הישיבה הוקמה בחנוכה תש"ס (1999) בשכונת קריית ישמח משה שבגני תקווה עם קבוצת תלמידים של הרב דרבקין והרב הקר שעזבו את ישיבת גרודנא באשדוד ואליהם הצטרפו תלמידים נוספים מישיבת פוניבז'. לאחר הקמת הישיבה הגיע הרב שטיינמן למסור שיחות בישיבה מספר פעמים. ישיבת פוניבז' פרסה את חסותה על הישיבה כחלק ממוסדות הישיבה.
הישיבה שכנה בקריית ישמח משה במשך 4 שנים ובאותה תקופה הייתה מוכרת כישיבת "גרודנא ישמח משה". בחודש חשוון תשס"ד (2003) עברה הישיבה לבאר יעקב למבנה שנשכר מישיבת נוה ארץ של הרב אליהו רפול, מכאן נגזר שמה גרודנא באר יעקב.
לצוות הישיבה הצטרפו הר"מים הרב יעקב יוסף אדלר, הרב יצחק אייזיק פלונצק, הרב שלמה שוורץ. המשגיח בישיבה הוא הרב דוד מנחם שניידר שכיהן כמשגיח בישיבת גאון יעקב, לצדו מכהן הרב נחמיה פרידלנדר, בנו של הרב חיים פרידלנדר.
גרודנה באר יעקב
החזיית מידע
הַחְזָיַת מידע (באנגלית: Information Visualization) מתמקדת בייצוג מידע מופשט באופן ויזואלי כדי לשפר את עיבוד המידע האנושי של המשתמש בו.
מבחינים בין:
המחקר בהחזיית מידע ויישומו מתרכז בהצגה גרפית ממוחשבת של מידע. התחום מתפתח במהירות בעיקר בגלל הצורך בניתוח והצגת נתונים מרובים בעידן ה-Big data ובמקביל, לאור ההתפתחויות בכלים ממוחשבים לניתוח נתונים והצגת התוצאות בצורה גרפית המובנת למשתמש.
החזיית מידע מובחנת מוויזואליזציה מדעית.
רקע והיסטוריה.
התחום של החזיית מידע התפתח ממגוון של תחומי מחקר כגון מדעי המחשב, אינטראקציית אדם מחשב, גרפיקה, עיצוב חזותי, מדעים התנהגותיים ובמיוחד פסיכולוגיה, סטטיסטיקה ומדעי הניהול. ההשלכות המעשיות של החזיית מידע ניכרות לא רק במחקר מדעי אלא גם בטכניקות המיושמות בספריות דיגיטליות, כריית נתונים, קבלת החלטות, חקר שווקים, ניהול התפעול ומחקר ופיתוח רפואי.
עיקר הפיתוח והשימוש כיום הוא בהחזיית מידע אינטראקטיבית (Interactive information Visualization) אשר משלבת את האפשרות לעבודה הידודית בין המשתמש למערכת הממוחשבת בניתוח והצגת נתוני עתק (Big Data) בצורה מיטבית. הפן האינטראקטיבי שימושי במיוחד בהחזיית מידע לניתוח נתונים אשר דורשת לעיתים תהליך ממושך של ניסוי וטעיה על מנת למצוא פתרון.
הבסיס הפסיכולוגי של החזיית נותנים נשען על ההבנה ביכולת התפיסתית הרחבה של עין האדם כדי לקלוט מידע רב במבט אחד וביכולות הקוגניטיבית לבחון ולהסיק תובנות ממידע שמוצג באופן אינטואיטיבי.
שיטות ספציפיות להצגת מידע.
