When Christmas Comes
When Christmas Comes הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי, ביחד עם הזמר-יוצר האמריקאי ג'ון לג'נד, מתוך אלבום האולפן השלוש עשרה שלה, Merry Christmas II You. השיר יצא לאור ב-21 בנובמבר 2011, על ידי חברות התקליטים איילנד דאף ג'אם מיוזיק גרופ ומרקורי רקורדס, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום השביעי במצעד השירים הדיגיטליים שבקוריאה הדרומית.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי מריה קארי וג'יימס פויסר, הולחן על ידי קארי והופק על ידי קארי ופויסר גם כן. מייק דייבר מה-BBC החמיא לשיר, אך הוסיף כי הוא לא מתעלה על הסינגל הראשון מתוך האלבום, "". עם זאת, ציין כי הוא "נוצר בצורה מושלמת".
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-5.5 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר בוים על ידי סאנא חמרי אשר ביימה עבור קארי גם את הקליפים של להיטיה "Thank God I Found You" ו-"Crybaby". הקליפ צולם בביתה של מריה קארי בלוס אנג'לס, תוך שהוא מציג בתוכו מסיבה שהיא עורכת לכבוד החג.
נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-6.8 מיליון צפיות.
משפט נתניהו
ת״פ (י־ם) 67104-01-20 מדינת ישראל נ׳ נתניהו ואחרים, הידוע בשם ”משפט נתניהו“, ”משפט נתניהו־אלוביץ׳־מוזס“ או ”משפט המו״לים“, הוא משפט שנפתח בישראל ב־24 במאי 2020, בבית המשפט המחוזי בירושלים. עומד בו לדין ראש האופוזיציה, בנימין נתניהו, בגין שלושה סעיפי אישום, הכוללים עבירה של שוחד ושלוש עבירות של מרמה והפרת אמונים, שביצע לכאורה בעת שכיהן כראש ממשלת ישראל.
נתניהו עומד לדין בשלוש פרשות, המכונות ”תיק 1000“, ”תיק 2000“ ו”תיק 4000“. עימו עומדים לדין בתיק 4000 איש העסקים שאול אלוביץ׳ ורעייתו איריס אלוביץ׳, ובתיק 2000 הבעלים של עיתון ”ידיעות אחרונות“ ארנון מוזס.
נושאי המשפט.
תיק 1000.
בתיק 1000, המכונה ”תיק המתנות“, מואשם נתניהו כי בין אוקטובר 2011 לבין דצמבר 2016, קיבל טובות הנאה מאיש העסקים הישראלי ארנון מילצ׳ן, וכן כי קיבל מתנות מאיש העסקים האוסטרלי ג'יימס פאקר (שהוכר לנתניהו באמצעות מילצ׳ן) בין השנים 2014–2016. נתניהו נאשם בתיק זה בעבירות של מרמה והפרת אמונים. עד המדינה בתיק זה הוא ראש הסגל לשעבר של נתניהו, ארי הרו.
על פי כתב האישום, קיבל נתניהו טובות הנאה בהיקף מצטבר של 690,000 ש״ח, שעיקרן היה שמפניות וסיגרים. בתמורה, על פי כתב האישום, בשנים 2013–2014 פעל נתניהו מול גורמים אמריקאיים על מנת להשיג למילצ׳ן אשרת כניסה לארצות הברית. בנוסף, פעל נתניהו מול שר האוצר יאיר לפיד בעניין הארכת משך הפטור מדיווח ותשלום מס הכנסה הניתן לתושבים חוזרים, שממנו נהנה מילצ׳ן. בנוסף לכך, נאשם נתניהו כי בשנת 2015 פעל מול שלמה פילבר (עד מדינה), מנכ״ל משרד התקשורת ואיש אמונו של נתניהו, לסייע למילצ׳ן בקשר לעסקת מיזוג בין חברות התקשורת ”רשת“ ו”קשת“, על מנת שהשקעה שבחן מילצ׳ן באותה העת תהיה כדאית עבורו מבחינה כלכלית.
תיק 2000.
