הסרט יצא לאקרנים בשנת 1996 וזכה בפרסים לתלבושות ולתסריט. כן זכו בפרסים הרשי ודונובן.
ארני גרונפלד
ארנסט "ארני" גרונפלד (באנגלית: Ernest "Ernie" Grunfeld; נולד ב-24 באפריל 1955 בסאטו מארה, רומניה), הוא שחקן כדורסל יהודי-אמריקאי בליגת ה-NBA בעבר, בעל מדליית זהב אולימפית. גרונפלד שימש כמנהל הכללי של קבוצת הניו יורק ניקס בין השנים 1989-1999. החל משנת 2007 הוא משמש כנשיא קבוצת הכדורסל וושינגטון ויזארדס.
קורות חיים.
גרונפלד היה חבר בנבחרת ארצות הברית למשחקי המכביה התשיעית אשר נערכו בקיץ 1973. הוא היה תלמיד התיכון היחיד בחמישייה הפותחת של נבחרת ארצות הברית. בעת המשחקים הוא הוביל את קבוצתו עם ממוצע של 20 נקודות למשחק, אולם נבחרת ישראל ניצחה את נבחרת ארצות הברית במשחק הגמר בתוצאה 86-80.
כאשר הגיע זמנו ללימודים במכללה, התחרו כ-200 מכללות על ליבו בניסיון לגייסו לשורותיהן. לאחר שדחה הצעות מכמה מן המכללות הבולטות בקבוצות הכדורסל שלהן, הוא בחר ללמוד ולשחק באוניברסיטת טנסי שם בלט ככוכב הנבחרת. במכללה הוא שיחק לצידו של השחקן ברנרד קינג, שהפך לימים לשחקן בולט בליגת ה-NBA, יחד הם כונו "המופע של ארני וברני". בשנתו השנייה במכללה הוא קלע בממוצע 23.8 נקודות למשחק, בשנתו השלישית קלע בממוצע 25.3 נקודות למשחק ובשנתו הרביעית קלע 23.8 נקודות למשחק. הצמד ארני וברני קלעו יחד יותר מ-40 נקודות בממוצע למשחק.
גרונפלד היה חבר נבחרת ארצות הברית כאשר זכתה במדליית הזהב במשחקים הפאן-אמריקאיים בסתיו 1975. רגעיו הבולטים כשחקן באו כאשר סייע לנבחרת ארצות הברית לאולימפיאדת מונטריאול (1976) לזכות במדליית הזהב. בחודש יולי 1976 קיבל ארני גרונפלד אזרחות אמריקאית.
לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטת טנסי הוא הצטרף כשחקן מקצועני לליגת ה-NBA ושיחק בשורות המילווקי באקס ולאחר מכן בשורות הקנזס סיטי קינגס והניו יורק ניקס. בשנת 1979 נטל חלק ב-82 משחקי ליגה ובכך היה לשחקן ששותף במספר המשחקים הרב ביותר בליגת ה-NBA. בשנת 1986 היה שלישי בליגה באחוז הקליעות ל-3 נקודות: 0.426. כאשר פרש מן הכדורסל המקצועני היה אחוז הקליעות הכללי שלו מן השדה 0.477 ואחוז קליעות העונשין 0.770. אחוז הקליעות שלו במשחקי פלייאוף היה אפילו טוב מזה.
לאחר שפרש מן המשחק הפך גרונפלד לפרשן ספורט ואחר כך עבר לניהול קבוצת כדורסל. לאחר עשר שנים כמנהל קבוצת הניו יורק ניקס הוא פוטר מן הקבוצה ועבר לנהל את קבוצת מילווקי באקס משך ארבע שנים.
גרונפלד נשוי ולו שני ילדים. בנו דן גרונפלד הוא כדורסלן המשחק מאז 2006 בליגות הכדורסל בגרמניה, בספרד וישראל.
הוריו של גרונפלד, הם ניצולי שואה.
הכרה.
בשנת 1987 התקבל גרונפלד להיכל התהילה של הספורט בטנסי.
בשנת 1993 התקבל גרונפלד להיכל התהילה הלאומי של הספורטאים היהודים בארצות הברית.
C&amp;C3
C&amp;C 3
דיוקנה של גברת (ספר)
אסיפת הנבחרים של רפובליקה סרפסקה
דיוקנה של גברת , הסרט
פרוש
הבדואים בישראל
שומר (פירושונים)
ליאונה בטיסטה אלברטי
צב מרגינטי
הלגיון העשירי
לבנת זכוכית
לבני זכוכית הן לבנים העשויות מזכוכית ובתוכן חלל.
