אקדמיית הגיבורים שלי (באנגלית: My Hero Academia, בתעתיק לעברית: מיי הירו אקדמיה; ביפנית: 僕のヒーローアカデミア, בתעתיק לעברית: בּוֹקוּ נוֹ הִירוֹ אָקָדֶמְיָה) היא מאנגה מסוגות הפעולה וההרפתקאות שנכתבה ואוירה על ידי . המאנגה יוצאת במגזין השונן " החל מיולי 2014 יצאו 18 כרכי " המקבצים את המאנגה.
בזכויות על הפצה בשפה האנגלית מחזיקה חברת ויז מדיה , המפרסמת את המאנגה במגזין (האמריקאי) החל מפברואר 2015.
המאנגה עובדה לסדרת אנימה באותו שם על ידי סטודיו האנימה בונז. העונה הראשונה בת 13 פרקים, שודרה ביפן בין 3 באפריל ל-26 ביוני 2016. העונה השנייה בת 25 פרקים, שודרה בין 1 באפריל ל-30 בספטמבר 2017. העונה השלישית בת 25 פרקים, שודרה בין 7 באפריל ל-29 בספטמבר 2018. העונה הרביעית בת 25 פרקים, שודרה מ-12 באוקטובר 2019. העונה החמישית בת 25 פרקים, שודרה מ-27 במרץ 2021 עד ל-25 בספטמבר 2021.
עלילה.
הסיפור מתרחש בעולם בו לשמונים אחוזים מבני האדם ישנה תכונה (באנגלית: quirk, קווירק; ביפנית: 個性, קוֹסֶי) - כוח על-טבעי ייחודי המשתנה מאדם לאדם. הקווירקים עוברים בירושה ומושפעים משילוב התכונות של ההורים, אך 20% אנשים מהאוכלוסייה נולדים ללא תכונות.
בעולם זה קיימים נבלים וגיבורים - הנבלים משתמשים בתכונותיהם בצורה לא חוקית, ולעומתם הגיבורים מקבלים אישור לעבוד תחת המשטרה ולהפעיל את כוחותיהם בשביל לעצור את אותם נבלים ובשביל לשמור על הסביבה מהם. הגיבורים פועלים כגוף ממוסד, ״חברת״ גיבורים בניהול גיבור ראשי ובני-לוויה (סיידקיק). נדרש רישיון מיוחד בכדי לפעול כגיבור. בצד בתי הספר הרגילים, ישנם בתי ספר ייעודיים לגיבורים, שבהם בסוף הלימודים מקבלים תעודת גיבור. תעודה זו תאפשר להם להשתמש בכוחותיהם ולעבוד כגיבורים.
הסיפור עוקב אחרי אִיזוּקוּ מִידוֹרִיָה, נער שנולד ללא תכונה זו אך בכל זאת חולם להיות גיבור. הוא פוגש במקרה את גיבור העל מס' 1, אוֹל-מָיְיט, אותו הוא מעריץ מילדותו. אוֹל-מָיְיט מתרשם ממנו ולוקח אותו תחת חסותו. לאחר סדרת אימונים קשים, אוֹל-מָיְיט מעביר אליו את כוחותיו, מידוריה נרשם לבית הספר היוקרתי לגיבורים .U.A, ומתחיל יחד עם חבריו ללימודים את מסעו להפוך לגיבור הגדול ביותר.
דמויות.
ייחודה של סדרת המאנגה נמצא במגוון הדמויות המופיעות בסדרה. מעבר לגיבור הראשי, מידוריה, במהלך הסדרה כל דמות נמצאת במרכז העלילה במהלך סאגה מסוימת וזאת במטרה ליצור חיבה מסוימת כלפיה מעבר להזדמנות שניתנת לה (לדוגמה; דמותה של קיוקה ג׳ירו מתבלטת במהלך הסאגה של פסטיבל בית הספר המתקיים בחצי השני של העונה הרביעית באנימה).
סוגי קווירקים.
פליטה - המשתמש פולט חומר או אנרגיה מגופו. תלמידי 1A בעלי קווירקים מסוג פליטת חומר: מינה אשידו, קטסוקי באקוגו, שוטו טודורוקי, מומו יאויאורוזו. תלמידי A1 בעלי קווירקים מסוג פליטת אנרגיה: יוגה אאויאמה, דנקי קאמינרי, קוג'י קודה, אוצ'אקו אוראראקה, ריקידו סאטו, איזוקו מידוריה.
שינוי צורה - המשתמש יכול לשנות את צורת או מבנה גופו גופו באופן זמני (יכול להתבטא בשינוי תכונות הגוף שלו - כמו הקשייה). תלמידי 1A בעלי קווירקים מסוג שינוי צורה: אייג'ירו קירישימה, מזו שוג'י, פומיקאגה טוקויאמי.
