עם זאת, דריווש הוא שאחראי לדרך המלך כפי שהיא ידועה כיום, באמצעות שיפור תשתית הדרך וחיבור כל החלקים השונים לכדי מארג שלם, בעיקר לשם דרך תקשורת מהירה תוך שימוש בשליחים של הממלכה - ה"פירדאזי".
איכות הדרך כפי שנסללה בימיו של דריווש הייתה כזו שהשימוש בה נמשך עד לתקופת האימפריה הרומית. מתקופה זו של השימוש בדרך נותר עומד על תלו גשר בדיארבקיר שבטורקיה.
התייחסות לדרך המלך בתרבות.
על אוקלידס נאמר כי ענה לתלמי מלך מצרים לאחר שהלה בקש ממנו לדעת מהי הדרך הקלה ביותר ללימוד מתמטיקה כי "אין דרך מלך לגאומטריה".
קורפבול
קורפבול (בפ"א רפויה, אנגלית: Korfball) הוא משחק כדור קבוצתי. הוא נחשב (ביחד עם משחק הנט-בול) כהסתעפות של משחק הכדורסל. המשחק פותח בתחילת המאה ה-20 בהולנד, וזוכה עד היום לפופולריות רבה במדינות בנלוקס. בשנים האחרונות המשחק זוכה לפופולריות הולכת וגדלה גם בשאר העולם.
המשחק נבדל משאר ענפי הספורט הקבוצתיים היות שהוא ענף ספורט מעורב לגברים ונשים.
מהלך המשחק.
משחק קורפבול יכול להיערך גם במגרש פתוח או סגור. מגרש הקורפבול מחולק לשני חצאים הנקראים "אזורים", שבכל אחד מהם יש עמוד בגובה 3.5 מטר עם סל, הנקרא קורף (סל בהולנדית, מכאן שם המשחק) בקצהו. הסל ממוקם בשליש האזור היותר קרוב לקצה המגרש. כדור המשחק דומה בצורתו ובמשקלו לכדורגל.
במהלך המשחק שתי קבוצות, אשר מורכבות מ-4 גברים ו-4 נשים כל אחת, מנסות לקלוע לסל היריבה, וזאת רק על ידי מסירות באוויר. אסורה ההקפצה של הכדור, ריצה עם הכדור, ומגע בין שחקנים/ות. כל קבוצה מתחלקת ל 2 תת-קבוצות, אחת לכל אזור - התקפה והגנה, כשקבוצת הגנה אחת משחקת באותו אזור מול קבוצת ההתקפה של היריבה, ולהפך. כל תת-קבוצה כוללת 2 שחקנים ושתי שחקניות. אחרי 2 סלים, תת-הקבוצות מתחלפות בתפקידים, ובמחצית שתי הקבוצות מחליפות צדדים במגרש.
היסטוריה.
על פי מרבית העדויות, מורה ההתעמלות ההולנדי ניקו ברקהויסן נחשב לממציא המשחק. מסופר שבשנת 1902, במהלך ביקור בשוודיה, הוא נחשף למשחק הרינגבול, ובשובו להולנד הגה את עקרונות המשחק, כשהעקרון המנחה אותו הוא שילובם של בנים ובנות באותו המגרש.
קורפבול בעולם.
בראשיתו משחק הקורפבול שוחק בהולנד ובלגיה, ונערכו משחקי הדגמה במסגרת אולימפיאדת אנטוורפן (1920) ואמסטרדם (1928).
התאחדות הקורפבול הבינ"ל נוסדה בשנת 1933, וחברות בה (נכון לפברואר 2018) 67 התאחדויות קורפבול לאומיות.&lt;BR&gt;
אליפות העולם נערכת משנת 1978, כשנבחרת הולנד זוכה במרבית התארים, כולל האחרון שנערך בבלגיה בשנת 2015.&lt;BR&gt;
אליפות אירופה האחרונה נערכה בשנת 2015 בהולנד בזכייתה של הולנד.&lt;BR&gt;
הקורפבול מוכר על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי, אך עוד לא נכלל במסגרת המשחקים האולימפיים. עם זאת, נכלל הקורפבול במסגרת המשחקים העולמיים (World Games) תחרות המתקיימת בחסות הוועד האולימפי הבינ"ל כל 4 שנים וכוללת ענפי ספורט לא-אולימפיים.
הקורפבול בישראל.
