרות בינלאומית בה תלמידים מכל העולם מנסים לפרוץ לכספות שנבנו בידי תלמידים אחרים ופתרונן מבוסס על עיקרון פיזיקלי כלשהו. התחרות מתקיימת מאז שנת 1995 והגמר שלה נערך בשבוע החינוך המדעי.
ניסוי המוני - מדי שנה נערכים מספר ניסויים בשיתוף הקהל הרחב כגון ניסוי חצאי הכדור של מגדבורג שנערך ב-2016 ובמסגרתו ניסו המשתתפים לשחזר ניסוי מהמאה ה-17 בו מומחש כוחו של לחץ האוויר.
שיעור ופאנלים מקוונים - שיעורים מקוונים המועברים בידי מדענים בכירים וחתני פרס נובל במסגרתם ניתנת לתלמידים אפשרות לשאול את המדענים שאלות.
אפליקציית המוח - ב-2015 הושקה, במגרת אירועי שבוע החינוך המדעי הראשון, אפליקציית "המוח". משחק ישראלי הבוחן ידע, הבנה וחשיבה מחוץ לקופסה במדע.
פיקוד כוחות צבא ארצות הברית
פיקוד כוחות צבא ארצות הברית (באנגלית: United States Army Forces Command ובר"ת: FORSCOM) הוא הפיקוד האחראי על ההכנה, הכשירות ומוכנות כוחות צבא ארצות הברית למשימותיהם המבצעיות בפיקודים הקרבים המאוחדים ברחבי העולם. בסיס הפיקוד ממוקם בפורט בראג.
היסטוריה.
ב-1955 הוקם הפיקוד הקונטיננטלי של הצבא (CONARC) שהיה אחראי להפעלת הכוח במרחב היבשתי של ארצות הברית בצפון אמריקה וכן לאימונים, הדרכות ופיתוח תורות לחימה של הצבא.
כחלק מלקחי מלחמת וייטנאם ועקב ההבנה כי מוטת השליטה של CONARC רחבה מדי, יזם ראש מטה צבא ארצות הברית קרייטון אברמס ארגון מחדש בצבא והטיל את המשימה על עוזרו הגנרל ויליאם דה-פוי. במסגרת הארגון מחדש פורק CONARC ובמקומו הוקמו ביולי 1973 שני פיקודים: פיקוד כוחות הצבא (FORSCOM) האחראי למוכנות הכוחות והפעלתם ופיקוד האימונים וההדרכה. מפקד הפיקוד הראשון היה גנרל וולטר קרווין שקודם לכן פיקד על הפיקוד הקונטיננטלי.
הרכב.
הפיקוד מורכב מהארמייה הראשונה ומפיקוד כוחות המילואים שאחראים על אימון וכשירות חיילי המילואים והמשמר הלאומי של הצבא ושליחת יחידותיהם למאמץ הלחימה.
בנוסף כולל הפיקוד שלושה קורפוסים:
פמיניזם אפריקאי
פמיניזם אפריקאי הוא שם כולל שנועד לתאר אוסף של זרמים ותאוריות, הנוגעות בעיקר למעמדן של נשים, ולסוגיות מגדריות ככלל, של נשים אפריקאיות ביבשת אפריקה. זאת להבדיל מפמיניזם שחור, העוסק בעיקרו במעמדן של נשים ממוצא אפריקאי מחוץ לאפריקה.
הגדרה.
