רוב ככל המתיישבים בדרויסק עם הקמתה, לאחר שקרקעותיה הופקעו בידי ממשלת רוסיה מרכושו של אציל פולני, היו יהודים. היוצאים היחידים מכלל זה היו משפחה טטרית אחת, ומשפחות מנהל סניף הדואר המקומי ומנהל תחנת הרכבת, בקו ורשה-וילנה-פטרבורג. התושבים התפרנסו מחקלאות. ב-1897 מנו יהודי דרויסק 515 איש מתוך אוכלוסייה כללית של 536 איש.
לקהילה היהודית היו מוסדת דת ומוסדות חינוך, ורבני העיירה: רבי משה אהרן לנדאו, שנפטר צעיר, ואחריו רבי שבתאי זלמן רימשיניאט, שימשו בפועל גם כרבניהם של יהודי נקודות היישוב הסמוכות.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ולאחר תחילת הכיבוש הגרמני, הגיעו לדרויסק פליטים רבים מדרויה והתקיימו בעיירה במשך תקופה ממושכת מעל 1,573 יהודים. במשך התקופה שעד 1942 נרצחו רבים כולל כאלו שברחו ליערות ופעלו כפרטיזנים. בפברואר 1942 הועברו 1,000 היהודים שנותרו בעיירה לגטו וידזה שבו שהו עם יהודי המקום ויהודי דובינובו, פליסה, וסלובודקה. גטו וידזה נשמר בידי שוטרים ליטאים והתנאים בו היו קשים. ביולי 1942 הועברו רוב היהודים מגטו וידזה לגטו שווינצ'יאני. נשים רבות נרצחו בפונאר, ויהודים אחרים נרצחו בגטו קובנה ובמחנות שטוטהוף ואליאס. רק כ-20 יהודים מדרויסק שרדו את המלחמה.
דרוסקייניקי
ברית עולם (שיר)
ברית עולם הוא פזמון שנכתב על ידי אהוד מנור והולחן על ידי מתי כספי שגם ביצע את השיר במקור.
רקע.
השיר הוא שיר אהבה שכתב אהוד מנור לאשתו עפרה פוקס בעת ששהו בניו יורק, זמן קצר לאחר נישואיהם.
ראשיתו של השיר הוא במנגינה ללא מלל שהלחין מתי כספי לסרט "חגיגה בסנוקר" שיצא בשנת 1975.
בשנת 1976 הוזמן כספי להופיע ב"חגיגת הזמר" שהחליפה באותה שנה את פסטיבל הזמר והפזמון. היה זה מופע שאינו תחרותי. לצורך האירוע כספי הלחין חלק נוסף לשיר והגיש אותו לאהוד מנור שהתאים את השיר שכתב כעשור לפני כן ללחנו של כספי.
בחגיגת הזמר ביצע כל אמן שני שירים: שיר מוכר של האמן ושיר חדש. כספי ביצע את שירו אליעזר בן יהודה כשיר המוכר, ואת "ברית עולם" כשיר החדש.
השיר נכלל באלבומו השני של כספי שנקרא בשמו ויצא ב-1976, וידוע גם בשם הפעמון, על שום תמונת פעמון ביתי המופיעה על גבי עטיפת התקליט.
במצעד השבועי של רשת ג' הגיע השיר למקום השני, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ו (1976) הגיע השיר למקום ה-15. כמו כן, במצעד שירי אהוד מנור הגיע השיר למקום השביעי, וב״מצעד של המדינה״ שנערך בשנת 2009 (ה'תש"ע) הגיע למקום ה-33.
השיר נודע גם בביצוע של בועז שרעבי שהקליט אותו עבור אלבומו החמישי "משאלה" שיצא בשנת 1987.
אחד מספרי שיריו של כספי ובו תווים של פזמוניו נקרא בשם "ברית עולם" ויצא ב-1980. אלבום אוסף משירי אהוד מנור נקרא אף הוא בשם זה.
"ברית עולם" נחשב לאחד משירי הכניסה לחופה הפופולריים ביותר בישראל.
