1. Smith v Chadwick (1884) 9 App Cas 187
2. Hornal v Neuberger Products Ltd [1957] 1 QB 247, [1956] 3 All ER 970
3. Peek V. Gurney [1873] LR 6 HL 377
4. Blackburn, Low &amp; Co v Haslam [1888] 21 QBD 144
5. Nicholson v Hooper [1838] 4 My &amp; Cr 179
6. Alliance and Leicester Building Society v Edgestop Ltd [1994] 2 All ER 38
7. RB Motor Insurance Policies at Lloyd's v Butler [1950] 1 KB 76
8. Archer v Brown [1985] QB 401
9. Burtsal v Bianchi [1891] 65 LT 678
10. Wilkinson v Downton [1897] 2 QB 57
11. Smith Kline &amp; French Laboratories Ltd v Long [1988] 3 All ER 887
12. Clarke v Dickson (1859) 6 CBNS 453.
13. Barley v Walford (1846) 9 QB 197
14. Mafo v Adams [1970] 1 QB 548, [1969] 3 All ER 1404
15. Ross v Estates Investment Co (1868) 3 Ch App 682
16. Thomas Witter v TBP Industries Ltd [1996] 2 All ER 573
17. Koufos v C Czarnikow Ltd [1969] 1 AC 350
ספרים ישראליים:
1. עדה בר-שירה, דיני הנזיקין – העוולות השונות – התרמית, (בעריכת ג' טדסקי, מהדורה שנייה,1995)
2. דניאל פרידמן ונילי כהן, דיני חוזים (כרך א' תשנ"א)
3. י' אנגלדר, א' ברק, מ' חשין, דיני הנזיקין – תורת הנזיקין הכללית (בעריכת ג' טדסקי, מהדורה שנייה, תשל"ז)
4. רונן עדיני, דיני ניירות ערך (תשס"ד)
5. מוטי ימין ואמיר ווסרמן, תאגידים וניירות ערך (2006)
6. אברהם שיינפלד, נזיקין (תשנ"ב)
7. דניאל פרידמן ונילי כהן, דיני חוזים (כרך ב' תשנ"ג)
מאמרים ישראליים:
1. דפנה ברק-ארז, "הגנת ההסתמכות במשפט המנהלי", משפטים כז (תשנ"ו) 17
2. נילי כהן, "דפוסי החוזים ותום הלב במשא-ומתן: בין הכלל הפורמלי לעקרונות הצדק" הפרקליט לז (תשמ"ז) 13
3. דרורה פלפל, "תום לב ודיני נזיקין", הפרקליט לח (תשמ"ט) 454.
4. גבריאלה שלו, "הסכמים ג'נטלמניים – שם זמני", משפטים לב (תשס"ב) 3.
5. נינה זלצמן, "הצהרה כוזבת רשלנית בשלב משא ומתן לכריתת חוזה", עיוני משפט ח 55 (תשמ"א) 55.
6. יהודה מוריץ, "לסוגיות טעות בחוזה וזכות עקיבה", הפרקליט לג (תשמ"א) 583.
7. זוהר גושן, "תרמית ומניפולציה בניירות ערך – תאומים לא זהים", משפטים ל (תש"ס) 591.
8. גד טדסקי, "פרסומת וחוזה", מסות נוספות במשפט (תשנ"ב) 24
9. סיני דויטש, "דיני החוזים הצרכניים מול דיני החוזים המסחריים", עיוני משפט כג (תש"ס) 135.
10. פנחס שיפמן, "הורה בעל כורחו – מצג שווא לגבי שימוש באמצעי מניעה", משפטים יח (תשמ"ט) 459.
11. יצחק אנגלרד "חצי יובל לפקודת הנזיקין האזרחיים – בעיות ומגמות" משפטים ה (תשל"ד) 564
12. דניאל מור, "פקודת הנזיקין בראי ארבעים שנות פסיקה", הפרקליט לט (תש"ן) 344.
13. נילי כהן, "נזקי שביתה, הרשלנות הזדונית, הנזק הכלכלי וגרם הפרת חוזה" עיוני משפט (תשמ"ט) 173.
מאמרים זרים:
1. Basil S. Markesinis, An expanding tort law – the price of a rigid contract law. (Great Britain, Germany United States). Law Quarterly Review Vol. 103. (July 1987), pp. 354-397
2. N. March Hunnings &amp; Enid Green, England and Wales The International and Comparative Law Quarterly, Vol. 16, No. 3 (Jul., 1967), pp. 824-825
3. P. S. Atiyah; G. H. Treitel, Misrepresentation Act 1967, The Mondern Law Review, Vol.30, No.4 (Jul., 1967), pp. 369-388
בליינד מלון
בליינד מלון (cאנגלית: Blind Melon) היא להקת רוק אשר הוקמה בתחילת שנות ה-90 כאשר החל עידן הגראנג'.