ישנו דיון מתמשך וחוסר הסכמה בנוגע להגדרתו, מאפייניו, ואף לעצם לקיומו של 'פמיניזם אפריקאי'. בין היתר בשל הגיוון התרבותי העצום בתוך היבשת, המקשה על הדיון בגישה 'אפריקאית' אחת. יש הטוענים שהמושג 'פמיניזם' כשלעצמו הוא מושג מיובא מהמערב, ובבסיסו בלתי-אפריקאי. עמדות אלה נשמעו בעיקר כתגובה לקריאות לשנות מנהגים בתרבויות אפריקאיות מסוימות שנתפסו כלא-פמיניסטיים. לדוגמה- קריאות לבעלות נשים על קרקעות ורכוש, להפסקת מילת נשים ולשינוי חלוקת העבודה המגדרית. האג'נדה הפמיניסטית נתפסה עבור אנשים מסוימים כחלק מהאג'נדה הקולניאלית, בה המערב מנסה לכפות את תרבותו וערכיו. מנגד, נשמעת טענה הפוכה, כי פמיניזם בגרסאות מסוימות הוא חלק חשוב וטבוע מראש בתרבויות אפריקאיות. תומכי גישה זו מדגישים את הכבוד הרב שניתן לנשים בתרבויות אפריקאיות רבות, ואת מקומן הדומיננטי בחברה. חוקרות אפריקאיות רבות דחו את השימוש במושג 'פמיניזם', וקבעו מונחים אלטרנטיביים לתיאור גישתן.
במאמר מ-2016, החוקרת נעמי נקלה מאפיינת את הפמיניזם האפריקאי ככזה העונה לחולשותיו של הפמיניזם המערבי בכך שהוא 'מדבר' פמיניזם מתוך פרספקטיבה תרבותית אפריקאית, מיקום גאו-פוליטי אפריקאי ונקודת מבט אידאולוגית אפריקאית. אוביומה נממקה מאפיינת מכנה משותף בין זרמים פמיניסטיים אפריקאיים ככאלה המאופיינים בגישה של פשרה ושיתוף פעולה, להבדיל מהפמיניזם המערבי המאופיין בגישה לוחמנית.
התפתחות.
על אף שפעילות של נשים למען זכויותיהן באפריקה הייתה נפוצה במשך שנים רבות, על פי ג'וזפין אהיקירה, המסגרת התאורטית שמגדירה את הפמיניזם האפריקאי החלה להתעצב ביתר שאת החל משנות ה-90 של המאה ה-20. מאז, שלושת העשורים האחרונים היו עשורים של צמיחה משמעותית בפעילות ומחקר פמיניסטי באפריקה, עם תמורות משמעותיות במעמדן של נשים בשדות האקדמיים, הפוליטיים, הכלכליים והתרבותיים. תנועות נשים ברחבי היבשת רשמו הישגים משמעותיים, ובחלק מהמדינות אף הצליחו להביא לשינוי חוקתי, ולהפיכת נושא השוויון המגדרי לנושא בעל חשיבות עצומה בסדר היום הציבורי.
בתחילת שנות ה-90 התחזקה מגמת לימודי הנשים והמגדר ברחבי אפריקה. בתחילה התבססו החוקרות על טקסטים וגישות פמיניסטיות מערביות, אך עם השנים החלו להתפתח גישות המתמקדות במגדר מתוך נקודת מבט וחוויית חיים אפריקאיים.
היווצרותן של מחלקות ומוסדות ייעודיים ללימודי נשים ומגדר ברחבי היבשת תרמו רבות להתפתחות המחשבה הפמיניסטית האפריקאית. מגמה זו נראתה בו זמנית במדינות שונות, ביניהן אוגנדה, קמרון, סנגל, גאנה, ודרום אפריקה. הקמת המכון האפריקאי למגדר (AGI), שבאוניברסיטת קייפטאון, וכינונו של כתב העת "Feminist Africa" בפרט, יצרו מרחבים לדיון כלל-יבשתי בסוגיות של מגדר ופמיניזם. כמו גם הקמת בית הספר ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת מקררי שבאוגנדה בשנת 1991. עם השנים הלך ותפס השיח המגדרי מקום מרכזי במחקר בתחומי מדעי החברה ביבשת, ונעשה חלק בלתי נפרד משיח הפיתוח הבינלאומי בנוגע לאפריקה ברחבי העולם.
גם בשדה הפוליטי, השיח במונחים של מגדר ופמיניזם נעשה דומיננטי יותר.
