חברי השכבה הבוגרת.
השכבה הבוגרת או כמו שנקראים בשפת היום יום של חברי התנועה - שכב"ג, הם בני השכבות י' - י"ב (בחלק מהשבטים גם חניכי כיתות ט' הם חלק מהשכבה הבוגרת) והם האחראיים על הפעילות הביצועית, ההדרכתית והארגונית בתוך השבט ובנוסף חברי השכב"ג לוקחים חלק נרחב גם בפרויקטים גדולים יותר.
חברי השכבה הבוגרת מתחלקים בתפקידם לשלושה סוגים עיקריים:
ברובם המוחלט של השבטים מתפקד צוות מרכזים צעירים המורכב מחברי שכבת י"ב תפקיד המרכזים הצעירים להוביל את השכב"ג בכל רובדי עבודתו, להכשיר אותו, להעביר פעולות שכב"ג וישיבות ולפקח על פעילותו התקינה של השבט.
בחלק מהשבטים קיימים צוותי חוץ - צוותים של מדריכים משבט אחד שמגיעים להדריך בשבט אחר הזקוק לעזרה בכוח אדם.
בכל שבט ישנם צוותי הדרכה שונים, ועדות שונות ותפקידים שונים הייחודיים לו.
חניכים.
כל קבוצת חניכים מודרכת נקראת קבוצה (או אחווה) וכל מספר קבוצות מהווה גדוד. על הגדוד ומדריכיו מופקד ראשג"ד (ראש גדוד). כל 3 שכבות מאוגדות תחת כותרת אחת: שכבה צעירה (ד'-ו'), שכבת נעורים ( ז' (או ו') - ט' ובשבטים מסוימים ז'-ח') ושכבת בוגרת (שכב"ג) (י'-יב' ובשבטים מסוימים ט'- יב'). החניכים עוברים פעולות במגוון נושאים עם דגש על מנהיגות, שיתוף פעולה, קבלת השונה, אחריות אישית, אחריות חברתית וכדומה. חניכי שכבת ט' עוברים במהלך שנת הפעילות קורס הדרכה, המכשיר אותם בצורה מקיפה ויסודית להדרכה במשך זמנם בשכב"ג.
בשבטים מסוימים בארץ, קיימים גדודים מיוחדים - גדוד הורי חניכי השבט, שבו מגיעים הורים המעוניינים לעבור פעילות בימי שישי\שבת. לגדוד זה מדריכים ונדרשת הכשרה מיוחדת. בנוסף, בשבטים מתקיים פרויקט ג' - פרויקט הדרכה מיוחד לילדי כיתות ג' שנעשה על ידי חניכי שכבת ט' כדי להכין אותם לצופים ואת חניכי ט' להדרכה בשנים הבאות.
המחלקה לקשרים בינלאומיים של תנועת הצופים.
עיקר פעילותה של המחלקה לקשרים בינלאומיים הוא שמירה, העמקה וחיזוק הקשרים עם הקהילות היהודיות ברחבי העולם. המחלקה מצויה בשיתוף פעולה מתמיד עם תנועות, ארגונים וקהילות יהודיות מעבר לים. באמצעות פעילות המחלקה נוצרים מפגשים משמעותיים בין חניכי תנועת הצופים העבריים לבין בני נוער וקהילות מחוץ לישראל, במטרה לתרום בעיצוב וגיבוש זהותם היהודית, הישראלית והציונית.
המחלקה מהווה את אזור ישראל של עמותת "צבר עולמי", ומקיימת קשר משמעותי באמצעות תוכניות המחלקה, חילופי משלחות וסמינרים ברחבי העולם.
הצופים העבריים מחוץ לישראל - "צבר עולמי".
ערך מורחב - צופי צבר
לתנועת הצופים העבריים פעילות ענפה מחוץ לגבולות מדינת ישראל. מעבר למשלחות השונות, פועלות הנהגות "צבר" השונות. ראשית, "הנהגת צבר צפון-אמריקה" הוותיקה בה קיימים 21 שבטים אשר נפגשים על בסיס שבועי. בנוסף, נמצאת בתהליכי הקמה "הנהגת צבר מערב-אירופה" אשר מרכז פעילותה כעת בלונדון, בו פועל "שבט חלוץ" ובנוסף "שבט שבשבת" באמסטרדם. שתי הנהגות צופי צבר נוספות הוקמו החל משנת 2009 במדינות חבר העמים: "הנהגת אוקראינה-מולדובה" עם 14 שבטים ו"הנהגת אסיה-קפקז" עם 8 שבטים. החל משנת 2010 פועל גם "שבט קדם" בהונג-קונג.
