רעיונותיו של דרה נבעו מכמה מקורות, אך הרקע שלו בחקלאות היה החשוב ביותר. הרקע החקלאי שלו העניק לו הערכה לחוואים ועובדי האדמה. עבור דרה, החקלאי ייצג איזשהו איכר טרנסצנדנטלי המקיים את עצמו, וחי בהרמוניה עם סביבתו. החקלאי מקיים את עצמו, משפחתו והקהילה הכפרית דרך עבודת האדמה. אפשר היה להשיג זאת רק באמצעות הדם, הזיעה והמסירות לאדמה. במובן מסוים הוא והארץ למעשה הפכו לאחד. האיכר היה הכוח הקמאי שעמד בבסיס עוצמתה של החברה הנורדית - כוח שהאיכר העתידי יכול לשאוב ממנו. אלה היו האידיאלים שדרה קיבל כאמת. הוא האמין כי הקשר בין האיכר לארץ הוא הרבה יותר מפרנסה ותועלת נצלנית שמפיק האדם מסביבתו. זו הייתה אחדות עם הארץ, וכך חיבור לכלל הגדול יותר. דרה האמין שהקשר הזה הוא כמעט שילוש אלוהי: האיכר, הטבע והאלוהים. הוא היה משוכנע שהמפתח להתחדשותו של העם הנורדי והישרדותו של המין האנושי תתרכז סביב התחדשות האיכרות, ובמיוחד האיכר הנורדי.
השפעתו על הימלר והנחלת האידאולוגיה לאס אס.
לאחר שנת 1931 דרה התבטא בכתביו יותר כנגד היהודים. ככל הנראה בגלל ביקורת של היטלר, שספריו שעסקו בתיאוריות גזעיות לא הצליחו לשלב עמדה אנטישמית. זה לא השפיע על מינויו של דרה לראש המשרד הגזעי באס אס. שינוי ייעודו של האס אס בסוף שנות העשרים, ומינויו של הימלר כראשו, מילאו תפקיד קריטי בתרומתו של דרה לאידאולוגיה של האס אס. הימלר התרשם מהתיאוריות של דרה ובנה את הבסיס האידאולוגי של האס אס באמצעות התאוריות האלה. דרה שכנע אותו כי על ידי יישום התיאוריות שלו באס אס הוא יציג מושגים שיכולים להביא למשמר העילית שהימלר רצה ונחשק כל כך נואשות. דרה אמר להימלר: . זה היה הזרע שנטע דרה בהימלר. הימלר הבדיל את האס אס מארגונים אחרים, דוגמת האס אה, על ידי יישום הדוקטרינות הגזעיות הבסיסיות של דרה. היסוד האידאולוגי של האס אס הוא המפתח להבנת ארגון האס אס בכללותו.
דרה לא הצליח להבין כיצד חברת מודרנית יכולה להתעלם מטוהר הגזע כחלק מה"אידיאליזם", כאשר האבות הקדמונים הגרמנים שילבו רבייה בתרבותם כמרכז המנהגים והמוסר שלהם. צורות מסורתיות של הפרדה גזעית אבדו לאורך ההיסטוריה, ודרה האמין שצריך ליישמם שוב כדי לחדש את התרבות הגרמנית. הוא הצליח להתחיל בתהליך זה דרך השפעתו על הימלר ויישומן לאחר מכן של התיאוריות שלו באס אס.
עד שנת 1929, הייתה להימלר שליטה מלאה על האס אס. הוא אימץ עקרונות כלליים של עליונות ארית, כמו רוב ההיררכיה הנאצית. עם זאת, הוא רצה יותר מאשר התאמה קונפורמית לפילוסופיות הכלליות של הנאצים. הימלר רצה שהאס אס יתבלט כיחידה אידאולוגית נפרדת. הוא השיג זאת באמצעות פעולות נוספות מעבר לרטוריקה פוליטית ותעמולה ארית, אלא דרך יישום מעשי של מדיניות המבוססת על תיאוריות גזעיות. דוגמה אחת לכך היא מדיניות האינדוקטרינציה של האס אס שהתבססה על רקע גזעי. הימלר שקיע את עצמו בתיאוריות של דרה וחייב את אנשי האס אס ליישם את רעיונותיו של דרה. האס אס קיבל רק גרמנים מ"הגזע הארי הנעלה". הימלר האמין שישנן הנחיות ספציפיות שניתן למלא כדי לסייע בקביעת טוהר הגזע הנורדי. האס אס פיתח בדיקות שבוצעו על מגויסיו כדי לשפוט את מאפייניהם הגזעיים. בדיקות אלו החלו בהערכת המראה החיצוני אך כללו גם בדיקות גופניות ונפשיות שלכאורה נתנו תובנה מסוימת על האופי והנפש של המתגייסים.
