פרידריך הראשון, מלך וירטמברג (בגרמנית: Friedrich Wilhelm I Karl von Württemberg; 6 בנובמבר 1754 – 30 באוקטובר 1816), היה דוכס וירטמברג, ולאחר מכן הנסיך הבוחר מווירטמברג, ולאחר מכן מלכה הראשון של וירטמברג, ששלט במדינה בתקופת המלחמות הנפוליאוניות.
ביוגרפיה.
בצעירותו.
פרידריך נולד ב-6 בנובמבר 1754 בטרפטו דר רגה שהייתה חלק מממלכת פרוסיה, לפרידריך אויגן, שהיה מאוחר יותר דוכס וירטמברג, ולפרדריקה דורותיאה, מרקיזת ברנדנבורג-שוודט, בתו של פרידריך וילהלם, מרקיז ברנדנבורג-שוודט.
ב-15 באוקטובר 1780 התחתן פרידריך עם אוגוסטה, דוכסית בראונשווייג-וולפנביטל, בתם של קרל וילהלם פרדיננד, דוכס בראונשווייג-וולפנביטל ואוגוסטה, נסיכת בריטניה אחותו של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת, ממנה היו לו 4 ילדים.
רוסיה.
מכיוון שלדודיו לא היו ילדים, היה אמור פרידריך לרשת בסופו של דבר את דוכסות וירטמברג. אולם, מאחר שדודו לא שיתף אותו בניהול הדוכסות, ליווה פרידריך בשנת 1782 את אחותו סופיה דורותיאה, נסיכת וירטמברג, שהתחתנה עם פאבל פטרוביץ', הצארביץ' של רוסיה, בעת מסעה לרוסיה. יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה שהתרשמה מפרידריך, מינתה אותו למושל הכללי של הדוכסות הגדולה של פינלנד. אוגוסטה הצטרפה לבעלה בפינלנד, ושם נולדו לשניים 4 ילדים. אולם, נישואי השניים לא היו מאושרים, ובשנת 1786 ברחה אוגוסטה לארמונה של יקטרינה, וטענה כי בעלה מתעלל בה, וכי הוא דו-מיני. יקטרינה שהזדעזעה מהעניין העניקה מקלט לאוגוסטה, ודרשה מפרידריך לעזוב את רוסיה.
אחותו סופיה דורותיאה מחתה בפני חמותה על היחס לאחיה, אולם יקטרינה טענה שהיא בסך הכל מנסה לקבור את התועבות שעשה פרידריך. פרידריך בתגובה טען שאוגוסטה היא בעלת מזג רע, והיא התנהגה כלפי המשרתים באלימות ובצורה שאינה מכובדת. אביה של אוגוסטה קרל וילהלם פרדיננד, דוכס בראונשווייג-וולפנביטל גיבה את פרידריך, ואף סירב בכל תוקף לבקשתה של אוגוסטה להתגרש מפרידריך.
עד מהרה נוכחה יקטרינה לדעת שאכן אוגוסטה מתנהגת בגסות למשרתים, ומשום כך נתנה לה את טירת לוהדה, ושלחה עמה כאפוטרופוס את וילהלם פון פוהלמן. עד מהרה קיימה אוגוסטה יחסי מין עם פון פוהלמן, ונכנסה ממנו להריון. ב-27 בספטמבר 1788 ילדה אוגוסטה בן מת, ונוצר אצלה דימום כבד. פון פוהלמן סירב להזעיק רופא, מחשש שייחשפו יחסיו עמה, ועד מהרה מתה אוגוסטה מאבדן דם.
ב-18 במאי 1797 התחתן פרידריך עם שארלוט, הנסיכה המלכותית, בתם של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת ושארלוט ממקלנבורג-שטרליץ, ממנה הייתה לו בת אחת שמתה בלידה.
שלטונו.
בשנת 1797 מת פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג, ובמקומו עלה פרידריך לשלטון. פרידריך חזר ונטל חלק במלחמה נגד צרפת נגד רצון נתיניו, וכאשר פלשו הצרפתים שוב לשטחי הדוכסות, פרש פרידריך לארלנגן, שם שהה עד לשלום לינוויל בשנת 1801.