מטרת הנהגות צבר היא לטפח ציונות ואהבת הארץ בקרב יהודים ממוצא ישראלי שגרים בארצות הברית. הפעולות מתקיימות בעברית, והם עוברים קורסים וסמינרים מיוחדים בנושאים כמו זהות ותרבות ישראלית.
תוכנית חץ וקשת.
תוכנית חץ וקשת מיועדת לבני-נוער אמריקאים-יהודים אשר מגיעים למסע בישראל לתקופה של חודש כל שנה במהלך חודש יולי, בשיתוף חניכי צופים ישראליים. במהלך המסע המשתתפים עוברים פעילויות משותפות, לומדים להכיר זה את זה ולהכיר את הארץ. המשלחת מיועדת לבני-נוער מכיתה ט' עד י"ב.
משלחת הצופים לארצות הברית.
משלחת הצופים לארצות הברית כוללת מדי שנה כ-80 חניכים בכיתה י"א (גילאי 17) אשר יוצאים לשני פרויקטים מקבילים: קראוון הידידות ומשלחת הדרכה במחנות קיץ.
קראוון הידידות.
קראוון הידידות הוא פרויקט המורכב משלוש להקות נוער הכוללות כל אחת 10 חניכי צופים בכיתה י"א אשר נבחרים מבין כלל חניכי התנועה בישראל, עוברים הכשרה משמעותית של 6 חודשים, מתאמנים במשחק, ריקוד ושירה ונשלחים למשלחת בת שלושה חודשים, בה הם עושים סיבוב הופעות בכל רחבי ארצות הברית. בנוסף, להקת הקראוון מעבירה פעולות העוסקות בזהות יהודית וישראלית בקהילות שונות בארצות הברית.
משלחת הדרכה במחנות קיץ.
משלחת חניכי צופים בכיתה י"א הכוללת כ-40 חניכים ועוד כ-10 מדריכים בוגרים, היוצאים לשלושה חודשים לארצות הברית, ומדריכים במחנות קיץ של בני-נוער יהודים.
לאחר מיון ארוך ומקצועי עוברים חניכים אלה תהליך הכנה מעמיק ולצורך הכשרתם למשימת השליחות. ההכנה אורכת כחצי שנה, ובמהלכה עוסקים בני הנוער בנושאים רבים ומגוונים, כגון ייצוג והסברה של ישראל, זהות יהודית, אקטואליה, התנסות בהדרכה באנגלית, הכרות עם העולם היהודי והזרמים השונים ביהדות, מהי שליחות, הכנה נפשית וחברתית ועוד.
משלחת הצופים הראשונה לארצות הברית יצאה בשנת 1960. על סיפונה של אונייה יצאו 10 מדריכי צופים צעירים במטרה להדריך במחנות הקיץ של התנועה האחות יהודה הצעיר ולהשתתף בג'מבורי הארצי של צופי ארצות הברית. כיום, משגרת תנועת הצופים בכל קיץ למעלה מ-40 מדריכים לכ-30 מחנות שונים בכל רחבי ארצות-הברית לתקופה של כ-3 חודשים.
חברי המשלחת משובצים במחנות של ארגונים, קהילות ותנועות נוער. במהלך הקיץ משמש החניך כ"מומחה" לצופיות וישראל במחנות היהודיים. החניך מעביר פעילות על ישראל במטרה לחזק את הזיקה של חניכי המחנה למדינה. בנוסף, עובד החניך עם הצוות הבוגר של המחנה, במטרה ליצור קשרים משמעותיים וארוכי טווח בינו לבין בני גילו היהודים בארצות הברית. ברוב המקרים, קשרים אלה אף גורמים לבני הנוער מארצות הברית להגיע לביקור בישראל בעקבות הצופה שפגשו במחנה. קהל יעד נוסף של השליחים הצעירים הן המשפחות המארחות, שחוות דרכם חוויה של הכרות עם ישראל וחיזוק הזיקה לארץ.
סוגי המחנות.
מחנות לילה (Over Night).
מחנות "יהודה הצעיר": הצופים במחנות יהודה הצעיר, מתפקדים כאחראים להעברת פעילות לחניכים בנושא צופיות וישראל, וכן יוצרים קשרים בין אישיים עם הצוות האמריקאי. על פי רוב, צוות זה דובר מעט עברית.
