ראיון מריינו ממוקם בגדה השמאלית של נהר מוסקבה. בשנים האחרונות מתבצעת בראיון בניית דיור גדולה.
מריינו הוא הראיון המאוכלס ביותר במוסקבה.
עכבר ערום
שלטון חכם ההלכה
שלטון חכם ההלכה (בערבית: ولاية الفقيه; ולאית אלפקיה) היא תפיסה מתקופת ההיעלמות באסלאם השיעי, האומרת כי בהיעדר המהדי, האסלאם מעניק "משמורת" של "פקיה" (חכם הלכה איסלאמי) על העם.
עולמא (חכמי דת אסלאמיים) התומכים בתיאוריה חולקים על ההיקף של משמורת חכם ההלכה על העם. פרשנות אחת – אפוטרופסות מוגבלת של המשפטן האסלאמי – גורסת כי יש להגביל את האפוטרופסות לעניינים שאינם משפטיים לרבות הקדשי דתיות (ווקף) עניינים שיפוטיים והרכוש שאף אדם ספציפי אינו אחראי עליו. על פי פרשנות אחרת – אפוטרופסות מוחלטת על המשפטן האיסלאמי – האפוטרופסות צריכה לכלול את כל הנושאים עליהם מוטלת אחריות שליט בהיעדר האימאמים, כולל ממשל במדינה. את רעיון האפוטרופסות המוחלטת קידם האייתוללה רוחלה חומייני בספרו "חכמת האסלאם – שלטון חכם ההלכה" וכיום מהווה את הבסיס לחוקה של הרפובליקה האסלאמית של איראן. החוקה של איראן קוראת לפקיה, לכהן כמנהיג העליון של הממשלה. בהקשר של איראן, לעיתים קרובות מכנים את האפוטרופסות של חכמי ההלכה "שלטון על ידי המשפט", או "שלטון איש הדת".
התפיסה.
למונח האסלאמי "ולאית" קיימות כמה משמעויות מורכבות שקשורות להיסטוריה של האסלאם התריסרי. מבחינה צורנית, הוא נגזר "מהולאיה" הערבית, שם העצם המילולי של "ואלי": להיות קרוב ולקבל כוח על משהו. מבחינה טכנית, פירוש "ולאית" הוא שלטון, עליונות או ריבונות. במובן אחר פירושו של "ולאית" הוא חברות, נאמנות או אפוטרופסות.
בסיס הדוקטרינה של אפוטרופסות המשפטן האסלאמי מגיע מן החדית' שבו מסופר כי הנביא מוחמד אמר " העולמא הם היורשים של הנביאים". הנושא הוזכר על ידי הפוסקים השיעים הקדומים ביותר כמו שייח' מופיד (948–1022), ונאכף במשך תקופה מסוימת בשלטון טהמספ הראשון (1524–1576).
קיים מגוון רחב של רעיונות לגבי שלטון חכם ההלכה בקרב חוקרים של האסכולה הג'עפרית אשר אינם מוגבלים לשני רעיונות שהוזכרו לעיל. הספקטרום נמתח מן הגבלת ההיקף של הדוקטרינה של היעדר אפוטרופוס בחברה המוסלמית, כגון ילדים ללא השגחה, והסתיים ברעיון של סמכות מוחלטת (الولایه المطلقه) על כל העניינים הציבוריים.
ניתן למצוא שני סוגים של ולאיה. הראשון הוא סוג שהוזכר בכתבים השונים של חכמים שיעים אשר דנים בולאיה על המתים או ולאיה על מי שדומים למתים, כגון המשוגעים (سفيه), נעדרים (غائب), עניים (فقير), וכו'. לא ניתן ליישם סוג זה של ולאיה על חברה מכיוון שרוב החברה אינה מקיימת את אחד משני התנאים האלה. הסוג השני של הולאיה המופיע בעקרונות אמונה וכלאם דן בוולאיה על אנשים שפויים.ניתן לטעון כי האפוטרופסות של המשפטן האסלאמי מתקיימת רק מבחינת התפיסה השנייה הזו של ולאיה. ההכרה בולאית אלפקיה אינה דומה לחיקוי של מרג'ע.
שלטון מוגבל של המשפטן האיסלאמי.
באופן מסורתי, משפטנים שיעים נטו לפרשנות של שלטון מוגבל והותירו את הכוח החילוני למלכים השיעים המכונים "סולטנים". עליהם להגן על השטח מפני אלו שאינם שיעים.
