בעבר היה מקובל להמליץ על מנוחה לאחר החזרת עוברים, אך כיום לאחר מחקרים בתחום מקובל כי אין צורך כלל במנוחה במיטה לאחר החזרת עוברים. כעבור שבועיים על האישה לבצע בדיקת היריון, ועד אז עליה לקחת תמיכות הורמונליות בפרוגסטרון ולעיתים גם באסטרוגן. אם החזרת העוברים לאחר מחזור של עוברים מוקפאים טבעי, אין צורך בתמיכות הורמונליות.
היריון.
שיעור ההצלחה הוא בין 20 ל-30 אחוז עבור כל מחזור הפריה. בגורמים המשפיעים על שיעור ההצלחה נמצאים גיל האישה, איכות הביציות ותאי הזרע, משך האי-פוריות, בריאות הרחם ומומחיות הרופאים. בתוכניות הפריה רבות מקובל מאוד להעביר לרחם מספר גדול של עוברים כדי להגדיל את סיכויי הקליטה. על כל פנים, נוהל זה מגדיל את הסיכוי להיריון מרובה-עוברים, שעלול לגרום בעצמו לסיבוכים. בכמה מדינות חל איסור על העברת יותר משני עוברים לרחם.
קְרִיוֹפְּרֶזֶרְוָוצְיָה (הקפאה).
הקפאה היא תהליך שבו עוברים או ביציות מוקפאים לצורך שימוש בעתיד. הקפאת עוברים נמצאה יעילה מאוד והשתפרה משמעותית עם השנים, כאשר שיעורי ההישמרות של עוברים מוקפאים דווחו בין 50% ל-90%. לפני החזרת העוברים יש לבצע סינכרוניזציה של מחזור המטופלת כך שהעוברים יוחזרו במהלך ההשרשה ברחם, ועל כן מומלץ מתן אסטרוגן ופרוגסטרון. הקפאת ביציות החלה לצבור תאוצה בעשור האחרון, אולם טרם צברה נתונים מספריים, שלא כמו הקפאת עוברים.
הקפאת עוברים.
אם נוצר מספר רב של עוברים, המטופלים יכולים לבחור להקפיא עוברים שלא הועברו לרחם. עוברים אלו נשמרים בחנקן נוזלי ויכולים להישמר כך זמן רב. היתרון בכך הוא שאפשר להיכנס שוב להיריון מבלי לעבור מחדש את כל מחזור שאיבת הביציות.
הקפאת ביציות.
עד לפני כמה שנים הקפאת ביציות כמעט לא הייתה אפשרית בשל קושי טכני להקפיא ביציות בשיטת ההקפאה האטית. עם כניסתה של שיטת הווטריפיקציה (זיגוג) התאפשר להקפיא ביציות עם סיכויי הישרדות עד כדי 90 אחוזים. שימור פריון היה מיועד בתחילה לנשים לפני טיפולים אונקולוגיים כימותרפיים או כריתת שחלות. כיום ניתן לשמור ביציות גם לצורך "שימור פריון סוציאלי". נשים מעל גיל 30 שטרם מצאו בן זוג או מעוניינות בדחיית הילודה יכולות לשמור ביציות ובכך לשמור על פוטנציאל הפוריות שלהן לשנים.
הקפאת רקמת שחלה.
הקפאת רקמת שחלה נועדה לנשים המעוניינות להאריך את תקופת הפוריות שלהן מעבר לגבולה הטבעי, או נשים לפני טיפול בסרטן, העלול לפגוע בשחלות שלהן.
בעיות אתיות.
נושאים שנויים במחלוקת.
מאז הופעת ההפריה החוץ-גופית היא עוררה מחלוקת גם בציבור וגם באקדמיה, במיוחד בתחילת דרכה. כמה מן הנושאים האתיים מעוררי המחלוקת:
פגיעה בתפקידי ההורים המסורתיים.
הפריה חוץ-גופית מטשטשת את מושג ההורות הביולוגית - אישה יכולה ללדת תינוק מביציות של אישה אחרת ומזרע של גבר שאינו בעלה. עובדה זו מעלה שאלות אתיות ומשפטיות חדשות. שימוש בהח"ג מקל על רווקים, רווקות וזוגות חד-מיניים להקים משפחה, נושא המעורר התנגדות או אי-נוחות בקרב רבים (ראו גם: הורות להט"בית).
כמה מקרים זכו לפרסום נרחב:
היריון בגיל הפסקת הווסת.
