הרב שרגא פייבל סרנא (תקפ"ו, 1826 - י"ב בשבט תרנ"ב, 10 בפברואר 1892) היה רב ופוסק פולני. רבן של אוסטרובה, סוקולקה והרדוק שבפולין.
ביוגרפיה.
נולד בפראשעוויץ שבפולין, לר' יוסף סארנא. בצעירותו למד בישיבה בטשכנוב ולאחר מכן בישיבת וולוז'ין. נשא את בתו של רבי יצחק מרגלית אב"ד שצ'וצ'ין. תקופה קצרה לאחר נישואיו החל לכהן כרב העיירה סאמפולני, לאחר מכן מונה לרבנויות בסייני, אוסטרובה, סקלוקה והרדוק. בהרדוק כיהן עד לפטירתו בי"ב בשבט תרנ"ב.
בנו, הרב יעקב חיים סרנא היה מגיד מישרים ושוחט בהרדוק בעת כהונת אביו כרב המקום. נכדו הוא הרב יחזקאל סרנא, ראש ישיבת כנסת ישראל חברון .
מארי לו גוד
שאנדור קופאצ'י
שאנדור קופאצ'י ( 5 במרץ 1922, מישקולץ – 2 במרץ 2001, טורונטו) היה פעיל קומוניסט וקצין משטרה הונגרי, חסיד אומות העולם וכן ממשתתפי המהפכה ההונגרית של 1956 ואחד ממתעדיה.
קריירה מוקדמת.
קופאצ'י היה מסגר, כמו אביו וסבו. ב-1944 לחם בשורותיה של תנועת התנגדות מחתרתית קומוניסטית אנטי-נאצית. בעת המלחמה הציל יהודייה מגטו מישקולץ וכן יהודים שגויסו לעבודת כפייה. את חלקם הציל בכך שהסתירם בביתו.
לאחר מלחמת העולם השנייה, רבים מחברי המחתרת (כולל קופאצ'י) התגייסו כדי לעזור לגבש את המשטרה ההונגרית מחדש. קופאצ'י עבר לבודפשט וב-1949 התמנה לתפקיד מנהל נושאי המעצר במשרד הפנים והיה ממנהלי מחנות העבודה. כאשר ניסה לממש סמכות למען עצירים במחנות אלה, הודח ונשלח אל בית ספר של המפלגה הקומוניסטית ההונגרית . בשנת 1952 שב קופאצ'י ומונה לתפקיד רשמי, והפעם - מפקד המשטרה בבודפשט. בשלב זה הייתה המשטרה תחת שליטתה של המשטרה החשאית ההונגרית והפיקוח על המשטרה התהדק. קופאצ'י פעל לשם הפיכת המשטרה לעצמאית יותר. לאחר שנה נבחר קופאצ'י לפרלמנט הונגריה, שם הפך במהרה לחלק מהזרם הרפורמיסטי במפלגה בראשות אימרה נוג'.
מרד 1956 ולאחר מכן.
אחרי הקונגרס ה-20 של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות ב-1956, דיבר קופאצ'י בגלוי, בישיבת משטרה, נגד מתיאש ראקושי. בהשפעת מרד פועלים בפוזנן הודיע קופאצ'י בפגישה של בכירי צבא וקציני משטרה שכוחותיו לא יירו על אנשים. ב-31 באוקטובר 1956 נכלל קופאצ'י בוועד הפועל של מפלגת הפועלים הסוציאליסטית ההונגרית . הוא נבחר לתפקיד סגן מפקד המשמר הלאומי וארגן את פירוק המורדים מנשקם. ב-5 בנובמבר 1956 נעצר על ידי איוון סרוב , ראש הק.ג.ב., נשפט עם נוג' ושותפיו, וב-15 ביוני 1958 נידון למאסר עולם על ידי בית המשפט העליון. הוא שוחרר בשנת 1963 עקב חנינה שקיבל.
עד 1965 עבד קופאצ'י במפעל טלפונים. לאחר מכן מצא עבודה בשוימאר (Solymár) שבמחוז פשט בבודפשט כפקיד טכני. בשנת 1969 השיג אישור להשלים את לימודיו באוניברסיטה וקיבל תואר במשפטים, אך לא הצליח למצוא עבודה שתתאים לכישוריו. בשנת 1975 היגר עם אשתו לקנדה, שם עבד כמלצר, כעובד במפעל קירור, וכפועל בתחנת כוח באונטריו.
ספרו.
