הראשון, שמו "Beauty and the Beast" הופץ באירופה בשנת 1994 עבור קונסולת ה-NES של חברת נינטנדו, בעוד השני, "Disney's Beauty and the Beast", הופץ ביולי 1994 בצפון אמריקה וב-23 בפברואר 1995 באירופה עבור קונוסלת ה-SNES. שני המשחקים משוחקים מנקודת מבטו של החיה. בתור החיה, השחקן חייב לגרום לבל להתאהב בו כדי שהקללה אשר קיימת מעל ראשו ומעל יושבי הטירה תופג. הבוס הגדול בסוף המשחק הוא גסטון. החיה מסוגל ללכת, לקפוץ, לחבוט, להכות, לתת מכת על ולשאוג, כשאר הפעולה האחרונה מסבה הרס למכשולים וחושפת פריטים מוסתרים.
משחק חמישי המבוסס על הסרט נקרא "Disney's Beauty and the Beast: A Boardgame Adventure" והוא משחק אשר פותח לקונסולת ה-Game Boy Color. המשחק הופץ ב-25 באוקטובר 1999.
סדרת משחקי הווידאו "Kingdom Hearts" כוללת עולם המבוסס על הסרט בשם "Beast's Castle", יחד עם דמויות מתוך הסרט. במשחק הראשון, העולם נהרס ובל נחטפת בידי מליפיסנט, אך החיה מגיע אל טירתה דל מליפיסנט וחבר לסורא, למען יביסו את מליפיסנט ויחלצו את בל ויתר הנסיכות הכלואות. במשחק "Kingdom Hearts II", העולם שוחזר מאז אותו אירוע בו אנזם הובס, אך החיה ובל מתקשים להסתדר כיוון שהזאלדין החידתי של Organization XIII גורם לצידו האפל של החיה לפרוץ ולהופכו ליצר חסר רחם, אך החיה לבסוף חוזר למוטב וחובר לסורא בשנית כדי להביס את זאלדין אחת ולתמיד. בסוך המשחק, החיה שב להיות ניסך אנושי. במשחק "", העולם מהווה שלב שניתן לשחק בו, אך איננו כלול בעלילה הראשית. במשחק "Kingdom Hearts χ", העולם שוב נכלל, הפעם בעלילה הנצמדת יותר לעלילת הסרט. הדמויות הנכללות הם החיה, בל, לומייר, גסטון, מר שעוני, גברת תֵּיוֹן, צ’יפ, מוריס והשידה. לאחר שגסטון מובס, החיה שב להיות נסיך. גסטון לא מופיע במשחק "Kingdom Hearts II", בו הנבל הראשי של אותו העולם הוא זאלדין, דמות מקורית שנוצרה עבוד סדרת המשחקים, אך אשר כוללת מספר מאפיינים הדומים לאלו של פורטה, הנבל הארי בסרט "".
חיל משאבי האנוש
חיל משאבי האנוש (בראשי תיבות: משא"ן; עד יוני 2017 נקרא חיל השלישות) הוא חַיִל הכפוף לאגף כוח האדם של צבא ההגנה לישראל. בראש החיל עומד קצין המשא"ן הראשי (הקמש"ר), שדרגתו תת-אלוף. הקמש"ר הנוכחי הוא תא"ל צחי חפץ.
החיל אמון על הטיפול במשאב האנושי (משא"ן). תחומי העיסוק של החיל הם בכל הקשור למיצוי, פיתוח וטיפוח כוח האדם. קצין משאבי האנוש נמצא בקשרי עבודה שוטפים עם המפקדים והחיילים בכלל יחידות צה"ל וגופי הביטחון. קצין משאבי אנוש יחידתי (היה קרוי עד 2017 שליש היחידה) מסייע למפקד היחידה באמצעות שליטה בנתוני כוח האדם של המערך הסדיר ביחידה (לעיתים גם מערך המילואים), הכולל שיבוצם, קידומם המקצועי, קידומם בדרגות של החיילים, אמון על בניין הכוח היחידתי, תגבורת כ"א, נפקדים, חופשות, שכר, דאגה לטיפול בבעיות הפרט השונות ועוד.
קצין משא"ן מילואים (היה קרוי עד 2017 קצין קישור) אמון על הטיפול במערך המילואים ומייצג את צה"ל אל מול המערך, לכן נמצא בקשר שוטף עם מפקדי היחידות, ולעיתים פועל בשיתוף קצין משאבי האנוש היחידתי.
קצין התכנון אחראי על תכנון, פיתוח וראייה עתידית של איוש מערכי כוח האדם.
