ב-2010 השתתף בוסי בסדרת הטלוויזיה התיעודית "מחוברים", העוקבת אחר חמישה גברים ישראליים המתעדים את עצמם במצלמת וידאו.
בוסי גרוש ואב לבת בשם קים.
בינת ג'בל
ספשלס
מנדי ורדיגר
מנדי ורדיגר (נולד ב־1959) הוא זמר חסידי אמריקני.
ביוגרפיה.
ורדינגר נולד בברוקלין וגדל בקראון הייטס לחזן דוד ורדיגר. בילדותו, היה סולן במקהלת הילדים של אביו. הוא למד בישיבה ובכולל, ובגיל 21 הצטרף לעסק של אביו, "אדרת רקורדס".
ורדיגר הוציא חמישה אלבומים (נכון ל-2010) ולא מופיע בציבור כי אם בחתונות של אדמו"רי חסידות גור. בבעלותו חנות תקליטים בלב השכונה היהודית "בורו פארק" שבניו יורק ואתר אינטרנט המשדר מוזיקה יהודית 24 שעות ביממה, שישה ימים בשבוע.
מתגורר בניו יורק שבארצות הברית. ורדיגר משמש גם כמנכ"ל חברת הפקת הדיסקים "אדרת" בניו יורק המתמחה בקלסיקה חסידית.
אחיו הוא הזמר מרדכי בן-דוד. בנו הוא הזמר ישראל ורדיגר.
Xbox360
מטאל אלטרנטיבי
מטאל אלטרנטיבי (Alternative metal) הוא סוג מוזיקה שצבר פופולריות בשנות ה-90 המוקדמות יחד עם הגראנג'. בדוגמאות רבות המטאל האלטרנטיבי הוא שילוב בין ההבי מטאל לבין הרוק האלטרנטיבי. המטאל האלטרנטיבי מאופיין במרכיבים של ההבי מטאל (בעיקר ריפים), אבל בדרך כלל ניכר במילים לא רגילות, קצב פעימות לא קבוע, טכניקה יוצאת דופן והשפעה לטווח רחוק מחוץ למוזיקת המטאל. המטאל האלטרנטיבי משמש להמחשת השילוב בין רוק אלטרנטיבי, הבי מטאל, ומטאל מתקדם. מהבולטים שבסגנונות הנגזרים של המטאל האלטרנטיבי ניתן למנות את הנו מטאל והפוסט-גראנג'. שניהם סגנונות חדשים שנוצרו בשנות התשעים המאוחרות עד העשור הראשון של המאה ה-21.
אוניברסיטת וינה
אוניברסיטת וינה (בגרמנית: Universität Wien) היא אוניברסיטה ציבורית בעיר וינה, בירת אוסטריה. האוניברסיטה, שנפתחה בשנת 1365 על ידי הדוכס רודולף הרביעי, היא אחת הוותיקות והחשובות בקרב העולם דובר הגרמנית. האוניברסיטה מציעה למעלה מ-130 מסלולי לימוד, ומונה בין שורותיה כ-91,000 סטודנטים. עד היום, יצאו מהאוניברסיטה שמונה חתני פרס נובל. האוניברסיטה נקראת בפי אוסטרים רבים "האוניברסיטה המרכזית" ("Hauptuni") באופן בלתי-פורמלי.
היסטוריה.
האוניברסיטה הוקמה ב-12 במרץ 1365 על ידי הדוכס רודולף הרביעי ואחיו אלברכט השלישי ולאופולד השלישי, והייתה לאוניברסיטה הוותיקה ביותר במרכז אירופה, לאחר אוניברסיטת קארל בפראג, צ'כיה, והראשונה מבין האוניברסיטאות הגרמניות.
בשנת ההקמה, התנגד האפיפיור אורבן החמישי לייסוד שלב דוקטורט באוניברסיטה, דוגמת זו של אוניברסיטת פריז, אשר עודדה בידי רודולף הרביעי. ההתנגדות התעוררה בעיקר ביחס לפקולטת התאולוגיה הנוצרית, וכנראה גם בשל הלחץ של הקיסר קרל הרביעי, אשר רצה להימנע מתחרות עם אוניברסיטת פראג. האישור הושג לבסוף מהאפיפיור לאחר שנתיים, והאוניברסיטה קיבלה מעמד של אוניברסיטה מלאה, כולל פקולטת התאולוגיה הנוצרית. בשנת 1385 נפתח בניינה הראשון של האוניברסיטה.
