בעקבות מחקרים מקיפים שנערכו באזור שדה בוקר נמצא כי שבלולית המדבר שוכנת באזור זה בשיחים ובעקבות בדיקת תוכן הקיבה נמצא כי הם ניזונים בעיקר מצמחים עילאיים. במשך הקיץ הם שרויים בתרדמה על השיחים וכשמגיע הגשם הראשון הם מתעוררים ויורדים לקרקע להטלת ביצים.
רבייה.
הטלת ביצים של השבלולית מתרחשת כאשר הקרקע לחה כדאי לאפשר חפירה נוחה ותנאים נוחים לביצים. כדי לקיים צריכים אלו נחוצה כמות גשם של 3 מ"מ לפחות. עומקו של הבור צריך להיות 3.5 ס"מ. יש שם לפחות כ-25–40 ביצים והן עומדות בתנאי יובש וזה דבר חיובי אצלם. מיד לאחר בקיעתם הצעירים עוזבים את הבור ומטפסים אל פני השטח ומתפזרים. במשך השנתיים הראשונות לחייהם הם גדלים מהר יחסית, לאחר מכן פוחת קצב הגידול.
משך חיי השבלולית הוא שלוש שנים או יותר. לקראת האביב כל השבלולים נכנסים למצב תרדמה.
הגורמים להישרדות השבלולים.
הגורמים העיקריים שמשפיעים על הישרדות השבלולים הם גורמי האקלים וטריפה על ידי מכרסמים. הבעיות האקלימיות החמורות ביותר הם הטמפרטורות הגבוהות השוררות במדבר שבלולית המדבר עשויה להגיע ל-55 מעלות צלזיוס וזו דרגת חום קטלנית. כדי להימלט מהטמפרטורות הגבוהות הן נוהגות לטפס על שיחים כאן מגיעות הטמפרטורות עד 40 מעלות צלזיוס בלבד.
השבלולים יכולים להתמודד עם טמפרטורה זו בכך שהם מטפסות על השיחים, יש גם את החזר קרינת השמש שמבהירה אותן עד צבע לבן.
80% מאוכלוסיית השבלולים שנבדקו באזור שדה בוקר מרבית צבעי הקונכיות של הצעירים היו כהים ואילו מרבית הבוגרים היו בהירים שינוי זה בצבע משקף את השינויים במקומות החיות מכיוון שהצעירים אינם חשופים לקרינת השמש בכך שהם מסתתרים לעומת זאת לבוגרים קיימת יכולת לטפס על השיחים ששם יש קרינה ישירה. במשך הקיץ נראה כי השבלולית מנצלת את מאגרי המזון שבגופה כדי לשפר את מאזן המים.
טורפי השבלולים ודרכי ההתמודדות.
שבלוליות המדבר נטרפות לרוב על ידי מכרסמים כמו גרביל סלעים ונמנן. נמצאו ערמות של קונכיות שמונחות בפתחי מערות המכרסמים, ישנה תופעה נפוצה שלעיתים נמצאים כ-240 קונכיות ליד מערות.
באזור שדה בוקר נמצא שגרביל סלעים טורף מדי חודש 20 קונכיות ובמשך השנה הם עשויים לטרוף כ-40% מהאוכלוסייה. נמנן יכול לחסל 200 קונכיות בשבועיים ופגיעה זו קשה יותר מן הפגיעה של גרביל הסלעים. אחת הדרכים שבאמצעותן הן מתגוננות הוא טיפוס לגובה מחוץ להשיג ידם של מכרסמים.
תפוצה.
מפת התפוצה של השבלוליות מרמזת על כך שבנגב הם מסתתרים מתחת לאבנים.
מינים שונים.
קיימים שני מינים שונים של שבלולית המדבר: לבנונית המדבר ולבנונית קמוטת-פה הם דו מיניים בו זמנית כלומר מתפקדים כזכרים וכנקבות באותה עונת פעילות. הם פעילים רק כ-5% מימות השנה-בחלק מחודשי החורף. בתקופה קצרה זו הם מקיימים את כל תפקודי החיים וצריכים להיות מוכנים מבחינה רבייתית לשם המשכת המין בחודשי הקיץ הם בתרדמת והם נמצאים מתחת לקרקע או מתחת לאבנים.
בזבוז לבנון
בזבוז לבנון (שם מדעי: "Serinus syriacus") הוא מין של ציפור ממשפחת הפרושיים.
תיאור.
בזבוז לבנון גדול במקצת ודומה לבזבוז אירופי אך צבעיו בהירים יותר. החזה, הבטן והזנב צהובים.
