המנהל הראשון היה האגרונום לואי בריש, אבל חוסר ניסיונו ותנאי השטח שלא היו מוכרים לו הקשו על עבודת הנטיעות. לכן מתוך 12 אלף שתילי זית נקלטו רק שלושת אלפים. בתום שנה פיטר ארתור רופין את בריש ושכר את שירותיו של האגרונום יצחק וילקנסקי, לימים מייסד מכון וולקני. וילקנסקי שינה את פניה של חולדה והפך אותה לחוות לימוד. הוא הוסיף לצד כרמי הזיתים עצי בוסתן, חורש ויער, ביניהם עצי שקד, אורנים, שיטים, ברושים וחרובים. הוא זרע שדות פלחה והקים רפת ולול.
ב-1909 הוקמה במקום חווה חקלאית ובית גדול למגורי מנהל החווה שהיה אמור לשמש גם כמוזיאון הרצל. בחצר חולדה התיישבו פועלים שעסקו בנטיעות יער הרצל.
בשנת 1912 תוגברה הנקודה על ידי קבוצת חלוצים שהקימו בחצר משק חקלאי. למקום הובילה דרך עפר לא סלולה ותחנת הרכבת הקרובה הייתה בוואדי צראר, היא תחנת נחל שורק, במסילת הברזל בין ירושלים ליפו, המרוחקת כשני קילומטר מהיישוב.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה ננטשה החווה והארבה שפשט על הארץ כילה את הנטיעות. עם סיום המלחמה הגיעו לחולדה קבוצות של חלוצים שקידמו את רעיון הנטיעות ויישוב הארץ.
מלחמות והתיישבות.
בתקופת מאורעות תרפ"ט, בכ"ח אב, בליל 28 באוגוסט 1929, התנהל בחווה קרב עיקש בין ערביי הסביבה שתקפו אותה לבין המגינים, אשר מנו 24 לוחמים בפיקודם של מתניה אברמסון ואפרים צ'יזיק שנהרג בקרב. אחותו שרה צ'יזיק נהרגה בקרב להגנה על תל חי. הנשים והילדים פונו מבעוד מועד והמגינים פינו את החווה והתבצרו בבית הרצל. בהתערבות המשטרה הבריטית פונו הלוחמים מהבית והמקום נשדד ונשרף. הבריטים סירבו לאפשר ללוחמים לפנות איתם את גופתו של צ'יזיק. שיירי הגופה נותרה בשטח כשבוע, ורק אז הצליחה אחותו לארגן קבוצת חברים שבאה לחולדה בליווי של כוח בריטי, וקברה אותה בחולדה.
לאחר המאורעות טיפלה קרן קיימת באתר ושמרה על היער ועל שרידי החווה. החווה שימשה מרכז אימונים של ארגון ההגנה. בשנת 1931 התיישבו בחווה אנשי קבוצת גורדוניה מפולין, שעברו בשנת 1937 כקילומטר וחצי מערבה אל חולדה החדשה.
ב-1943 ערכו הבריטים בחולדה, לראשונה בתולדות היישוב העברי, חיפושים למציאת נשק המוחזק בצורה בלתי חוקית. הם הצליחו לגלות פגזי מרגמה אחדים, וכתוצאה מכך נעצרו כמה מחברי הקבוצה ונאסרו לתקופות ממושכות.
חולדה חלשה על צמתי הדרכים לירושלים ומילאה תפקיד חשוב במלחמת העצמאות. היא שימשה בסיס יציאה לרוב השיירות שיצאו לירושלים שהייתה תחת מצור. כיום ניצבת בצומת חולדה אנדרטת הגבורה לזכרם של פורצי הדרך לירושלים.
שחזור.
במסגרת חגיגות ה-50 למדינה הוכרז המבנה כאתר לשימור. הקרן הקיימת לישראל שיקמה אותו בסיוע המועצה לשיקום אתרים ורשות הטבע והגנים. בשנת 1976 הוקם בה מרכז שדה של משרד החינוך ושל הקרן הקיימת לישראל. ביער הוכשר מסלול סיור טבעתי הכולל את החווה, בית הרצל, האנדרטה לזכרו של אפריים צ'יזיק שנבנתה על ידי הפסלת בתיה לישנסקי, ומשאבות ששימשו לקו אספקת המים לירושלים במלחמת העצמאות. כמו כן במקום "חורשת רחל" לזכרה של רחל המשוררת שנפטרה בשנת 1931 ומחצבה שהופעלה על ידי אנשי חולדה כדי לספק אבנים לבניין בתקופת המאורעות ומאוחר יותר שימשה כמטווח של "ההגנה".