מחנות קהילתיים: מחנה קבע לתקופת הקיץ הממוקם על אגם במרחק מה מהעיר. זהו מחנה לנוער יהודי, בגילאים 8–16, המתגוררים בערים הסמוכות למחנה. תוכנית המחנה כוללת פעילויות רבות בעלות אופי ישראלי-יהודי, בנוסף לפעילויות חווייתיות אחרות. המשלחיסט הישראלי במחנה משמש כשליח צעיר של מדינת ישראל, ותפקידו על פי רוב, להיות מומחה לנושא ישראל וצופיות.
המחנות הרפורמיים: התנועה הרפורמית היא התנועה היהודית הגדולה בארה“ב. בדומה למחנות הקהילתיים ולמחנות "יהודה הצעיר", משתתפים במחנות קיץ אלה חניכים בגילאים 9–16. התכנים המועברים במהלך הקיץ, קשורים לישראל, תרבות ישראלית וליהדות. למשלחיסט במחנה חלק מרכזי בהעברת תכנים צופיים, וייצוג התרבות הישראלית, בפעילויות.
מחנות צופים (Boy Scouts): בארה“ב מחנות תנועת הצופים נפרדים לבנים ובנות. מחנה צופים אמריקאי שונה לחלוטין באופיו, במבנהו ובתפקידו ממחנה קיץ ישראלי. הצופה הישראלי הוא צופה בין לאומי. תפקידו במהלך הקיץ אינו ממוקד דווקא בנושא הישראלי או ביהדות. הוא פועל כמדריך באחד החוגים במחנה (חוגים בנושאים צופיים, החל בעמלנות וכלה בהישרדות בטבע) ומשמש כשגריר של ישראל בנוכחותו ובקשרים שיוצר עם חבריו לצוות וסגל המחנה.
מחנות יום (Day Camps).
המשלחיסט המשובץ למחנה יום משמש כשליח בקהילה היהודית המארחת. הפעילות שלו מתבטאת במעגלים שונים:
בחלקו הראשון של היום (משעות הבוקר עד אחה"צ) הוא משמש כמדריך במחנה, ומומחה ל“תרבות ישראלית“. קהל היעד: ילדים בגילאי 4–13 מהקהילה המקומית.
בשעות אחה“צ חוזר הצופה למשפחה המאמצת אותו, איתה הוא מבלה את שארית היום ואת סופי השבוע, ומשרה ”אווירה ישראלית“ בנוכחותו. לרוב, המשפחה והקהילה מפעילות את הצופה בחוגים שונים - אירוחים במוסדות הקהילה, שותפות בערבים, הרצאות ועוד.
במהלך הקיץ, לרוב הצופה יחליף מספר משפחות מארחות. רוב המחנות ממוקמים מחוץ לעיר, במתקן המיועד לפעילות בחודשי הקיץ בלבד, ללא לינה. חשיבות השליחות של הצופה מתבטאת במעורבות בקהילה, הכרות עם אנשי המפתח, ייצוג של מדינת ישראל באירועים קהילתיים ועוד.
המסע לפולין.
משלחת הצופים לפולין היא משלחת תנועתית אשר מאחדת בין חברי השכבה הבוגרת מהשבטים השונים בישראל ומחוצה לה (הנהגת צבר). משלחת הצופים לפולין מהווה מסע קולקטיבי אל ההיסטוריה, השורשים והתרבות היהודית ומזמנת התבוננות המעמתת את החניכים עם זהותם היהודית, הלאומית והאישית דרך תהליך ההכנה והמסע עצמו. תנועת הצופים בונה את המסע לפולין כך שיהוה חלק מהתהליך החינוכי אותו עובר חניך בצופים מתוך מטרה להטמעת התובנות והערכים הנרכשים דרך המסע ביום יום של החניך החל מהבית והשכונה ועד שבט הצופים אליו הוא שייך. המסע שם את החניך במרכז תהליך הלמידה – הלומד אקטיבי, שואל את השאלות, חוקר ומסיק מסקנות. תוך עיסוק במקומו של הנוער בתקופת השואה כיום ובעתיד, כנוער חושב, מרגיש ופועל.
משלחת תנועת הצופים הראשונה לפולין יצאה כפרויקט משותף עם תנועת הצופים של גרמניה בהובלתו של עמוס אילני, יושב-ראש ועדת גרמניה בתנועת הצופים העבריים בישראל. המשלחת כללה מתנדבים ושכירים בוגרים של תנועת הצופים ולאחר תהליך הכנה בישראל יצאה לסמינר משותף בגרמניה המערבית ומשם נסעה יחד עם הצופים הגרמנים לצפון פולין לסיור במחנות ההשמדה.