קצין הנפגעים מנהל מעקב אחר טיפול בחללים, בנפגעים ובבני משפחותיהם, מסייע להם בפתרון בעיות מול המערכת הצה"לית ומחוצה לה, ומלווה את הפצועים והחולים לאורך תקופת הטיפול וההחלמה,
קצין תנאי השירות אמון על סיוע לפרט בהיבטים האישיים הנוגעים לחייו הפרטיים תוך ניסיון שילוב חייו האישיים על כלל הקשיים הנגלים ביחד עם שירות צבאי תקין ומלא.
בסיס ההדרכה של החיל, בה"ד 11 (בית הספר למקצועות משאבי האנוש), נמצא בעיר הבה"דים שבנגב מאז 2015.
לחיל 102 חללים. באוקטובר 2013 נחנכה אנדרטת חיל משאבי האנוש בבסיס תל-השומר.
היסטוריית החיל.
חיל השלישות הוקם בינואר 1977 והוא אחד משלושה חילות שהוקמו בעקבות מסקנות מלחמת יום הכיפורים. המלחמה, שפרצה באוקטובר 1973, הפתיעה את צה"ל והמדינה כולה. ההפתעה אילצה את צה"ל להתמודד עם גיוס מילואים חפוז, בנייה ואיוש של מסגרות ולחימה במספר זירות, דבר שהקשה מאוד על יכולת השליטה בכוחות בהמשך המלחמה.
ועדת אגרנט שהוקמה לאחר המלחמה ציינה כי יש להקים חיל מקצועי ומיומן לטיפול בכוח אדם בשגרה ובחירום. עוד ציינה הוועדה כי היעדר גוף שמרכז את עבודת גורמי המשא"ן ומגדיר נהלים ושיטות עבודה, הליך לקוי בקליטת אנשי המילואים בחירום, עבודה ללא שבצ"ק והעדר פק"ל ונהלים לדיווח כ"א נפגע, אלו הם חלק מעקרי הלקחים שבגינם הוחלט להקים את חיל השלישות.
בשנת 2006, במסגרת תהליך המיזוג של חיל השלישות לתוך חטיבת כוח האדם (חטכ"א) של זרוע היבשה, עליו החליט הרמטכ"ל דני חלוץ, התבצעו הצעדים הבאים:
בשנת 2007 החליט הרמטכ"ל גבי אשכנזי להקים מחדש את חיל השלישות ולהכפיפו בחזרה לאגף כוח האדם (אכ"א). בשנת 2008 החל יישום ההחלטה באופן הדרגתי וחטיבת כוח האדם נותרה בזרוע היבשה. בחודש אוגוסט 2011 מונה תא"ל אריה דהן לעמוד בראש החיל.
בשנת 2012 הוחלט לשנות את תג היחידה של חיל השלישות, כך שידגיש את מטרתו המרכזית של החיל - האדם במרכז.
במפקדת קצין המשא"ן הראשי (מקמש"ר) שוכנים ארבעת ענפי החיל המרכזיים, המשמשים לקמש"ר לצורך ניהולו התקין של החיל:
בחודש יולי 2016 הוחלט להכפיף אף את מחלקת נפגעים לאחריות קצין משאבי האנוש הראשי. מאז מוגדר קצין החיל הראשי כ"קצין משאבי האנוש הראשי ורח״ט הנפגעים".
בחודש יוני 2017 שונה שמו של חיל השלישות לחיל משאבי האנוש, כחלק משינוי תדמיתי ותפיסתי נוכח מעבר למודל משאבי אנוש "360" ("משא"ן 360"), על פי תפיסת מודל זה, קציני, נגדי וחיילי החיל אמונים על טיפול בפרט וכי תחום עיסוקים העיקרי הוא משאבי אנוש, בכל מערכי החיל השונים (תנאי שירות, נפגעים, שלישות וקישור) וכמו גם תחומי האחריות המגוונים והרבים שנוספו תחת החיל.
חיל משאבי האנוש במלחמות ישראל.
מלחמת ששת הימים.
בין לקחי כ"א שהועברו בסיום מלחמת ששת הימים לסגן הרמטכ"ל, מצוין כי פעילות הגיוס הרחבה התבצעה במספר שלבים בזמן ההמתנה למלחמה, גיוס שהכין את היחידות מבעוד מועד ללחימה הצפויה. כמו כן, הופעלו רשתות קריאה שתוחזקו באופן שוטף על ידי סגלי הקישור והגיוס בעוצבות ובימ"חים.
במקביל, עסק אכ"א בהחזרת קצינים ולוחמים ששהו בחו"ל, כדי שיוכלו לסייע בלחימה בגדודים בחטיבות.