בעוד גיל הפסקת הווסת מהווה גבול טבעי שאחריו אי-אפשר להיכנס להיריון, הח"ג מאפשרת לנשים להרות גם בשנות החמישים והשישים לחייהן. טיפול הורמונלי מכין את הרחם שלהן לקליטת היריון, ועוברים נוצרים מביציות של תורמות. האישה המבוגרת ביותר שילדה היא אדריאנה אלייסקו מרומניה, שילדה בגיל 66.
שיקולי דת.
ביהדות, נושא ההפריה החוץ-גופית מעלה סוגיות הלכתיות סבוכות, ויש מחלוקת בין פוסקי הלכה בשאלה אם מותר להשתמש בהליך זה, ובאילו מגבלות. בין השאר עולה בעיה של הוצאת זרע לבטלה, וכן שאלות בנושא זהות ההורים המדויקת (במיוחד כאשר היולדת אינה האם הביולוגית), ממזרות, והאם התהליך הוא בגדר פרייה ורבייה. באופן כללי ניתן לומר כי מרבית הפוסקים נוטים להתיר הפריה חוץ-גופית, במיוחד כאשר מדובר בזוג נשוי שאינו נזקק לזרע, לביצית או לפונדקאות של צד שלישי.
הכנסייה הקתולית מתנגדת להפריה חוץ-גופית באופן גורף, ורואה בעקרות קריאה מצד האל לאמץ ילדים. מלבד זאת, הכנסייה הקתולית רואה בעוברים בני-אדם לכל דבר, ומתנגדת להשמדתם.
מגבלות חוקיות.
מדינות רבות הטילו מגבלות חוקיות על הפריה חוץ-גופית בתחומים שונים, בהם מספר הביציות המופרות, מספר העוברים המועברים לרחם, אפשרות שימוש בתרומת ביציות או תאי זרע, ואפשרות ההקפאה. בישראל נהוג לאשר רק לנשים נשואות לקבל תרומת ביצית, אולם ביוני 2011 פסק בית המשפט המחוזי בירושלים כי בית חולים חייב לאפשר הליכי הפריה חוץ-גופית באישה שאיננה נשואה, מזרע של גבר שנשוי לאישה אחרת, מבלי ליידע את אשתו של הגבר הנשוי או לבקש את התייחסותה. עוברים שנוצרו מזרע ומביצית של זוג שהתגרש אפשר להשתיל רק בהסכמת הבעל. אין להקפיא ביציות למשך יותר מעשר שנים.
ישראל תומכת בילודה באמצעות הפריית מבחנה שכן גם בני זוג שאינם נשואים רשאים לקבל טיפול בהפריית מבחנה, ובתנאי שיחתמו על הסכם מיוחד אשר תוכנו מוכתב על ידי משרד הבריאות, והכולל בעיקר הסכמות מראש מה ייעשה בחומר הגנטי המשותף במקרה שאחד הצדדים משנה את דעתו ואינו מעוניין עוד להמשיך בתהליך או נפטר.
הפריית מבחנה
Mr. Bungle
סטודנט
סטודנט הוא תלמיד במוסד להשכלה גבוהה, כגון אוניברסיטה ומכללה.
התוצר של לימודי הסטודנט נקרא הישגים אקדמיים.
התנהגות וניהול עצמי.
במהלך שנות הלימוד עוברת בהדרגה האחריות על תהליך הלמידה מהמורים וההורים אל הלומד עצמו, כך שבאקדמיה מצופה ממנו להתנהל באופן עצמאי.
השפעת הסטודנטים בחברה.
במקרים רבים מהווים סטודנטים גורם משמעותי בפוליטיקה, כיוון שהם מהווים כוח אידאולוגי ובעל דעות מוצקות, שיכול לפעול ללא מגבלות רבות של משפחה או פרנסה. לדוגמה: המרד בהונגריה בשנת 1956 החל בעקבות מחאות לא-אלימות של סטודנטים שדוכאו.
אגודות הסטודנטים הן מסגרות פעילות מקובלות לאקטיביזם סטודנטיאלי ובדרך כלל מרכזות חלק מהפעילות החברתית והקהילתית של הסטודנטים. חלק מהאגודות הסטודנטים מפיקות מגזינים שונים המיועדים לסטודנטים, לדוגמה פי האתון, צ'ופציק, ו-תזה.
בישראל פועלים תאי סטודנטים בחלק מהקמפוסים, כדי לקדם מגוון רחב של דעות ופעולות. חלקם פועלים תחת מטרייה מפלגתית לדוגמה: הדור החדש, תא אופק, תא כתום, מרצ סטודנטים, שינוי בקמפוס, רוח חדשה, או תל"ם וחלקם באמצעות גיבוי של אגודות הסטודנטים למשל: קואליציית הסטודנטים וגופים עצמאיים כדוגמת מגמה ירוקה, תג מאיר ונאמני תורה ועבודה.