תוכנית שרון (תכנון פיסי בישראל)
תוכנית שרון (או בשמה הרשמי: תכנון פיסי בישראל) הייתה תוכנית האב הארצית הראשונה של מדינת ישראל. התוכנית פורסמה בשנת 1951 בספרים יישובים ותושבים בישראל ותכנון פיסי בישראל ומכונה בשם זה, מכיוון שהאדריכל אריה שרון עמד באותה עת בראש אגף התכנון במשרד ראש הממשלה, שהכין את התוכנית. העקרונות עליהם התבססה התוכנית היו פיזור האוכלוסייה בנגב והגליל ויצירת רשת היררכית של יישובים, עיירות וערים. התוכנית חילקה את המדינה ל-24 מרחבי תכנון, כאשר כל נפה תוכננה כאזור גאוגרפי-כלכלי ובה יישובים עירוניים שישמשו כמרכז לסביבה הכפרית וביחד ייצרו יחידה מושלמת מבחינה חברתית וכלכלית.
התוכנית לא הייתה בעלת תוקף סטטוטורי, אולם היא שימשה כבסיס למדיניות הפיתוח של מדינת ישראל במשך שנים רבות.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ישראל: תוכניות מתאר ארציות|*]]
אנה ואגאנר
אנה ואגאֶנר (נולדה ב-14 באוקטובר 1976, בלץ, ברית המועצות (כיום מולדובה)) היא שחמטאית מולדובנית-לוקסמבורגית ממוצא יהודי בדרגת רב אמן נשים.
החל ממרץ 2019 אינה שחמטאית פעילה.
ביוגרפיה.
אנה ואגאנר (שוסטרמן) נולדה בבלץ. אביה הוא לייזר שוסטרמן בעל דרגת אמן בינלאומי, גם אמה שחמטאית מוצלחת. אנה החלה להתאמן בגיל צעיר בהדרכת אביה. בשנת 1992 היא חלקה מקום 1–2 באליפות אירופה לנערות עד גיל 16. בשנים 1995, 2000 ו-2004 היא הייתה אלופת מולדובה בשחמט נשים.
אניה שוסטרמן למדה באוניברסיטת בלץ והתמחה בשפות.
היא התחתנה עם בנקאי מלוקסמבורג והחל משנת 2006 מייצגת את ארץ מגוריה החדשה. גם הוריה עברו להתגורר בלוקסמבורג.
אנה ואגאנר באולימפיאדת השחמט.
בין השנים 1994 ל-2008 השתתפה אנה ואגאנר ב-6 אולימפיאדות שחמט:
Kubernetes
Kubernetes (לעיתים נכתב בקיצור k8s, נהגה "קוּבֶּרנֶטִיס") היא מערכת קוד פתוח לניהול ופריסה אוטומטית של יישומים על גבי קונטיינרים. המערכת תוכננה במקור על ידי גוגל וכיום מתוחזקת על ידי Cloud Native Computing Foundation. Kubernetes תומכת במגוון כלים של קונטיינרים, בהם Docker או rkt.
Kubernetes (מיוונית: κυβερνήτης, הגאי) נוצרה על ידי ג'ו בדה, ברנדן ברנס וקרייג מקלוקי שאליהם הצטרפו בהמשך מהנדסים נוספים מגוגל, בהם בריאן גרנט וטים הוקינג. היא הוצגה באופן רשמי על ידי גוגל באמצע שנת 2014. התכנון והפיתוח שלה הושפעו מאוד ממוצר פנימי של גוגל בשם Borg. גרסה 1.0 של Kubernetes יצאה לאור ב-21 ביולי 2015.
Kubernetes מגדירה אבני בניין ("פרימיטיביים") שמספקים יחד מנגנונים לפריסה, תחזוקה והתאמה לגודל (scaling) עבור יישומים. המרכיבים של Kubernetes תוכננו בצורה של צימוד רופף ויכולות הרחבה כדי לתמוך בעומסים וצרכים משתנים. יכולת ההרחבה ניתנת בעיקר באמצעות Kubernetes API שמשמש הן את מרכיבי המערכת והן את ההרחבות שלה.
