הסדרה עלתה למסכים בישראל בשנת 1994, ושלוש זכייניות ערוץ 2 באותה עת, קשת, רשת וטלעד, חלקו בה במהלך יוצא דופן של שיתוף פעולה. קצב ההפקה של B&amp;B עומד על חמישה פרקים בשבוע, ובעת שהסדרה נרכשה לשידור בישראל כבר צולמו כ-1750 פרקים. הזכיינות החליטו לשדר את הסדרה בקצב של 12 פרקים בשבוע, שניים ביום, בימים ראשון עד שישי. הסדרה שודרה בשעה ארבע אחר הצהריים; שני פרקים ביום בשילוב מקבצי פרסום, סך הכול כ-50 דקות לצופה הישראלי. B&amp;B זכתה לפופולריות רבה בקרב הצופה הישראלי, ביחס לשעת השידור. לבסוף הודבק הקצב ולזכייניות לא נותר אלא להשוות את קצב שידור הפרקים עם קצב ההפקה - כלומר הפחתה מ-600 פרקים בשנה, ל-250 בלבד, זאת לאכזבת רבים מהצופים. המתכונת שנבחרה היא שידור של פרק אחד ביום, שישה ימים בשבוע במשך 10 חודשים בשנה. בחודשי הקיץ שודרו פרקים נבחרים בשידור חוזר. בשנת 2005 יצאה טלעד מהתמונה ונותרו בערוץ 2 הזכייניות קשת ורשת. בשלב זה או מעט מאוחר יותר ויתרה רשת על שידור הסדרה והיא שודרה על ידי קשת בלבד בקצב של שלושה פרקים בשבוע. בשנת 2007 נודע כי גם קשת תחדל משידור הסדרה. המעריצים המאוכזבים חששו ששידורה של הסדרה בישראל הגיע לסיומו, אך ביולי פורסם כי היא נרכשה לשידור על ידי yes. בחודש אוגוסט 2007 הסתיימו שידורי הסדרה בערוץ 2 ועברו לשידור בלעדית בחברת השידורים בלוויין, בערוץ yes stars Base.
החל מיולי 2009 פרקי הסדרה מוצעים בחינם למנויי חברת הלוויין yes באתר החברה באינטרנט. ב-17 בינואר 2010 הסדרה חזרה להיות משודרת גם בהוט במסגרת ערוץ HOT Family יחד עם השידור בלוויין (כך שנוצר פער של שתי עונות אצל לקוחות הוט הצופים בסדרה). ביוני 2015 הסדרה שודרה בהוט וביס בערוץ CBS Drama. הסדרה זמינה בחינם בשירות ה VOD של הוט ויס.
באוגוסט 2017 ערוץ CBS Drama הפסיק את שידוריו בישראל וכיום הסדרה משודרת בערוצים HOT 3,yes DRAMA וAMC לסירוגין באותן שעות.
שיכוך כאבים
הצופים העבריים
תנועת הצופים העבריים בישראל (בקיצור הצופים) היא תנועת נוער בלתי-מפלגתית וחלק מ"התאחדות הצופים והצופות בישראל", "ארגון הצופים העולמי" ו"אגודת המדריכות והצופות העולמית". התנועה מושתתת על ערכי הציונות ועל עקרונות תנועת הצופים הבסיסים (ערכי הליבה: מעורבות חברתית, זהות יהודית, דמוקרטיה ורב תרבותיות) ומידות הצופה (עזרה לזולת, ערכי חברות ורעות, שוויון ועוד).
היסטוריה.
תנועת הצופים העולמית הוקמה ב-1907 בבריטניה על ידי באדן פאוול.
התנועה העברית הוקמה בפסח שנת 1918 על ידי איחודן של שלוש אגודות הספורט והן אגודת המשוטטים חיפה, נציגי המכבי מיפו ואגודת ההתעמלות "הרצליה", שקיימו פעילויות על פי המתכונת של מייסד הצופים העולמיים (The Scouts) באדן פאואל. לראשות התנועה נבחר צבי נשרי. הקשר בין האגודות היה רופף אם בכלל ולא הייתה זו עדיין תנועה מגובשת לחלוטין במלוא מובן המילה.
שבט הצופים הראשון בישראל, "משוטטי בכרמל", הוקם בשנת 1919. מאוחר יותר בשנת 1925 נפתח רשמית שבט הצופים העבריים,"משוטטי בכרמל" בשכונת הדר בחיפה, על ידי בית הספר הריאלי בחיפה ביוזמת אחד ממוריו - אריה כרוך (מי שעמד מאוחר יותר במשך שנים רבות בראש תנועת הצופים העבריים). כמו כן, הוא זה שטבע את שמו יוצא הדופן של השבט.
