בשנת 1994 רכשה חברת "טעם ישראל" (היום כרמית תעשיות ממתקים) 34% ממניות הרשת. בשנת 1995 חתמה הרשת על הסכם עם אלון חברת הדלק לישראל על הקמת סניפים בתחנות הדלק של החברה, אך שנתיים אחר כך רכשה חברת פז כ-60% מהמניות של הרשת, על פי שווי חברה של כ-9 מיליון דולר. פז רכשה את כל המניות של בארי סקופ וחברת "טעם ישראל". הרכישה בוצעה כחלק מתוכניתה של חברת פז להיכנס לתחום הקמעונאות בתחנות התדלוק שלה. במסגרת זו הוקמה גם רשת חנויות הנוחות YELLOW.
בשנת 1998 הפעילה הרשת 74 סניפים. בנוסף החלה במשא ומתן על מיזוג עם רשת ברגר-קינג ישראל, שהייתה אז בשליטת משולם ריקליס. באותה שנה החלה למכור גם מוצרים של דאנקן דונאטס, ונקניקיות של רשת ניית'נ'ס פיימוס.
בשנת 1999 החליפה את קוקה קולה ישראל כספקית משקאות, וחתמה על הסכם בלעדיות עם חברת טמפו משקאות, למכירת המותג פפסי. באותה שנה גם החלה לפתוח סניפים בתוך תחנות הדלק של פז. בנוסף נכנסה למגזר הערבי, שפתחה סניף בסח'נין. כעבור שנה חזרה לעבוד עם קוקה קולה, על פי הודעת הרשת עקב העדפה של הצרכנים והזכיינים.
בשנות ה-2000.
בינואר 2001 רכשה חברת פז מרון לפיד 26% מהמניות שעוד החזיק, לפי שווי חברה של 10 מיליון דולר, והחזיקה 100% מהבעלות.
בפברואר 2003 נכנסה בורגראנץ' למשא ומתן לרכישת רשת ברגר קינג, לאחר שנכנסה להקפאת הליכים. לאחר שהגישה את ההצעה הגבוהה בהליך התמחרות, הודיעה על רכישת ברגר קינג תמורת 30 מיליון שקל. אולם הממונה על ההגבלים העסקיים, דרור שטרום, לא אישר את העסקה עקב הפגיעה בתחרות בענף.
בדצמבר 2005, איש העסקים יוסי חושינסקי, מבעלי רשת טיב טעם רוכש את רשת בורגראנץ' מחברת פז תמורת כ-40 מיליון שקל. חושינסקי מינה את אחיו רמי אלעד למנכ"ל הרשת.
באוגוסט 2008, לאחר שהרשת נקלעה לקשיים כלכליים, היא נמכרה לקבוצת "אורגד אחזקות" (שהייתה בעלי ברגר קינג באותה תקופה) תמורת 25 מיליון ש"ח. בסוף אוקטובר 2008 אישרה הממונה על ההגבלים העסקיים את עסקת המכירה.
בעשור השני של המאה ה-21.
במאי 2010 החליטה אורגד אחזקות, שבבעלותה הן הרשת בורגראנץ' והן הרשת המתחרה בורגר קינג (שמאז הספיקה לחזור לישראל כעבור חמש שנים) לאחד את סניפיה תחת המותג בורגראנץ', ובכך גדלו מספר סניפי בורגראנץ' ל-107 בכל רחבי הארץ (ברגר קינג הושקה מחדש בישראל בשנת 2015 תחת זיכיון של פייר בסנינו). באוקטובר 2011 זכתה הרשת במכרז להפעלה בלעדית של אזור המסעדה במתחם הדיוטי פרי בנמל התעופה בן-גוריון, ובכך גדל מספר סניפיה ל-109: האחד נמצא באולם "שחקים" הפתוח לציבור הרחב, והשני באזור הדיוטי פרי. ביוני 2019 הפסידה בורגראנץ' במכרז מתחמי ההסעדה של רשות שדות התעופה, ובסוף 2019 צפויה הזוכה מקדונלד'ס להשיב את פעילותה במקום, 7 שנים לאחר ההפסד במכרז הקודם לטובת בורגראנץ'.
בשנת 2016 החל שיתוף פעולה בין רשת "בורגראנץ'" לרשת "קופיקס", במסגרתו הוקמו סניפי "קופיקס" בתוך סניפי "בורגראנץ'".
תפריט.
מנת הדגל המזוהה עם הרשת היא ההמבורגר ה"ספרדי". ההמבורגר כולל קציצת בשר עם רוטב ספרדי חריף או פיקנטי בשילוב חמוצים ובצל כבוש.
