"חשמלית ושמה תשוקה" זיכה את ויליאמס בפרס פוליצר ובפרס המבקרים של ניו יורק. זהו אף המחזה בו עלה מרלון ברנדו, בתפקיד סטנלי קובלסקי, לגדולה. את המחזה ביים איליה קאזאן שאף ביים מאוחר יותר את הגרסה קולנועית למחזה, הנחשבת עד היום ליצירת מופת.
שם המחזה שאוב משמו האמיתי של קו חשמלית שעבר בניו אורלינס בתקופה בה התגורר ויליאמס בעיר.
עלילת המחזה.
עלילת המחזה מתרחשת בשכונת עוני בניו אורלינס. סטלה וסטנלי הם זוג נשוי טרי החיים יחדיו. סטלה היא עקרת בית ואילו סטנלי, מהגר ממוצא פולני, עובד כאחראי במפעל. תחביביו העיקריים של סטנלי הם שתייה לשכרה, כדורת ופוקר; הוא מבלה עם חבריו יותר מבחברת אשתו.
לבית הזוג מגיעה אחותה של סטלה, בלאנש, מורה לספרות במקצועה שבאה לבית אחותה כביכול למטרות בילוי חופשת הקיץ. את דרכה לבית אחותה עושה בלאנש בקו החשמלית בניו אורלינס ששמו "תשוקה".
בלאנש היא סטריאוטיפ של גברת דרומית מבית טוב, ומתעקשת לשמר חזות תרבותית ומהוגנת שתקל במשיכת מחזרים. זו מכסה בקושי על אלכוהוליזם, אשליות הגובלות בשיגעון גדלות וחוסר מוכנות להתמודד עם המציאות בה היא שרויה. עם הגיעה לניו אורלינס מקבלת אותה אחותה בחשש קל מפני תגובת בעלה. חזותה החיצונית של בלאנש מתחילה להתערער כשהיא מתוודה בפני אחותה על אובדן אחוזת המשפחה שלהם, "בל ריב" (מצרפתית: "חלום יפה") בעקבות הוללות וכניסה לחובות של אביהן. לטענתה המצב הוביל אותה להתמוטטות עצבים והיא קיבלה אישור חופשה ממנהל בית ספרה. למעשה, היא פוטרה בעקבות רומן עם תלמיד בן 17. לבלאנש, שהירבתה לקבל מחזרים במלון "פלמינגו" הידוע לשימצה, לא הייתה זו ההרפתקה המינית היחידה. נישואיה הקצרים לאחד אלן גריי נקטעו כשהתאבד לאחר שנחשפה היותו הומוסקסואל (בעיבוד הקולנועי מ-1951 צוין הדבר במילים דו-משמעיות). המוות העמיק את שקיעתה של בלאנש במחוזות הדמיון וההזיה ותפישת המציאות שלה המשיכה להתערער.
שלא כסטלה הכנועה או בלאנש המתנשאת, סטנלי מצטייר כאדם יצרי וגס. שליטתו בסטלה מוחלטת והוא מתעלל בה גופנית ונפשית. היא משלימה עם כך כחלק מהמשיכה החזקה, הכמעט חייתית, ביניהם, שאותה בלאנש מסרבת לקבל ולהבין. סטלה דואגת לאחותה ומאפשרת לה להמשיך להתגורר עמם, ובכך מכעיסה את סטנלי וגוררת ריב אלים. בסופו ניצב בעלה בחולצה קרועה, בעת בסופת רעמים, ושואג "סטלה!" מספר פעמים. ערעור יחסיהם מוביל את סטנלי למסלול התנגשות עם גיסתו. בתווך ניצב לו מחזרה החדש, ידידו הגמלוני והתמים של סטנלי, מיץ'.
סטנלי מגלה את האמת על בלאנש דרך עמית לעבודה שנהג לבקר רבות בלורל, עיירת מגוריה. מתוך חשש ובוז, הוא מתעמת עמה יותר ויותר ומספר למיץ' על מעלליה. תוכניותיה להינשא לו קורסות. שיאו של המחזה אינו מוצג במישרין על הבמה; במהלך ויכוח ביניהם, כשסטלה יולדת את בנו הבכור, אונס סטנלי את בלאנש באכזריות. סטלה ממאנת להאמין לדברי אחותה, המאבדת את שפיותה ונשלחת בידי סטנלי לבית המשוגעים. בלאנש המעורערת חווה התקף זעם, אך נרגעת כשרופא מציע לה את זרועו במחווה אבירית: "היה אשר תהיה, תמיד נסמכתי על טוב לבם של זרים".
