בין השנים 1986–1991 וייל ניהל את מחלקת העיתונאות של ההסתדרות הציונית העולמית. במהלך תפקיד זה ערך את הירחון החדשותי "הסצנה הישראלית" (Israel Scene), מאמרים בשם סוכנות הידיעות של ההסתדרות הציונית העולמית, "כיוונים", "צבר", עדכוני ירושלים והוצאות נוספות בשם ההסתדרות.
תרומות לתחום.
וייל כתב, ערך ותרם למגוון גדול של פרסומים נוספים, ביניהם האנציקלופדיה היהודית, המדריך לישראל ולירושלים, המילון הפוליטי של המזרח התיכון, האנציקלופדיה של הציונות, המדריך לתרבות היהודית, הביוגרפיה של ההיסטוריה היהודית והביוגרפיה העולמית של נשים יהודיות.
פעילות מקצועית נוספת.
מאז 1995 וייל מכנס ומארגן את הסמינר האנגלו-ישראלי הדו שנתי. בסמינר זה מתכנסות דמויות מובילות ישראליות ובריטיות מתחומים נבחרים. וייל ממשיך להיות העורך ומוציא לאור של מידע אקדמי ולא אקדמי עבור הסמינר.
מאז שנת 2010 אחראי וייל למידע בשפה האנגלית של תוכנית "לימוד FSU", אדפטציה לשפה הרוסית של תוכנית לימוד עבור הקהילות היהודיות.
פעילות ציבורית.
מאז שנת 1977 מתנדב וייל למילואים ביחידת מל"ח (משק לשעת חירום) האחראית על תפקוד החיים האזרחיים במצבי חירום. פעילות מל"ח החלה במבשרת ציון שם הקים וייל מערכת מידע לציבור לבקשת ראש המועצה דאז. החל משנת 1987 מונה וייל לאחראי על הקמת ותפעול מערכי מידע לציבור ביתר הרשויות המקומיות במחוז ירושלים. מתפקיד זה פרש וייל במאי 2016.
בשנת 1995 הקים וייל את "שיח ושיג", האגודה הישראלית לתרבות הדיון, שהביאה את אמנות הדיבייטינג והדיבור הציבורי לבתי ספר ואוניברסיטאות בישראל. בנוסף, האגודה שולחת משלחות לתחרויות דיבייטינג בינלאומיות.
וייל חבר בוועד המנהל של המרכז העולמי בני ברית, כמו כן הוא יושב בחבר השופטים של הפרס השנתי על שם מטסדורף למצוינות בתחום העיתונאות בתפוצה היהודית עולמית.
פרסים.
בשנת 1985 הוענק לוייל פרס ידיד ירושלים מטעם יריד הספרים הבינלאומי בירושלים.
בשנת 2015 זכה וייל בפרס בוני ציון מטעם עמותת נפש בנפש בתחום תרבות, ספרות ואומנות בשל תרומתו לחיים התרבותיים והספרותיים בישראל.
Star Wars
ספרייה אזורית גזר
ספרייה אזורית גזר היא ספרייה ציבורית בבית חשמונאי ומשרתת את תושבי מועצה אזורית גזר.
היסטוריה.
הספרייה הוקמה בשלהי 1969 ביוזמת יו"ר מועצה אזורית גזר משה דוקטורי ובמימון יד הנדיב וקרן רוטשילד. היא מוקמה על גבעה ממזרח למושב עזריה, במקום שלימים ייקרא "בית חשמונאי". הספרייה האזורית גזר הייתה למעשה אבן הפינה והמבנה הראשון בקריית החינוך הצמודה וביישוב בית חשמונאי שהוקם כעבור שנה ב-1970.
בטקס הפתיחה בחודש נובמבר 1970, נכחו ראש המועצה האזורית משה דוקטורי, סגן ראש הממשלה ושר החינוך יגאל אלון והגברת דורותי רוטשילד נציגת התורמים.
אמפיפארק באר שבע
אמפיפארק באר שבע (וכן: אמפיתיאטרון באר שבע) הוא אמפיתיאטרון ומתחם הופעות שממוקם ברחוב שלושת המצפים בעיר באר שבע. הוא משתרע על פני 104 דונם שהם כ-2% משטח פארק נחל באר שבע. בנייתו של האמפיפארק הסתיימה באוקטובר 2013. הוא הגדול ביותר והמאובזר ביותר בישראל. עלות הקמתו של האמפיתיאטרון נאמדה בכ-60,000,000 ש"ח.