טכניקות של החזיית מידע כוללות תרשימים להצגת נתונים כמותיים המאורגנים לפי ממדים מופשטים כמו גיל או מגדר ותרשימים אחרים כמו מפות וקרטוגרמות () הממפות נתונים ממרחב מסוים. מטבע הדברים, תחומי מחקר שונים פיתחו מפות שונות (כמו מפות גאוגרפיות) לייצוג מרחבים שונים אשר מאפשרות ניתוח נתונים ייעודי ולכן פירוט הטכניקות הללו מצוי בתחום הרלוונטי. תרשימים כלליים להצגת נתונים כמותיים כוללים דיאגרמת עמודות, תרשים פיזור (Scatter diagram), תרשים משטחים (Surface plot), תרשים עץ (Tree map), דיאגרמת עוגה, תרשים פארטו, תרשים Q-Q ועוד. חלק מהתרשימים הללו מתבסס על שיטות לניתוח נתונים השאובות מסטטיסטיקה, כריית נתונים, ולמידה ממוחשבת המאופשרות בכלים ממוחשבים תכנה להחזיית מידע.
לאור המגוון של שיטות להצגת מידע מתבקש לדעת באיזו לבחור. אחד הקריטריונים לבחירת השיטה היא סוג הנתונים שאותם יש לייצג, למשל האם הנתונים הם קטגוריים (כמו מגדר) או אינטרווליים (כמו גיל). הטבלה הבאה משקפת תובנות מהפרקטיקה, אם כי הנושא עדיין נחקר.
כלים ממוחשבים ושילוב של אדם ומחשב.
החזיית מידע נתמכת על ידי כלים ממוחשבים ונחקרת במספר תחומים הקשורים למחשבים. ב-1987 הופיע גיליון מיוחד של "Computer Graphics", שהוקדש לוויזואליזציה ב"מדעי המחשב". מאז, מתקיימים כנסים וסדנאות בנושא. למשל, כאלה המאורגנים על ידי ה-Institute of Electrical and Electronics Engineers ו-ACM SIGGRAPH. החזיית מידע בהקשר הכללי יותר (לאו דווקא בהקשר המדעי) מניחה בדרך כלל שילוב של אדם ומחשב בתהליך של ניתוח והצגת מידע על מנת לגלות תופעות ותובנות חדשות, לבחון השערות, לפתור בעיות ולקבל החלטות, ולתקשר תוצאות. היא נשענת על שיטות סטטיסטיות ואחרות של ניתוח נתונים והצגתם המיושמות בעזרת כלים ממוחשבים.
בנוסף לשיטות ניתוח ממוחשבות, החזיית המידע נשענת על יכולות של תפיסה ועיבוד מידע אנושי לצורך קליטה והבנה של מידע חזותי ולצורך הסקת תובנות מהמידע ופתרון בעיות. אי לכך, מתבקשת התאמה בין שני המרכיבים, ממוחשב ואנושית ולכן השאיפה להציג מידע קליט, מובן ואינטואיטיבי. לכן, גם האופי הבין-תחומי של החזיית מידע אשר התפתחה מתוך מחקר במדעי המחשב, גרפיקה, סטטיסטיקה, למידה חישובית, עיצוב חזותי, פסיכולוגיה, קבלת החלטות, ואינטראקציה בין אדם למחשב. האופי הבין-תחומי של החזיית מידע מתחזק גם כתוצאה מהיישומים הרבים בתחומים וכרכיב קריטי במחקר מדעי, ספריות דיגיטליות, כריית נתונים, קבלת החלטות עסקיות, וגילוי סמים.
תכנות רבות לתמיכה בעבודה כמו גיליון אלקטרוני כללו פונקציות להחזיית מידע כמו למשל התרשימים גרף עמודות, גרף קווי, גרף בועות וכו'. כיום ניתן למצוא תוכנות ייעודיות להחזיית מידע עם מגוון גדול של תרשימים ושיטות לניתוח שמאפשרות ניתוח והצגה של נתונים רבים ומורכבים יותר מבעבר. תוכנות אלו מדריכות את המשתמש לבחור בתרשימים וטכניקות מתאימים לסוג הנתונים וסוג הבעיה שיש לבחון.
מיכאיל וורונצוב (קנצלר)
מיכאיל וורונצוב
אור אינברום
ליאור (אור) אינברום (נולד ב-12 בינואר 1996) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר בהפועל אום אל פאחם מהליגה הלאומית.
קריירה.