המקום נפתח למבקרים בשנת 2000. היער משתרע על פני שטח בן למעלה מ-200 דונם וכולל חניונים, שולחנות לפיקניק וברזי מים. היער הוא גן לאומי המנוהל על ידי הקרן הקיימת לישראל. מהאנדרטה יוצאת דרך עפר לכיוון חולדה, שמצידיה שדרת דקלי וושינגטוניה. הדרך מסתיימת במצפה טל על שם סגן טל צמח, יליד חולדה, שנהרג בפעילות מבצעית בשנת 2002.
ממערב ליער חולדה נמצאת ברכת בטון גדולה שממנה יצא "קו השילוח" שהזרים מים אל העיר ירושלים הנצורה במלחמת העצמאות, לאחר שהקו הראשי לירושלים חובל.
מצפון וממערב ליער חולדה משתרעים כרמים יפים של יקבי ברקן שבקיבוץ חולדה. בשטחי הכרמים עובר קטע שביל האופניים "סובב לב גזר", שאורכו כ-12 קילומטר, והוא סובב בשטחים חקלאיים של ישובי המועצה האזורית גזר.
בחלק הצפוני-מזרחי של יער חולדה נמצאת ברכת חורף נחל שחם. בברכה גדלים קנים והיא משמשת בית גידול לדו-חיים ובעלי חיים נוספים.
יער הרצל
צ'ון שם
דגל העיר ירושלים
הגורני
סלט ביצים
סלט ביצים הוא מאכל מהמטבח המזרח אירופאי והאנגלו-אמריקני הנפוץ גם במטבח היהודי. המתכון הבסיסי כולל ביצים קשות מפוררות, מעורבות במיונז ועם מלח. תוספות מקובלות הן בצל (בצל יבש טרי וקצוץ דק או מטוגן או בצל ירוק קצוץ), חרדל ופלפל שחור. יש המוסיפים מלפפון חמוץ קצוץ.
סלט ביצים מוגש קר, כמנה ראשונה או כמילוי לכריכים. בכריכים נהוג להוסיף לו ירקות כגון מלפפון, עגבנייה, פלפל וכן מחמצים כגון מלפפון חמוץ וגמבה חמוצה.
יוצאי ליבורנו בתוניסיה
אוסטשה
גנדאם
גנדאם (באנגלית: Mobile Suit Gundam, בתרגום חופשי: "חליפה ניידת גנדאם") הוא זיכיון אנימה מדע בדיוני צבאי שנוצר בידי חברת Sunrise היפנית ומתמקד ברובוטים ענקיים, או מֶכה - שהם למעשה חליפות שריון מתניידות שנקראות גנדאם. הזיכיון החל ב-7 באפריל 1979 עם תחילת שידורה של סדרת המקור "Mobile Suit Gundam", סדרת טלוויזיה שהגדירה את ז'אנר האנימה של רובוטים אמיתיים בכך שהציגה רובוטים ענקיים על רקע מיליטריסטי. הפופולריות הרבה שצברה הסדרה והמוצרים שנמכרו בעקבותיה הובילו ליצירתו של זיכיון הכולל סדרות המשך, סרטי מקבץ (OVA), סרטי אנימציה באורך מלא, חוברות מאנגה, רומנים גרפיים ומשחקי מחשב.
זיכיון גנדאם הוא מהארוכים ביותר ששודרו, ונכון לתחילת 2017 הניב רווחים של למעלה מ-78 מיליארד ין, עם מוצרים כחוברות מאנגה, מודלים להרכבה ומארזי DVD.
סקירה.
קונספט.
גנדאם פותח בידי מעצב המכה והאנימטור יושיוקי טומינו וקבוצת יוצרים ואנימטורים מחברת Sunrise המזוהים בשם "הג'ימה יטאטה". שלבים מוקדמים של ההפקה הביאו מספר אזכורים למילה "חופש" (Freedom) בגנדאמים ובכלי המלחמה השונים. קבוצת יטאטה שילבה את המילה האנגלית GUN (רובה) עם סיומת המילה האנגלית "חופש" DOM ויצרה את הלחם המילים "Gundom", אותו טומינו שינה למונח GUNDAM, בכך הציע כי גנדאם מציין כוח שמחזיק ברשותו רובה ואשר חזק דיו להדוף אויבים כשם שסכר בולם שיטפונות.
הגנדאמים אינם רובוטים בעלי בינה מלאכותית, אלא כלי רכב ממונעים דמויי אדם, הנשלטים מתא הטייס באזור הטורסו בידי טייס אנושי, כאשר מצלמה הממוקמת בראש הרובוט משדרת את זווית הראייה לצגים המצויים בתא הטייס ומאפשרת לטייס לקלוט את העולם מסביבו.