מוטציה - גופו של המשתמש בעל צורה לא שגרתית, לא ברור אם קווירק זה מתגלה כמו שני הסוגים האחרים או מולד, אך יותר סביר שהוא מולד. תלמידי 1A בעלי קווירקים מסוג מוטציה: טנייה אידה, מאשירו אוג'ירו, טטסויו אסוי, טורו האגאקורה.
תערובת - הקווירק של המשתמש שייך לשני סוגי קווירקים או שלושתם, לרוב שילוב של מוטציה ופליטה. תלמידי 1A בעלי קווירקים מסוג תערובת: מינורו מינטה, האנטה סרו, קיוקה ג'ירו.
הסרטים.
ב-3 באוגוסט 2018 יצא הסרט שני גיבורים (מאנגלית: Futari no Hero). ב-20 בדצמבר 2019 יצא הסרט השני גיבורים עולים (מאנגלית: Heroes rising). באוגוסט 2021 יצא הסרט השלישי משימת גיבורי העולם (מאנגלית: World Heroes' Mission) שהגיע למקום שני בהקרנות בארצות הברית ביום הקרנת הבכורה שלו, ובסוף אותו שבוע הגיע למקום הרביעי בטבלת שוברי הקופות.
פרסים והישגים.
המאנגה הייתה מועמדת לפרס בתחרות ה השמינית בשנת 2015.
הכרך הראשון של המאנגה הגיע למקום ה-7 בטבלת המאנגה השבועית של אוריקון עם 71,575 עותקים שנמכרו. הכרך השני הגיע למקום ה-6, עם 167,531 עותקים. נכון לחודש מרץ 2017, היו בעולם למעלה מ-10 מיליון כרכים של מאנגה של אקדמיית הגיבורים שלי.
המאנגה זכתה בפרס "" בשנת 2017.
עקב הפופולריות הגדולה של הסדרה, השתמשו בדמויות של אקדמיית הגיבורים שלי לקידום הסרט של אולפני מארוול: . כמו כן הם מופיעים במשחק מחשב Jump Force.
רדיוכירורגיה סטריאוטקטית
רדיוכירורגיה סטריאוטקטית (באנגלית: SRS - Stereotactic Radiosurgery) היא שיטה לטיפול בגידולים ובגרורות במוח ובעמוד השדרה. זוהי טכניקה המאפשרת מתן של קרינה חד פעמית ממוקדת, בעוצמה גבוהה ומדויקת לטיפול בגידולים או פתולוגיות אחרות ללא צורך בניתוח.
היסטוריה.
נוירוכירורגיה סטריאוטקטית מקורה בעבודתם החלוצית של הורסלי וקלארק, שפיתחו מכשיר סטריאוטי כדי לחקור את מוחות הקופים ב-1908. לאחר מכן, שפיגל וויצ'יס מיישמים את הטכנולוגיה הזו למוח האנושי ב -1947, מה שמוביל בסופו של דבר להתפתחות של מכשירים נוירו-ניתוחיים סטריאוטאקטיים מרובים. ואז בשנת 1951 הנוירוכירורג השוודי לארס לקסל (Lars Leksell), חזה את השימוש של רנטגן סטריאוטי בטיפול בגרורות. בשנות ה-50, כאשר לארס לקסל עשה את ניסויו לראשונה במערכת קרינה מסוג "סכין גמא" לטיפול בגרורות. מאז חלו אין ספור התפתחויות טכנולוגיות, אך העיקרון נשאר דומה- קרינה ממוקדת בעוצמה גבוהה, שמנטרלת את הגידול. עם השנים, הרנטגן הסטריאוטי הוחלף בקרני לייזר שפחות מזיקות לאדם. בשנים האחרונות, הרדיוכירורגיה הפכה לשיטת הטיפול המקובלת ביותר בגרורות וגידולים.
אופן הטיפול.
הטיפול אינו פולשני העושה שימוש בקרני רנטגן ממוקדות בגידול או בגרורה, ובשאריות הגידול או הגרורה בהם אנו רוצים להרוס את תאי ה-DNA המזינים אותם. השיטה פועלת גם כטיפול משני לאחר ניתוח להסרת תהליכים פתולוגים שלא הוסרו, או כטיפול ראשוני במידה ואזור הנגע אינו נתיח.
העיקרון הפיזיקאלי של הטיפול, מבוסס על תכנון קפדני של נקודת הצטלבות של קרניים רבות המגיעות מכיוונים שונים. כל קרן שכזו, אינה נושאת סכנה או תועלת רבה, אך בנקודת ההצטלבות, מנת הקרינה מסוכמת לרף הטיפולי הנצרך.
