הכביש כיום מחולק לשני קטעים נפרדים. הראשון מתחילתו בבאר שבע ועד לצומת דותן, והאחר מהקו הירוק סמוך למוקייבלה ועד סוף הכביש באזור נצרת. בתחומי הקו הירוק שמר הכביש על התוואי המקורי, אך בתחומי יהודה ושומרון תוואי הכביש כיום שונה באופן משמעותי מהתוואי הוותיק, בעיקר על מנת לעקוף יישובים פלסטינים. בין צומת דותן והקו הירוק בסמוך לעמק יזרעאל הכביש אינו מסומן בסימון רשמי של החברה הלאומית לדרכים והוא סגור לתנועת ישראלים. בחלק שבין שבי שומרון לצומת דותן, תנועת ישראלים מתאפשרת בליווי צבאי בלבד.
כביש המנהרות (עוקף בית לחם).
שניים מקטעי הכביש מכונים "כביש המנהרות": האחד, קטע בן 8 ק"מ המחבר בין גוש עציון מדרום לירושלים מצפון, ומקיף את העיר בית לחם ממערב. הכביש נסלל ב-1996 לאחר חתימת הסכמי אוסלו, כחלק מבניית הכבישים העוקפים את הערים הפלסטיניות ביהודה ושומרון. יש בו שתי מנהרות, האחת באורך כ-300 מטר והשנייה באורך כ-900 מטר, שבשעת בנייתן היו הארוכות ביותר בישראל. בין שתי המנהרות גשר ארוך החוצה את העמק שבין בית ג'אלא ושכונת גילה. לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה ירו פלסטינים מבית ג'אלא על המכוניות שנסעו בגשר, ובעקבות כך הציב צה"ל קירות בטון על הגשר. בשנת 2019 החלה בניית נתיב נוסף במקטע הכביש, גשר נוסף המקביל לגשר הקיים וחפירת שתי מנהרות נוספות להכפלת מספר הנתיבים.
כביש הר הקפיצה.
קטע נוסף בכביש המכונה "כביש המנהרות" מחבר את מחלף איכסאל מדרום עם העיר נצרת מצפון ועובר במנהרה דרך הר הקפיצה. אורכו של הקטע הוא שישה קילומטרים והוא נחנך ב-19 בנובמבר 2008. הוא עוקף קטע מפותל ותלול שעלה אל העיר נצרת מעמק יזרעאל דרך הערוץ שממערב לנחל מזרע. עלות סלילתו של הקטע החדש עמדה על 365 מיליון ש"ח. קטע הכביש החדש קרוי על שמו של רפאל איתן, ומשנודע הדבר לראש עיריית נצרת, ראמז ג'ראיסי, בעת טקס חנוכת הכביש, עזב את המקום. המנהרה עצמה קרויה על שם יצחק הרשקוביץ, בכיר במע"צ.
תוכניות עתידיות.
החברה הלאומית לדרכים בישראל מתכננת לשדרג את הכביש בקטע שבין ירושלים לבאר שבע. לשם כך מתבצעות עבודות שיפוץ והרחבה במקטעים מסוימים, על מנת ליצור בו שני נתיבים לכל כיוון, וכן מתבצעות עבודות יישור והסדרה של הכניסות והיציאות בחלק זה של הכביש. בנוסף יוצבו רמזורים בצומת גוש עציון, ויוכפלו המנהרות בכביש המנהרות. התכנית כוללת נתיב תחבורה ציבורית בכיוון מתחלף, הראשון מסוגו בארץ. בספטמבר 2019 הוציא המנהל האזרחי צווי הפקעה על חלק מהשטח שבין ירושלים לגוש עציון, במטרה לבנות גשר ומנהרה נוספים בחלק זה של כביש 60. העבודות צפויות להסתיים עד שנת 2023.
באוגוסט 2019 התחילו עבודות להקמת רמזורים בצומת המשטרה הבריטית וכן בכניסות ליישובים עפרה, שילה ועלי. העבודות בצומת המשטרה הבריטית הסתיימו במאי 2020, בצומת שילה העבודות הסתיימו ביולי 2020 ובכניסה לעפרה העבודות הסתיימו בספטמבר 2020.
בתחילת 2024 צפויות להסתיים עבודות הפיתוח של כביש לב השומרון שיחבר בין צומת תפוח לכיכר חטמ"ר שומרון באמצעות עקיפת הכפר חווארה ממזרח.
פיצול הכביש.