לדוגמה, על פי המלומד האיראני ארוונד אברהמיאן, במהלך המאות בדיונים בקרב חכמים שיעים, איש מהם מעולם לא "טען במפורש שמונרכיות כשלעצמן אינן לגיטימיות או שלאנשי דת בכירים הייתה הסמכות לשלוט במדינה." מרבית החוקרים טענו כי תחומי האחריות העיקריים של העולמא הם:
ולאית אלפקיה בחוקה האיראנית.
על פי חוקת איראן, הרפובליקה האיסלאמית מוגדרת כמדינה הנשלטת על ידי משפטנים איסלאמיים (פקיה). בהתאם לפסוק 21/105 בקוראן ועל סמך שני עקרונות הנאמנות והעמותה הקבועה, הוא נתפס כתפקיד של משפטנים. כמו כן מוסבר כי המשפטנים הרשאים לפסוק הם רק אלה שהם ישרים, וותיקים, אדוקים ומחויבים לאסלאם. בנוסף, עליהם להחזיק במשרה דתית שהיא מקור לחיקוי ולהיות רשאים לפסוק פסקי דין עצמאיים על עקרונות כלליים (פתוות). בפרק אחד של החוקה נטען כי היסוד לשלטון באיראן הוא שלטון של חכמים בדת האסלאם. בסעיף אחר נטען כי לחכמי הדת ישנה סמכות לשלטון במדינה כל עוד האימאם השנים-עשר נעלם. על פי סעיף 110 בחוקה נטען כי סמכויות הפיקוח של חכמי הדת הן:
סמכויות אלה שייכות למנהיג העליון.
היסטוריה.
עד המהפכה החוקתית באיראן, אייתוללה שייח' פזלוללה נורי התאים את התיאוריה הזו כך שתתאים למג'לס האיראני של המועצה הלאומית, אשר הוסר כשפזלוללה הוצא להורג על ידי המתנגדים לרעיון הממשל האיסלאמי שלו. עם זאת, אפוטרופסות נרחבת ניתנה לאנשי דת.
בשנת 1970 אייתוללה חומייני העביר סדרת הרצאות שהפכו לספר "חכמת האלסאם" (ולאית אל פקיה) בו טען כי המונרכיה היא "לא-אסלאמית". במדינה איסלאמית אמיתית על מי שממלא תפקידים ממשלתיים להיות בעל ידע בשריעה, וכן להיות בעל יכולת אינטלקטואלית וניהולית.
התיאוריה היא גם אידאולוגיה מרכזית של חזבאללה המבוססת על לבנון.
ולאית אלפקיה בפועל.
אנשי דת בפוליטיקה של איראן.
איראן הפכה למדינת הלאום הראשונה בהיסטוריה "שהפעילה" ממשלת "שלטון חכמי הלכה" מוחלטת. האפוטרופסות של המשפטן האסלאמי ברפובליקה האיסלאמית של איראן מיוצגת לא רק במנהיג העליון, שחייב להיות איש דת, אלא בגופים מובילים אחרים, ובמיוחד במועצת המומחים שחבריה חייבים להיות אנשי דת, מועצת שומרי החוקה, שמחציתם שחייבים להיות אנשי דת ובתי המשפט. מנהיגי תפילת יום שישי ממונים גם על ידי המנהיג העליון.
ביקורת.
מוסלמים תריסריים צריכים לעקוב אחרי כמה חכמים שונים בענייני פיקה. עם זאת, האייתולות מחזיקים בדעות שונות בכמה מהנושאים, במיוחד אלה הנוגעים למערכת השלטון בזמן היעדרם של אימאמים. חלקם לא הסכימו עם התפיסה להקמת שלטון אסלאמי לפני בואו של המהדי. אחרים לא מסכימים עם המדיניות שיישם איתוללה חומייני, ויורשו, עלי חמינאי. על כן, היו מספר אייתוללות באיראן שנרדפו על ידי השלטון בגלל התנגדותם לולאית אלפקיה.
דייווידאס סירווידיס
דייווידאס סירווידיס (בליטאית: Deividas Sirvydis; נולד ב-10 ביוני 2000 בוילנה) הוא כדורסלן ליטאי, המשחק בעמדות הסמול פורוורד והקלע.
קריירה.
סירווידיס החל את הקריירה המקצענית שלו בקבוצת ריטאס וילנה כאשר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתאריך 29 במאי 2017 כשהוא בן 16 בלבד ועוקף את יונאס ולנצ'יונאס כשחקן הצעיר ביותר שמשחק עבור מועדון בליגה הליטאית.
בתאריך 5 בדצמבר 2017, ערך את הופעתו הראשונה ביורוקאפ כששיחק במדיה של ריטאס וילנה וסיים את העונה כשרשם ממוצעים של 6.6 נקודות ו-2.8 ריבאונדים למשחק.
