טיפול רפואי.
הטיפול במסגרת בתי החולים הוא תומך ולא ישיר וכולל מתן חמצן, עירוי נוזלים, אנטיביוטיקה כאשר עולה חשד לזיהום חיידקי, ובמידת הצורך הנשמה מלאכותית מכנית. בית החולים הקליני מספר 40 בקומונרקה שבמוסקבה היה המוסד הרפואי הראשון לקלוט חולי קורונה.
חיסון.
תוכנית אופייניות לפיתוח ובדיקה של חיסון ברוסיה מורכבת משלבים רבים, כאשר שלב ייצור החיסון ושלב החיסון מתנהל במקביל. יכולים לחלוף 10–15 שנים ממחקר וירוס ועד לייצור חיסון בתוכנית זו.
טכנולוגיות חדשות וניסיון קודם בייצור חיסונים נגד נגיפים קשורים הופכים את פיתוח החיסון למהיר הרבה יותר. במקרה זה, תהליך הייצור אפשרי כבר בשלב הניסויים הקליניים.
ספוטניק V.
חיסון ספוטניק V (רשמית: Gam-COVID-Vac, Гам-КОВИД-Вак ברוסית) הוא חיסון בפיתוח מרכז גאמליה והוא החיסון הראשון בעולם שאושר נגד הקורונה והוכיח 91.6% אחוזי יעילות. החיסון הוא חיסון וקטורי ויראלי המבוסס על נגיף אדנו-אנושי המתמזג עם חלבון SARS-CoV-2 כדי לעורר תגובה חיסונית. מורכב משני אדנו-וירוס רקומביננטים מסוג 5 (Ad5) ואדנו-וירוס מסוג 26 (Ad26) המשמשים כווקטורים בחיסון. החיסון מבוסס Ad26 משמש ביום הראשון וחיסון Ad5 ניתן ביום ה-21 למתן החיסון הראשון כדי להגביר את תגובת המערכת החיסונית.
במאי 2021 אושר לשימוש חירום גרסת חיסון של מנה אחת המחזיקה באחוז יעילות של 79% בשם ספוטניק V לייט.
EpiVacCorona.
EpiVacCorona (ברוסית: ЭпиВакКорона) הוא חיסון שני שפותח ברוסיה, על ידי מרכז וקטור בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת נובוסיבירסק. החיסון הוא פפטיד, כלומר אינו מכיל חומר ביולוגי ומורכב משברים קצרים מסונתזים מלאכותיים של חלבונים נגיפיים (פפטידים). החיסון מכיל ערבוב של שלושה תאי אנטי-גן מתאי S לנגיף SARS-CoV-2.
CoviVac.
חיסון CoviVac (ברוסית: Ковивак) הוא חיסון שלישי שנמצא בפיתוח מרכז צ'ומאקוב בשיתוף פעולה עם הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית. החיסון מחקה את התהליך הטבעי של הגוף להילחם בנגיף בכללותו, ולא רק חוסם את חלבון הספייק שלו. החיסון נרשם במשרד הבריאות הרוסי ב־20 בפברואר 2021.
חיסון רביעי.
חיסון רביעי בשם Convacel נמצא בפיתוח מכון המחקר הפטרבורגי לחיסונים וסרומים (ברוסית: Санкт-Петербургский научно-исследовательский институт вакцин и сывороток) והוא בשלבי ניסויים עם מכוני מחקר בחצי האי קרים.
תרופה.
באוקטובר 2021 משרד הבריאות של רוסיה רשם לשימוש חירום תרופה בשם מיר-19, שנועדה לטיפול בחולי קורונה.
מתנדבים והיענות אזרחים.
בשל הנחיות להגבלת ההתקהלות, היות האוכלוסייה המבוגרת "קבוצת סיכון" (ובהתאם להנחיות משרד הבריאות להימנע מביקורים שלא לצורך) והטלת מגבלות על תחבורה ציבורית, הוחמרה תופעת הבדידות. בשל עצירת אירועי התרבות וסגירת תיאטראות ומוזיאונים גברה התופעה של שידור הצגות דרך רשתות חברתיות, מטעם אמנים שונים ומשרד התרבות של רוסיה עודד את התיאטראות לשדר את ההצגות באמצעות אתר האינטרנט ולערוך סיורים וירטואליים במוזיאונים השונים.