במרץ 1802 נחתם הסכם עם צרפת, ובו הוסכם שפרידריך יעביר לצרפת את נחלותיו בגדה השמאלית של הריין, בתמורה לתשע ערים חופשיות ובכללן את רויטלינגן והיילברון, וכן עוד שטחים שיסופחו לדוכסות.
בשנת 1803 שודרגה הדוכסות למעמד של נסיכות הבוחר, וסופחו אליה עוד שטחים כחלק מחילוט נכסי הכנסייה באימפריה.
בשנת 1805 הצטרפה וירטמברג לנפוליאון במלחמותיו כנגד מדינות הקואליציה השלישית, וכהוקרה על כך שודרגה הנסיכות בחוזה פרסבורג למעמד של ממלכה.
ב-1 בינואר 1806 הוכתר פרידריך למלך וירטמברג, ולאחר מכן סיפח פרידריך את נכסי הכנסייה במדינה וביטל את החוקה הישנה. פרידריך צירף את ממלכתו לקונפדרציה של הריין, ושלח את צבאו להילחם לצד נפוליאון. לאחר קרב לייפציג בשנת 1813 נטש פרידריך את נפוליאון ועבר להילחם לצד מדינות הקואליציה השישית, בתמורה לשמירה על תאריו ונחלותיו.
בקונגרס וינה אושרו תאריו ונחלותיו של פרידריך, והמדינה הצטרפה לקונפדרציה הגרמנית.
בשנת 1816 הציג פרידריך בפני נתיניו חוקה חדשה, אך היא נדחתה על ידם. במהלך המהומות שנוצרו כתוצאה מכך, מת פרידריך ב-30 באוקטובר 1816, ובמקומו עלה לשלטון בנו וילהלם הראשון, מלך וירטמברג.
משפחתו.
ב-15 באוקטובר 1780 התחתן פרידריך עם אוגוסטה, דוכסית בראונשווייג-וולפנביטל, בתם של קרל וילהלם פרדיננד, דוכס בראונשווייג-וולפנביטל ואוגוסטה, נסיכת בריטניה אחותו של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת. ממנה היו לו 4 ילדים:
ב-18 במאי 1797 התחתן פרידריך עם שארלוט, הנסיכה המלכותית, בתם של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת ושארלוט ממקלנבורג-שטרליץ. ממנה היה לו בת אחת שמתה בלדתה:
שמונת הנתעבים
בלמזויווארוש
בלמזויווארוש (בהונגרית: Balmazújváros, ביידיש:באלמאז אויוואראש) היא עיר במחוז היידו-ביהר שבמזרח הונגריה, בצפון המישור הגדול, 23 ק"מ מדברצן ובסמוך להיידוסובוסלו. תושבי העיר הם הונגרים כמעט כולם, אם כי בעיר קיים מיעוט צועני של כ-4%.
היסטוריה.
אזור בלמזויווארוש היה מיושב עוד בתקופה הפרה-היסטורית. שושלת ארפאד שלטה באזור במספר כפרים קטנים באזור ושמות השליטים משושלת זו השתמרו במספר יישובים וכרמים באזור.
היישוב בלמזויווארוש עצמו נוסד אחרי הפלישה המונגולית לאירופה, במהלכה נהרסו רוב היישובים הקטנים באזור. היישוב מוזכר במסמכים אפיפיוריים מהמאה ה-14. במאה ה-15 מוזכר שוב היישוב, בתור יישוב שאותו העניק זיגמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, לאחד מאצילי האימפריה. היישוב שגשג במחצית המאה. הוענקו לו זכויות עיר ממתיאש הראשון, מלך הונגריה, והתפתחה בו כיכר שוק.
העיר נפגעה במהלך המלחמות בין האימפריה העות'מאנית לבין האימפריה הרומית הקדושה באזור, בסוף המאה ה-16 ובתחילת המאה ה-17, אך בשנות ה-20 של המאה ה-17 שבה אוכלוסייתה והשתקמה.
התאוששות העיר נמשכה גם תחת שלטונה של המלכה מריה תרזה. באמצע המאה ה-18 הגיעה לעיר אוכלוסייה גרמנית ובמאה ה-19 התהוו בעיר מעמדות בורגניים של סוחרים ובעלי עיסוקים פיננסיים.
