פיזיקת החלקיקים
צבעי היסוד
מטען צבע
מטען צבע, בפיזיקת חלקיקים, הוא תכונה פיזיקלית המתקשרת לכוח הגרעיני החזק בתורת הכרומודינמיקה הקוונטית. תכונה זו מאפיינת קווארקים וגלואונים. תכונה זו אנלוגית בצורה מסוימת לתכונה אחרת – המטען החשמלי, אך שונה ממנה בהיבטים טכניים רבים עקב היותו של המודל המתמטי של כרומודינמיקה קוונטית מסובך יותר. לתכונה זו אין קשר לתכונת ה"צבע" המוכרת מחיי היומיום, מה גם שלצבע הנראה אין משמעות בסדרי גודל של גרעין האטום. שם זה נבחר לייצוג תכונה זו היות שלתכונה זו ישנם שלושה "סוגים" בדומה לשלושת צבעי היסוד המוכרים מחיי היומיום – אדום, ירוק וכחול.
בשנת 1964, מעט לאחר שהוצע לראשונה קיומם של הקווארקים, הציע המדען האמריקאי אוסקר גרינברג את קיום תכונה זו כדי להסביר את הסתירה שהתקיימה, לכאורה, עם עקרון האיסור של פאולי.
לפי התורה הכרומודינמית, כל קווארק יכול לקבל אחד משלשה צבעים: אדום (r), ירוק (g) או כחול (b) וכל אנטי־קווארק יכול לקבל אחד מה"אנטי־צבעים" אנטי־אדום, אנטי־ירוק או אנטי־כחול (ar או ag או ab). באופן דומה, מטענו של כל גלואון מורכב משילוב בין שני צבעים, כך שייתכנו 9 צירופים שונים, כאשר בפועל התגלה כי ייתכנו 8 צירופים בלבד.
ליברטו
ממגורה
ממגורה היא מבנה לאחסון חומרים בתפזורת ובמקרים מסוימים אף לנוזלים. ממגורות משמשות בעיקר בתחומי החקלאות והתעשייה. ממגורות נבנות על פי רוב ממתכת או מבטון. הן בעלות צורות שונות, שהנפוצות ביותר בהן הן של גלילים צרים וגבוהים. לממגורות פתח מילוי עליון ופתח ריקון תחתון.
בין החומרים הנפוצים המאוחסנים בממגורות ניתן למצוא גרעיני דגנים, פחם, מלט ועוד. במקרים מסוימים עבודה בממגורה עלולה להיות מסוכנת.
ממגורות שימשו את האנושות משחר ההיסטוריה. בחפירות תל צף נמצאו שרידים של שש ממגורות שנבנו על בסיס ממספר שכבות של לבנים, וקיר היקפי מלבנים בגובה 2-3 מטר. על הקירות החיצוניים התגלו שרידי טיח סיד לבן.
מתבן
צבע (פירושונים)
חסידות קומרנה
חסידות קוֹמרנה (ביידיש: קאמאַרנא) היא חסידות שנוסדה בראשית המאה ה-19. מייסדה היה רבי סנדר מקומרנה. החסידות נקראת על שם העיירה קומרנה שבגליציה המזרחית, כיום במערב אוקראינה.
אדמו"רי השושלת היו מחברים פוריים, שחיברו עשרות ספרים בנגלה ובנסתר ובתורת הקבלה, בראשם רבי יצחק אייזיק מקאמארנא ובנו רבי אליעזר צבי.
חסידות קומרנא מתאפיינת בספרות קבלית ענפה ובהדגשת לימוד הקבלה, אף לצעירים.
השושלת אחרי השואה.
רבי חיים יעקב סאפרין (בן רבי אברהם מרדכי) היגר סמוך למלחמת העולם השנייה לארצות הברית. אוד מוצל מאש, שהקים מחדש את שושלת האדמורי"ם לאחר השואה. היה נשוי לרבנית חיה, בתו של רבי יצחק פלאם הרבי מקורטשין. אחרי פטירתה בצעירותה (לאחר לידת שני בנים ושתי בנות) נשא את אחותה רבקה הענא (חנה), שילדה את יתר בניו. פתח בית כנסת סמוך לכיכר השבת בשכונת גאולה בירושלים. בית כנסת זה משמש כיום כ"שטיבלאך". חיבר את הספרים: "בית אבות" ו"שבת שלום ומבורך". "פרי חיים" על התורה, על הש"ס, ועל סדר הא-ב. "פורת יוסף" על יוסף הצדיק.