בישראל נכון להיום הענף מתקיים בעיקר במסגרות שיעורי ספורט בבתי ספר יסודיים ואין לענף גוף ארגוני.
המדרגות הספרדיות
המדרגות הספרדיות (באיטלקית: Scalinata di Piazza di Spagna) הן גרם מדרגות ברומא, בירת איטליה, המקשר בין הפיאצה די ספניה (Piazza di Spagna - כיכר ספרד) לבין הפיאצה טריניטה די מונטי וכנסיית טריניטה דיי מונטי.
גרם המדרגות הכולל 136 מדרגות נבנה במימון הדיפלומט הצרפתי סטפנו גופייר, בעלות של 20,000 סקודי בין השנים 1723–1725 במטרה לקשר בין שגרירות ספרד לוותיקן עם הכנסייה (וזה מקור השם של גרם המדרגות).
המדרגות תוכננו על ידי האדריכל פרנצ'סקו דה סאנקטיס, ושופצו מספר פעמים.
פיאצה די ספניה.
במרכז הכיכר נמצא פסל הסירה של פייטרו ברניני ובנו ג'ובאני לורנצו ברניני, המכונה "מזרקת הספינה" או הברקאצ'ה ("Barcaccia" - הסירה הישנה). הרעיון של הקמת המזרקה במקום זה צץ לאחר הצפה של נהר הטיבר שהביאה לכך שסירה נסחפה בשטיפון והגיעה למקום זה. המזרקה נבנתה במימון האפיפיור אורבנוס השמיני.
לאורך ההיסטוריה הכיכר הייתה מרכז ההתכנסות והמגורים של אמנים וסופרים אירופים רבים. המשורר האנגלי ג'ון קיטס התגורר בבית הסמוך לכיכר ונפטר בו בשנת 1821, ובית זה הפך למוזיאון לזכרו.
בפינה הדרום מזרחית של הכיכר מוצב עמוד ה"אימקולטה" (לידת הבתולין) שהוקם בשנת 1854 ולרגליו פסלים של דוד המלך ומשה רבנו.
מכללות בישראל
בישראל המונח מכללה אינו חד משמעי, ולכן ניתן למצוא גופים שונים הכוללים את המילה מכללה בשמם.
החלוקה המקובלת של המכללות בישראל היא על פי הקטגוריות הבאות: מכללות אקדמיות (הכוללות מכללות להכשרת מורים וגננות ובתי ספר אקדמיים לסיעוד), שלוחות של מוסדות אקדמיים מחו"ל ומכללות מקצועיות.
על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958, רק מוסד שקיבל אישור מהמועצה להשכלה גבוהה יהיה רשאי להשתמש בכינוי "מכללה אקדמית". החוק בישראל עד ל-1993 אסר על הקמת מוסדות אקדמיים שאינם מחקריים, אך הוא שונה על ידי שר החינוך אמנון רובינשטיין, וביוזמתו נפתחו מכללות רבות. נכון לשנת 2014, פועלות בישראל 64 מכללות אקדמיות.
מכללות אקדמיות.
"מכללות אקדמיות" הן מוסדות להשכלה גבוהה, הפועלים על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958, ובפיקוח המועצה להשכלה גבוהה. המכללות הללו מעניקות תואר אקדמי ישראלי, כולן מעניקות תואר ראשון והחל בשנת 2002, עקב תיקון החוק, חלקן אף מעניקות תואר שני עם תזה וללא תזה, נכון ל-2014 אינן מוסמכות להעניק תואר שלישי, באוגוסט 2014 פורסמה החלטה של המל"ג כי החל משנת 2015 יפתחו מסלולי לימוד לתואר שלישי (דוקטור) גם במכללות.
רק חלק מהמכללות מעסיקות חוקרים, ובמרביתן לא מתבצע מחקר אקדמי. חלק מהמכללות עוסקות גם בתחומי הוראה נוספים וחלקן משמשות גם כשלוחות של האוניברסיטה הפתוחה. בנוסף, חלק מהמכללות משמשות כמכללות מקצועיות ומכשירות טכנאים והנדסאים לבחינות המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע. בעבר לא הייתה משמעות לכינוי "מכללה אקדמית", אולם לאחר שמכללת עמק הירדן העניקה לעצמה את התואר הוחלט למסדו והכללים בנושא זה הוכנסו לחוק.