בדצמבר 2018 פרסם משרד התחבורה כי הוא מתכוון לעדכן את סימון הכבישים בישראל, ובתוך כך כביש 60 יפוצל לשישה כבישים שונים.
הכביש יחולק לפי המקטעים הבאים:
פיגועי טרור בכביש.
בשל היות הכביש אחד מצירי התנועה העיקריים ביהודה ושומרון, אירעו בו במהלך השנים פעולות איבה רבות, ובהן יידוי אבנים ובקבוקי תבערה ואף ירי לעבר מכוניות. משנת 2001 ועד 2018 נרצחו 49 אזרחים ישראלים בעשרות פיגועי טרור:
יד אליהו
יד אליהו (ובשמה הקודם "אדמות זבלאווי") היא שכונה בדרום תל אביב. גבולות השכונה הם: רחוב יצחק שדה בצפון, דרך משה דיין במזרח, רחוב דרך ההגנה בדרום ונתיבי איילון במערב. רחוב לה גוארדיה הוא הרחוב הראשי של השכונה, והוא חוצה אותה לכל אורכה, ממזרח למערב.
היסטוריה.
יד אליהו נקראת על שם אליהו גולומב, ממפקדי "ההגנה". עוד טרם הקמת השכונה באופן רשמי היו בה 16 בתים ראשונים שנבנו ב-1943 (אז נקרא האזור אדמות זבלאווי) שבהם שוכנו משפחות שגרו עד אז בצריפים, הבתים הוקמו מצפון לדרך ״ההגנה״ וכשכונת המשך לשכונה התקווה. השכונה הוקמה ביוזמת עיריית תל אביב-יפו ובאמצעות החברה עזרה וביצרון לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, באופן רשמי בשנת 1945, עבור משוחררי הצבא הבריטי, שרובם היו ותיקים בארץ. כך נוצרה שכונה הטרוגנית שהיא כיום השכונה הגדולה בתל אביב ובה כ-6,500 משפחות. ב-1945 גייס ישראל רוקח, אז ראש העירייה, 50,000 לירות ארץ ישראליות ובתקציב זה נבנו כמה מאות דירות בנות חדר אחד. בהמשך נבנה שיכון משפחות ובו דירות שני חדרים, ושיכון חיילים שבו היו גם דירות שלושה חדרים.
היטל השבחה
בישראל, היטל השבחה הוא תשלום חובה הנדרש מבעל מקרקעין או מחוכר לדורות על ידי הוועדה המקומית אשר אישרה תוכנית בניה והביאה בכך לעליית שווי המקרקעין שלו. החובה לתשלום ההיטל חלה על הבעלים או החוכר לדורות, ולמרות חוזה המכר שבו לרוב נקבע כי הקונה משלם את היטל זה - עדיין מדובר בהסדר פנימי בין הצדדים אשר אינו מחייב את הוועדה המקומית.
לדוגמה: הוועדה המקומית אישרה תוכנית בניין עיר אשר מאפשרת לבתי מגורים באזור מסוים להוסיף חדר נוסף בגג המבנה. עצם העובדה שעתה ניתן להוסיף חדר נוסף, מעלה את שווי המקרקעין (גם המבנה עצמו נכלל בהגדרת 'מקרקעין'), ובכך הנכס בעצם מושבח. מכאן השם "היטל השבחה", ותשלום ההיטל הוא עבור ההשבחה שנעשתה.
המקרים בהם יש לשלם היטל השבחה.
היטל ההשבחה לוועדה המקומית מותנה בעליית ערך המקרקעין בעקבות מתן אחד מהאישורים הבאים:
החייב בתשלום ההיטל הוא אותו אדם שהיה בעל המקרקעין ביום מתן האישור.
היטל השבחה לא ייגבה בגין פעולה לא חוקית של בעל הזכויות בקרקע כגון בנייה ללא היתר, אלא אם כן הוא נתבע על העבירה ובמסגרת ההליך הפלילי ניתן לתבוע גם היטל השבחה.
היטל בעקבות אישור תוכנית בניין עיר יכול לחול גם על מקרקעין שנמצאים בתחום התוכנית וגם על מקרקעין שגובלים בתחום התוכנית.
היטל ההשבחה לא יחול על תוכניות שאושרו לפני 1 ביולי 1975.
גובה ההיטל ומועד תשלומו.