פריטים נוספים בתפריט, הייחודים לרשת הם ה"שוקופאי" (בצק מטוגן ממולא בקרם שוקולד), צ'יפס ה"זיגזג" וגם רוטבי "ברביקיו" ו"אלף האיים".
המנה הסטנדרטית הנמכרת ברשת היא ארוחת ה"ראנץ'" שכוללת המבורגר עם ירקות, צ'יפס ושתייה. בין היתר רשת בורגראנץ' מזוהה עם ארוחת "הקומבינה" שכוללת ארוחה ממבחר מנות ההמבורגר, בתוספת צ'יפס, נקניקיות, טבעות בצל ושתייה. המנה מיועדת לשניים עד ארבעה אנשים.
במסעדות הרשת נמכרות מנות לילדים הכוללות המבורגר, חטיפי עוף או נקניקייה, צ'יפס ושתייה.
לרשת מגוון של כריכים וסלטים ששווקו עם גידול הביקוש לאוכל בריא, החל משנת 2006. בשנת 2012 הודיעה הרשת כי היא נכנסת לתחום ה"פרימיום" והחלה לשווק מנה בשם "ראנץ' סטייק אנטריקוט", אשר מורכבת מ־100% בשר אנטריקוט.
את מרבית מוצרי היסוד עבור הרשת מייצרת אסם. בנוסף, קיימים סניפים גם של ראנץ' קפה – בית קפה חלבי עם קינוחים מתוקים ושתייה.
מורש (נחל)
האלף ה-3 לפנה&quot;ס
האלף ה-3 לפנה"ס הוא פרק הזמן שבין שנת 3,000 לפנה"ס עד סוף שנת 2,001 לפנה"ס (תחילת המאה ה-30 לפנה"ס עד סוף המאה ה-21 לפנה"ס).
תרבויות.
תרבויות בעלות ממשל שצמחו בתקופה זו, והקימו ערים, כללו את התרבויות הבאות:
ארץ ישראל באלף השלישי לפני הספירה.
בתקופת הברונזה הקדומה, בשנים 3300 לפנה"ס - 2400 לפנה"ס, קמו והתפתחו בישראל ערים קטנות ומבוצרות, בגדול שנע בין 2 דונם ל 200 דונם ויותר באזורי ההר, השפלה והעמקים. על פי הממצאים הארכאולוגיים בערים אלו התקיימה חברה מרובדת. בניגוד לערי המזרח הקדום, בישראל לא התפתח כתב ונראה כי טרם הגיע אליה. סביב לערים היו כפרים וחוות אשר קיימו קשר עם העיר שסיפקה להם שוק למכירת תוצרתם החקלאית, צרכים חומרים ורוחניים והגנה. תושבי הכפרים והחוות שסביב הערים התפרנסו מחקלאות דגנים, עצי פרי, זיתים וגפן. תושבי הערים היו מומחים מקצועית ובהם חרשי נחושת וקדרים.
יריחו הייתה ככל הנראה מבוצרת עוד בתקופה הנאוליתית. העיר הגיעה לשיאה באזור שנת 2600 לפני הספירה, וזמן מה לאחר מכן נבנה בעיר ארמון. בתקופת הברונזה הקדומה הייתה ליריחו חשיבות כלכלית וצבאית. יתרונה הגדול היה בהיותה שוכנת על מעברות הירדן - סוחרים שעברו דרך מעברות הירדן נכנסו גם ליריחו. מלבד יריחו נתגלו ביצורים מרשימים בערים כמו תענך, מגידו, ערד, תל שרוחן (בנגב הצפוני) ועוד. הביצורים עבים מאוד (עד 8 מטרים) באופן יחסי לאמצעי הפריצה שהיו אז בהישג ידם של כובשים פוטנציאליים. נראה כי לרוב לא נבנו הביצורים כיחידה אחת, אלא קטעים קטעים ושכבות שכבות. במקורות מצרים קיימת עדות על ישוב בשם חוטם האיילה שמיקומו המשוער בהר הכרמל.
בתקופת הברונזה הבינימית, לקראת סוף האלף השלישי לפנה"ס, ערים אלו ננטשו מסיבה שלא הובהרה עד כה. יש סברות שונות לסיבת תהליך זה - שינויי אקלים, שינוי דמוגרפי של האוכלוסייה, בזיזה חוזרת ונשנית ממצרים ואף התעייפות הערים ממלחמה אחת בשנייה. בתקופה זו אוכלוסיית ישראל הייתה נוודית. רועי צאן שהשקיעו מעט בבתים והרבה בקברים רבים שנמצאו מתקופה זו, אם כי תרבותם איננה ידועה.