הימלר טען כי הליך הסינון הזה היה מכריע לחלוטין. כעבור מספר שנים, הוא הרחיב את חשיבותן של הנחיות גזעיות קפדניות. הוא האמין ששאלת הגזע לא צריכה להסתיים רק בעקרונות אידאולוגיים פאסיביים. מדיניות גזע הייתה עניין של חיים ומוות בתוך החברה והתרבות הנורדית. הימלר עקב הן אחר תיאוריות הגזע של דרה והן בחשיבות שהושמה בהידרדרות החברה הנורדית על סמך התערבויות גזעיות.
בספרו אצולה חדשה של דם ואדמה, דרה הדגיש: דרה הרגיש שנישואין ורבייה קשורים זה בזה ובלתי נפרדים. מושגים אלה היו צריכים להיקלט בתרבות הגרמנית אם הייתה מגיעה למקומה הראוי כגזע האנושי הדומיננטי. דרה היה משוכנע שתאוריותיו הגזעיות התבססו על ממצאים היסטוריים ומדעיים. צעד חשוב לעבר מימוש החברה האוטופית של דרה היה יישום חוק הנישואין של אס אס על ידי הימלר. היא שילבה את רעיונותיו של דרה על נישואין ורבייה וחזרה על אמונתו של הימלר כי האס אס היה ארגון מובחר של הגרמנים הנורדים. הימלר הרגיש שמעקב אחר נישואי אנשי האס אס, ובכך שמירה על טוהר הגזע בתוך ארגון האס אס, הוא פשוט הצעד הבא בשמירה על האידאולוגיה הנאצית. דרה לא עסק באותה מידה בתמיכה באידאולוגיה כללית נאציונל-סוציאליסטית. הוא היה מחויב לנקוט בפעולות שיבטיחו עתיד גרמני חזק וטהור גזעי, וקיווה שהתנועה הנאצית תסייע בתהליך. עם זאת, הוא האמין ששילוב רעיונותיו בחברה הגרמנית היה חשוב יותר מההצלחה של הנאציונל-סוציאליזם. מטרה זו מומשה חלקית עם כניסתו של צו הנישואין לאס אס.
ב-31 בדצמבר 1931 חוקק חוק הנישואין באס אס על ידי הימלר. הוא נתן הנחיות ספציפיות לכל אנשי האס אס שרצו להתחתן ולשמור על חברותם באס אס. זה לא היה הרעיון של הימלר. דרה תיאר צעדים ספציפיים ביחס לנישואין, שלדעתו יש לשלב אותו בחברה הגרמנית. הוא לחץ על הימלר לדחוף את חוקי הנישואין. זו הייתה בראש סדר העדיפויות בתוכניתו של דרה לחדש את החברה הגרמנית. בהוראה בודדת של עמוד אחד שילב הימלר את הפתרונות המומלצים של דרה להתחדשות הגזע הנורדי. הימלר קיבל אפוא את התיאוריות של דרה לגבי רבייה ונישואין.
הימלר, במדיניות הנישואין של האס אס, התעקש כי החל מ-1 בינואר 1932 כל איש אס אס יצטרך לקבל "תעודת נישואין" ממשרד הגזע של האס אס. חותמת אישור זו הונפקה לאחר שנקבע כי בת הזוג המיועדת היא "מגזע גרמני נורדי מובהק". כדי לסייע למשרד הגזע באישור נישואין, ניתן לכל אחד מהם "ספר שבט", זיפנבוך (בגרמנית: ), מטעם האס אס. את הספר הזה משפחות אנשי האס אס היו צריך להשלים. הוא כלל 142 עמודים מרוכזים במידע נרחב על רקע משפחתי. נדרש מידע משנת 1750 לקצינים ומשנת 1800 לאנשי צוות אחרים. משרד הגזע, עם דרה בראש, האמין שהם יכולים להעריך במדויק את אופייה האישי של הכלה, את בריאותה, פוריותה ושפיותה באמצעות ניתוח עץ המשפחה שלה. אם חבר אס אס החליט להינשא בכל זאת לאישה שלא אושרה על ידי משרד הגזע, האדם נאלץ להתפטר מהאס אס.