תיק 2000, המכונה גם ”תיק נתניהו–מוזס“, מבוסס על הקלטות של שיחות בין השניים שנמצאו בטלפון סלולרי של ארי הרו במהלך חקירה של פרשה אחרת. הרו הוא עד המדינה גם בתיק זה. על פי החשד, מוזס הציע לנתניהו שוחד, בדמות הטיית הסיקור בידיעות אחרונות לטובתו של נתניהו, בתמורה לקידום חוק שיגביל את עיתון ”ישראל היום“, יריבו הכלכלי העיקרי של מוזס. בהמשך העלה נתניהו אפשרות שיגביל את הפצת העיתון ללא חקיקה, באמצעות קשריו עם המוציא לאור של העיתון שלדון אדלסון. העסקאות האמורות לא יצאו לפועל. עם זאת, על פי החשדות, מוזס פעל למימוש חלקי של הצעתו, על ידי הצנעת ידיעה שלילית על שרה נתניהו והבלטת ידיעה שלילית על נפתלי בנט, יריבו של נתניהו. מוזס עומד לדין באשמת ניסיון למתן שוחד, ונתניהו עומד לדין באשמת מרמה והפרת אמונים.
תיק 4000.
תיק 4000 מכונה גם ”תיק בזק–וואלה“. על פי החשד, בין דצמבר 2012 לבין ינואר 2017 נוצרו בין נתניהו לאיש העסקים שאול אלוביץ׳ יחסי ”תן וקח“, שבמסגרתם עזר נתניהו לאלוביץ׳ באופן רגולטורי ביחס למספר חברות שמחזיק אלוביץ׳ באופן שהניב לו רווחים בשווי של לפחות 1.8 מיליארד שקל. בתמורה, השפיעו אלוביץ׳ ואשתו על אופן הסיקור של נתניהו באתר ”וואלה!“ אשר בבעלותו. ניר חפץ, ראש הסגל של נתניהו, ושלמה פילבר, מנכ״ל משרד התקשורת, חתמו על הסכמי עד מדינה בפרשה זו. נתניהו נאשם בתיק זה בעבירות של לקיחת שוחד, מרמה והפרת אמונים. בני הזוג שאול ואיריס אלוביץ׳ נאשמים בעבירות של מתן שוחד, שיבוש מהלכי משפט והדחה בחקירה.
הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש על רקע ההעמדה לדין.
ב־20 באפריל 2020 נחתם הסכם קואליציוני בדבר הקמתה של ממשלת ישראל השלושים וחמש, שנתניהו וגנץ יעמדו בראשה ברוטציה כראש הממשלה וראש הממשלה החלופי. לאחר חתימת ההסכם הוגשו עתירות לבג״ץ נגד הרכבת הממשלה על ידי נתניהו, הנאשם בפלילים. בג״ץ דן בעתירות אלו בהרכב של 11 שופטים ודחה את העתירות פה אחד ב־6 במאי. הממשלה הוקמה ב־17 במאי.
בפסק הדין נאמר כי לא קיימת עילה משפטית למנוע את הטלת הרכבת הממשלה על נתניהו, וכי השופטים רשמו לפניהם את הודעת היועץ המשפטי לממשלה, בהסכמת בא כוחו של נתניהו, לפיה כהונתו של נתניהו תהיה כפופה להסדר ניגוד עניינים שייערך עימו אשר יקבע ”מגבלות בקשר למילוי תפקידו בעניינים הנוגעים למערכת אכיפת החוק“. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, ניסח הסדר שלפיו נתניהו לא יוכל להתערב במינוי פרקליט המדינה ובמינויים אחרים במערכת אכיפת החוק ובתקשורת, ולא יוכל להיות מעורב ביוזמות חקיקה ממשלתית שעלולות לעכב את הדיון המשפטי. בנובמבר 2020 הצהיר נתניהו, באמצעות פרקליטיו, כי אינו מכיר בסמכות היועץ המשפטי לממשלה כקובע בשאלת ניגוד העניינים. בית המשפט קבע שהסדר זה מחייב את נתניהו.
שופטים, פרקליטים ועדים במשפט.
המשפט נפתח ב־24 במאי 2020. התובעת במשפט זה היא עו״ד ליאת בן־ארי שווקי, המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית. ברשימת עדי התביעה 333 עדים, בהם יאיר לפיד, גלעד ארדן, יריב לוין, צחי הנגבי, הראל לוקר, סטלה הנדלר, ינון מגל, שלדון אדלסון, דב גיל־הר, ארנון מילצ׳ן, תמיר פרדו, ציפי לבני ודוד שמרון.
שלושת השופטים במשפט הם רבקה פרידמן־פלדמן, משה בר־עם ועודד שחם מבית המשפט המחוזי בירושלים. ראש ההרכב, פרידמן־פלדמן, הצטרפה להרכב שהרשיע את אהוד אולמרט בפרשת מעטפות הכסף, לאחר קבלת ערעור הפרקליטות בבית המשפט העליון.