האמפיפארק אירח מופעים גדולים, ובהם בין היתר מופעיהם של שלמה ארצי, אייל גולן, שרית חדד, שלומי שבת, עומר אדם, ליאור נרקיס ומשה פרץ.
תכנון ובנייה.
האמפיפארק נבנה ביוזמתה של עיריית באר שבע ובשיתוף עם וחברות הבת שלה, בהן כיוונים - החברה לתרבות הפנאי באר שבע, רשות הניקוז "שקמה בשור", הקרן הקיימת לישראל, משרד השיכון וארגון JNF ארצות הברית.
תכנונו של האמפיפארק בוצע על ידי משרד אדריכלים בראשותו של האדריכל גדעון שריג. התכנון הסתיים בשנת 2010.
האמפיפארק נבנה על גבעה מלאכותית שגובהה 13 מטרים ושטחה הוא 57 דונם בלב פארק נחל באר שבע. הגבעה נבנתה בהובלת הקרן הקיימת לישראל ורשות הניקוז "שקמה בשור". עבודות העפר כללו כ-500,000 מטר מעוקב אדמה, שהובאה מאזור באר שבע וממאגר מים נבטים שנבנה במקביל על ידי קרן קיימת לישראל.
לאחר השלמת עבודות העפר, החלה בניית האמפיפארק עצמו ועבודות הפיתוח. עבודות הבנייה הסתיימו באוקטובר 2013. המתחם נחנך בהופעה של הזמר שלמה ארצי ב-24 באוקטובר 2013.
מרכיבי מתחם האמפיפארק.
האמפיפארק כולל מתחם מופעים מגודר המכיל בין 10,000 ל-12,000 מקומות ישיבה, מהם כ-4,000 מושבים קבועים והשאר במדשאה שמסביב. אל המתחם מובילות שלוש כניסות קהל ובמרכזו ניצבת במה בשטח 665 מ"ר. מעל לבמה אלמנט תאורה המתנשא לגובה של 42 מטרים ובנוי מברזל וכבלי פלדה שעליהם נורות LED, המציגות בשעות החשיכה מופע אור המסמן את המתחם מרחוק.
במקום ישנן רחבות דשא חיצוניות לאירוח כנסים ואירועים גדולים, מבני שירותים ותשתית לפריסת עמדות שירותים ניידים.
מחוץ למתחם המגודר, ניצבות שלוש במות קטנות הנקראות "אמפי-דשא" המיועדות להכיל עד 6,000 אנשים כל אחת, מתחמי פיקניק מוצלים, שבילי הליכה, שבילי אופניים ומתקני משחק.
אנטוניו קוסטה
רוני אוואט
רוני אוואט (נולד ב-12 באוגוסט 1968) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם ומאמן כדורגל בהווה, המאמן את הפועל רמת גן.
קריירה.
אוואט, בנו של ז'אן קלוד אוואט שהיה מאמן כדורגל בהפועל אשדוד ובעירוני אשדוד, גדל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד והחל לשחק בבוגרים כאשר הקבוצה הייתה בליגה ב'. הוא היה שותף לעליית הקבוצה עד לליגה הבכירה. אוואט, ששיחק בתפקיד הבלם ולעיתים כקשר, היה ידוע כשחקן הגנה קשוח ואף ענד את סרט הקפטן של הקבוצה לאורך תקופות שונות. בתחילת עונת 1996–1997 נפצע אוואט בברכו ונאלץ לפרוש כאשר הוא בן 29.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל החל אוואט לאמן במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד עד אשר הגיע לאמן את קבוצת הנוער. בהמשך, אימן את קבוצת הנוער של מועדון ספורט אשדוד, והנהיג את הקבוצה לזכייה ראשונה בגביע המדינה לנוער.
ב-2015 מונה אוואט לתפקיד עוזרו של אייל לחמן, מאמן הקבוצה הבוגרת של מועדון ספורט אשדוד, ובהמשך השנה אף החליף את לחמן כמאמן הראשי. בסיום אותה עונה עלתה הקבוצה בהדרכתו בחזרה לליגת העל.
ב-14 בפברואר 2017, בעקבות מינויו של רן בן שמעון למאמן הקבוצה, הוסט אוואט לתפקיד עוזר המאמן. אך פוטר באותה שנה ב-3 באוקטובר יחד עם ראובן עטר.