באמצע שנות ה-30 היו, בחיפה, בתל אביב בירושלים, בראשון לציון, חדרה ובפרדס חנה עשרה שבטים:
בשנת 1939 הצטרפה לצופים העבריים עדת הצופים (הדתיים) שבראשות אשר ריבלין, 9 שנים קודם לכן בשנת 1930 הוקם השבט הראשון של עדת הצופים, שנקרא בהתחלה "זרובבל" ולימים שבט "העדה".
בשנות ה-40 שלחה התנועה את מיטב בוגריה לפלמ"ח. בזמן זה מרכז התנועה עוד היה בצפון הארץ והמתגייסים לפלמ"ח התאמנו בשטח בית הספר הריאלי לקראת צירופם לארגון. כמו כן שלחה התנועה את בוגריה לגרעינים ברחבי הארץ כדי ליצור התיישבות ועבודה עברית.
התפלגות התנועה.
בשנת 1951, בעת הפילוג של הקיבוץ המאוחד (ממנו פרש "איחוד הקיבוצים", שהקים יחד עם "חבר הקבוצות" את איחוד הקבוצות והקיבוצים) חל פילוג גם בתנועת הצופים העבריים. רוב חברי התנועה, רצו לשמור על צביונה הדמוקרטי והבלתי מפלגתי.
במועצת התנועה, שהתכנסה באוקטובר 1950, הוחלט להוסיף לעקרונות תנועת הצופים העבריים את שלילת המשטרים הטוטליטריים (קומוניזם, פאשיזם). בעקבות החלטה זו פרשו מן התנועה תומכי מפ"ם, שצידדו בקומוניזם, והקימו במאי 1951 את תנועת הצופים החלוציים שהצטרפה לאחר תקופה קצרה לתנועת המחנות העולים, שהייתה מזוהה גם היא עם הקיבוץ המאוחד ועם מפ"ם.
תנועת הצופים העבריים נשארה בקשר עם איחוד הקבוצות והקיבוצים, שהיה מזוהה באופן בלתי פורמלי עם מפא"י, ולא עם הקיבוץ המאוחד שדגל באידאולוגיה הקומוניסטית.
תנועת הצופים כיום.
כיום מונה תנועת הצופים העבריים למעלה מ-90,000 חניכים וחניכות ביותר מ-230 שבטים, והיא מוגדרת כתנועת הנוער הגדולה ביותר בישראל .
בשל גודלה, התנועה מחולקת ל-15 הנהגות אזוריות שפועלות באופן אוטונומי יחסית, אך כפופות להוראות ונוהלי התנועה, בנוסף לעמותת צופי צבר המפעילה שבטי צופים לילדי ישראלים בארצות הברית, קנדה, אוסטרליה, אוקראינה, מולדובה, רוסיה, בלארוס, הולנד ואנגליה, להם הנהלות ופעילויות נפרדות, אך ערכים ועקרונות זהים.
בכל הנהגה קיים מרכז הנהגה וצוות הנהגה אשר מנהלים את פעילות ההנהגה הן בהיבטים חינוכיים והן בהיבטים לוגיסטיים ניהוליים.
תפקיד מרכז ההנהגה לנהל את כלל ענייני ההנהגה ופעילותה, קיום סדרי התנהלות, קיום נוהלי בטיחות, הכשרת מרכזי השבטים ורכזי ההדרכה, ניהול הכספים בהנהגה ופיקוח על ניהול תקין.
בענייני הכספים בתוך שבטי ההנהגה, ניהול אירועים (״מפעלים״- בשפת הצופים) הנהגתיים בעיקר בחגים ובחופש הגדול.
חלק מההנהגות מתפרשות על שטח גאוגרפי נרחב (כך למשל "הנהגת דרום" עוסקת בכל היישובים שבין אשקלון לירוחם) וחלקן עירוניות וכוללות שבטים אך ורק בתוך המטרופולין (הנהגת תל אביב-יפו). בנוסף להנהגות ישנם גם מגזרים שונים של שבטים, כגון: צופי ים, ו"עדת הצופים", חטיבה דתית שהייתה בעבר תנועה נפרדת ("הצופים הדתיים").
יושב ראש תנועת הצופים העבריים הוא רז פרל ומזכ"ל התנועה הוא קלי כהן.
המנון הצופים.
"היה נכון למלא חובתך
נאמן לעמך ולארצך
בכל עת לזולת תעזור
חוקתך הצופה שמור תשמור
היה נכון, נכון תמיד
היה נכון, נכון תמיד
היה נכון חוקתך לשמור"
התפיסה הערכית של תנועת הצופים העבריים.