בחוק הנישואין הצהיר הימלר כי "ברור לאס אס כי בפקודה הזו הוא נקט צעד בעל משמעות רבה. לעג, זלזול ואי הבנה לא מרגשים אותנו; העתיד שייך לנו". מדיניות זו נועדה להשפיע לטווח הארוך. זה היה צעד ענק לעבר מערכת שעוקבת אחר כל אנשי האס אס בכל היבט בחייהם. שאלת הגזע הייתה שוב, כמו שהיה עם מדיניות האינדוקטרינציה של האס אס, בראש ובראשונה במוחם של הימלר ודרה. הימלר סמך על אנשי האס אס האליטיסטיים שיבינו, יקבלו ויפיצו את האידיאלים הגזעיים המאומצים. תורת גזע חזקה, לדעתו של הימלר, הייתה המפתח להצלחתו של רייך. הימלר שם את החשיבות הגדולה ביותר במדיניות הגזעית בתוך האס אס והתעקש שיעמוד בדרישותיו. דרישות אלה קראו לטוהר הגזע ולאכוף את המדיניות הגזעית. דרה השתמש במשרד הגזע (בתוך משרד הגזע והיישוב מחדש) למטרה זו.
דרה הוכר גם כמוביל בתורת הגזע מחוץ לתחומי האס אס. ב־2 ביוני 1933 הקים וילהלם פריק, שר הפנים של הרייך, ארגון שיעריך את הצורך במדיניות גזעית ספציפית שתכסה את כל החברה הגרמנית. ארגון זה נודע כוועדת המומחים לשאלות אוכלוסייה ומדיניות גזעית . דרה היה אחד מהחברים המייסדים של הוועדה הקטנה הזו, שכל חבריה נחשבו למנהיגים בתחומי ההתמחות שלהם. חברי הוועדה האחרים כללו את אלפרד פלוץ, מומחה מוביל במדעי הגזע ובהיגיינה, והנס גינטר, הסמכות המובילה באנתרופולוגיה גזעית. משמעות מינויו של דרה מועצמת מהעובדה כי הימלר לא היה חלק מהוועדה המקורית. אולם הימלר השתתף בסופו של דבר בפעילות הוועדה. אף על פי שמעמדו של דרה בקהילה המדעית הגזעית הוא חשוב, התרומות העיקריות שלו כתאורטיקן גזע התרכזו בתפקידיו באס אס.
כחבר המפלגה הנאצית.
ביולי 1930, לאחר שפול שולץ-נאומבורג הכיר לו את אדולף היטלר, הצטרף דרה למפלגה הנאצית ולאס אס. מספר חבר המפלגה של דרה היה 248,256 ומספר האס אס שלו היה 6,882. דרה המשיך להיות רייכסלייטר נאצי פעיל והקים מכשיר פוליטי אגררי לגיוס חקלאים למפלגה. דרה ראה שלושה תפקידים עיקריים למנגנון זה: ניצול אי שקט בכפר כנשק נגד השלטון העירוני; לנצח על האיכרים כתומכים נאצים נחרצים; להשיג בחירה של אנשים שיכולים לשמש מתנחלים כדי לעקוף את הסלאבים בכיבושים עתידיים במזרח.]ההיסטוריון הגרמני קלאוס הילדברנד תיאר את דרה, יחד עם הימלר ואלפרד רוזנברג, כאחד ממנהיגיו של "הפלג האגררי" בתוך המפלגה הנאצית. פלג שחרת על דגלו אידאולוגיית "דם ואדמה" אנטי-תעשייתית ואנטי-עירונית, התפשטות למזרח אירופה כדי לזכות במרחב מחיה, ברית עם בריטניה כדי להביס את ברית המועצות, והתנגדות נחרצת להשבת האימפריה הקולוניאלית הגרמנית שלפני 1914. "הפלג האגררי" התייחס לדעה כי האימפריאליזם של וילהלם השני לקח את גרמניה לכיוון הלא נכון על ידי התיישבות על אדמות שלא היו מתאימות לקולוניזציה המונית על ידי מתנחלים גרמנים ונטרלו את בריטניה בצורה לא מודעת. הלקח שהפיקו ה"אגררים הנאצים" מהרייך השני היה שעל גרמניה להגביל את שאיפותיה ליבשת אירופה כדי לזכות בברית עם בריטניה וארץ המתאימה לקולוניזציה גרמנית.