שומע חופשי.
שומע חופשי הוא תלמיד שלא מן המניין במוסד להשכלה גבוהה.
שומע חופשי אינו זכאי לקבלת תואר אקדמי על לימודיו, הוא לומד קורסים אשר לא נכללים לבסוף לכדי תואר. מדובר בדרך כלל באנשים שיש להם עניין מיוחד במספר קורסים מצומצם, ואינם מעוניינים בהשכלה אקדמית מלאה.
חוק זכויות הסטודנט.
בישראל עוסק חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007, בהסדרת זכויותיהם של הסטודנטים. החוק קובע: "לכל אזרח ישראלי או תושב ישראל הזכות לשוויון הזדמנויות בקבלה ללימודים במוסד לצורך רכישת השכלה גבוהה והשכלה על תיכונית, בכפוף להוראות חוק זה".
ג'רזי גירל
ג'רזי גירל (באנגלית: Jersey Girl) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה רומנטית שביים וערך קווין סמית משנת 2004. בסרט מככבים בן אפלק, ליב טיילר, ג'ניפר לופז וג'ורג' קרלין (בהופעתו האחרונה לפני מותו).
הסרט עוסק בקשיים של אב (בן אפלק) בגידול בתו לאחר מות אשתו בלידה ובמקביל הרצון שלו לחזור לעבודה שהוא כל-כך אהב. המפגש עם מיה (ליב טיילר) משנה את עולמו שוב, והוא נאלץ להתמודד עם עוד שינוי.
עלילה.
אוליבר (אולי) טרינקי (בן אפלק) הוא איש יחסי ציבור חזק ועוצמתי של אמנים גדולים בתחום המוזיקה. כשהוא פוגש את גרטרוד (ג'ניפר לופז) חייו משתנים והזוג מתחתן.
גרטרוד מתה בזמן הלידה בשל פיצוץ המפרצת, ואולי נאלץ יחד עם בתו לעבור לגור אצל אביו, אשתו גם מתה לפני שנים רבות. כדי להימנע מליפול לדיכאון אולי קובר את עצמו עמוק בעבודה ויוצא שהוא מתעלם מבתו החדשה, גרטי שזה עתה נולדה.
שיחן שכיח
שיחן שכיח (שם מדעי: "Stylophora pistillata") הוא מהאלמוגים הנפוצים ביותר במפרץ אילת.
מאפיינים.
רביית המין מתבצעת על ידי שחרור פלנולות – תוצאה של רבייה מינית מושבתית.
המושבה בנויה מקבוצת פוליפים. מקורה מפלונלה שהתיישבה על מצע נח וייצרה ריבוי א-מיני מושבתי. במושבה קיימים תאי מין זכריים ונקביים ואלה יוצרים הפריה פנימית. הפלנלות משתחררות בלילה, במאות ואלפים, בחודשים ינואר-יוני.
אלמוג שיחני זה מאופיין בקצוות מעוגלים ובהירים והסתעפויות לשני ענפים בלבד. ובגבשושים חדים או כהים. ישנם הבדלים בין עוביי הענפים ואורכם. צבעו משתנה מצהבהב בהיר עד חום.
השיחן מקיים יחסי סימביוזה עם אצות שיתופיות הנקראות זואוקסנטלות היושבות עליו – הן מייצרות חמצן בתהליך הפוטוסינתזה והשיחן נושם אותו ומספק להן מושב מוגן. מעניין לגלות שצבעו בצל כהה יותר – האצות מכילות יותר כלורופיל כדי לבצע יותר פוטוסינתזה.
השיחן שימש "שפן ניסיונות" בניסוי שנוי במחלוקת אשר בדק את נזק כלובי הדגים באילת לאוכלוסיית האלמוגים במפרץ. אחת הטענות הייתה כי השיחן הוא אלמוג שמתפתח מהר וקצר חיים יחסית לאלמוגים איטיים יותר אך בעלי אורך חיים גדול יותר, את השיחן משווים לעיתים לעשב שוטה. בנוסף נטען שהשיחנים פוריים יותר כי ייצרו הרבה ביציות. אך לא נמדדה כמות הפלנלות אשר נוצרו, והן המדד הרלוונטי. כנגד הניסוי נטען גם כי מצעי הניסוי נתלו בגובה מעל פני הקרקע וכך נמנעו מענני האבק ועומס חומרי הדשן המתאספים בקרקעית.
ולטר ראוף