הפקת המחזה.
הפקת המחזה המקורית הועלתה על במות ברודוויי, תחת ניצוחה של המפיקה איירין מאייר סלזניק. הצגת הבכורה נערכה בתיאטרון שוברט, אך ב-3 בדצמבר 1947, זמן קצר אחר כך, הועברה לתיאטרון אדי ברימור. בתחילה קיוותה מאייר כי יעלה בידה ללהק את השחקנים מרגרט סולוון וג'ון גארפילד לתפקידים הראשיים, אך לבסוף הסתפקה במרלון ברנדו וג'סיקה טנדי שהיו אנונימיים באותה תקופה. ברנדו זכה בתפקיד לאחר מבחן הבד שלו, שבו הוסיף למחזה תיקונים מאולתרים, שזכו לאהדה בקרב הצוות, אך גם בזכות הקריאה מלאת הפאתוס, שהשמיע באוזני המלהקים ותוארה כסנסציונית.
המחזה עלה מאז בקביעות על בימות ברודוויי ובתיאטראות וסט אנד בלונדון.
בשנת 2002 עלתה הפקה של המחזה בלונדון בכיכובה של שחקנית הקולנוע גלן קלוז. בשנת 2014 עלתה בלונדון הפקה בכיכובה של ג'יליאן אנדרסון.
בשנת 2009 עלתה הפקה בברודוויי בבימוי ליב אולמן ובכיכובה של קייט בלאנשט.
המחזה בתרבות.
הפרק השני בעונה הרביעית של הסדרה משפחת סימפסון נקרא "חשמלית ושמה מארג'", ובוסס על המחזה. במסגרת הפרק יוצאת מארג', אחת הדמויות הראשיות בסדרה זו, להשתתף במחזה "חשמלית ושמה תשוקה" שמגיע לעיר. במחזה מוצגות הדמויות המקוריות סטנלי, סטלה ובלאנש. מארג' משחקת את בלאנש.
בסרט הכל אודות אמא, בבימויו של פדרו אלמודובר, המחזה מוצג מספר פעמים במהלך הסרט, ואחת מהדמויות הראשיות משחקות בהצגות אלה.
בפרק ה-17 בעונה ה-6 של המפץ הגדול, לאחר ששלדון הודה לפני על העזרה שלה לפודקאסט שלו, היא מזמינה אותו לגרסה של המחזה "חשמלית ושמה תשוקה".
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מחזות אמריקאיים]]
[[קטגוריה:טנסי ויליאמס]]
[[קטגוריה:מחזות משנות ה-1940]]
[[קטגוריה:מחזות להט"ב]]
[[קטגוריה:מחזות זוכי פרס פוליצר: דרמה]]
תוכנית עתידים
תוכנית עתידים היא תוכנית חינוכית בישראל, שנוסדה על ידי צה"ל, בשנת 2000 במטרה להגדיל את שילובם של בני נוער מצטיינים מישובי הפריפריה הגאוגרפית-חברתית בישראל במסלולי העתודה בצה"ל. בשנת 2002 לאור הבנה כי נדרש לייצר תשתית מאפשרת הוקמה עמותת ידידי עתידים (ע"ר).
כיום עתידים פועלת במטרה להביא לייצוג שווה של אוכלוסיית הפריפריה ובני האוכלוסיות הייחודיות במוקדי מצוינות בצה"ל, בהייטק, בתעשייה ובשירות המדינה. פעילות זו מגוונת ופועלת במספר מסלולים המכוונים לתואר אקדמי רכישת מיומנות הכוללת ידע מדעי או טכנולוגי, עבור מועמדים המיועדים לשירות ביטחון, לבוגרי שירות צבאי או שירות לאומי.
צה"ל במרכז.