יתרונות.
קל להגיע אל הנגע הממוקם באזור שאינו נתיח. בניגוד לניתוח, הטיפול מוגבל וממוקד לאזור הגידול בלבד, אשר בשיטה זאת ניתן להגיע לרזולוציות המיקרוסקופיות, בשביל לוודא הסרה של כל הגידול ושאריותיו. שיעורי התוצאות של הטיפול מדויקים. משמשת גם כטיפול משני לטיפול בגרורות משפר גם את השליטה המקומית בגידול וגם את אחוזי ההישרדות.
חסרונות.
הטיפול מצריך מערכת הפעלה גבוהה, וצוות רחב של רופאים ופיזיקאים.
יישומים קליניים.
המטרה לטיפול מוגדרת באמצעות הדמיית MRI מתקדמת ברזולוציה גבוהה, והטיפול עצמו מתוכנן על ידי צוות מולטי-דיסיפלינארי הכולל נוירוכירורג, אונקולוג מומחה בקרינה ופיזיקאי רפואי. רדיוכירורגיה מאפשרת לטפל ללא צורך בניתוח במגוון פתולוגיות של מערכת העצבים: גרורות במוח ובחוט השדרה, מנינגיומות, אקוסטיק-נוירומה, מלפורמציות ווסקולריות AVM ונוירלוגיה טריגמינלית.
הרעלת פחמן חד-חמצני
הרעלת פחמן חד-חמצני (באנגלית: Carbon monoxide poisoning) נגרמת כתוצאה משאיפת עשן. לעיתים היא קשה לאבחון וקטלנית, משום שהפחמן החד-חמצני הוא גז חסר צבע וריח, וקשה מאוד לדעת על הימצאותו באוויר.
לפחמן החד-חמצני יכולת טובה להיקשר למולקולות ההמוגלובין, ולמנוע מהן להיקשר אל החמצן ולשאת אותו בדם, דבר אשר עלול לפגוע בתפקוד היומיומי (כמו, תפקוד הריאות, הנשימה ועוד) ולגרום להרעלת פחמן חד-חמצני.
סימנים וסימפטומים.
הרעלת הפחמן החד-חמצני מלווה בתסמינים קליניים מתונים מאוד אשר לעיתים כמעט ולא ניתנים לזיהוי.
ההרעלה מתחלקת לשני סוגים, הרעלה כרונית והרעלה חריפה.
הרעלה כרונית.
מופיעים לרוב תסמינים כרוניים קלים עקב כמויות קטנות יחסית של פחמן חד-חמצני במחזור הדם (בריכוז של 200ppm) עלולות לגרום ל-20–25 אחוזים מההמוגלובין בגוף להפוך לקרבוקסי-המוגלובין, דבר אשר יפחית את יכולת ההעברה של החמצן לרקמות. ברמות נמוכות של חשיפה התסמינים יהיו קלים וכמעט בלתי ניתנים להבחנה ויכללו כאבי ראש ותופעות דמויות שפעת, תחושת בלבול, סחרחורת, בחילות, הרעלת מזון או הרעלת קיבה. תיתכן אף תחושת "שכרות".
הרעלה חריפה.
לעומת זאת התסמינים משפיעים לטווח הארוך על החולה. הרעלה כזו נגרמת עקב הופעת רמות גבוהות יותר של פחמן חד-חמצני במחזור הדם, אשר גורמות ל-30-40% מההמוגלובין בגוף להפוך לקרבוקסי-המוגלובין, דבר אשר עלול לגרום לפגיעות בטווח הארוך. התסמינים הכרוניים לרוב מופיעים ככאבים חדים ומתמשכים בחלק הקדמי של הראש, כאבים בחזה, קוצר נשימה, חוסר קואורדינציה, פרכוסים, תרדמת ואי ספיקה נשימתית, ולבבית, ואף מוות.
תסמינים פחות שכיחים של הרעלה חריפה הם אי ספיקה של שריר הלב, פרפור פרוזדורים, דלקת ריאות, בצקת ריאתית, נמק שרירים, כשל כליות, מפגעי עור (צבע העור של החולה הופך לורוד ובהרעלה חמורה מפגעי עור עלולים להופיע גם בציפורניים ובשפתיים), בעיות ראייה או שמיעה.
גורמים להרעלה.
פחמן חד-חמצני הוא תוצר בעירה של חומרים אורגנים בתנאים של אספקת חמצן מוגבלת, אשר מונע חמצון מלא עד לפחמן דו-חמצני (CO2).