מצחו צהוב, גרונו בהיר יותר, זנבו ארוך יחסית. טבעת העין צהובה בהירה. לצעירים גוון חלודי בולט.
אזור המחיה שלהם הוא בדרך כלל במורדות הרים שבהם יש עצים ושיחים מפוזרים.
אורך גוף: 12–14 ס"מ. משקל: 10–14 גרם.
תפוצה ומגמות אוכלוסין.
אזור התפוצה של בזבוז הלבנון מצומצם ביותר ומתרכז בחרמון הסורי והישראלי, בהרי השוף שבלבנון ובצפון ירדן. הוא נודד בסתיו דרומה לאזורים מדבריים בנגב, בהרי אילת ובסיני.
בישראל, בין 100 ל-150 זוגות דוגרים בחרמון, בגובה של 1200–1800 מטרים מעל לגובה פני הים.
בחורף נצפה במספרים קטנים בהר הנגב, אזור ניצנה והרי אילת.
שמירת טבע.
אוכלוסיית בזבוזי הלבנון נמצאת בירידה.
כיום מצב השימור שלו מוגדר "פגיע", לאחר שבעבר נחשב ליציב. מין זה, שזקוק לאספקת מים יומית מושפע מאוד משנות בצורת שבעקבותיהן מצטמצם מלאי הזרעים שמהם הוא ניזון, ושלוליות/שלוגיות, המשמשות אותו לשתייה. בנוסף, כריתת יערות, רעיית יתר וגורמים נוספים מאיימים על עתידו.
רבייה.
בחודשים אפריל-מאי, עת השלגים מפשירים, בני הזוג בונים קן בעצי מחט ובו מטילה הנקבה, בדרך כלל, 4 ביצים.
הדגירה נמשכת שבועיים וכעבור שבועיים נוספים הגוזלים פורחים מהקן. בשלב זה בני הזוג "מטפסים" בגובה כדי לקיים מחזור קינון נוסף ואם התנאים יאפשרו, ייתכן אף מחזור קינון שלישי. בתום עונת הקינון הבזבוזים מתקבצים ללהקות גדולות וקולניות ועם בוא הסתיו - ספטמבר-אוקטובר, כולם נודדים דרומה.
נחל עמירם
נחל עמירם הוא נחל באורך כ-3 ק"מ בכרמל, שמו לקוח משמו הערבי "ואדי עמיר". ראשיתו בשכונת אחוזה בחיפה ומשם הוא יורד מערבה בגיא בין שכונת בגין ושכונת רמת אשכול ויוצא לים מצפון למוסד כפר גלים. נחל עמירם לא תוחזק והוא הפך לאתר פסולת עד שבשנת 2015 שולב מסלול הנחל בשביל ההליכה החדש בגיאיות העיר חיפה. בגדה הצפונית של הנחל נמצאים שרידי מחצבה.
בנחל נמצאו ממצאים מהתקופות הפלאוליתית התיכונה, הנאוליתית, הכלקוליתית, הברונזה התיכונה ב', הברונזה המאוחרת, הברזל, הפרסית, וההלניסטית.
צמחיית הנחל.
הפרחים השולטים בנחל ובגדותיו הם עכנאי יהודה, תגית ארץ ישראלית, צברים וחרצית עטורה. לקראת סוף האביב פורח הלבנה הרפואי לאורך הנחל. ברוב הנחל מדובר על הליכה בחורש מוצל, ער אציל.
ניתן לראות לאורך המסלול גם את צמחי עצבונית החורש.
זיזיים חשופים
זִיזַיִם חֲשׂוּפִים (שם מדעי: "Traganum nudatum") הוא שיח בן-שיח ממשפחת הסלקיים.
מבנה הצמח.
צבעו של הצמח ירוק ולו חמישה עלי כותרת ירוקים פשוטים. עלי הצמח מסודרים בצורה מסורגת, קצותיהם מעוגלים, ממרכזם יוצא חוד טיפוסי, והם גליליים ובשרניים. הצמח חסר קוצים ועלי לוואי. גבעוליו של זיזיים חשופים הם עגולים ובעלי קליפה לבנה מבריקה, והוא בעל זרעים ופירות אחידים.
תקופת צמיחה.
צמח זה גדל בעיקר בחודשים פברואר, מרץ ואפריל.
בית גידול ותפוצה.
צמח זה גדל במדבר ובקרקעות מלוחות והוא מצוי בדרום הנגב, במערב הנגב, במדבר יהודה, בבקעת ים המלח ובבקעת הירדן .