כך למשל, בשנת 2003 פרסם האיחוד האפריקאי (AU) את פרוטוקול מפוטו, בנוגע לזכויות נשים באפריקה. הפרוטוקול דן בזכויותיהן של נשים ביבשת, בתחומים שונים – רפואיים, תרבותיים ופוליטיים, וקורא לשים סוף לאפליה כנגד נשים. ההסכם נחתם ואושרר על ידי 36 מדינות ביבשת, ונחתם בלבד על ידי 15 נוספות .
זרמים בולטים.
במאמרה מ-2016, החוקרת נעמי נקלה מאפיינת מספר זרמים מרכזיים בפמיניזם האפריקאי (ובפמיניזם המערב האפריקאי בפרט), ביניהם:
Womanism.
הזרם הרדיקלי ביותר, ממצב את המאבק הפמיניסטי האפריקאי כחלק ממאבקן של נשים אפריקאיות בקולוניאליזם, דיכוי תרבותי וסוגי דיכוי נוספים עימן מתמודדות נשים אפריקאיות. בדומה לקונספט בעל אותו השם שטבעה אליס ווקר בקשר לנשים אפרו-אמריקאיות, ובנפרד ממנה, הקושר את הדיכוי המגדרי בדיכוי הגזעי, ושואף לעולם שלם ושוויוני ככלל, כתבה מבקרת הספרות הניגרית צ'יקווינה אוקנויו אוגונימי על גישה זו ככזו המשותפת לנשים אפריקאיות ונשים אפרו-אמריקאיות המכירה בדיכויים מגדריים, גזעיים ומעמדיים כאחד. במאמרה מ-1985 כותבת אונגונימי : "(האישה האפריקאית) תכיר בכך שלצד המודעות שלה לעניינים מיניים, היא צריכה לשלב שיקולים גזעיים, תרבותיים, לאומיים, כלכליים ופוליטיים בפילוסופיה שלה".
Stiwanism.
כמו גישות אחרות, זהו מונח שנתבע על מנת להחליף את המונח 'פמיניזם' שנתפס כמערבי. הוא המושג נטבע על ידי החוקרת הניגרית מולרה אוגונדיפה-לסלי, לפי ראשי התיבות Social Transformation in Africa Including Women (שינוי חברתי באפריקה הכולל נשים). הגישה שואפת להכניס נשים כמשפיעות ודומיננטיות בתוך השינויים החברתיים והפוליטיים שמתרחשים באפריקה. היא טוענת כי האתגר המשמעותי העומד בפני הפמיניזם האפריקאי הוא התנגדותם של גברים לשוויון מגדרי, וכתוצאה מכך הקושי של נשים נשואות לצאת כנגד יחסי הכוח בחברה.
Motherism.
מונח שנקבע על ידי הסופרת והחוקרת הניגרית קתרין אוצ'ולנו בספרה Motherism : the Afrocentric Alternative to" Feminism" ב-1995. הגישה מעניקה לנשים האפריקאיות הכפריות את המשימה הסימבולית של גידול החברה. גישה המתמקדת באמהות ובהעצמתה כחוויה נשית אפריקאית מרכזית.
Femalism.
מושג שנהגה על ידי צ'יאומה אופרה. מעניק חשיבות רבה לגוף הנקבי. הוא רואה בגוף הנשי סמל ליבשת האפריקאית. החוקרת תאודורה אזיגבו מתארת את הגישה כך: "גוון של פמיניזם אפריקאי, רך יותר מפמיניזם ליברלי ומנוגד לפמיניזם הרדיקלי. להבדיל מ־womanism שנתבע על ידי אליס ווקר ועבר אפריקניזציה על ידי אוגונימי, feamalism הוא אפריקאי במהותו, ומדגיש את הגוף.". גישות ביקורתיות לגישה זו רואות בה גישה הרואה בנשים אובייקט סימבולי בלבד, ולא כסובייקט בעל רצונות ויכולת.
Nego-Feminism.