מאז התחילו החקירות החליף נתניהו כ־10 עורכי דין ויועצים. סנגוריו בתחילת המשפט היו עורכי הדין מיכה פטמן ועמית חדד. ביולי, פטמן התפטר. למימון ייצוגו ביקש נתניהו מהוועדה למתן היתרים שתאשר לו קבלת מתנה בסך 10 מיליון ש״ח מאיש העסקים ספנסר פרטרידג', אך בעקבות התנגדות היועץ המשפטי לממשלה הוועדה לא דנה בבקשה זו, ואף הורתה לנתניהו להחזיר 30 אלף דולר שקיבל מבן דודו נתן מיליקובסקי. ב־10 יולי, גויס עורך הדין יוסי שגב לצוות ההגנה. באוגוסט גויס בעז בן צור, שליווה קודם את עדי התביעה ארנון מילצ׳ן והדס קליין. הוא ייצג את נתניהו בתיק 4000 בלבד.
ארנון מוזס מיוצג על ידי עורכות הדין נוית נגב ואיריס ניב־סבאג. שאול ואיריס אלוביץ׳ מיוצגים על ידי עו״ד ז׳ק חן.
שלדון אדלסון, בעליו של העיתון ישראל היום ואחד העדים נפטר בינואר 2021. חיים גרון, בכיר לשעבר במשרד התקשורת ועד תביעה, נפטר בספטמבר 2021. אתי קנר, שהייתה עוזרת אישית של ארנון מילצ׳ן, ועדת תביעה, נפטרה במרץ 2022. שעיה סגל (שלא היה עד תביעה בכתב האישום כי נפטר לפני הגשתו), ויעקב ויינרוט נפטרו לפני תחילת המשפט.
נאום נתניהו טרם פתיחת משפטו.
לאחר שהגיע לבית המשפט לדיון הראשון במשפטו, כשהוא מלווה בקבוצה של שרים וחברי כנסת ממפלגתו (בהם אמיר אוחנה, ישראל כ״ץ, יואב גלנט, מירי רגב וצחי הנגבי), נשא נתניהו נאום שבו מתח ביקורת על חקירתו ועל הגשת כתב האישום נגדו. בין השאר מתח ביקורת על ראשי מערכת אכיפת החוק שעסקו בחקירתו, המפכ״ל רוני אלשיך, ניצב רוני ריטמן והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט. נאום זה זכה בתקשורת לכינוי ”נאום המסכות“ לאור העובדה שקבוצת השרים וחברי הכנסת לבשו מסיכה רפואית בעקבות התפרצות נגיף הקורונה.
בתגובה לביקורת החריפה של נתניהו על התביעה, הגיב מנדלבליט שהתביעה תנהל את התיק באופן מקצועי וענייני.
דיונים.
הוסכם שההליך המקדמי ייערך בלא התייצבות הנאשמים. בדיון ב־19 ביולי 2020 הוגדרו סדרי המשפט, ובין היתר שהדיון יתנהל 3 פעמים בשבוע.
בנובמבר 2020 הגישו עורכי דינם של נתניהו ובני הזוג אלוביץ׳ טענות מקדמיות בדרישה לביטול כתב האישום, בהן אכיפת בררנית ולחץ פסול על עדים. פרקליטות המדינה התנגדה לטענות. בית המשפט דחה חלק מהטענות המקדמיות (בחלקן ידון בעתיד), אך הורה לתקן עשרות סעיפים בכתב האישום העוסק בתיק 4000, כך שיפריד בין מעשי בנימין נתניהו ומעשי שאר בני משפחתו, שאינם נאשמים, וכן יכלול פירוט רב יותר, וכן שיפריד בין המעשים המיוחסים לשאול אלוביץ׳ לבין אלה המיוחסים לרעייתו איריס. בינואר 2021 הוגש כתב האישום המתוקן.
ב־5 באפריל 2021 החל שלב ההוכחות במשפט. ראשון להעיד היה אילן ישועה. באותו יום נערכו מחוץ לבית המשפט הפגנות של תומכי נתניהו ומתנגדיו. נתניהו לא נכח במהלך העדות, ובהמשך היום יצא בנאום באמצעי התקשורת, שבו תקף את ישועה והפרקליטות.
קבוצת העדים הראשונה עסקה בעיקר בתיק 4000. עדים כמו שלמה פילבר וניר חפץ העידו גם על תיק 1000 ותיק 2000.