מתחילת המשבר התפרסמו יוזמות שונות שנועדו לתת מענה לקשיים שהתעוררו במהלך משבר הקורונה, שחיברו בין אנשים שהיו צריכים עזרה (לדוגמה משפחות בבידוד או קשישים עריריים), לאנשים וארגונים שהיו מעוניינים להעניק סיוע (לדוגמה, תרומת מזון או קניית מצרכים), זאת לאור עלייה בדיווחים בהונאות בנושא של אנשים שניסו להונות קשישים ולהציע להם תרופות פיקטיביות נגד הקורונה.
הקורונה עושה שמות ברוסיה. ביממה האחרונה שוב נרשם שיא במספר המתים היומי - 929. התחלואה ממשיכה לשבור שיאים והיום נרשם שיא יומי חדש, עלייה יומית חמישית ברציפות, של 25,133 חולים. מוסקבה מובילה במספר המקרים עם כמעט 3,600 ואחריה סנט פטרבורג עם כמעט 2,200.
עם זאת, באוקטובר 2021 דווח על מספר כולל של יותר מ־200,000 מתים מהנגיף כשהממונה על הצוות הממשלתי למאבק בנגיף, טטיאנה גוליקובה, דיווחה על עלייה בתחלואה ב־67 מ־85 ממחוזות רוסיה. כך שאף על פח שישנו חיסון מקומי זמין, חוסר האמון האזרחי ברשויות, מוביל לאחוז מתחסנים נמוך והיענות נמוכה.
שיתוף פעולה בינלאומי.
רוסיה שלחה לאיטליה 10 מטוסים של הכוחות להגנה כימית, ביולוגית וגרעינית ועליו מאות מומחים לטיפול במגפות, אחיות וציוד רפואי. בנוסף נשלח מטוס עם ציוד רפואי לארצות הברית ומטוס עם סיוע הומניטרי לסרביה ולארמניה וצוות רופאים נשלח גם לקירגיזסטן, אוזבקיסטן וקזחסטן.
בדצמבר 2020, R-Pharm ומרכז גאמליה חתמו על מזכר הבנות עם AstraZeneca לשיתוף פעולה בנושא פיתוח החיסון לקורונה ועריכת ניסויים משותפים בחיסון הבריטי ובחיסון הרוסי.
ביקורת בינלאומית.
האיחוד האירופי פרסם מסמך רשמי בו האשים את רוסיה בהפצה מכוונת של פייק-ניוז סביב המגפה בגורמי מדיה מערביים באנגלית, ספרדית, איטלקית, גרמנית וצרפתית, ובמיוחד ברשתות חברתיות.
על פי דו"ח האיחוד האירופי, המאפיינים המרכזיים של דיווחי הכזב הם דיווחים שקריים הסותרים את ההודעות הרשמיות של רשויות הבריאות המוסמכות כדי לזרוע בלבול בציבור, חדשות מאיימות במטרה להחמיר את החרדה וחוסר האמון במערכות הבריאות המקומיות, בניסיון להקשות על התמודדותן של מדינות המערב להתמודד בהצלחה מול הנגיף. במקרים רבים מצוטטות החדשות ראיות מדעיות מזויפות.
באיחוד האירופי ציינו שזוהי אסטרטגיה ארוכת טווח של ממשלת רוסיה, לערעור האמון במדע במערב, עוד טרם התפרצות הקורונה.
באיחוד יצרו קשר עם הנהלות גוגל, פייסבוק, טוויטר ומיקרוסופט, וביקשו מהן סיוע בבלימת דיווחי הכזב, "כי מוסקבה משחקת בחיי אדם".
ביולי 2020 האשימו גורמי ביטחון לאומי של מספר מדינות מערביות את שירות המודיעין הרוסי במתקפת סייבר שמטרתה לגנוב ממעבדות מחקר מידע לגבי פיתוח חיסון לקורונה.
לאור הטיפול הלא מספק במאבק המגפה, הממשל ברוסיה ופוטין בפרט קיבל את פרס איג נובל בקטגוריית חינוך רפואי יחד עם מנהיגים כמו גורבנגולי ברדימוחמדוב, דונלד טראמפ של ארצות הברית, רג'פ טאיפ ארדואן, אלכסנדר לוקשנקו ואחרים, על שימוש במגפת הקורונה כדי ללמד את העולם שלפוליטיקאים יכולה להיות השפעה גדולה ומיידית יותר על חיים ומוות מאשר לרופאים ומדענים.