תגבורות כוח אדם ניתנו, בדרך כלל, על בסיס הכשרות קיימות של חיילים בחובה וחיילי מילואים, שנותבו מיחידות מעבר והמתנה ליחידות שהיו זקוקות לכוח אדם מקצועי. לרוב ניתנה התגבורת עקב הוספת אמצעים לעוצבות או הקצאת כוח משימה. בעקבות כך, הוחלט כי התגבורות יהיו על-פי קדימות מטכ"לית שתנחה את השלישות הראשית באופן חלוקת החיילים לגזרות השונות.
עם התפתחות הלחימה, עסקו סגלי השלישות בהקצאת תגבורות ליחידות בהן היו נפגעים רבים, כגון יחידות הנדסה שעסקו בפריצה של מכשולי אויב.
אגף כוח האדם הפעיל באמצעות השליש הראשי צוותי הדרכה וסיוע ליחידות המתגייסות, וקבע כי יש להכין ולאמן את הצוותים הללו בעיתות רגיעה, כדי שיהיו מוכנים לתפקידם ביום פקודה.
תחום נוסף שזכה למענה מסגלי השלישות והסעד (מערך הת"ש נקרא בזמנו בשם "סעד") היה הטיפול בחיילים שמשפחתם הייתה זקוקה לסעד, וזאת כדי להמשיך בשגרת החיים עם גיוס אחד מבני המשפחה למלחמה.
לאחר המלחמה הועלה צורך מיידי על ידי הרבנות הצבאית הראשית למסד נוהלי זיהוי חללים ופינוים, מכיוון שתחום זה בלחימה, לקה בחסר. לשם כך נדרש להקים יחידות זיהוי וקבורה שיוכלו לטפל בתחום רגיש זה במסירות ובמקצועיות.
על אף שמלחמה זו היא סמל לניצחון גדול בכל קנה מידה, בתחום הנפגעים נמנו 776 חללים וכ-3,000 פצועים. מנהל הנפגעים וקציני הערים של צה"ל, שהוא חלק בלתי נפרד מאגף כוח אדם, טיפל באמצעות סגליו הפרושים בחיילות, בפיקודים המרחביים, בעוצבות ובבתי החולים באלפי משפחות.
מלחמת יום הכיפורים - מנוף להקמת חיל השלישות.
המלחמה פרצה בהפתעה מוחלטת, וכל גיוס כוחות המילואים בוצע באופן חפוז, דבר שהקשה מאוד על יכולת השליטה במהלך המלחמה, ובהמשך לכך היה קשה לדעת היכן נמצא כל חייל בכל שלב. בעיה נוספת הייתה העברת כוחות מחזית לחזית, שילוב כוחות מיחידות שונות, ויציאה וכניסה של כוח אדם מחזית הלחימה ואליה בלי לעדכן גורם כלשהו. בעיות אלו התעוררו כיוון שעד למלחמת יום הכיפורים לא התבצעה הסדרה של תפקידי קצין השלישות בגדודים ובעוצבות בזמן מלחמה, ולא התבצעה הכשרה המבוססת על תורה כתובה ונהלים (אף על פי שלקחים מעין אלה עלו גם לאחר מלחמת ששת הימים, אם כי לא בחריפות כה רבה). הבעיות העיקריות שבגינן הוחלט בסופו של דבר להקים חיל מקצועי שיעסוק בארגון, תורה, הדרכה, הקצאת אמצעים ובכוח האדם היו:
עם תום הלחימה התברר למפקדים כי עקב חוסר הבהירות ונתוני כוח אדם חלקיים, אין התאמה בין מצבת היחידות לנמצאים בפועל. בהשוואת הרישומים המחייבים התברר כי אלפי חיילים נעדרים לכאורה מיחידותיהם. אי לכך נאלץ צה"ל לערוך מפקד מיוחד כדי לבדוק את מקום הימצאם של החיילים, שרובם הגדול לא נרשם, או צוות שלא כראוי. במקרים מסוימים עברו חיילים בין יחידות ללא שליטה. במקרים אחרים, הנעדרים אכן היו נעדרים, שנפגעו בקרבות או נלקחו בשבי על ידי האויב.
סגלי השלישות במלחמת יום הכיפורים עשו ככל יכולתם על מנת לשלוט, לשבץ ולארגן את הכוח למשימתו אל מול המפקדים, אך היעדר הפקודות, הנהלים והתורה הקשה על העמידה במשימה.
לאור הלקחים הללו, ועדת אגרנט שמונתה לאחר המלחמה המליצה להקים חיל מקצועי – חיל השלישות.
מבצע "עופרת יצוקה".