היסטוריה.
בליינד מלון הוקמה על ידי שאנון הון, סולן הלהקה, כשהיה בן 20, בשנת 1989 בלוס אנג'לס, קליפורניה. שאר חבריה היו מאינדיאנה, מיסיסיפי ופנסילבניה. בשנת 1991 חתמה הלהקה בלייבל "Capitol Records" והקליטה Demo, אשר בסופו של דבר לא יצא לאור.
תקליטם הראשון הנקרא על שם הלהקה יצא בשנת 1992. בשל הקשר ההדוק בין סולן הלהקה ובין סולן להקת Guns N' Roses, אקסל רוז, הצליחה הלהקה לפרוץ לתודעה האמריקאית, עם שחרור הסינגל "No Rain".
אלבומה השני של הלהקה, "Soup", יצא בשנת 1995 אך לא הצליח במכירות למרות הביקורות הטובות.
סופה של הלהקה הגיע במהלך סיבוב הופעות בארצות הברית כאשר סולן הלהקה נמצא מת, בשל מנת יתר של קוקאין באוקטובר 1995. הלהקה המשיכה לפעול רשמית עד 1999 ללא הון והוציאה עוד תקליט ב-1996 בשם "Nico".
בשנת 2008 הצטרף ללהקה טראוויס וורן כסולן, והלהקה הוציאה את האלבום For My Friends.
אלון (פירושונים)
מנואל בלום
מנואל בלום (ספרדית: Manuel Blum; נולד ב-26 באפריל 1938) הוא מדען מחשב יהודי אמריקאי, זוכה פרס טיורינג לשנת 1995 על תרומתו הרבה ליסודות של תורת הסיבוכיות החישובית ויישומיה לקריפטוגרפיה ובדיקת תוכניות.
קורות חיים.
בלום נולד בקראקס, ונצואלה להורים יהודים. בלום למד ב-MIT לקראת תואר ראשון ושני במדעי המחשב והנדסת חשמל, אותם סיים ב-1961.
לאחר מכן עבר להתמקד במתמטיקה, וסיים דוקטורט בתחום תחת הנחייתו של מרווין מינסקי ב-1964.
במהלך הקריירה שלו היה שייך לסגל המחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ואף עמד בראש המחלקה. הוא שהה בברקלי עד 1999.
לאחר מכן עבר בלום ללמד באוניברסיטת קרנגי מלון, תפקיד בו כיהן עד 2018. אשתו לנור ובנו איברים אף הם פרופסורים למדעי המחשב באותה המחלקה.
בין תלמידיו נמנו לאונרד אדלמן, שפי גולדווסר וסילביו מיקאלי, שאף הם זכו בפרס טיורינג, מוני נאור, מהמחלקה למדעי המחשב במכון ויצמן ורונית רובינפלד מהמחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב. אחד מתלמידיו של בלום, פרופסור לואי פון אהן (שאיתו טבע את המונח CAPTCHA), הוא ממייסדי פלטפורמת דואולינגו ללימוד שפות.
מקלט גרעיני
מקלט גרעיני הוא מרחב סגור המתוכנן להגן על יושביו מפני פיצוץ גרעיני. בנוסף לתפקידיו הרגילים של מקלט מפני הפצצה, מקלט גרעיני גם מגן מפני נשורת גרעינית הנובעת מפיצוץ גרעיני. מקלטים רבים כאלה תוכננו כחלק מתוכנית ההגנה האזרחית מפני מלחמה גרעינית, בעת המלחמה הקרה.
לאחר פיצוץ גרעיני, חומר שהתנדף בכדור האש שנוצר לאחר הפיצוץ חשוף לנייטרונים מהפיצוץ. החומר סופח אותם והופך לרדיואקטיבי. כאשר החומר מתעבה לענן, הוא יוצר אבק וחומר חולי קל המזכיר אבן ספוג.
הנשורת פולטת גם קרינת בטא וגם קרינת גמא. רוב החומר הרדיואקטיבי שנוצר נושר אל כדור הארץ וחושף כל עצם המצוי בטווח הקרינה לזיהום רדיואקטיבי. מקלט גרעיני נועד לאפשר ליושביו להימנע מחשיפה לנשורת מסוכנת, עד אשר הרדיואקטיביות תדעך לרמות בטוחות יותר.
