האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול הוקמה בשנת 1773 על ידי מוסטפא השלישי כבית ספר להנדסה ימית. בשנת 1795 החלו לימודי הנדסה צבאית במוסד למען מודרניזציה של הצבא העות'מאני. בשנת 1845 החלו לימודי אדריכלות. בשנת 1909 המוסד התרחב עוד יותר והחלו לימודי הנדסה אזרחית וציבורית.
המוסד הוכר כאוניברסיטה טכנית מודרנית בשנת 1928.
מבנה.
באוניברסיטה 99 תוכניות לתואר ראשון, 192 תוכניות לתארים מתקדמים, 14 פקולטות, מעבדה של 154.000 מ"ר ו -12 מרכזי מחקר.
טרפורם
טרפורם (באנגלית: Terraform) היא תוכנת קוד פתוח של IaC (או Infrastructure as Code), המפותחת על ידי HashiCorp. המוצר מאפשר למשתמשים להגדיר ולספק תשתית מרכז נתונים באמצעות קובץ הגדרות קריא, בשפת תצורה הצהרתית המכונה HCL (ראשי תיבות של HashiCorp Configuration Language), או בעזרת JSON.
תצורה.
טרפורם מנהלת משאבים חיצוניים (כגון תשתיות ענן ציבוריות, תשתיות ענן פרטיות, מכשירים ברשת, תוכנה כְּשֵירות ופלטפורמה כשֵירות) מול "ספקים". HashiCorp מנהלת רשימה נרחבת של ספקים רשמיים, ויכולה גם להשתלב עם ספקים שפותחו בקהילה. משתמשים יכולים לתקשר עם ספקי טרפורם על ידי הצהרת משאבים או על ידי קריאה למקורות נתונים. במקום להשתמש בפקודות ציווי לספק משאבים, טרפורם משתמש בתצורה הצהרתית כדי לתאר את המצב הסופי הרצוי. ברגע שמשתמש קורא לטרפורם על משאב נתון, טרפורם יבצע פעולות CRUD (יצירה, קריאה, עדכון, ומחיקה) מטעם המשתמש כדי להשיג את המצב הרצוי. את התשתית כקוד ניתן לכתוב כמודולים, כדי לקדם שימוש חוזר ותחזוקה.
חברת טרפורם תומכת בספקי תשתית מרכזיים בשוק הענן כמו שירותי האינטרנט של אמזון, Microsoft Azure, IBM Cloud, Google Cloud Platform, DigitalOcean, Oracle Cloud Infrastructure, VMware vSphere ו- OpenStack ועוד.
HashiCorp תומכת גם בשירות Terraform Module Registry, שהושק בשנת 2017. בשנת 2019 הציגה טרפורם את הגרסה בתשלום בשם Terraform Enterprise עבור ארגונים גדולים.
לטראפורם יש ארבע פקודות עיקריות:
Terraform
האוניברסיטה הטכנית הצ'כית בפראג
האוניברסיטה הטכנית הצ'כית בפראג (בדנית: České vysoké učení technické v Praze, או בראשי תיבות ČVUT) היא אוניברסיטה ציבורית בפראג שבצ'כיה, אשר נוסדה בשנת 1707. נכון לשנת 2020, לומדים במוסד כ-17,000 סטודנטים. האוניברסיטה הטכנית נחשבת לאחת מן הגדולות בצ'כיה, ולאחד מן המוסדות הטכניים הוותיקים ביותר במרכז אירופה. זוהי גם האוניברסיטה הטכנית הוותיקה ביותר שאינה צבאית באירופה.
האוניברסיטה הטכנית הצ'כית בפראג מעורבת בועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם.
היסטוריה.
האוניברסיטה הטכנית הוקמה כמכון לחינוך הנדסי בשנת 1707 על ידי הקיסר יוזף הראשון. המכון הפך לאוניברסיטה בשנת 1920.
בשנת 1955 הוקמה המחלקה להנדסה פיזיקלית ולחקר הגרעין. בשנת 1976 החלו לימודי האדריכלות.
מבנה.
בשנת הלימודים 2020/21 הציעה האוניברסיטה הטכנית בצ'כיה 130 תוכניות לתואר בצ'כית ו-84 באנגלית.