נדב פדן
נדב פדן (נולד ב-27 בספטמבר 1967) הוא קצין במילואים בדרגת אלוף, שכיהן כמפקד פיקוד המרכז. קודם לכן שימש ראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר, מפקד עוצבת הפלדה ומפקד עוצבת אדום.
קורות חייו.
פדן נולד בקיבוץ עין כרמל, בו גדל והתחנך, להוריו ניצה ובנצי פדן. אביו היה מפקד גדוד השריון 377, גדוד טנקי שרמן M50/M51 שלחם במלחמת יום כיפור כחלק מחטיבה 9. על תפקודו במלחמה עוטר בנצי פדן בעיטור המופת.
נדב פדן התגייס לצה"ל בשנת 1986, והתנדב לסיירת מטכ"ל. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה. לקראת שירות הקבע שלו בסיירת מטכ"ל יצא לקורס קצינים. השלים קורס קציני חי"ר ובסיומו מונה למפקד צוות ביחידה. בהמשך יצא ללימודי פילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים ועיצוב תעשייתי בבצלאל. בהיותו מפקד צוות בדרגת סגן בסיירת מטכ"ל, השתתף במבצע אבק דרכים, שבו פיקד על שני צוותים של היחידה שהוזנקו במסוקי יסעור לחוף ניצנים והשתתפו בלכידתם של 11 מחבלים שהגיעו בסירה אל החוף, בחג השבועות, 30 במאי 1990. לאחר מכן מונה למפקד פלגה ביחידה. בסיום התפקיד עבר לשרת בחטיבת הנח"ל, שם מונה לסגן מפקד גדוד 932 בין השנים 1997–1998.
בשנת 1998 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 932, ושימש בתפקיד עד שנת 2000, בין היתר בלחימה בדרום לבנון ובמהלך הנסיגה מלבנון. לאחר שהוחלט באוגוסט 2000 להדיח את מפקד יחידת דובדבן, הוצע לו לפקד על היחידה, אולם הוא פרש מההתמודדות על התפקיד מסיבות משפחתיות, ומונה למפקד גדוד גפן בבה"ד 1. בפברואר 2002 נהרג מפקד יחידת דובדבן, אייל וייס, במהלך פעילות מבצעית כתוצאה מקריסת קיר לבנים, ופדן מונה למפקד היחידה. במהלך תפקידו נהרג לוחם היחידה ממכת חום בתאונת אימונים. בעקבות כך הואשם תחילה בגרימת מוות ברשלנות, אישום שהוחלף בהמשך בעבירה קלה יותר - התרשלות. במרץ 2007 נגזר דינו בבית הדין הצבאי לאחר עסקת טיעון, הוא נידון לשישה חודשי מאסר על תנאי ולעיכוב דרגה עד ספטמבר 2009.
בשנת 2003 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת עציון, ושימש בתפקיד עד פברואר 2005. במרץ 2005 מונה למפקד בה"ד 1, ושימש בתפקיד עד יוני 2007. בהמשך מונה לנספח זרוע היבשה בארצות הברית בין השנים 2007–2009. לאחר מכן מונה לסגן מפקד עוצבת געש בין השנים 2009–2011. ב-7 בספטמבר 2011 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד עוצבת אדום. פדן שימש כמפקד האוגדה עד 11 בספטמבר 2013, בסיום התפקיד יצא ללימודים. ב-8 במאי 2014 מונה למפקד עוצבת הפלדה, והוביל אותה בין היתר במבצע צוק איתן. ב-2 ביוני 2016 סיים את תפקידו.
ב-13 ביוני 2016 הועלה לדרגת אלוף ומונה לראש אגף התקשוב וההגנה בסייבר. הוא כיהן בתפקיד עד 4 בפברואר 2018. ב-7 במרץ 2018 מונה למפקד פיקוד המרכז. ב-14 ביולי 2020 סיים את תפקידו. ויצא לחופשת פרישה, לאחר שירות צבאי של 34 שנים.
פדן נשוי, ואב לשתי בנות ובן.
Oscilloscope
חומר מסרטן
שני וחמישי
שני וחמישי הם שני ימים בשבוע שבהם נהוגים ביהדות מנהגים משותפים אחדים:
הטיית פרסום
הטיית פרסום, המכונה לפעמים אפקט המגירה (File-Drawer Effect), מתייחסת לתופעה שבה הסיכוי של מחקר המציג תוצאה מובהקת סטטיסטית להתפרסם גבוה יותר מזה של מחקר שמסתיים בתוצאות שאינן מובהקות סטטיסטית. התופעה גורמת לשכיחות גבוהה של תוצאות שגויות בספרות המדעית, כמו גם לכך שמטא-אנליזה של מאמרים שפורסמו תסתיים בתוצאות שגויות או מוטות.
