מועדוני רוטרי בעולם מאורגנים ב"אזורים". בדרך כלל החלוקה היא לפי מספר המועדונים. יש מדינות שבהן מספר "אזורים". מועדוני ארץ ישראל היו בזמנו חלק מאזור 83 (אחר כך אזור 199), שכלל גם את מצרים, קפריסין, לבנון ועבר הירדן (כפי שמדינה זו נקראה באותה עת). נציגים ממדינות שונות השתתפו בוועידות בארץ ישראל, ונציגי המועדונים מא"י היו אורחי הוועידות האזוריות אצל השכנים.
הקמת מדינת ישראל ניתקה את חמישה עשר מועדוני הרוטרי מהאזור שלהם ובשל היותה של ישראל מדינה מוקפת בשכנים עוינים, נוצר קושי בשיוך האזור. בביקורו של הנשיא העולמי בישראל בשנת 1953, הוא הבטיח לשקול הקמת אזור עצמאי אם יוקמו עוד שלושה מועדונים. המועדונים הוקמו וישראל הוכרה כאזור עצמאי מספר 249, שכיום הוא אזור 2490.
כיום.
ברוטרי ישראל חברים, נציגי ציבור, שופטים, רופאים, מנהלים בכירים, אנשי חינוך והוראה ובעלי עסקים עצמאיים, ביניהם השמות המוכרים הבאים:
מיזמים בישראל.
קרן גרידינגר.
עמותה שהוקמה בשנת 1967 על ידי מועדון רוטרי תל אביב-יפו, מועדון רוטרי חיפה ונציגי המשפחה, לזכרו של מייסד מועדון תל אביב -יפו משה גרדינגר. לאחר פטירתו של קלמן קני גרידינגר הוחלט כי הקרן תנציח גם את קני גרידינגר.
הנהלת הקרן מונה 13 חברים, מהם 3 נציגי משפחה, נגיד רוטרי המשמש כיו"ר העמותה, נגיד לשעבר הקודם למכהן, הנגיד המיועד, נציג מועדון חיפה, נציג מועדון תל אביב יפו ועוד 3 חברי רוטרי - בנקאי, משפטן ודירקטור ברוטרי הבינלאומי.
מאז 1976 מעניקה הקרן מלגות לימודים לסטודנטים מחו"ל שמתארחים להשתלמות באחת מהאוניברסיטאות בארץ, אותה מממנים אזורי רוטרי שונים בעולם.
קרן צלטנר.
קרן צלטנר למחקר נוסדה בשנת 1977 להנצחת זכרו של נגיד לשעבר פרופ' זאב צלטנר, מבכירי המשפטנים בישראל, נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב יפו ומרצה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
תחרות הנואם הצעיר.
תחרות רוטרי הנואם הצעיר החלה ברוטרי אשדוד בשנת 1988. במסגרתה משתתפים תלמידים רבים מרחבי הארץ, החל בכיתה ה' ועד כיתה י"ב, במטרה לקדם את תרבות הדיבור בקרב הנוער.
יער פאול האריס לשלום.
יער בהר כנען שנטעו חברי רוטרי ישראל בשיתוף קק"ל, אשר נושא את שמו של מייסד רוטרי, עו"ד פול האריס .
חילופי נוער.
לרוטרי תוכניות לחילופי נוער ותוכניות מנהיגות, במסגרתה אלפי צעירים בעולם זוכים לסיור לימודי בארץ אחרת.
מיזם HyperLife.
בשנת 2018 הארגון קידם מיזם למימון המונים למטרת מיגור האלצהיימר באמצעות טיפול בתאי לחץ, אולם הדבר לא הניב פרי.
ספר גלגל הזהב.
ספר "גלגל הזהב" מהווה סמל-סטטוס בקהילת רוטרי. כל נשיא יוצא נרשם בספר זה ומקבל תעודת הוקרה. עם זאת, הרישום פתוח גם לבני אדם שאינם חברים בארגון.
ההכנסות מרישום ב"ספר גלגל הזהב" משמשות כהכנסות לעמותת רוטרי ישראל שמסייעת למועדוני האזור לקדם פעילויות הומניטריות למען הקהילה.
כיכרות רוטרי.
מועדוני רוטרי מציינים את נוכחותם ברחבי הארץ על ידי הקמת כיכרות, גנים ורחובות על שם רוטרי.
נגיד רוטרי ישראל.