אנדרטה לחללי אגד ארטילרי 212
הבעיה שכולנו חיים איתה
הבעיה שכולנו חיים איתה (באנגלית: The Problem We All Live With) הוא ציור מעשה ידי האמן האמריקאי נורמן רוקוול משנת 1964. בציור נראית ילדה קטנה הולכת לבית הספר, מוקפת בארבעה נציגים של שלטון החוק, שניים מקדימה ושניים מאחור. ברקע נראה קיר מלוכלך מעגבניות שהושלכו לעבר הילדה בת השש, בדרכה לכיתה א'. הציור, המוצג במוזיאון ע"ש נורמן רוקוול בסטוקברידג' שבמסצ'וסטס, נחשב לדימוי אייקוני של התנועה האפרו-אמריקאית לזכויות האזרח.
הציור, שמן על בד בגובה וברוחב , מבוסס על סצנה מציאותית. הוא מתאר את רובי ברידג'ס, ילדה אפרו-אמריקאית בת שש, בדרכה לבית הספר היסודי ע"ש ויליאם פרנץ – בית ספר ציבורי שכל תלמידיו לבנים – ב-14 בנובמבר 1960, במהלך משבר האינטגרציה בבתי הספר בניו אורלינס (על רקע פסק דין בראון נגד מועצת החינוך). בגלל איומים על חייה, היא מלווה בארבעה סגני מרשלים; הציור ממוסגר כך שראשיהם נחתכים בכתפיים. הילדה חולפת על פני קיר שהושחת בגרפיטי גזעני: על הקיר נכתבה המילה Nigger (כינוי גנאי אתני המופנה בדרך כלל כלפי אנשים שחורים, בעיקר אפרו-אמריקאים) והאותיות "KKK". בתמונה נראית גם עגבנייה מרוסקת ומנותצת שנזרקה על הקיר. המפגינים הלבנים אינם נראים לעין, שכן הצופה מביט בזירה מנקודת מבטם.
היסטוריה.
הציור פורסם במקור כתמונת אמצע ב-14 בינואר 1964 במגזין "לוק". רוקוול סיים את חוזהו בעיתון "סאטרדיי איבנינג פוסט" בשנה הקודמת בגלל תסכול מהגבולות שהמגזין הציב לביטוי הנושאים הפוליטיים והחברתיים שאותם ביקש לצייר. המגזין "לוק" הציע לו חירות אמנותית לנושאים החברתיים שבהם הביע עניין, כולל זכויות אזרח ושילוב גזעי. רוקוול בחן נושאים דומים בציוריו כמו ציורו "צדק דרומי" (רצח במיסיסיפי) ו-"הילדים החדשים בשכונה" ; ציוריו אלה והציור "הבעיה שכולנו חיים איתה" מציבים אנשים אפרו אמריקאים במרכז, כגיבורים יחידים, במקום כמשקיפים, כחלק מסצינות קבוצתיות, או בתפקידי עבדים. כמו הציור "הילדים החדשים בשכונה", הציור "הבעיה שכולנו חיים איתה" מתאר גיבורה ילדה שחורה. כמו הציור "צדק דרומי", רוקוול השתמש בניגודים חזקים בהירים-כהים כדי לקדם את הנושא הגזעי דרך הציור.
בעוד שנושא הציור היה בהשראת רובי ברידג'ס, רוקוול השתמש בנערה מקומית, לינדה גאן, כמודל לציורו. הוא נעזר גם בבת דודתה, אניטה גאן.
את אחד מהמרשלים דיגמן לציור, ויליאם אובנהין.
לאחר פרסום העבודה קיבל רוקוול מכתבי נאצה רבים שבהם הואשם "בבגידה בגזע הלבן".
מורשת.
על פי הצעת רובי ברידג'ס, הנשיא ברק אובמה תלה את הציור בבית הלבן, במסדרון מחוץ לחדר הסגלגל, מיולי עד אוקטובר 2011. ההיסטוריון לאמנות ויליאם קלוס כתב, "מילת ה-N שם [=Nigger] – בהחלט עוצרת אותך. יש סיבה מציאותית לציור הגרפיטי כמטושטש, [אבל] זה גם ממש באמצע הציור. זהו ציור שלא ניתן היה לתלות ולו לזמן קצר במרחבים הציבוריים [של הבית הלבן]. אני די בטוח בזה".