בשנת 2019, הועמד לדראפט של ליגת ה-NBA ונבחר במקום ה-37 על ידי קבוצת דאלאס מאבריקס אך הועבר בטרייד לדטרויט פיסטונס אותה ייצג במסגרת ליגת הקיץ של ה-NBA.
בתאריך 23 במאי 2020, חתם על חוזה ארוך-טווח עם בקבוצת הפועל ירושלים מליגת העל הישראלית.
לקראת עונת חתם סירווידיס על חוזה בדטרויט פיסטונס מליגת ה-NBA.
קארים אל-אחמדי
זה לא אותו דבר
דפיברילטור אוטומטי חיצוני
דפיברילטור אוטומטי חיצוני (AED) הוא מכשיר אלקטרוני נייד, אשר מאבחן באופן אוטומטי הפרעות קצב קרדיאליות (פרפור חדרים וטכיקרדיה על חדרית) ומטפל בהן בעזרת דפיברילציה. הדפיברילציה עוצרת את הפרעת הקצב על ידי הפסקת קצב הלב ומאפשרת ללב לחזור לקצב לב יעיל.
על גבי המכשיר ישנן הוראות ויזואליות פשוטות לתפעול, ובעת השימוש במכשיר מופעלות גם הוראות קוליות, כך שהשימוש בו אפשרי גם בקרב אנשים שאינם בעלי ניסיון בתחום. השימוש במכשיר ה-AED נלמד בכל קורסי העזרה הראשונה ועושים בו שימוש בעת הצורך בהחייאה.
היסטוריה.
כבר בשנת 1775 ניסו מדענים להוכיח שניתן לעצור ולהפעיל מחדש לבבות של עופות בעזרת חשמל. רק בשנת 1947 דפיברילציה בוצעה בהצלחה באדם, על ידי מנתח בשם קלוד בק. הוא ביצע ניתוח בילד בן 14 שסבל מפרפור חדרי, ביצע שני שוקים חשמליים תוך כדי הניתוח וכך ליבו החל לפעום שוב. כיוון שתהליך זה נעשה בעוד חזה המטופל פתוח הוא נחשב פולשני מאוד, אך זו הייתה רק ההתחלה. כעבור תשע שנים הצליחו להשתמש בהצלחה בהפעלה של דפיברילטור על 'חזה סגור' של אנשים.
הדפיברילטור הנייד הראשון הומצא בבלפסט על ידי פרנק פנטרידג' באמצע שנות השישים. המכשיר הראשון שקל כ־70 ק"ג והופעל באמצעות סוללות רכב. בשנת 1968 הוא יצר מכשיר במשקל של 3 ק"ג בלבד. פנטרידג' נודע כ"אבי הרפואה דחופה" בזכות עבודתו החלוצית.
לאחר מכן הגיעו מכונות ה-AED הראשונות בשנת 1978, שהשתמשו בחיישנים לגילוי פרפור חדרי.
במהלך שנות האלפיים דפיברילטורים הפכו נגישים לציבור הרחב והחלו להיות מוצבים במקומות ציבוריים.
התוויות לשימוש.
דפיברילטור חיצוני אוטומטי נמצא בשימוש במצבים מסכני חיים של הפרעות קצב, המובילות לדום לב. המצבים אותם המכשיר יזהה מוגבלים ל:
בכל אחד מהמצבים הנ"ל הפעילות החשמלית של הלב אינה יעילה מה שמונע ממנו לשאוב ולהזריק דם בצורה תקינה. בטכיקרדיה חדרית הלב פועם מהר מידי, וכתוצאה מכך אינו מצליח לשאוב דם באופן אפקטיבי. פעילות מהירה של הלב עלולה להוביל לפרפור חדרים, וכתוצאה מכך הפעילות החשמלית של הלב הופכת לכאוטית ומונעת מחדרי הלב לשאוב דם בצורה טובה. הפרפור של הלב הולך ופוחת עם הזמן ובסופו של דבר יגיע לאסיסטולה.
ה־AED, כמו כל הדפיברילטורים, לא מתוכנת לתת שוק חשמלי במצב של אסיסטולה, זאת משום שמטרתו של השוק היא "לאפס" את הפעילות החשמלית של הלב, אולם במצב של אסיסטולה פעילות זו אינה קיימת כלל. אדם הנמצא באסיסטולה יטופל באמצעות החייאה (CPR) ותרופות הממריצות את קצב הלב.
השלכות של עיכוב השימוש במכשיר.