איאן מקניס (באנגלית: Ian McNeice; נולד ב-2 באוקטובר 1950) הוא שחקן אנגלי. הוא זכה להכרה כששיחק ב-1985 במיני-סדרה "Edge of Darkness" בתפקיד הסוכן הרקורט, ומהופעתו בסרטים כמו "האיש שעלה על גבעה וירד הר", "" ובמיני-סדרה "חולית". בסדרה הדרמה קומית "דוק מרטין" גילם את ברט לארג', ובדרמה ההיסטורית "רומא" שיחק בתפקיד הכרוז.
ביוגרפיה.
מקניס נולד בבייסינגסטוק שבמחוז המפשייר. הוא התחיל ללמוד משחק בבית הספר טאונטון שבסאמרסט, ואחר כך למד באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון (LAMDA) ושנתיים בסליסברי פלייהאוס. בשנים שאחר כך שיחק בתיאטרון בין השאר הופיע במשך ארבע שנים עם הלהקה השייקספירית המלכותית, והשתתף במחזה "חייו והרפתקאותיו של ניקולס ניקלבי", עיבוד לרומן "באותו שם", בתיאטראות ברודוויי.
פריצת הדרך של מקניס בטלוויזיה הייתה בסדרה זוכת הפרסים "Edge of Darkness" בתפקיד הרקורט. הוא שיחק בתפקיד סו שף אלכוהוליסט בשם גוסטב לה-רוש בסדרה הקומית "שף!", ובשנת 2000 הופיע במיני-סדרה "חולית" על פי ספרו של פרנק הרברט בתפקיד הברון ולדימיר הארקונן. ב-2003 שב וגילם את אותה דמות בסדרת ההמשך "ילדי חולית". עוד בטלוויזיה השתתף בכל שבע העונות של הסדרה "דוק מרטין" בתפקיד ברט לארג'. הוא שיחק בתפקיד אורח בפרק בסדרה "לואיס". בסדרת הדרמה "רומא" בהפקת HBO/BBC גילם מקניס את הכרוז.
בקולנוע הופיע מקניס בסרטים כמו "רחוב צ'רינג קרוס 84", "Day of the Dead", "הבריחה מאבסולום", "ממעמקי הגיהנום" ו"האיש שעלה על גבעה וירד הר". פריצת הדרך שלו באמריקה הייתה ב-1995 כששיחק בסרט "אייס ונטורה: בלש פראי". ב-2001 גילם את דמות הנאצי גרהרד קלופפר בסרט הטלוויזיה "הפתרון הסופי" בהפקת BBC/HBO. ב-2004 השתתף בסרט "מסביב לעולם בשמונים יום", וב-2005 שיחק במותחן העל-טבעי "רעש לבן". עוד שיחק בתפקיד פוטיפר בסרט "יוסף וכתונת הפסים המשגעת".
מקניס דיבב בקולו הייחודי דמויות כמו הווגון קוואלץ, מנהל הווגונים, בעיבוד הקולנועי לספרו של דאגלס אדמס "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה". ב-2007 הופיע בפעם הראשונה בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו" בתסכיתי רדיו ב-BBC בפרק "Immortal Beloved" בו גילם את הנבל זאוס. בסרט "מבצע ואלקירי" בתפקיד הגנרל הגרמני יואכים פון קורצפלייש שסירב לשתף פעולה עם הקושרים נגד היטלר.
מקניס לוהק לתפקיד איליריו מופאטיס בפיילוט של HBO לסדרה "משחקי הכס", אבל בגלל בעיה בלוחות זמנים התפקיד הועבר לרוג'ר אלאם. ב-2010 וב-2011 גילם מקניס את דמותו של וינסטון צ'רצ'יל בארבעה פרקים של הסדרה "דוקטור הו". לפני כן גילם את צ'רצ'יל בהפקה של המחזה "Never So Good" מאת הווארד ברנטון , וב-2012 הופיע שוב באותו תפקיד בגרסה הבימתית של "נאום המלך".