בראש הארגון בישראל עומד נגיד (Governor). הנגיד, בדומה לכלל בעלי התפקידים בארגון, נבחר לכהונה בת שנה אחת.להלן שמות הנגידים לפי שנת רוטרי:
גירוש יהודי אנגליה
גירוש יהודי אנגליה הוא הכינוי לצו שפורסם בשנת 1290 על ידי אדוארד הראשון מלך אנגליה, ובו נאסר על יהודים לשהות בתחומי הממלכה האנגלית.
רקע לגירוש.
הסיבות לגירוש יהודי אנגליה נבעו מעמדות אנטישמיות שונות. לגירוש קדמו שנים של עוינות, שכללו עלילות דם וגזירות כלכליות קשות שבמשך השנים פגעו במעמדם הכלכלי של היהודים והביאו להתרוששותם ולאובדן מקומם המרכזי בחיי המסחר והכלכלה באנגליה. בין האירועים המרכזיים שקדמו לגירוש ניתן למנות את האירועים הבאים:
הגירוש.
ב-18 ביולי 1290, שבאופן סמלי חל באותה שנה בתשעה באב, שיגר המלך אדוארד הראשון צווים אל השריפים של כל ערי אנגליה. בצווים נכתב כי על כל היהודים לעזוב את המדינה עד היום הראשון בחודש נובמבר 1290; עוד נכתב כי היהודים שיישארו בה לאחר תאריך זה יוצאו להורג. בעקבות הוראת המלך גורשו באותה שנה אלפי יהודי אנגליה. היהודים שהיגרו בעיקר להולנד, צרפת וספרד הסמוכות, הורשו אמנם לקחת איתם את רכושם, אך בתיהם וכל הנכסים והרכוש שלא הצליחו לקחת עימם הפכו לפי צו ממלכתי לרכוש הכתר, וכל החובות לטובתם הוסבו לחובות לטובתו.
אחד הסיפורים הטרגיים שנקשרו לגירוש, הוא סיפורה של אחת האניות אשר הובילה יהודים מאנגליה לצרפת ובשל השפל נתקעה על שרטון בלב ים. רב החובל הציע לכלל הנוסעים היהודים לרדת אל השרטון כדי "למתוח שם רגלים" עד לבוא הגאות. כשהגיעה הגאות והמים התחילו לעלות, ביקשו היהודים לעלות מיד על האניה, אך רב החובל השאיר אותם על השרטון והפליג משם שהוא מכריז בלעג: "קראו עכשיו למשה שלכם, שיקרע לפניכם את הים ויובילכם ביבשה". כך השאיר רב החובל את הנוסעים היהודים בלב ים והניח להם לטבוע במים הגואים.
לאחר שנת 1290 אין עדות רשמית בדבר קיומם של יהודים בממלכת אנגליה והאפשרות הפורמלית היחידה להישאר באנגליה הייתה להתגורר בבית המומרים (The Domus Conversorum) - מוסד ששכן בלונדון ובעת הגירוש אחסן כ-80 יהודים מומרים אשר גרו שם ללא תשלום ובתנאים קהילתיים.
היותה של אנגליה אי ללא גבולות יבשתיים עם מדינות אחרות איפשרה פיקוח הדוק יחסית על ההגירה ומנעה מיהודים לשוב למקום במשך כ-350 שנה.
חזרת היהודים לאנגליה.
בשנות ה-50 של המאה ה-17 ניהל מנשה בן ישראל, רב מהולנד, מגעים לביטול צו הגירוש עם אוליבר קרומוול, שהיה שליט אנגליה לאחר ניצחון תומכי הפרלמנט במלחמת האזרחים האנגלית והוצאתו להורג של צ'ארלס הראשון בשנת 1649. על רקע כתבים אוהדים של ג'ון ווימז, בכיר בכנסייה של סקוטלנד, ולאחר דיונים ארוכים הצליח מנשה בן ישראל לשכנע את קרומוול להתיר שיבת יהודים לאנגליה, תמורת שלמונים. אך "הוועד המדיני" לא ביטל פורמלית את הצו. בפועל התקבלה הסכמה שבשתיקה, וכבר בשנת 1655 היגרו לאנגליה כ-300 יהודים ספרדים. יהודים אשכנזים החלו להתיישב מחדש באנגליה רק לקראת סוף המאה, ובשנת 1690 הוקם בית הכנסת האשכנזי הראשון בלונדון.
בניגוד לספרד, שממשלתה ביטלה רשמית את צו הגירוש בשנת 1968, אנגליה מעולם לא ביטלה את צו הגירוש באופן רשמי.