אינברום התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ס. קריית גת, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד. ב-17 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 3–0 על מכבי פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. ב-20 בספטמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 נגד הפועל חיפה, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה. עד לסיום עונת 2014/2015 שיחק אינברום 25 משחקי ליגה וכבש שלושה שערים, ובתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. בעונת 2015/2016 כבש אינברום 14 שערים בליגה הלאומית והיה מלך שערי הקבוצה, ובתום העונה חזרה מ.ס. אשדוד לליגת העל. בעונת 2016/2017 כבש ארבעה שערים בליגת העל, ובמקביל זומן לנבחרת הצעירה של ישראל וערך במדיה חמש הופעות.
ב-20 ביוני 2017 חתם אינברום לארבע עונות בגנט מליגת העל הבלגית. אינברום לא שיחק במדי הקבוצה, וב-31 באוגוסט 2017 הושאל לקבוצת מריבור, אלופת ליגת העל הסלובנית, במדיה ערך שתי הופעות. ב-30 בינואר 2018 חזר אינברום לישראל והושאל בחזרה למ.ס. אשדוד, ועד תום עונת 2017/2018 כבש ארבעה שערים ב-13 הופעות ליגה.
ב-21 ביוני 2018 הושאל אינברום לבית"ר ירושלים וחתם לעונה אחת בקבוצה. ב-12 ביולי 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כאשר עלה מן הספסל נגד צ'יחורה סצ'חרה בשלב הראשון של מוקדמות הליגה האירופית, שהסתיים בתיקו 0–0. ב-17 בספטמבר 2018 כבש אינברום את שער הבכורה שלו במועדון, במשחק מול הפועל חיפה שהסתיים בתיקו 2–2. במהלך העונה היה אינברום מעורב במספר אירועים מחוץ למגרש. בליל השנה האזרחית החדשה נפצע אינברום מדקירות סכין בפלג גופו התחתון בפתח ביתו שבאשדוד ופונה לבית החולים אסותא. חודש וחצי לאחר מכן נחקר במשטרה בחשד להתחזות, לאחר שהגיע לבית החולים לטיפול אך השתמש בתעודת זהות של אדם אחר. בעקבות האירועים נשקל המשך דרכו בקבוצה. לאחר שחתם על חוזה מופחת והתחייב להתגורר בירושלים הוחלט לאפשר לו להמשיך לשחק בקבוצה עד לתום העונה.
ב-27 ביוני 2019 הושאל אינברום להפועל תל אביב, וחתם על חוזה לעונה אחת עם אופציה לרכישה מקבוצתו הבלגית בתום העונה. ב-30 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב במשחק מול מ.ס. אשדוד בגביע הטוטו. ב-28 בספטמבר 2019 כבש אינברום את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, במשחק מול בני יהודה שהסתיים בתיקו 1–1, ובסך הכל ערך במדי הקבוצה 14 הופעות בכל המסגרות ובינואר 2020 שוחרר מהמועדון.
ב-4 בפברואר 2020 הושאל אינברום עד סוף העונה למכבי פתח תקווה מהליגה הלאומית, עם אופציה לרכישה.
ב-2 ביוני 2021 חזר אינברום למ.ס. אשדוד.
ב-5 בינואר 2022 השואל שוב למכבי פתח תקווה עד לתום העונה. ב-17 באוגוסט עזב את אשדוד וחתם בהפועל אום אל-פחם.
לואיס שטיגליץ
לואיס ניל שטיגליץ (באנגלית: Lewis Neal Stieglitz; נולד ב-27 בנובמבר 1935), הוא אתלט יהודי-אמריקאי בעבר, סגן אלוף ארצות הברית (1959) ואלוף המכביות (החמישית 1957 והשישית 1961) בריצת 5000 מטר, שיאן ארצות הברית בריצת 10000 מטר ובעל מדליית ארד מאליפות ארצות הברית בריצת 3000 מטר מכשולים.
ביוגרפיה.
שטיגליץ גדל בהרטפורד קונטיקט.
בתחרות שנערכה בדייטון, אוהיו ב-22 ביוני 1957 קבע שטיגליץ בריצת 3000 מטר מכשולים שיא אישי של 9.24.6 דקות. באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 10.05.6 דקות.
אלוף המכביה.