איאן מק'ניס
Herz und Mund und Tat und Leben, רי&quot;ב 147
Herz und Mund und Tat und Leben (בעברית: לב ופה ומעשה וחיים), רי"ב 147, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה בחג הביקור, שחל ב-2 ביולי 1723. הקנטטה ידועה גם בשל כורל הסיום שלה, שעובד לפסנתר על ידי מיירה הס ונודע בשם "Jesu, Joy of Man's Desiring".
רקע.
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.
בפברואר 1723 נבחן באך עם עוד כמה מועמדים לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא התקבל לתפקיד והחל את עבודתו בחודש מאי באותה שנה. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים.
קנטטה זו הייתה החמישית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24 ורי"ב 167. היא מתבססת על גרסה קדומה יותר שהלחין ב-1716 בוויימאר, הממוספרת 147א והמוזיקה שלה אבדה. בדומה לשתי הקנטטות הראשונות שביצע בלייפציג, ובניגוד לשתי הקנטטות שאחריהן, גם זו ארוכה ומחולקת לשני חלקים, שמבוצעים בנפרד, לפני תפילת המיסה ואחריה.
ב-1884 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 30 של פרסומיה.
מילים ומוזיקה.
סדר הקריאה לחג הביקור כולל פסוקים מספר ישעיהו המנבאים את בואו של המשיח ופסוקים מהבשורה על-פי לוקאס המתארים את ביקורה של מרים אם ישו אצל אלישבע, אמו של יוחנן המטביל ואת תפילת המגניפיקט שנשאה מרים. באך השתמש בלברית שכתב סלומו פרנק (Salomo Franck) בוויימאר והוסיף שלושה רצ'יטטיבים ושני קטעי כורל בין האריות, ובכך יצר את המבנה של רבות מהקנטטות שלו, של אריה ורצ'יטטיב לסירוגין, ובסיום כורל. בעזרת התוספות גדלה הקנטטה דייה כדי שיוכל לחלק אותה לשני חלקים. לא ידוע מיהו מחבר הלברית של הרצ'יטטיבים, ואילו הכורלים הם פרי עטו של מרטין יאן (Martin Jahn). קנטטה 147א נועדה לביצוע ביום ראשון הרביעי של תקופת הציפייה, כמה ימים לפני חג המולד, ועסקה באופן כללי בישו ובמרים. הרצ'יטטיבים שנוספו נועדו להתאים למועד החדש ולמקד את הלברית בנושא הביקור. כמו כן, בלייפציג הייתה נהוגה תענית בתקופת הציפייה ובמהלכה לא נוגנה מוזיקה, ולכן לא יכול באך להשתמש בקנטטה המקורית למועד המקורי שנועדה לו. המוזיקה לשני הכורלים שבסיום כל חלק היא זהה.
הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, אלט, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, חצוצרה, שני אבובים, בסון, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 10 קטעים בשני חלקים:
הקלטות.
היצירה הוקלטה במלואה למעלה מ-40 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1983 וב-2000), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-1990 וב-2000). בנוסף מבוצע קטע הכורל בויארציות רבות, לכלי נגינה בלבד ובעיבודים לכלים אחרים.
דיסקוגרפיה של נתי לוי
נתי לוי הוא זמר-יוצר, פזמונאי, ומלחין ישראלי בתחום מוזיקה מזרחית ומוזיקה ים תיכונית. נחשב לאחד ממובילי המוזיקה המזרחית בשנות ה-80 ושנות ה-90 בישראל.
אלבומים ורשימות השמעה.
אלבומי אוסף:
אלבומים.
שלום נערתי.
אלבום הבכורה של נתי לוי. האלבום שאורכו 60:00 נפתח בשיר "סוכר", שהפך ללהיט. עוד בלטו באלבום: "נטלי", "אישה", "פרא אדם", "רקדו אחי", ו"בני" עיבודי האלבום נחלקו בין יגאל חרד לבין משה בן מוש, כששיר הנושא עובד במשותף על ידי משה בן מוש ואריה ברקוביץ'. ציון שרעבי, שלקח תחת ידיו את ניהולו של נתי לוי, גם חיבר את מרבית שירי האלבום.