הקלות.
ביוני 2020 רוסיה החלה לצאת ממדיניות הבידודים וההסגר והחלה בהכרזה על הקלות לאוכלוסייה. כך למשל, במחוזות מסוימים ברוסיה, שבהן מספר הנדבקים נמוך, הוסרו כלל המגבלות. ב-24 ביוני 2020 ייערך מצעד הניצחון שנדחה וליגת העל הרוסית בכדורגל תחזור כבר ב-19 ביוני 2020, אם כי תחת מגבלות.
ב-8 ביוני הוכרז על הסרת כלל המגבלות במוסקבה, למעט חובת נשיאת מסכה. (ראו: ), בהמשך השבוע פורסם על הקלות בשאר המחוזות לאור נתונים שחשפו מגמה של עלייה באנשים המבריאים לעומת האנשים שנמצאים כחולי קורונה, אף על פי שממוצע הגילוי היומי עומד על 8,000-9,000 ביום.
ב-29 ביוני, סגן ראש ממשלת רוסיה דמיטרי צ'רנישנקו הודיע כי בתי הקולנוע במדינה ייפתחו ב-15 ביולי.
ב-18 ביולי נערך פסטיבל הקולנוע הראשון לאחר פרוץ המגפה, פסטיבל "GorkyFest" במסגרתו נערכה הקרנת בכורה לכמה סרטי קולנוע רוסיים. הפסטיבל התקיים באצטדיון ניז'ני נובגורוד.
ב-23 ביולי 2020 ראש עיריית מוסקבה הדגיש כי לא ייערך סגר נוסף על העיר מוסקבה וכי רוסיה הצליחה לעצור את התפשטות, זאת על רקע נתונים שהממשל פרסם ולפיהן ישנה ירידה של 2% בקצב ההדבקה במוסקבה.
ב-24 ביולי 2020 ראש ממשלת רוסיה מיכאיל מישוסטין הודיע כי הממשלה תשלם לאזרחים שיבחרו לנפוש ברוסיה, עד לפתיחת הגבולות.
השפעות.
בכלכלה ובחברה.
בעקבות התפשטות הנגיף חברות רבות נפגעו כלכלית. כאשר חברות בודדות בדומה לחברות בעולם, אפשרו לעובדיהן לעבוד מהבית, כאשר תפקידם מאפשר עבודה סדירה מהבית. בשל הנחיות ההתקהלות, עסקים רבים נאלצו להוציא עובדים לחופשה או לפטר עובדים. ברם, בהנחיית הממשלה כלל העובדים שוחררו לחופשה בתשלום למשך שבוע שלם שלאחריו, הממשלה תנחה את המשק הרוסי באשר להמשך פעילות. במוסקבה ובפרבריה, שהפכו למוקד ההתפרצות עם מספר הנדבקים הגדול ביותר, הוטל סגר כללי שאילץ את התושבים לסגל לעצמם אורח חיים של עבודה מהבית ושמירת מרחק זה מזה.
ב-20 בפברואר 2020 שר האוצר אנטון סילואנוב אמר כי רוסיה מפסידה כמיליארד רובל מדי יום בשל המגפה, בייחוד עקב הירידה בסחר עם סין. עוד באותו יום, איגוד סוכנות הנסיעות ברוסיה (ATOR) פנה לראש ממשלת רוסיה מיכאיל מישוסטין בבקשה לשקול אפשרות לפצותם על הפסדים בשל המצב. על פי הערכות ראשוניות, הפסדיהם הסתכמו ב-450 מיליון רובל לערך ועל פי נתוני ATOR, מפעילי התיירות הנכנסת ספגו הפסדים של 140 מיליון רובל. מוקדם יותר, משרד האוצר הסכים עם הערכות משרד התחבורה על כמות ההפסדים שספגו חברות התעופה הרוסיות עקב הפסקת הטיסות לסין ובהמשך לשאר העולם, סכום שמגיע לכדי 1.6 מיליארד רובל. בנוסף, בשל סגירת מפעלים סיניים לייצור חומרים תרופתיים פעילים, הייתה סכנה של מחסור בתרופות מסוימות, מכיוון ש-75% מהחומרים התרופתיים בשוק הרוסי נרכשים בסין. בהמשך סכומים אלה גדלו משמעותית בשל התכווצות המשק הרוסי עצמו עם התפשטות המגפה.