הציור שימש את עורך דינו של או. ג'יי. סימפסון במהלך משפטו. העו"ד ג'וני קוקראן קיווה לעורר את אהדתם של המושבעים, שהיו בעיקר שחורים, בכך שהוא כלל "משהו שמתאר את ההיסטוריה האפרו-אמריקאית".
יחידת הסיירות מג&quot;ב ירושלים
יחידת הסיירות של משמר הגבול ירושלים היא יחידה המורכבת מחילות מג"ב הפועלות בגזרת מחוז ירושלים של משטרת ישראל. היחידה פועלת במרכזה ובמערבה של העיר במשימות לביטחון תושבי ומבקרי העיר.
משימות היחידה.
משימותיה ומטרותיה של היחידה הן אבטחה, הרתעה, נוכחות, בולטות ויצירת תחושת ביטחון בציבור ושיטור במקומות עם ריכוזי קהל גדולים ורגישים, בפח"ע (פעילות חבלנית עוינת) ובפלילי. היחידה פועלת במשימות ביטחון שוטף גם בציר הרכבת הקלה ברחוב יפו בירושלים מאזור ממילא ועד לתחנה המרכזית של ירושלים ומסייעת באבטחת מוסדות שלטון כמו בית ראש הממשלה, שגרירות ארצות הברית בישראל והקונסוליה האמריקאית.
היסטוריה.
בשנת 1996 בוצעו מספר פיגועי טרור נגד ישראלים ברחבי המדינה, בהם מספר פיגועים שהתרחשו בירושלים, אשר גבו מחיר של עשרות הרוגים. בעקבות גל הפיגועים הוחלט על תגבור נוסף למקומות הומי אדם והצבת חיילות בשירות המשטרה (חיב"ה) אשר יפעלו תחת אחריות משטרת ישראל.
עד שנת 2012 הסיירות היו חלק מארבע פלוגות מבצעיות כמחלקה אורגנית נפרדת בכל פלוגה. משימותיהן היו מחולקות על פי תאי שטח בהתאם לגזרות הפלוגות המבצעיות שבהן היו משרתות. בשנת 2012 הוקמה במג"ב ירושלים באופן רשמי יחידת הסיירות כיחידה עצמאית ואורגנית ככלל הפלוגות, המתבססת על לוחמות.
הכשרה ושירות.
ההכשרה אורכת כשמונה שבועות ונערכת בבית הספר החילי של משמר הגבול אשר ממוקם סמוך ליישוב בית חורון. ההכשרה כוללת למידת סמכויות תפקידי משטרה, מקצועות (אב"כ, קשר, חבלה, עזרה ראשונה ועוד), הכשרת ירי בתחום ביטחון פנים ובשטח פתוח, שדאות, תוכני חינוך הכוללים סיורים לאתרי מורשת והכנה לביצוע תפקיד הסיירת. בסיום ההכשרה מוסמכות השוטרות כרובאי 02 ומקבלות מדי משמר הגבול ותעודת שוטר.
משך השירות הוא שנתיים, אשר במהלכן קיימת אפשרות לצאת לקורסים מקצועיים כגון: מדריכי אימון גוף (מדא"ג), מדריכי קרב מגע (קמ"ג) וקורס חובשים.
ילדי החוץ
אזרחי העתיד
המוג'וס
העוגיות
הגלים
ג'ניפר וקסטון
ג'ניפר לין וקסטון (באנגלית: Jennifer Lynn Wexton; נולדה ב-27 במאי 1968) היא פוליטיקאית אמריקאית, המכהנת כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס העשירי של קהיליית וירג'יניה, מאז 2019.
ביוגרפיה.
וקסטון נולדה בשם ג'ניפר לין טוסיני בלינצ'בורג. אביה ואמה היו כלכלנים בכירים במחלקת האוצר של ארצות הברית וברשות האמריקנית לפיקוח על חוזים עתידיים (CFTC), בהתאמה. בשנת 1992 השלימה וקסטון לימודי תואר ראשון באוניברסיטת מרילנד. לאחר מכן נרשמה לבית הספר למשפטים של מכללת ויליאם ומרי, וב-1995 השלימה במקצוע זה לימודי תואר שני. את הקריירה המשפטית שלה החלה וקסטון כשותפה בארגון "Laurel Brigade Law Group". היא הייתה שופטת מחליפה במחוז לודון ובין השנים 2001–2005 היה עוזרת לתובע הכללי של קהיליית וירג'יניה.