הבניין המרכזי הנוכחי של האוניברסיטה שברחוב רינגשטראסה נבנה בין השנים 1877 ו-1884 על ידי היינריך פון פרסטל. הבניין המרכזי הקודם מאוכלס כיום על ידי כנסיית האוניברסיטה הישנה והאקדמיה האוסטרית למדעים.
נשים התקבלו כסטודנטיות באוניברסיטה מאז 1897, אם כי הוגבלו בתחילה לפילוסופיה בלבד. שאר המקצועות אושרו ללמידת נשים מאוחר יותר, אך בעיכוב ניכר של עשרות שנים: רפואה ב-1900, משפטים ב-1919, תאולוגיה פרוטסטנטית ב-1923, ולבסוף תאולוגיה קתולית ב-1946. 8 שנים לאחר כניסת הסטודנטיות הראשונות לאוניברסיטה, ב-1905, קיבלה אליזה ריכטר את התואר פרופסור לשפות רומיות, ובכך הייתה האישה פרופסור הראשונה באוניברסיטה, ואף בעולם.
מיד לאחר האנשלוס (סיפוח אוסטריה לגרמניה) ב-1938, פוטרו ממשרותיהם הפרופסורים היהודים באוניברסיטה. חלק מחברי הסגל הבכיר של האוניברסיטה (למשל דיקן הפקולטה לרפואה אדוארד פרנקופף) היו בין התומכים הנלהבים של המשטר הנאצי.
מיקום.
המתקנים האקדמיים של האוניברסיטה מפוזרים בכ-60 מיקומים ברחבי וינה. הבניין ההיסטורי המרכזי ברחוב רינגשטראסה מהווה את מקומה של הנהלת האוניברסיטה, וכמוכן את רוב המשרדים המנהליים.
מעמד בינלאומי של האוניברסיטה.
האוניברסיטה נהנית משם בינלאומי בזכות שורה ארוכה של חוקרים ואנשי רוח שלימדו בה בעבר. בין הנודעים שבהם: מייסד הפסיכואנליזה זיגמונד פרויד, הפסיכולוגים אלפרד אדלר וויקטור פראנקל ופילוסוף המדע קרל פופר.
בדירוג האקדמי לאוניברסיטאות העולם של אוניברסיטת ז'או טונג שאנגחאי של 2005 דורגה האוניברסיטה במקום ה-85 בעולם ובמקום ה-27 באירופה, בדירוג אוניברסיטאות העולם של המוסף להשכלה גבוהה בעיתון הטיימס של 2005 דורגה במקום ה-65 בעולם ובמקום ה-19 באירופה, ובדירוג האוניברסיטאי הבינלאומי G-factor של 2006 דורגה במקום ה-117 בעולם וב-29 באירופה. לעומת זאת, בשנת 2006 דירג העיתון הגרמני די צייט את האוניברסיטה במקום נמוך יחסית, ואף קבע כי הביולוגיה הכימיה והפיזיקה באוניברסיטה הם ברמה בסיסית בלבד. האוניברסיטה חברה בגילדת אוניברסיטאות אירופאיות עתירות מחקר.
פקולטות.
באוניברסיטת וינה ישנן 17 פקולטות: תאולוגיה קתולית; תאולוגיה פרוטסטנטית; משפטים; עסקים, כלכלה וסטטיסטיקה; מדעי המחשב; מדעים היסטוריים-תרבותיים; מדעים פילולוגיים-תרבותיים; פילוסופיה ומדעי החינוך; פסיכולוגיה; מדעי החברה; מתמטיקה; פיזיקה; כימיה; מדעי כדור הארץ, גאוגרפיה ואסטרונומיה; מדעי החיים; לימודי התרגום וספורט.
אשר אריאלי
הרב אשר יהודה לייב אריאלי (נולד בשנת 1957) הוא ר"מ בישיבת מיר ומוסר שיעור שבועי בהתנדבות בישיבת תפארת צבי בירושלים.
למד בישיבת פוניבז' אצל רבי שמואל רוזובסקי, ואחר כך בישיבת מיר בירושלים, שם היה תלמידו המובהק של הרב נחום פרצוביץ. לימים נשא לאישה את מלכה, בתו של הרב פרצוביץ ונכדתו של הרב חיים שמואלביץ.
שיעוריו.
הרב אריאלי מעביר שיעור יומי ביידיש בישיבת מיר בירושלים. לשיעור מגיעים מאות תלמידים, רובם אברכים, והוא מועבר דרך קול הלשון ומופיע בדפוס עוד באותו ערב. מקומות הישיבה בשיעור מוקצים לבעלי 'מקום קבוע' ומשתתפים אחרים יכולים רק לעמוד באולם. הרב אריאלי קורא בשיעור את כל דברי הגמרא, רש"י ותוספות ומסבירם. קצב הלימוד בשיעוריו מהיר ביחס לישיבות אחרות, וכולל עשרות דפים בזמן חורף.