היסטוריה.
מקלטים גרעיניים רבים נבנו במהלך שנות ה-50 במערב, במזרח וכן בארצות הברית. במהלך המלחמה הקרה מדינות רבות בנו מקלטים גרעיניים לבכירי ממשל ולהגנת מתקנים צבאיים חיוניים. עם זאת היו תוכניות לשימוש במבנים בעלי מחסנים תת-קרקעיים חזקים, כמקלטים גרעיניים ארעיים. ההדף הראשוני של פיצוץ גרעיני היה עשוי לקבור מקלטים אלה על יושביהם תחת טונות של פסולת. לחלופין עשוי היה ההדף להסיר את המסגרת העליונה של המקלט ולהופכו לבלתי מוגן.
שווייץ בנתה רשת ענפה של מקלטים גרעיניים (הדבר היה כרוך בהקשחת מבנים ממשלתיים כמו בתי ספר). המקלטים בשווייץ מסוגלים להגן על האוכלוסייה כולה ולספק לה מזון במהלך שנתיים לאחר התרחשות מתקפה גרעינית. בהשוואה למדינות העולם, בשווייץ קיים היחס הגבוה ביותר של מרחב ממוגן לעומת כמות האוכלוסייה. כל המקלטים בשווייץ מסוגלים לעמוד במתקפה גרעינית ובפני מתקפות כימיות או ביולוגיות. הדרישה לעמידות בפני הדף משתנה בהתאם לגודל המבנה. המבנים הגדולים ביותר מאובזרים במקלטים ייעודיים החצובים באבן. מדינות מערב אירופאיות נוספות שדאגו למקלטים שכאלו הן פינלנד ושוודיה.
ברית המועצות לשעבר ומדינות הגוש המזרחי תכננו ברוב המקרים את תעלות הרכבת התחתית גם כמקלטים רגילים וגרעיניים למקרה של מתקפה גרעינית.
העניין במקלטים גרעיניים דעך לאחר תום המלחמה הקרה. בשווייץ, רוב המקלטים האזרחיים אינם מצוידים עוד באוכל ובמזון הדרושים לשהות ממושכת. מספר רב של מקלטים משמש כעת לצרכים אחרים (כמרתפי יינות, כחדרי סקי וכחדרי כושר). ברם, העניין במקלטים שב לסדר היום לאחר מתקפת הטרור של ה-11 בספטמבר בארצות הברית.
בישראל.
מספר אתרים בישראל נחשבים כמקלטים אטומיים: מפלס תת-קרקעי מתחת למתחם הבימה, מפלס תחתון של דיזנגוף סנטר, מקלט אטומי שיכול להכיל 16 אלף אנשים בתחנה המרכזית החדשה של תל אביב ומתקן שאמור לשמש כ"בור" של הממשלה בהרי ירושלים.
אופן בניית מקלט גרעיני.
מקלט גרעיני בסיסי מכיל מגינים שמפחיתים את החשיפה לקרני גמא בפקטור 1000. מאחר שהנשורת המסוכנת ביותר דומה בהרכבה לחול, הרי שמקלט גרעיני אינו נדרש לסנן את האבק מהאוויר. הסכנה מהאבק פחותה שכן הוא פולט קרינה מועטה יחסית (עוצמת הקרינה גדלה בחזקת 3 מגודל החלקיק) וכן משום שהאבק אינו נושר אל האדמה שם ממוקם המקלט.
המיגון הנדרש למקלט מושג באמצעות כמות חומר שהיא פי 10 מזו שמסוגלת להפחית השפעות קרינת גמא פי 2. מגנים שמפחיתים את עוצמת קרינת הגמא בחצי הם 1 סנטימטר של עופרת, 6 סנטימטר של בטון, 9 סנטימטר של עפר או 150 מטר של אוויר. כאשר עושים שימוש במספר רב של חומרים בעוביים הנדרשים מוכפל המיגון. לכן, מיגון פרקטי מורכב מ-10 מגני עפר. הדבר מפחית קרני גמא בפקטור של 1024, שהוא הספרה 2 מוכפלת בעצמה 10 פעמים. משמעות הדבר 90 סנטימטר של עפר.
לרוב, מקלט גרעיני אפקטיבי מהווה מחפורת, בעלת גג חזק הקבור תחת מטר עפר. שני קצוות המחפורת מכילים