גובה ההיטל הוא מחצית מעליית השווי של המקרקעין עקב האישור של תוכנית הבניה. מועד התשלום של ההיטל הוא ביום "מימוש הזכויות" במקרקעין - כאשר "מימוש הזכויות" הוא יום מכירת הזכויות במקרקעין, למעט העברה מכוח דין או העברה ללא תמורה בין אדם לקרובו, קבלת היתר בניה - היתר שלא ניתן היה לתת אותו אלמלא אישור התוכנית, ויום תחילת השימוש בפועל כפי שהותר לראשונה על ידי התוכנית המשביחה.
המועד לצורך חישוב שווי ההשבחה הוא היום שבו אושרה התוכנית המשביחה, ההקלה או השימוש החורג. כך, אם אושרה תוכנית משביחה בתקופה של שגשוג בשוק הנדל"ן, אך הנכס עצמו נמכר בתקופה של שפל, יכול גובה ההיטל לעלות אף על השווי הנוכחי של ההשבחה.
מטרת ההיטל.
מטרת ההיטל הוא כיסוי הוצאות הוועדה המקומית שעוסקת בתכנון ופיתוח, ברכישת מקרקעין לצורכי ציבור לרבות הוצאות שימור אתר, בתשלום פיצויים בגין ירידת ערך לפי סעיף 197 לחוק התכנון והבניה. בנוסף, מדי שנת כספים, רשאית הרשות המקומית להשתמש ביתרת הכספים לטובת השקעה בחינוך בהגבלות מסוימות הקבועות בחוק (לפי התוספת השלישית לחוק התכנון והבניה, סעיף 13(ב))
פטור מהיטל השבחה.
פטור מתשלום היטל השבחה יינתן במקרים הבאים:
תולדות ההיטל.
היטל השבחה הוטל ביולי 1981 בתיקון 18 לחוק התכנון והבניה. בחוק נקבע כי שומת היטל ההשבחה תיערך על ידי שמאי מקרקעין של הוועדה המקומית לתכנון ולבניה, כאשר לבעלים יש את הזכות לערער על עצם החיוב בפנייה לוועדת הערר לפיצויים ולהיטל השבחה של משרד הפנים, או על גובה החיוב, בפנייה ליו"ר מועצת השמאים למינוי שמאי מכריע. ערעור על גובה החיוב ייעשה בדרך כלל באמצעות חוות דעת של שמאי מקרקעין מטעמו של הבעלים.
במהלך השנים התגבשה פרקטיקה של ניהול משא ומתן בין הנשום לבין הוועדה המקומית, בדרך כלל באמצעות שמאיהם או לחלופין בהיעדר הסכמה באמצעות השמאי שלישי. כן אירעו מקרים בהם הגיעו רשויות מקומיות להסכמות עם נישומים על הסכמה לתשלום היטל השבחה במועד שלא היו חייבים בה כלל, למשל עוד לפני אישור התוכנית. בעקבות טענות על התנהלות לא ראויה, ביולי 2008 בתיקון 84 לחוק התכנון והבנייה קבעה הכנסת איסור על הגעה להסכמות כאלו. התיקון ספג ביקורת ועורר חשש מצד גורמים שונים בטענה שהוא עלול לסרבל את ההליכים לבירור גובה ההיטל אך לבסוף נמצא כי התיקון מאפשר ניהול בירור יעיל בטווח זמן סבירים והביא לשיפור בשקיפות ובמקצועיות של ההכרעות.
שארית ריבועית
בתורת המספרים, מספר a נקרא שארית ריבועית מודולו מספר n אם קיים פתרון שלם למשוואה המודולרית formula_1. זהו מושג קלאסי, שנחקר על ידי מתמטיקאים מן המאה ה-17 ואילך.
אם formula_2 ראשוני, אז למעט השארית 0, יש בדיוק formula_3 שאריות ריבועיות, ו- formula_3 שאריות שאינן ריבועיות. לדוגמה, השאריות הריבועיות מודולו 11 הן 1,3,4,5,9, בעוד ש- 2,6,7,8,10 אינן שאריות ריבועיות. בזכות הפיזור האקראי-לכאורה של השאריות, יש למושג זה שימושים רבים בתחומים שונים של הקומבינטוריקה, וגם מחוץ למתמטיקה.
כדי להכריע האם a הוא שארית ריבועית מודולו מספר נתון n, יש לפרק את n לגורמים ראשוניים, formula_5. ממשפט השאריות הסיני נובע שמספר הוא שארית ריבועית מודולו n אם ורק אם הוא שארית ריבועית מודולו כל אחד מן הגורמים הזרים שלו (החזקות formula_6).