בישראל קיימות עשרות מכללות אקדמיות, שכולן מקבלות את הסמכתן להעניק תארים מן המועצה להשכלה גבוהה. הן נחלקות למכללות פרטיות (שאינן מתוקצבות על ידי המדינה) ולמכללות ציבוריות (שחלקן מסונפות לאוניברסיטאות).
בדצמבר 2011 אושר לחמש מכללות להעניק לאנשי סגל את התואר פרופסור: המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, מכון טכנולוגי חולון, המכללה האקדמית נתניה, המרכז הבינתחומי הרצליה והמסלול האקדמי המכללה למינהל. המועצה להשכלה גבוהה סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו תואר פרופסור.
ראשי שלוש המכללות האקדמיות הפרטיות הגדולות מנסים לקדם חוק שיאשר הקמת אוניברסיטאות פרטיות בישראל, שיורשו להעניק גם תואר שלישי (דוקטורט).
כאשר הוקמה מכללת יהודה ושומרון באריאל, התברר כי חוק המועצה להשכלה גבוהה לא חל על מוסדות שאינם בשטחי מדינת ישראל ולכן הקים אלוף פיקוד המרכז את "המועצה להשכלה גבוהה יהודה ושומרון" (מל"ג-יו"ש), הנותנת חסות למה שכונה עד לשנת 2013, "המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון".
מכללות להכשרת מורים וגננות.
ב־1978, בעקבות ועדת עציוני לשדרוג מעמד המורה, החליטו על הפיכת מקצוע המורה לפרופסיה והחלו בהליך הפיכת "הסמינרים להכשרת מורים" שפעלו בתוקף "חוק בתי המדרש התשי"ד" ל"מכללות אקדמיות לחינוך" המעניקות תואר אקדמי ראשון משולב תעודת הוראה. מהלך זה לווה בחקיקה, במסגרת חוק המועצה להשכלה גבוהה, המסדיר את ההיבטים המשפטיים של פעולת ההשכלה הגבוהה בישראל. מאז, כל המכללות להכשרת עובדי הוראה מעניקות תואר אקדמי, וכלולות בערך על מכללות אקדמיות. סך הלומדים בתשס"ה בכל המכללות להכשרת עובדי הוראה היה כ־23 אלף סטודנטים, מתוכם כ־500 לתואר שני.
בתי ספר אקדמיים לסיעוד.
חלק מבתי הספר לאחיות ולאחים מוסמכים, הכוללים התמקצעות של מקצועות הסיעוד, הפכו למכללות אקדמיות המעניקות תואר או נקודות זכות לקראת תואר. בנוסף, מוענקים תארים בסיעוד על ידי מוסדות אקדמיים קיימים. זוהי רשימה חלקית שלהם:
שלוחות של מוסדות אקדמיים מחו"ל.
תואר המוענק ללומדים בשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל הפועלים בישראל - הוא תואר זר ואינו תואר אקדמי ישראלי מוכר. מוסדות שהם שלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל אינם מוסדות המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה כמוסדות אקדמיים ישראליים. חלק מהגופים המפעילים שלוחות אלו כוללים את המילה "מכללה" בשמם, לדוגמה: "המכללה לישראל", "רשת מכללות" וכדומה.
היו מקרים שבהם המועצה להשכלה גבוהה לא הכירה בתארים שהוענקו על ידי שלוחות מחו"ל, למשל בתוארי "אוניברסיטת לטביה".
מכללות מקצועיות.
מכללות מקצועיות שאינן אקדמיות נמצאות בפיקוח מה"ט - המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע, שהוא גוף ממלכתי המופקד על הכשרת טכנאים והנדסאים במקצועות הנדסיים-טכנולוגיים, במסגרת האגף להכשרה ופיתוח כח אדם, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. מה"ט מעניק לבוגריו תואר טכנאי מוסמך ותואר הנדסאי.
מכללות אלו מתמקדות לרוב בתחום מסוים ובו הן מעניקות השכלה והכשרה מקצועית על מנת לתת לסטודנט כלים תעסוקתיים-מקצועיים.
רוב המכללות המקצועיות בישראל אינן דורשות תנאי קבלה גבוהים כמו המכללות האקדמיות. בחלק מהמכללות המקצועיות נערכים ראיונות אישיים ומבחני התאמה לקורסים, אך אין בהם דרישה למבחן פסיכומטרי ורק בחלקן נדרשת תעודת בגרות כתנאי קבלה ללימודים.
גופים אחרים.