לבני הזכוכית משמשות בעיקר ליצירת אלמנטים עיצוביים המשתלבים בבניה הרגילה של בטון ובלוקים, ומאפשרות חדירה של אור או שבירה של אור דרכן ועל פניהן. זאת לנוכח תכונותיה הייחודיות של הלבנה - שקיפותה לאור (חדירה של עד 80% אור בלבנים שקופות ועד 60% בלבנים בעלות מרקם ודופן מגוונת) ומרקם חיצוני ופנימי מוגדר.
תהליך הייצור של הלבנה כולל הדבקה של שני חצאי תיבה מזכוכית ליצירת תא זכוכית חלול ושקוף או שקוף בחלקו. בחלל אשר נוצר שורר ריק אשר מבטיח שבעת חימום (כתוצאה מקרינת השמש או שרפה) לא ייווצרו תנאי לחץ בתוך הלבנה.
תכונותיהן הנוספות של לבני הזכוכית: חוזק לחיצה גבוה, עמידות באש (בהתאם לתקנים בישראל ובעולם), יכולת בידוד אקוסטי וטרמי (נוכח הריק שבתוכן).
חסרונן של לבני הזכוכית הוא מחירן הגבוה ומורכבות הבניה בהן, המחייבת שימוש בחמרי הדבקה מיוחדים, חיזוק בברזל, מחברי פלסטיק לשמירת רווח בין הלבנים ועוד.
המידה השכיחה של לבני זכוכית היא מרובע במידות של 19 ס"מ X 19 ס"מ ובעובי של 8 ס"מ.
מידות נוספות הן 24 ס"מ X 24 ס"מ או 29 ס"מ X 29 ס"מ. מידותיהן של לבני הזכוכית הותאמו לרווח ההדבקה (פוגה) שביניהן שרוחבו ברוטו הוא כ-1 ס"מ ובכך למעשה ממדיה של לבנה בנויה ברוטו (כולל המרווחים) הוא 20 ס"מ, 25 ס"מ או 30 ס"מ בהתאמה.
קונפיציוסיזם
תוכון אוסטרלי
אשר בן-נתן
ארתור בן נתן
לבני זכוכית
ג'ורג' מושיץ
ג'ורג' מושיץ (אנגלית: George S. Moschytz) (נולד ב- 18 באפריל 1934) הוא מהנדס חשמל שווייצרי-ישראל, פרופסור אמריטוס שכיהן כדקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן.
חייו.
מושיץ נולד ב-18 באפריל 1934 בפרייבורג אים ברייסגאו, גרמניה. הוא סיים את לימודיו בהנדסת חשמל בשנת 1958 ב במקביל לעבודה כמתמחה במשרד התקשורת השווייצרי. את הדוקטורט השלים בשנת 1962.
בשנים 1960 עד 1962 עבד במעבדות RCA בציריך. בשנים 1963 עד 1972 עבד במעבדות בל (Bell) בניו ג'רזי ארצות הברית.
החל משנת 1973 היה פרופסור לתורת הרשתות ועיבוד אותות ב-ETH. עד פרישתו בשנת 1999 שימש כמנהל המעבדה לניתוח אותות ומידע במכון השווייצרי הפדרלי לטכנולוגיה בציריך. לאחר מכן הצטרף לאוניברסיטת בר-אילן על מנת להקים את בית הספר החדש להנדסה, בית ספר שהפך תוך עשור (2001–2011) לפקולטה להנדסה.
פרופ' מושיץ רשם ורשם במשותף מעל 250 מאמרים וספרים בתחום של תורת הרשתות, מסנני קבלים, תכנון רשתות ותורת הרגישות (sensitivity theory) ומחזיק מספר פטנטים בנושא.
אבי עוז
אורשול סטלין
סטלין (בולגריה)
סטלינאבד
סטלינוגורוד
סטלינו
כוננות רותם
כוננות רותם הוא הכינוי שניתן לאירועים בשנת 1960 במסגרתם בוצעה העלאת כוננות של צה"ל, תוך תגבור כוחותיו בקרבת הגבול עם מצרים, בתגובה למהלך צבאי מצרי שבו הפתיעה מצרים את ישראל כאשר העבירה לסיני בראשית 1960 דיוויזיית שריון ושלוש חטיבות חי"ר במטרה להפעיל לחץ על גבולה הדרומי של ישראל שעה שהתחוללו תקריות רבות בגבול הסורי.