ב-13 ביוני 2018 מונה אוואט למאמנה של מכבי יפו. הקבוצה סיימה במקום השישי בליגה א' דרום, ובסיום העונה עזב את המועדון.
ב-27 במאי 2019 מונה אוואט לקדנציה שנייה במ.ס. אשדוד כמאמן ראשי, כאשר לצידו מונה משה אוחיון כמאמן שני. במהלך העונה לקה אוואט באירוע לבבי ובעקבות כך הוחלט למנות במקומו את רן בן שמעון למאמן הקבוצה.
במאי 2021 מונה למאמן הפועל אשדוד. ב-7 באוקטובר 2021 התפטר מאימון הקבוצה, אולם לאחר כשבוע חזר בו ושב לאמן את הקבוצה. ב-7 בדצמבר התפטר סופית מאימון הקבוצה. 4 ימים לאחר מכן, מונה למאמן הפועל רמת גן.
חיים אישיים.
אוואט נשוי ואב לשלושה ילדים. הוא עובד בעיריית אשדוד ברשות הספורט העירונית.
בן דודו של שוער העבר דודו אוואט.
סארומן
סארומן הוא דמות בדיונית מגזע המיאר, בלגנדריום מעולם הפנטזיה של ג'ון רונלד רעואל טולקין. סארומן הוא אחד מהאיסטרי, מיאר שנשלחו לארץ התיכונה כדי להגן על תושביה מפני סאורון, והיווה את הראש של מסדר זה עד שהושחת על ידי אויב המסדר סאורון.
ביוגרפיה בדיונית.
לפני עלילת ה"הוביט".
סארומן הוא הקוסם הלבן. הוא מיאר, אחד מהאיסטארי. הוא השני המוכר ביותר מבין המיאר שבולינור. בשנת 1000 לעידן השלישי החליטו הולאר לשלוח מסדר קוסמים לארץ התיכונה כדי ליעץ ולסייע ליושבי הארץ התיכונה במאבקם נגד סאורון. שמו היה קורומו בואלינור והוא המיאר הראשון שנחת בחופי הארץ התיכונה. נאמר עליו שהוא הבכיר מבין האיסטרי וגנדלף תמיד התייחס אליו כראש המסדר. עוד נאמר עליו שהוא היה החזק במסדר, ואף מהחזקים שבמיאר. מאחר שהיה לבוש בגלימה לבנה, היה כינויו בקרב בני האדם "סארומן הלבן" (כינויי הקוסמים נובעים מצבע גלימתם וחשיבותם במסדר; "לבן" היא הדרגה הגבוה ביותר). כינוייו הנוספים הם: "סארומן החכם", "סארומן הבוגד", וקורוניר. לאחר הרבה שנות שירות של האיסטרי, חשק סארומן בכוחו של סאורון וחפץ להשיג את הטבעת ולשלוט בה בעצמו. עם זאת, כוחו לא עמד בפני סאורון והוא היה נתון למרותו דרך אבני הפלנטיר.
במשך אלף שנים בערך הוא שוטט במזרח הארץ התיכונה, יחד עם הקוסמים הכחולים. הוא חזר לבדו (לא ידוע מה עלה בגורלם של הקוסמים הכחולים) בשנת 2463 לעידן השלישי והפך לראש המועצה הלבנה (נגד הצעתה של גלדריאל). שהוקמה על ידי הבני לילית (הארץ התיכונה) והאיסטארי. זה הזמן שבו סארומן החל לחקור את מקור ומהות טבעות הכוח.
בשנת 2758 לעידן השלישי הוא קיבל את מפתחות האורתנק מהסוכן ברן, שם הוא בנה את משכנו ומשם גם המשיך את מחקריו על טבעות הכוח.
תפקידו ב"הוביט".
כשהמועצה הלבנה קיבלה מגנדלף הוכחה חד משמעית שבעל האוב הוא סאורון בשנת 2851, סארומן התנגד להחלטה להתקיף את בעל האוב. התנגדותו דחתה את ההתקפה בכתשעים שנה. אך לבסוף הוא עזר בהתקפה בכשפיו ובמתקניו המסתוריים. (על-פי הסרט "ההוביט: קרב חמשת הצבאות" הוא אף סייע בחילוץ גנדלף מדול גולדור ודרש משאר חברי המועצה הלבנה "להשאיר" את סאורון לו).
תפקידו ב"שר הטבעות".