לעיתים מגדירים הטיית פרסום באופן רחב יותר, כתופעה שבה המחקרים שמתפרסמים בספרות המקצועית אינם מייצגים את כלל המחקרים שהושלמו, בשל הטיה שיטתית כלשהי. גורמים נוספים היכולים ליצור הטיה הם מחסומי שפה וזמינות המחקר לגופים הבוחרים את המחקרים לפרסום. לעיתים עבור ההגדרה הרחבה משתמשים במונח אחר, dissemination bias (הטיית הפצה), ואת המונח הטיית פרסום שומרים בהגדרתו המקורית של הטיה על סמך מובהקות סטטיסטית.
דוגמאות להמחשה.
תוצאות שגויות.
נניח שקבוצת מחקר מסוימת בודקת האם תרופה X מועילה לטיפול במחלה Y. כמו כן נניח שבמציאות אין בה כל תועלת למחלה זו. המחקר יתבצע באופן הבא: קבוצה אחת של חולים תטופל בתרופה, בעוד קבוצה אחרת (קבוצת הביקורת) תטופל באינבו. לאחר מכן ייבדק האם ההבדלים בין הקבוצות מובהקים סטטיסטית. אם יתגלה שמצבם של החולים שטופלו בתרופה השתפר באופן מובהק סטטיסטי, המחקר ישלח לפרסום, וסיכוייו להתפרסם טובים. מכיוון שהנחנו שהתרופה לא באמת מועילה לטיפול במחלה, סביר שהמחקר יסתיים ללא הבדלים מובהקים בין הקבוצות. במקרה כזה סביר שהמחקר לא ישלח לפרסום, ואם ישלח סיכוייו להתקבל נמוכים.
מכיוון שתוצאות המחקר לא נודעו בקרב הקהילה העוסקת בתחום, קבוצות מחקר נוספות יחזרו על הניסוי שוב ושוב באופן בלתי תלוי ובלי לדעת זה על זה. בסופו של דבר באחד מהניסויים יתרחש צירוף מקרים שמצבם של החולים שטופלו בתרופה השתפר, בלי קשר לעובדה שטופלו בתרופה. בניסוי הזה התוצאות יחשבו מובהקות סטטיסטית. שגיאה כזו קרויה
שגיאה מסוג ראשון. דווקא תוצאה שגויה זו היא שתפורסם.
מכיוון שחוקרים רבים ברחבי העולם מנסים לאשש השערות שונות, רובן שגויות, וחוזרים שוב ושוב על ניסויים שכשלו ולא פורסמו, התופעה של פרסום תוצאות עם שגיאה מסוג ראשון היא נפוצה.
תוצאות מוטות.
נניח שחמש קבוצות מחקר בלתי תלויות בודקות את השפעתה של תרופה X על קצב הגדילה של ילדים. כמו כן נניח שבמציאות התרופה מגדילה את קצב הצמיחה ב-2.5 סנטימטר בשנה. המחקרים יתבצעו באופן דומה לזה שתואר בדוגמה לעיל, בעזרת קבוצת ילדים שתטופל בתרופה וקבוצת ביקורת. נניח שחמש הקבוצות הגיעו לתוצאות הבאות:
מכיוון שכל מחקר בודק קבוצה מוגבלת בגודלה של ילדים, התוצאות אינן מדויקות. קבוצות 2 ו-5 קיבלו תוצאות נמוכות במיוחד, שגרמו להם להסיק בטעות שאין לתרופה כלל השפעה מובהקת סטטיסטית, ותוצאות אלה לא פורסמו.
כעת מתבצע עבודת מטא-אנליזה, שמשלבת יחד את כל התוצאות שפורסמו. מכיוון שעבודה מסוג זה מקבצת יחד נתונים רבים ממחקרים שונים, היא נחשבת אמינה מאוד. אך בפועל, העבודה יכולה לכלול רק את המחקרים שפורסמו, ומבצעיה לא יהיו מודעים כלל לתוצאות של קבוצות המחקר 2 ו-5. לכן הם יקבלו תוצאה קרובה ל-4 ס"מ בשנה, תוצאה שמוטה כלפי מעלה יחסית לנתון האמיתי. לו היו מתפרסמות כל התוצאות, ונכללות כולן במטא-אנליזה, התוצאה הייתה אכן קרובה יותר לנתון האמיתי.
מקור השם.
המונח הטיית פרסום הופיע לראשונה ככל הנראה במאמר של הסטטיסטיקאי תיאודור סטרלינג משנת 1959, שבו הוא מתאר את התופעה.