הדבר אירע אחרי פעולת התגמול שביצע צה"ל בתאופיק. בישראל הצטבר מידע לפיו מפקד צבא מצרים, פילדמרשל עאמר, לוחץ על נשיא קע"ם, גמאל עבד אל נאצר, לבצע פעולה כלשהי במטרה לרופף את הלחץ הצבאי שמפעילה ישראל על סוריה, בעלת-בריתה של מצרים ושותפתה לרפובליקה הערבית המאוחדת.
לפי דעה אחרת, ב-15 בפברואר 1960 העבירה ברית המועצות מידע כוזב לקע"ם, לפיו ישראל מרכזת כוחות גדולים בגליל כדי לפתוח בפעולה מקיפה נגד סוריה ב-22 בפברואר. נשיא מצרים החליט על מהלך צבאי בעל משמעות מדינית, שיחזק את מעמדה של מצרים כמדינה החזקה בעולם הערבי, וידגיש את חיוניותו של האיחוד הסורי-מצרי. בצבא קע"ם הוכרזה כוננות עליונה, וב-18 בפברואר החלו כוחות מצריים גדולים לחצות את תעלת סואץ ולהתרכז בסיני.
למרות קיומן של ידיעות אלה, הופתעה ישראל מהמהלך המצרי. דיוויזיית השריון הרביעית של צבא מצרים יצאה מאזור הקסטאפ (ממזרח לקהיר) וחצתה את תעלת סואץ מבלי שהמודיעין הישראלי הבחין בכך. המצרים העבירו לסיני גם שלוש חטיבות חי"ר - השנייה, החמישית והשביעית (ששייכות לדיוויזיית החי"ר השנייה).
תחילת תזוזתם של הכוחות המצריים הייתה ב-18 בפברואר. רק כעבור ארבעה ימים למדה על כך ישראל משירותי מודיעין זרים. באותה עת כבר הגיע הכוח הקדמי של אוגדת השריון המצרית לאזור ג'בל ליבני. בצה"ל הוכרזה כוננות גבוהה. ראש אג"ם, יצחק רבין, פנה למפקד חיל האוויר, עזר ויצמן: "נתפסנו עם המכנסיים למטה. ל-24 השעות הקרובות, הכל תלוי בחיל האוויר". ב-24 בפברואר נערך גיוס מילואים חלקי. חטיבות השריון 7 ו-37 הועברו מהצפון דרומה, וכך גם חטיבת גולני הרגלית. ראש הממשלה ושר הביטחון, דוד בן-גוריון, הורה במפורש לצה"ל שלא להגביר את המתיחות. נשיא מצרים נמנע אף הוא מיצירת עימות גלוי. במשך כשבועיים שהו הכוחות המצריים המתוגברים בסיני, וב-1 במרץ יצאו רובם מסיני ועברו את התעלה מערבה.
התקרית עוררה ויכוחים פנימיים וביקורת פנימית חריפה ביחס ליעילותה ולתפקודה של ההתרעה המודיעינית. היה ברור כי היה על המודיעין לדעת על המהלך המצרי זמן רב בטרם נרשמה תזוזת כוחות בצד המצרי. הרמטכ"ל, חיים לסקוב, דרש להדיח את ראש אמ"ן, חיים הרצוג. באמ"ן טענו כי האחריות להשגת מידע זה הייתה מוטלת על "המוסד". הנושא הסתיים ברפורמה משמעותית בנוהלי ההתרעה שהיו נהוגים במודיעין (בין היתר, החלו להפעיל את סיירת מטכ"ל לצורך זה) ובהגברת התיאום בין הגופים השונים בקהילת המודיעין הישראלית.
מנהגי אבלות בימי ספירת העומר
בין פסח לעצרת היא התקופה שבין חג הפסח לחג השבועות (הנקרא גם עצרת), בהקשר למנהגים (חלקם מכונים גם מנהגי אבלות) שקיימים באותה תקופה. יש המכנים ימים אלו בהקשר לאותם מנהגים "ימי הספירה", שבהם סופרים את ספירת העומר.
מניעה מנישואין ומתספורת.
המנהג הוא להימנע מלהינשא ומלהסתפר בתקופה שבין פסח לעצרת (חג השבועות), ויש הנמנעים רק בחלק מתקופה זו, כמו שיבואר.