עתידים פועלת בקרב אלפי מועמדים לשירות ביטחון מהפריפריה הגאוגרפית והחברתית במטרה לעודד, לחשוף ולסייע בידיהם להשתלב במסלולי מצוינות אקדמיים בצה"ל תוך עבודה עם גורמים שונים בצה"ל, משרדי ממשלה בדגש על משרד החינוך עמותות וגופים רבים ומגוונים. מנהלת עתידים בצה"ל ממוקדת בשער הכניסה לצה"ל, המנהלת הצבאית מספקת ליווי ומעטפת רחבה ללומדים. ברגע נתון ישנם למעלה מ-1300 לומדים באקדמיה בתוכניות השונות. הלומדים באקדמיה מקבלים תמיכה אקדמית, מעטפת חברתית סיוע כלכלי בהתאם לזכאותם האישית והכנה לשירות משמעותי, הליווי של המנהלת הצבאית ממשיך לשיבוץ ביחידות וכן לאחריו. עמותת ידידי עתידים פועלת בנוסף בשער היציאה מצה"ל בתוכניות רבות ומגוונות כולל ארגון הבוגרים של עתידים המונה למעלה מ-7500 בוגרים (5278 נכון לפברואר 2022 הם בוגרי המסלול הצבאי) ובשיתוף פעולה עם גורמים נוספים בצה"ל (מקצוע לעתיד) ומשהב"ט (הקרן לחיילים משוחררים). פעילות עתידים הביאה לגידול משמעותי בייצוג הפריפריה בעתודה האקדמית שעלה לממוצע של 30% מכלל מתקבלים לעתודה ואחוז זה נשמר ע"פ למעלה מעשור.
הרקע להקמה.
בשנת 1999, בהוראת הרמטכ"ל רא"ל שאול מופז, מבוצעת עבודת מטה בצה"ל על ידי האלוף איציק בן ישראל ורח"ט הסגל, תת־אלוף אבנר ברזני. תוצאותיה של עבודה זו הם תחילה הדיוק הצורך והמשימה, כאשר היעד אינו רק לשמר את היקף המשרתים במסלול העתודה האקדמית בצה"ל, אלא, להגדיל את ההיקף של בוגרי האקדמיה בצה"ל, ובדגש על מקצועות ההנדסה והמדעים המדויקים. בנוסף, עבודת המטה מצביעה על ייצוג נמוך מאד של בנות ובני הפריפריה הגאוגרפית-חברתית במסלול העתודה האקדמית – ומכאן בהוראת הרמטכ"ל רא"ל במילואים שאול מופז מוקמת תוכנית פיילוט לטובת המשימה. לאור הישגים במספר "פותחי הלימודים באקדמיה" לאחר כשנתיים של פעילות במסגרת פיילוט, מוקמת רשמית מנהלת עתידים בצה"ל.
לאור אופייה הייחודי של יחידה 81' באמ"ן, ההיקף והמגוון של בוגרי העתודה והאקדמיה המשרתים ביחידה, וכן לאור ההבנה כי יש בחיבור לטכנולוגיה יכולת משמעותית לסייע במשימה, הוחלט כי מנהלת עתידים תוקם ביחידה 81'. משימתה, להביא לייצוג שוויוני של האוכלוסייה המצטיינת והאיכותית מהפריפריה במסלולי האקדמיה בצה"ל. הפעילות מתמקדת באיתור וחשיפה לצד ליווי אוכלוסיית הלומדים עד לחזרתם לשירות כולל הכוונת פעילות שותפים במרחב האזרחי.
היעדר תשתית המאפשרת רכישת תעודת בגרות מדעית איכותית, כזו, היכולה לאפשר לבנות ולבני הפריפריה להגיע לאקדמיה ולמסלול העתודה, יצרה את ההבנה כי נדרש מהלך עמוק יותר עבורו הוקמה עמותת 'ידידי עתידים' בסיוע ובתמיכה של איש העסקים איתן ורטהיימר. העמותה פועלת בשיתוף פעולה ייחודי עם מנהלת עתידים בצה"ל בהתאם לדירקטיבות המטה הכללי. משימתה הראשונה של העמותה הייתה הקמת תוכנית 'קדם עתידים'. היעד שהגדיר רא"ל במיל' שאול מופז שנמנה עם מייסדי העמותה היה להגיע עד שנת 2020 ל־40 אלף מסיימי תוכנית קדם עתידים. בפועל בשנת 2020 היקף המסיימים בתוכנית הגיע לכ-55,000.
קדם עתידים והשותפות עם משרד החינוך.