חדשנות.
הסדרה המקורית נחשבת לחלוצית בתת-ז'אנר הרובוטים האמיתיים של אנימת המכה. שלא כמו ז'אנר הסופר-רובוטים, סדרת גנדאם ניסתה לחקות את המציאות בעיצובי הרובוטים וכלי הנשק המתוארים בה, אשר מתכלים והאנרגיה בהם אוזלת. הטכנולוגיה היא מעשית ומבוססת הן על מדע קיים כמו נקודות לגראנז' וגלילו של אוניל כסביבת מחיה, והן על מדע שניתן להסבר קביל ואשר מצריך קיומם של אלמנטים מדע בדיוניים לצורך פעילותו, כמו פיזיקת מינקובסקי - פיזיקה בדיונית בסדרות של תקופת המאה האוניברסלית המדמה התקדמות טכנולוגית בנשק חלקיקים, טכנולוגיה גרעינית ואמצעי מיגון.
חידוש נוסף מתבטא בכך, שהסדרות החדשות במחציתה הראשונה של המאה ה-21 הביאו את המוכר מסדרות גנדאם הישנות תוך שימוש בגרפיקת תלת ממד מעודכנת ואנימציה חלקה, בדומה לסדרות אנימה אחרות כדוגמת הסדרה Ghost In The Shell: Stand Alone Complex והדבר בא לידי ביטוי גם במוזיקת ה-J-Pop היפנית הקצבית.
סדרת "Gundam Wing", שיצאה בשנת 1995, זכתה להצלחה רבה מחוץ לגבולות יפן, והיא הייתה הראשונה מבין סדרות גנדאם השונות שהוחלט לדובב אותה לשפה האנגלית. בהמשך, דובבו לאנגלית גם סדרות "Gundam Seed, Gundam Seed Destiny, ו-Gundam 00".
תקופות זמן.
מרבית סדרות האנימציה של גנדאם, במיוחד המוקדמות שבהן, מתרחשות בתקופת זמן שנודעת בשם "המאה האוניברסלית". סדרות מאוחרות יותר מתרחשות בתקופות זמן חלופיות. למרות שהרבה סיפורי גנדאם חדשים נכתבים ביקום חלופי ותקופות זמן משלהם (מה שמביא לחופש יצירתי יותר), סיפורי המאה האוניברסלית ממשיכים להיות פופולריים ביותר. תקופת זמן זו ביססה את הזיכיון כולו והניחה את הסטנדרט למדע בדיוני קשה בסדרות האנימה היפנית.
סדרות ספין-אוף.
באמצע שנות ה-80 החלה בשידור סדרת ספין אוף של גנדאם בשם "SD Gundam" (קיצור ל-"Superior Defender Gundam"), אשר מתמקדת יותר בקומדיה ובהרפתקאות ומציגה מודלים מוקטנים ומעוותים של רובוטי הגנדאם. זאת ועוד, סדרות כגון "Model Suit Gunpla Builders Beginning G" ו-"Gundam Build Fighters" מתרחשות בזמנים מודרניים ומשתמשות במודלים להרכבה של הגנדאמים כאלמנטים עלילתיים.
עלילה מרכזית.
העלילה העיקרית לכל התקופות בסדרות גנדאם השונות עוסקת במלחמה עקובה מדם שפורצת בין מושבות חלל בתוך גבולות מערכת השמש לבין כדור הארץ, כאשר במרכז הניצים ניצבות מספר דמויות מפתח משני המחנות. עיקר הנושאים שהוצגו בסדרות כללו פוליטיקה, פילוסופיה, אידיאליזם ופציפיזם.
הסיפור עצמו עוקב אחר רגשות הדמויות, אשר בדרך כלל מושלכות לתוך הקונפליקט ללא אפשרות בחירה, ואשר ניצבות בפני מוות, השמדה, והיעדרה של אנושיות כתוצאה מהמלחמה. חוץ מכמה יוצאים מן הכלל בעלילות משנה, אין גיבורים ונבלים; לכולם יש מניעים, שגיאות, ומעלות משלהם.
זיכיון גנדאם מכיל גם ויכוחים בנושאים פילוסופיים ובאידיאלים פוליטיים. בולט בו החיפוש אחר מהותה של המלחמה והצורך בה, חזון פציפיסטי, והתפתחות מתמשכת של האנושות. אלה הם הנושאים המוצגים בסדרה כנקודות לוויכוח בין הדמות הראשית לבין יריבו לכל אורכו של העימות.