דרקונית בראון
דרקונית בראון (שם מדעי: "Dracaena braunii") הוא מין של דרקונית (דרצנה). בלועזית נקרא גם דרקונית סנדריני ("Dracaena sanderiana") על שם הגנן האנגלי-גרמני הנרי פרדריק קונרד סנדר (1847–1920). לדרקונית ברואני מספר שמות עממיים: דרקאנה של סנדר, דרקנה, לאקי במבוק, במבוק מתולתל, במבוק מים סיניים, במבוק ידידות, אלת חסד, צמח בלגי ירוקי, צמח סרט ועוד. למרות ששמו העממי הוא במבוק, מדובר על מין בסדרה טקסונומית שונה לחלוטין מהבמבוק (Bambusoideae). מקורה של הדרקונית בראון הוא באפריקה ב, גינאה המשוונית, גבון וקמרון.
יש המאמינים כי גידול של לאקי במבוק בבתים ועסקים מביא אושר ושגשוג, ואמונה זו קידמה את מכירות הצמח. כמו כן, טוענים כי הוא קשור לתפיסת הפנג שווי. בתרבות המזרח דרקונית הבראון נחשבת מזה מאות שנים כמביאת מזל, ברכה, שפע, שמחה, שגשוג והצלחה, אושר ועושר, אהבה ובריאות.
אטימולוגיה והיסטוריה של המינוח.
מקור השם דרקונית בראון הגיע מיוונית ("drakaina" δρακαινα "female dragon"). הצמח תואר על ידי מספר בוטנאים:
גננים אנגליים השתמשו בביטוי "דרקונית הבראון" לפני פרסום המינוח הבוטני המדויק "Dracaena braunii", מה שיצר את השיבוש הנפוץ בשמו של הצמח.
מבנה חיצוני.
"Dracaena braunii" הוא צמח rhizomatous של הרגל דק, 2 עד 3 מטר גבוהה בסביבה הטבעית שלה, עם גבעולים דקים וגמישים. הגבעולים זקופים וירוקים, מחוספסים עם טבעות. העלים מסודרים בצורה ספירלית בחלק העליון של הגבעולים. בגננות, זה מתקבל רק על ידי חיתוך חלק גזע. הצמיחה המקסימלית שלה היא 1 עד 1.5 מטרים עם עלים של 7 עד 25 ס"מ ו -1.5 עד 4 ס"מ רוחב. העלים הם בצבע סגלגל-אזמלי, pseudopetiolated, basal (amplexicaulous), מחודד, מעט גלי, מתמשך, עם ורידים מקבילים.
לדרקונית קנים ירוקים ישרים או מסולסלים והיא דורשת טיפול מועט, הכולל השריית החלק התחתון של הקנה בכלי עם מים.
גובהו יכול להגיע מ-0.914 מטר עד ל-1.5 מטר, העלים שלו יכולים להגיע עד 23 סנטימטר (9 אינץ').
סורק פגיעות
סורק פגיעוּת (אנגלית: Vulnerability Scanner) הוא כלי לסריקת מחשבים ויישומי אינטרנט שמטרתו לאתר פגיעויות וחלקי קוד שגויים, העשויים להיות נקודת התחלה בהתקפת המערכת.
סורקי פגיעויות מהווים נדבך אבטחה חיוני ומשמשים ככלי התקפי והגנתי כאחד.
ישנם סורקים חינמיים מבוססים על קוד פתוח כגון OpenVas וNMAP (שלעצמו אינו נחשב סורק חולשות אלא סורק פורטים אך יש המשתמשים בו גם לאתר חולשות). סורקי חולשות בדרך כלל יהיו מבוססי טסטים והם מריצים עשרות אלפי טסטים בדקות אחדות. הסורקים יותקנו בתוך הרשת הארגונית ויפנו לכתובות פנימיות או שיופנו כלפי אתרים שפורסמו.
לרוב מאתרים סורקים חולשות להן יש CVE במאגר של NIST שמאגד בתוכו מאות אלפי חולשות ידועות.
שימוש.
תוצאת סריקה של סריקה בסורק הפורטים codice_1, תהיה כדלקמן:
Starting Nmap 6.40 ( http://nmap.org ) at 2017-05-26 09:04 EEST
Nmap scan report for 172.16.0.1
Host is up (0.33s latency).
Not shown: 94 filtered ports
PORT STATE SERVICE
135/tcp open msrpc
139/tcp open netbios-ssn
445/tcp open microsoft-ds
3389/tcp open ms-wbt-server
תוצאת מקוצרת של סריקה בסורק הפגיעויות codice_2, תהיה כדלקמן:
Server: Apache/2.4.10 (Debian)
+ No CGI Directories found (use '-C all' to force check all possible dirs)