ספרו המקורי בהונגרית היה באורך מעל אלף עמודים. בעזרת טיבור טרדוש (Tardos), עיתונאי הונגרי שחי בפריז, קוצר כתב היד, נערך ותורגם לצרפתית. ב-1979 פורסם הספר "בשם מעמד הפועלים" ("Au Nom de la Classe Ouvrière") בהוצאת רובר לאפון . זמן קצר לאחר מכן, ארגנו לקופאצ'י העיתונאים דניאל וג'ודי סטופמן (Stoffman) ראיון שפורסם ב"טורונטו סטאר". ראיון זה הוביל לתרגום ספרו לאנגלית. ספר זה הוא מקור חשוב לתיאור המרד ההונגרי.
השנים האחרונות.
קופאצ'י פרש לגמלאות בשנת 1987. ב-1989 הוכר כ"חסיד אומות העולם" על ידי יד ושם. לאחר נפילת המשטר הקומוניסטי ב-1990 חזר להונגריה, שם זכה לקבל מחדש את דרגתו הצבאית. הוא חזר לקנדה ב-2000, ומת מהתקף לב ב-2 במרץ 2001.
Famous Blue Raincoat
Famous Blue Raincoat (באנגלית: "מעיל גשם כחול מפורסם") הוא שיר מאת הזמר-יוצר היהודי-קנדי לאונרד כהן, שפורסם באלבומו "Songs of Love and Hate" (1971).
אודות השיר.
השיר כתוב בצורת מכתב, ורבות משורותיו כתובות במשקל אַמְפִיבְּרַכוּס. מילותיו מתארות משולש אהבה בין כהן עצמו, אישה בשם ג'יין ונמען השיר, המכונה "אחי, רוצחי" ("my brother, my killer").
מילות השיר כוללות התייחסויות לשיר האהבה הגרמני המפורסם "לילי מרלן" ("And you came home without Lili Marlene"), וכן לרחוב קלינטון במנהטן ("There's music on Clinton Street all through the evening"), שבו התגורר כהן במהלך שנות ה-70. כמו כן, נטען כי השאלה "" הנשאלת בשיר מתייחסת למונח "clear" ("נקי") בתורת הסיינטולוגיה.
בהערות אלבום האוסף "The Best of Leonard Cohen" (1975), אשר כלל את השיר, מופיע ציטוט של כהן הטוען כי מעיל הגשם המוזכר בשיר הוא למעשה שלו ולא של אדם אחר. הוא מספר כי רכש את המעיל, מתוצרת חברת "ברברי", בשנת 1959 בלונדון, וכי הוא נגנב מדירתה של זוגתו מריאן אילן בניו יורק בתחילת שנות ה-70.
בריאיון ל-BBC ב-1994, כשנשאל על השיר, אמר כהן:
רון קורנליוס, שהיה הגיטריסט בהקלטת השיר וכן מוביל ההרכב של כהן במשך מספר שנים, סיפר כי כהן ולהקתו ביצעו את השיר בהופעות פעמים רבות לפני שהשיר הוקלט, וכי מתגובות הקהל הם ידעו כי השיר עומד להיות להיט.
גרסאות כיסוי.
השיר זכה למספר גרסאות כיסוי, המפורסמת שבהן של טורי איימוס. אלבומה של הזמרת ג'ניפר וורנס משנת 1987, שכלל גרסאות כיסוי לשיריו של לאונרד כהן, נקרא בשם "Famous Blue Raincoat".
תרגומים עבריים.
לשיר כמה גרסאות עבריות:
נטען כי השיר "אין לי מה לומר לך" של הזמרת איגי וקסמן (1995) כולל התייחסויות לשיר זה, בדגש על מילות הפזמון "אין לי מה לומר לך אהובי, רוצחי", השאולות ממילותיו של כהן "And what can I tell you my brother, my killer".
כרמית ויצמן
כרמית ויצמן (נולדה ב-29 ביוני 1971) היא אמנית ישראלית רב-תחומית.
ביוגרפיה.
כרמית ויצמן נולדה ביסוד המעלה.
היא אמנית ישראלית עכשווית, אשר עוסקת בנושאים של מצבים קיומיים, המסתוריות שבחיים ובמוות, קונפליקטים וחיבורים בנפש האדם ובמציאות בכללותה.
היא יוצרת במגוון רחב של חומרים ביניהם חומרי תעשייה ובמדיומים שונים - רישום, ציור, פיסול, מיצב ווידאו ארט. היא מציגה את עבודותיה בתערוכות בגלריות ובמוזאונים.
ויצמן למדה אמנות במדרשה לאמנות במכללה האקדמית בית ברל.