למרות שהצו משנת 1290 לא בוטל באופן פורמלי, לאחר שהאמנציפציה ו-Jewish Relief Act 1858 ביטלו כל אפליה בין אנגליקנים לשאר אזרחי אנגליה, אין משמעות מעשית לצו זה.
יש המסבירים את מצבם המשפטי הפורמלי של היהודים באנגליה, בתקדים "משפט רובלס", משפט שהתנהל בתביעתו של יהודי מאנוסי פורטוגל בשם דון אנטוניו די דייגו רובלס. הלה החזיק באזרחות ספרדית, וככזה הוחרם כל רכושו כשלל מלחמה, מאחר שספרד עמדה במצב מלחמה עם אנגליה. בתחילה טען רובלס במשפטו שהוא במקורו אזרח פורטוגל ולא אזרח ספרד, וככזה אין עילה להחרמת רכושו. בהמשך שינה את טענתו וטען כי אינו ספרדי או פורטוגזי, אלא יהודי. ב-16 במאי 1656, הודיע "הוועד המדיני" לקרומוול שלא עלה בידו להכריע בשאלת אזרחותו של רובלס, ולמעשה הורה להחזיר לו את רכושו. בעצם הדיון בשאלת האזרחות, מאחר שהחוק להחרמת רכוש יהודי קדם ביותר מ-350 שנה לחוק להחרמת רכוש ספרדי, הניח הוועד המדיני את היסוד להכרה באי-תקפותו של חוק הגירוש.
דורין אטיאס
דורין אטיאס (נולדה ב-25 בנובמבר 1974) היא מבקרת אופנה, סטייליסטית ומנחת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה.
דורין אטיאס נולדה בקריית ים. לאחר שסיימה את שירותה בצה"ל כקצינת הדרכה בחי"ר, החלה אטיאס את הקריירה שלה בעולם האופנה, כשהחלה לעסוק כמלבישה בפרסומות. בשנת 2001 החלה להלביש בסדרות טלוויזיה, כששימשה כמלבישה בטלנובלה "לגעת באושר" ובסדרת הטלוויזיה "פרנקו וספקטור" בערוץ 2. בשנת 2003 הייתה המלבישה הראשית בטלנובלה של הוט 3 "משחק החיים".
בעקבות פרק "מאחורי הקלעים" שצילמה ההפקה של "ערב טוב עם גיא פינס" סביב "משחק החיים", החלה אטיאס באותה שנה להגיש פינת ביקורת אופנה בתוכנית, אותה היא הגישה עד שנת 2022. במקביל להגשת הפינה, הלבישה דורין בסדרות "טלנובלה בע"מ" ו"מיכאלה" בהוט 3, ו"אלביס, רוזנטל והאישה המסתורית" בערוץ השני. כמו כן, החלה אטיאס ללמד עיצוב דמויות לטלוויזיה ב"שנקר" וב"עבודי קריאייטיב". בשנת 2006 נטלה חלק (גם ככותבת) בתוכנית הפאנל של ערוץ הוט 3, "בנות", לצד רבקה מיכאלי, דנה ברגר ודנה ספקטור. באותה שנה שפטה בתוכנית "פרסי האופנה" (שהגישה יעל בר זוהר) בערוץ 2. מלבישה, בין-השאר, את מירי מסיקה ושי גבסו.
ב־2012 הנחתה וביקרה אופנה בתוכנית "שעת הדרקון" ששודרה בערוץ 10.
אטיאס היא רכזת מגמת הסטיילינג בבית הספר לפרסום "עבודי קריאייטיב" בתל אביב.
ב־2015 החלה לעצב אופנה יחד עם ששון קדם, והמותג שלהם, פטיט דוריס, הומלץ במגזין ווג הבריטי.
ב־2020 השתתפה אטיאס בעונה התשיעית של תוכנית הטלוויזיה מחוברים בהוט.
ב־2022 החלה להגיש תוכנית לילה ברשת 13.
חיים אישיים.
אטיאס נישאה לאליהו מדר ונולדו להם שני בנים. הם התגרשו, חזרו לחיות יחד ושוב נפרדו.
מסלול ההקסוז מונופוספט
מסלול הפוספוגלוקונט
מנמחינה
וולפגנג שיסל
וולפגנג שיסל (בגרמנית: Wolfgang Schüssel; נולד ב-7 ביוני 1945) הוא פוליטיקאי אוסטרי מטעם מפלגת העם האוסטרית, קנצלר אוסטריה בין השנים 2000–2007. במחצית הראשונה של שנת 2006 היה נשיא מועצת אירופה.