בשנת 2020 נפתח מוקד צפייה של השיעור בשידור ישיר בחדר אוכל של הישיבה.
כמו כן הוא מוסר חבורה בליל שישי לוותיקי השיעור, בעבר החבורה נמסרה בביתו אולם בשנת 2021 עברה החבורה לישיבה.
למען אלה שאינם מבינים יידיש, מוסר הרב אריאלי בימי שני וחמישי בצהריים חבורה בעברית. הוא מוסר שיעור בעברית גם בישיבת תפארת צבי. בניגוד לשיעור במיר, בשיעור זה עונה הרב אריאלי לשאלות, כולל בענייני הדרכה ומוסר.
משפחתו.
סבו של הרב אשר אריאלי הוא הרב יצחק אריאלי, המשגיח של ישיבת מרכז הרב. אביו של הרב אריאלי הוא הרב חיים יעקב אריאלי, מחבר הספר "באר יעקב". אמו, שולמית, היא בתו של אשר שטרנבוך מלונדון. שניים מאחיה הם הרב משה שטרנבוך, ראב"ד העדה החרדית והרב אליהו שטרנבוך, שכיהן כראב"ד קהילת מחזיקי הדת באנטוורפן. אחות אמו היא אשתו של הרב משולם דוד סולובייצ'יק. אחות נוספת היא אשתו של הרב חנוך ארנטרוי אב"ד בלונדון.
אחיו הצעיר, הרב שלמה אריאלי, הוא ר"מ בישיבת טשעבין ומהדיר חידושי רבי עקיבא איגר על הש"ס. אח נוסף, הרב שמואל אריאלי, הוא ראש ישיבת 'חברון החדשה'. גיסו, הרב אברהם נובוגרוצקי, הוא ר"מ בישיבת אור ישראל בפתח תקווה. גיס נוסף, הרב אברהם לויסון, ר"מ בישיבת חברון.
אלעזר הכהן
אֶלְעָזָר היה בנו השלישי של אהרן הכהן () ואחיינו של משה. היה הכהן הגדול השני, אחרי מות אביו.
שני אחיו הגדולים - נדב ואביהוא - מתו ביום חנוכת המשכן, בהקריבם אש זרה לפני ה'. אחיו הקטן, איתמר, נותר עמו בחיים ושימש ככהן.
אלעזר היה גם "נשיא נשיאי הלוי" (), והיה האחראי העליון על שמירת הקודש וכליו בזמן העברת המשכן בעת המסעות במדבר ובכך נחשב לאמרכל הראשון.
בנו היה פינחס, שהמשיך אותו בתפקיד הכהן הגדול.
קבר אלעזר.
לפי מסורות יהודיות, שומרוניות וערביות, נמצא קבר אלעזר בגבעת פינחס שבעוורתא, מדרום-מזרח לשכם. אלפים פוקדים את הקבר ביום ההילולה שחל בא' באב. ביום זה מאבטחים כוחות צבא רבים את המקום. ארגון "אגודת יסוד עולם" שעומד מאחורי העליות, דואג למחוק את כתובות הנאצה שנכתבות על המצבה.
העדות הראשונה על מיקום הקבר נמסרה על ידי רבי יעקב (תלמיד רבי יחיאל מפריז) שביקר בארץ בסביבות שנת אלף לספירת הנוצרים:
ב-31 באוגוסט 2011 חולל הקבר בגרפיטי בערבית ובציור של משגר רקטות.
בפברואר 2012 חולל שוב הקבר ורוססו בו כתובות המשבחות את רוצחי משפחת פוגל.
פינחס
פִּינְחָס הוא דמות מקראית, היה בנו של אלעזר ונכדו של אהרן הכהן. בחטא בעל פעור פעל כקנאי והרג את זמרי בן סלוא וכזבי בת צור, וקבל על כך שכר מה'. בתקופת השופטים היה כהן גדול וממנהיגי עם ישראל.
מקור השם.
יש המשערים שהשם פינחס מקורו בכינוי המצרי פא-נחסי שמשמעו "השחור". פא-נחסי היה שמו של הכהן הגדול המצרי בתקופת פרעה אחנתון שהגיע מנוביה (סודאן) וצבע עורו היה שחור.
בתנ"ך.
פינחס היה בנם של אלעזר הכהן ושל אישה מבנות פוטיאל.