תנועת הצופים העבריים מונחית בידי השקפת עולם המבוססת על ערכי הרוח והמורשת התרבותית של עם ישראל ולאור ערכיה הדמוקרטיים של מדינת ישראל.
מחויבת לערכי מוסר אנושיים וכן לקידום התפתחותם, רווחתם וכבודם של בני האדם.
תנועת הצופים תקיים חיי תרבות ישראלית-יהודית-צופית יוצרת פתוחה ומשמעותית
מידות הצופה.
בתנועת הצופים העבריים קיימות מידות הצופה, מידות הצופה הן בעצם החוקים לפיהם אמור הצופה לחיות את חייו האישיים:
ההבטחה הצופית:
הנני מבטיח הבטחה שלמה
לעשות כל שביכולתי
לשרת את עמי ומדינתי
לעזור לזולת בכל עת
וקיים את חוקת הצופה.
דרגות בתנועת הצופים העבריים.
כל שכבת גיל בתנועת הצופים נקראת בשם משלה, המאפיין שלב בתהליך ההתבגרות, התגבשות הקבוצה וזהות החניך האישית. במהלך השנה מתקיים טקס הנקרא "יום צופה" (לחלופין: "יום שבט") ובו עובר החניך טקס מעבר דרגה בהתאם לשכבת הגיל בה הוא נמצא. לאחר שעבר החניך את הטקס, מוענק לו טלאי עם רקמת הדרגה החדשה.
דרגות הצופים הן:
דרגת ניצן - ניתנת לחניכי כיתות ד' (עופרים). על דרגת הניצן מופיע ציור העופר, שכן חניכי ד' הם עופרים - צעירי השבט.
דרגה ג' - ניתנת לחניכי כיתות ה' (נחשונים). על הדרגה מופיע ציור עלי החבצלת. ציור זה הוא החלק הראשון בסמל הסתדרות הצופים.
דרגה ב' - ניתנת לחניכי כיתות ו' (משוטטים). על הדרגה מופיע ציור של מגן דוד. ציור זה הוא חלק נוסף בסמל הסתדרות הצופים.
דרגה א' - ניתנת לחניכי כיתות ז' (חותרים). הסמל כולל בתוכו את דרגה ג' - עלי החבצלת, ודרגה ב' - מגן דוד.
דרגת צופה - ניתנת לחניכי כיתות ח' (מבטיחים). הדרגה היא הסמל המלא של הסתדרות הצופים, היא כוללת את הסיסמה "היה נכון",
ומסמלת את השלמת רכישת הידע הצופי הבסיסי על ידי החניך - כפי שהסמל הושלם מכל חלקיו.
גם לשכבות הבוגרות שמות, אך הן אינן ממשיכות בטקסי מעבר הדרגה היות שהחניכים השלימו את הכשרתם הצופית.
חניכי שכבת ט' - סוללים
חניכי שכבת י' - מדריכים
חניכי שכבת י"א - בונים
חניכי שכבת י"ב - מגשימים.
עניבות בתנועת הצופים העבריים.
לכל חבר בתנועת הצופים עניבה שונה, הנקשרת מגולגלת בתוך צווארון חולצת החאקי. קשר העניבה מסמל את הקשר של המדריך לחינוך לעשיית מעשים טובים. בשנים ד' - ט' מסמלים צבעי העניבה את שכבת הגיל של החניך, ולאחר מכן את תפקיד חבר השכב"ג בשבט.
המבנה הארגוני.
מבחינה ארגונית, ניתן לחלק את תנועת הצופים בדרך הבאה:
מחלקות חינוכיות.
בראש האגף עומד סמזכ"ל התנועה דניאל עמירה.
הצוות הבוגר.
הצוות הבוגר בתנועת הצופים מורכב משני נדבכים המשתפים פעולה זה עם זה: דרג מתנדב ודרג שכיר. הצוות הבוגר אחראי על ניהול כל המחלקות, ההנהגות והשבטים.
בכל שבט ישנם בדרך כלל 2–3 תפקידים קבועים המאוישים על ידי צוות בוגר:
לעיתים ישנם תפקידים נוספים שמאוישים על ידי הדרג השכיר כמו מדריכי שכבות, מפקדי קורס וכו', ותפקידים נוספים שמאוישים על ידי הדרג המתנדב כמו סגן ראש השבט, גזבר השבט, חבר ועד הורים וכו'.
בנוסף, לכל הנהגה יש "צוות הנהגה" (מרכז ההנהגה, מרכזי הדרכה הנהגתיים וכו'), שמורכב מהדרג השכיר, ותפקידים אחרים המאוישים על ידי הדרג המתנדב (ראש ההנהגה וכו').