במלחמת העולם הראשונה נספו רבים מתושבי העיר. בשנת 1919 כבשה רומניה את העיר במסגרת הכיבושים והסיפוחים שיצרו את רומניה הגדולה. באוקטובר 1944 שבה העיר לשליטת הונגריה.
לאחר מלחמת העולם השנייה הייתה העיר מוקד לתחילתו של ניסוי ברפורמת קרקעות בהונגריה. בשנת 1950, בעקבות קולקטיביזציה כפויה, נוסדו בעיר קואופרטיבים. הקואופרטיבים, בהם הקואופרטיב על שם לנין והקואופרטיב על שם הכוכב האדום, העסיקו עובדים עד שנות השמונים של המאה ה-20 והיו המעסיקים הגדולים בעיר עד תום התקופה הקומוניסטית.
קהילה יהודית.
האזכור הראשון של יהודים במקום הוא במפקד שנערך בשנת 1784 בו נמנו 16 יהודים בעיר. בשנת 1845 התארגנה הקהילה ובשנת 1850 נבנה בית כנסת במקום ובהמשך אף הוקמה ישיבה בראשות הרב נתנאל פריד שנסגרה בעקבות אנטישמיות בשנת 1938.
בשנת 1944 היו בעיר 340 תושבים יהודים מתוך כ-20,000 תושבים. בשנים הראשונות של מלחמת העולם השנייה גויסו גברים יהודים לפלוגות שרות העבודה (עבודות כפייה) בצבא ההונגרי ורבים מהם נספו.
במאי 1944 הוקם גטו בבלמזויווארוש ובו רוכזו יהודים מיישובי הסביבה. ביוני הועברו תושבי הגטו לחווה בהיידוסנטג'ורג'פוסטה (Hajduszentgyörgypuszta) באזור דברצן ושוכנו שם בדירי חזירים. משם גורשו למחנה שטרסהוף שבאוסטריה וחלקם – לאושוויץ.
לקריאה נוספת.
בלמזויווארוש, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 57. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
יעקב כץ (פופרש)
יוסף לייב זוסמן
חורגין
חורגין הוא שם משפחה.
מסגד חזרט סולטאן
מסגד חַזְרֶט סולטאן (בקזחית: Әзірет Сұлтан мешіті) בעיר נורסולטן, בירת קזחסטן, הוא המסגד הגדול ביותר במרכז אסיה. הוא נחנך בשנת 2012. גובהו 51 מטר, וארבעת המגדלים שסביבו גובהם 77 מטר. המסגד יכול להכיל עשרת אלפי איש. הוא נמצא בגדה הימנית של נהר ייסיל בחלק הצפון-מזרחי של העיר, בסמוך לארמון השלום וההתפייסות, האוניברסיטה הקזחית הלאומית, והמוזיאון לארכאולוגיה ואתנוגרפיה.
המסגד קרוי על שמו של המשורר והמיסטיקן הסופי המוסלמי קוז'ה אחמט יסאווי, בן המאה ה-12. שמו של המסגד נבחר על ידי נשיא קזחסטן לשעבר, נורסולטן נזרבייב. המסגד כולל אולם תפילות לגברים ולנשים, משרדו של האימאם, ספרייה, חדר אוכל, אולם חגיגות וחדרי לימוד.
הבניין נבנה בסגנון אסלאמי קלאסי, והוא משלב גם מוטיבים קזחיים אופייניים, בעיקר בפנים המסגד. בניית המסגד החלה בחודש אוקטובר 2010. את עבודות הבנייה ביצעה חברה טורקית. מתחם המסגד משתרע על שטח כולל של מעל 10 דונם.
פיליפו מאניני
פיליפו מאניני (באיטלקית: Filippo Magnini; נולד ב-2 בפברואר 1982) הוא שחיין איטלקי. הוא פעמיים ברציפות אלוף העולם (מונטריאול 2005 ומלבורן 2007) ו-3 פעמיים אלוף אירופה (מדריד 2004, בודפשט 2006 ודברצן 2012) במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
מאניני נולד בפזארו. הוא מתאמן בהדרכת קלאודיו רוזטו.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2003 סיים מאניני במקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:15.99 דקות, כשחיין רביעי הוא שחה ב"זינוק שליחים" תוצאה של 48.13 שניות.
אלוף אירופה.