הוקלט באולפני "קיסר" ובאולפני "בן-מוש". השתתפו בהקלטות:
האלבום הופץ בחברה עצמאית קטנה בשם "ליפז". כל מילות עשרת השירים באלבום נכתבו על ידי שרעבי עצמו, כשהפעם העיבודים נחלקו בין יגאל חרד לבין אריה ברקוביץ'. שיר הנושא של האלבום הפך ללהיט הגדול ביותר מתוכו, וזכה בפסטיבל הזמר המזרחי "דרור", שנערך באותה שנה.
שיר הנושא של האלבום הפך ללהיט הגדול ביותר מתוכו, וזכה בפסטיבל הזמר המזרחי "דרור", שנערך באותה שנה.
השירים הוקלטו באולפני "קיסר" ובאולפני "הרולד".
מעבדים:
נגנים:
נשיקות.
שיר הנושא: "נשיקות" הפך ללהיט הגדול מתוכו. האלבום הופק על ידי חברת "האומנים בידור לכל" בבעלותה של שושנה ברסקי.
ניהול מוזיקלי: ציון שרעבי
הוקלט באולפני "סיגמא"
השתתפו בהקלטות:
אדמה חרוכה.
שירי האלבום עובדו על ידי מספר רב של מוזיקאים, בהם: יגאל חרד, אריה ברקוביץ', יאיר שדה, ננסי ברנדס, ורוני וייס.
הוקלט באולפני "קיסר", "קולינור", "ויליג", ו"בן-צור"
בין נגני האלבום:
רוח סתיו.
העיבודים של השירים נחלקו בין המוזיקאים נחום עושרי ואריה ברקוביץ. האלבום כלל חידושים לשיריו הקודמים "סוכר", "נטלי", ו"פרא אדם". הסגנונות באלבום נעים בין חפלה מזרחית, שירים עם אלמנטים טורקיים וספרדיים, ואפילו בלדות רוק.
לגרסת הדיסק של האלבום שיצאה בשנת 1993 נוספו 3 מחרוזות להיטים מאלבומיו הקודמים.
הוקלט באולפני "בן-צור".
משתתפים בהקלטות:
השמיים הם הגבול.
האלבום יצא בנובמבר 1993 בהפקה והפצה של חברת התקליטים של "האחים ראובני". בלטו באלבום: "שיר אהבה לרודוס", ו"שיכור על המרפסת" באווירה יוונית, והבלדות: "הדלתות", "את", "הקבצן" ו"דוד ויהונתן".
שיר הנושא עובד על ידי אושר כהן, כאשר עיבודי שאר השירים נחלקו בין נחום עושרי לבין אריה ברקוביץ'.
האלבום זכה להצלחה נאה הן בהשמעות רדיופוניות והן במכירות.
הוקלט באולפני "בן-צור".
השתתפו בין היתר בהקלטות האלבום:
מזמין אותך לרקוד.
מזמין אותך לרקוד הוא אלבום אוסף. אלבום זה הכיל אוסף של להיטים של לוי מאלבומיו הקודמים. האוסף כולל את כל שירי האלבום "אש", 2 שירים מהאלבום "אדמה חרוכה", את "עמק הפרחים" מתוך האלבום "רוח סתיו", השיר "בודד ברוח" שנכתב על ידי יורם הראל חיימוב והולחן על ידי אורי חיימוב, שהוקלט במקור לאלבום "השמים הם הגבול" וכן את נעימת השיר "הדלתות".
האור קרוב.
האלבום ראה אור בספטמבר 1996, הופק והופץ בחברת "הליקון" - אחת מ-3 חברות התקליטים הגדולות והממוסדות באותה תקופה.