האלף השלישי לפני הספירה
האלף ה-3 לפני הספירה
האלף השלישי לפנה&quot;ס
ויל סולומון
ויל סולומון (באנגלית: William "Will" James Solomon; נולד ב-20 ביולי 1978 בהרטפורד, קונטיקט) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הרכז. קבוצתו האחרונה הייתה מה. בעבר שיחק בין היתר בהפועל ירושלים, במכבי תל אביב ובפנרבחצ'ה אולקר, ואף בליגת ה-NBA.
היסטוריה מקצועית.
לאחר ההצלחה היחסית לה זכה באוניברסיטת קלמסון, החליט סולומון לנסות את מזלו בליגה הטובה בעולם ונרשם לדראפט ה-NBA בשנת 2000. סולומון נבחר בדראפט במספר 33 בסיבוב השני, על ידי קבוצת ונקובר גריזליס שעברה לאחר מכן לעיר ממפיס וכך הפכה לממפיס גריזליס. סולומון שיחק בקבוצה בעונת 2001, ובמשך 62 משחקים השיג ממוצעים של 5.2 נקודות למשחק וסכום של 321 נקודות כללי לעונה.
בעונה שלאחר מכן העדיף סולומון לשחק כשחקן משמעותי בקבוצה אירופאית מאשר שחקן ספסל משני בליגת ה-NBA ועבר לשחק בקבוצת אריס סלוניקי, איתה זכה בגביע היורוקאפ צ'לנג'.
בעונת 2003\2004 עבר לשחק בישראל, בהפועל ירושלים. הגעתו לירושלים הייתה מפתיעה למדי, לאור העובדה שסולומון היה לשחקן מבוקש בקיץ 2003. הוא נחת בהפועל לאחר שנחתך במהלך תקופת טרום העונה מקבוצה ספרדית, לאור חוקי הזרים הנוקשים בליגה הספרדית. הוא הוביל את הפועל ירושלים, תוך הפגנת יכולת מרשימה, להישג היסטורי וחסרת תקדים בדמות זכייה בגביע יול"ב.
עונה לאחר מכן עבר סולומון לקבוצה הטורקית אפס פילזן, איתה זכה באליפות המדינה.
בשנת 2005 הצטרף סולומון לאלופת אירופה, מכבי תל אביב. הוא החליף בתפקיד את רכזה הקודם של הקבוצה, הליטאי שארונאס יאסיקביצ'יוס. ההשוואה הבלתי נמנעת לקודמו, למרות הבדלי הסגנון הבולטים בין שניהם, לא היטיבה עם סולומון. במשחקים רבים הפגין סולומון חוסר יציבות וקבלת החלטות בעייתית, ולמרות מספר רב של משחקים בהם הפגין רמה גבוהה, לא שיחזר את רמת המשחק אותה הציג בעונות הקודמות.
בקיץ 2006 הודיע סולומון כי לא ימשיך בקבוצה ולאחר מכן חתם בפנרבחצ'ה אולקר הטורקית. לאחר שעזב סולומון לליגה הטורקית, זכה עם פנרבחצ'ה-אולקר באליפות טורקיה לאחר שניצחו את אפס פילזן 0–4 בגמר הפלייאוף. גם בעונת הוא זכה עם פנרבח'צה אולקר באליפות. בקיץ 2008 עזב את הקבוצה הטורקית וחזר ל-NBA לאחר שחתם על חוזה בשורות טורונטו ראפטורס.
ב-19 בפברואר 2009 הועבר סולומון בטרייד מטורונטו אל הסקרמנטו קינגס. זמן קצר לאחר מכן הוא שוחרר מסקרמנטו, ובמרץ אותה שנה חזר לפנרבחצ'ה אולקר. בנובמבר הוא שוחרר מפנרבחצ'ה, לאחר תקרית משמעתית שהייתה לו בקבוצה.
ב-8 באוגוסט 2010 חתם סולומון בהפועל ירושלים. מפתיחת העונה זכה להצלחה וסיים כמלך הסלים של הסיבוב המוקדם של היורוקאפ עם ממוצע של 20.8 נק' למשחק. בהמשך כשלה הקבוצה במשימתה להעפיל לשלב הבא ביורוקאפ ונקלעה לקשיים ולבעיית פציעות; במקביל חלה ירידה בהצלחתו של סולומון. נוצרו בינו לבין אנשים בקבוצה מספר תקריות משמעת, והגדולה בהן היא ציוץ ברשת החברתית המקוונת טוויטר כנגד מאמנו עודד קטש.
את עונת 2012 החל סולומון בטלקום אנקרה הטורקית, אך בהמשכה עבר לקבוצת צ'רקסי מתחתית ליגת העל האוקראינית בכדורסל, שם הציג יכולת מרשימה והוביל את טבלת מלך הסלים .
אולט (נחל)
איש העטלף
כרפס