ויצמן נשואה ואם לשלושה. חיה ועובדת בשדה ורבורג.
Iptables
iptables היא תוכנה המגיעה עם מערכות לינוקס שונות, המאפשרת למנהל מערכת הלינוקס לשנות בעזרת פקודות את מערכת המידע הטבלאית הליבתית (הנקראת בעצמה iptables) ואת חוקי ההתנהגות (rules) שהיא מכילה, כבסיס לפעילותה התקנית של חומת האש של מערכת הלינוקס בה השינוי נעשה.
לרוב, כלי זה מותקן מראש בהפצות לינוקס תחת הנתיב usr/sbin/iptables/ והגדרת ברירת המחדל שלו היא לאפשר את כל סוגי התעבורה הנכנסת והיוצאת עד אשר יוגדר אחרת על ידי מנהל המערכת.
בשילוב מוצרי אבטחה נוספים, כלי Iptables מהווה לרוב נדבך חשוב במערך אבטחת רשתות מחשבים.
בדומה ל-Netfilter, גם Iptables מיושמת באמצעות מודולים.
כדי להפעיל את כלי ה-Iptables בצורה תקינה, חייב מנהל המערכת להיות בעל הרשאות גבוהות אחרת צפויות שגיאות והכלי לא יתפקד כנדרש ממנו. לכללי ה-Iptables ישנן חלופות גרפיות (ממשק GUI) כגון: Firestarter שכדאי לעבוד איתן במיוחד בחיבור מרוחק (SSH), הקלדת פקודה שגויה יכולה לנעול את הגישה למערכת לצמיתות עד שמנהל המערכת ישחרר את הנעילה באופן ידני ופיזי.
בעזרת כללים שונים הנקראים שרשראות (באנגלית: Chains) רשאי מנהל המערכת לקבוע איזה תעבורת רשת תמשיך אל יעדה ואיזה תיחסם:
PREROUTING - טיפול בחבילת המידע לפני הניתוב.
INPUT - טיפול בחבילת המידע בעת הכניסה למערכת.
FORWARD טיפול בחבילות מידע המיועדות לניתוב.
OUTPUT - טיפול בחבילות המידע היוצאות מהישות עצמה.
POSTROUTING - טיפול בחבילת המידע לאחר הניתוב.
סקירה כללית.
מסנן המנות היה קיים בהפצות יוניקס מאז ומתמיד, התחיל במערכת BSD שודרג והיה מוכר תחת השם ipfwadm. בשנת 1999 מתכנת בשם ראסטי ראסל כתב את מסנן המנות הראשון ברמת הקרנל, ipchains, אשר שולב בגרסת הקרנל 2.2 והוחלף על ידי מסנן המנות iptables ששולב בגרסת הקרנל 2.4, לינוקס.
הרעיון הבסיסי המקורי של ipfwadm היה רשימות של כללים, שעל כל אחד מהכללים לבדוק חלק אחר בחבילות הנתונים ולהחליט אם לסנן אותן או לאפשר להן לעבור, בהתאם לכללים שהוגדרו מראש:
ACCEPT - החוק יאפשר לחבילת המידע לעבור.
DROP - החוק יזרוק את החבילת המידע ויתעלם ממנה.
REJECT - החוק לא יאפשר לחבילת המידע להגיע אל יעדה ותשלח הודעת שגיאה למקור השולח.
QUEUE - החוק יעביר את חבילת המידע לזיכרון משני במרחב המשתמש.
RETURN - החוק יעביר את חבילת המידע לחוק הקודם.
בניגוד ל-ipchains, ב-iptables המערכת יודעת לפקח על מצב החיבור וקיימות אפשרויות סינון חבילות מידע נוספות. היורש של iptables הוא nftables, אשר זמין בגרסת הקרנל 3.13, לינוקס (19 בינואר 2014).
Iptables משמש גם כגורם המפנה את חבילות המידע למרכיבים ברמת הקרנל. x_tables הוא השם של מודול הקרנל, המחזיק בתוכו חלק קוד המשותף לכל ארבעת המודולים (v4, V6, ARP, EB).
L 1159-16
ג'ולי אסטל
ג'ולי אסטל גסנייה (נולדה ב-4 בינואר 1989), הידועה בשם ג'ולי אסטל, היא שחקנית ודוגמנית אינדונזית. התחילה את דרכה בסרטי אימה בגיל 15. היא השתתפה ביותר מ-14 סרטים, 6 סדרות טלוויזיה ומספר קליפים מוזיקליים.
רקע.