יחידת ההרצה הבסיסית היא Pod, שמשמשת כשכבת אבסטרקציה של קונטיינר או קבוצת קונטיינרים, שנמצאים על אותו השרת ויכולים לחלוק משאבים. כל פוד מקבל כתובת IP ייחודית, והודות לכך יכולים יישומים להשתמש בצורה חופשית בפורטים מבלי חשש להתנגשויות ביניהם.
סן אנדראס (סרט)
סן אנדראס (באנגלית: San Andreas) הוא סרט מסוגת סרטי אסונות שיצא ב-29 במאי 2015. הסרט בוים על ידי בראד פייטון, נכתב על ידי קארלטון קיוז ובו מככבים דוויין ג'ונסון, אלכסנדרה דדריו וקארלה גוג'ינו. עלילתו סובבת סביב רעידת אדמה בהעתק סן אנדראס.
עלילה.
ריי (דוויין ג'ונסון), הוא איש חילוץ והצלה, שלרשותו נזקפות למעלה מ-600 הצלות רשומות. ריי מנסה לשקם את מערכת היחסים שלו עם פרודתו, אמה (קארלה גוג'ינו). דוקטור לורנס (פול ג'יאמטי) מנסה להזהיר את התושבים על רעידת אדמה אכזרית שהולכת לפגוע בשבר סאן אנדראס, אבל אף אחד לא מקשיב לו.
כשרעידת האדמה מכה, ריי נחפז ומציל את פרודתו. חברה החדש של אשתו, שהיה יחד עם ביתם המשותפת של ריי ואמה, בלייק (אלכסנדרה דדריו), נוטש אותה כשזו נלכדת ברכב בחניון במהלך הרעידה, ונהרג מאוחר יותר.
כשבלייק זועקת לעזרה, באים בן ואולי, שני אחים שנפגשו איתה קודם לכן, ומחלצים אותה. היא מצליחה ליצור קשר עם אביה, וזה מבקש ממנה להגיע לנקודה הגבוהה ביותר בסן פרנסיסקו.
כשרעידת האדמה חוזרת, היא גוררת עימה גל צונאמי אדיר. רעידת האדמה הזו נרשמת כגדולה בהיסטוריה, בעוצמה של 9.6 בסולם ריכטר.
לאחר מסע ארוך ומפרך, ריי מצליח להציל את ביתו בלייק, וכן את בן ואולי.
סירנה (סדרת טלוויזיה)
סירנה (באנגלית: ) היא סדרת דרמה-פנטזיה אמריקאית שעלתה בערוץ Freeform ב-29 במרץ 2018. העונה הראשונה כללה 10 פרקים. במאי 2019 חודשה הסדרה לעונה שנייה אשר עלתה ב-24 בינואר 2020 וכללה 16 פרקים. ב-2 באפריל 2020 עלתה לשידור העונה השלישית. באוגוסט 2020 בוטלה הסדרה.
תקציר.
עונה 1.
בעיירת החוף בריסטול קוב, הידועה על היותה פעם בית לבתולות הים, חייהם של כמה ביולוגיים ימיים מתהפכים כאשר אישה צעירה מסתורית מופיעה ומתחילה להרוס את עיירת הדיג הקטנה כדי לחפש את אחותה שנלכדה אשר נחטפה בידי הצבא המקומי.
סגיטה
סַגִיטָה הוא מונח בגאומטריה (לפעמים מכונה בקיצור סַג). בלטינית משמעות המילה סגיטה היא "חץ" (סגיטה הוא גם שמה הלועזי של קבוצת הכוכבים - חץ). משמעות המושג בגאומטריה הוא:
חישוב הסגיטה, הרדיוס, ואורך המיתר.
באיור למעלה s מציין את אורך הסַגִיטָה, r את הרדיוס, ו formula_3 את מחצית המיתר עליו נשענת הסגיטה. האפותם A (השווה ל r-s) ו formula_3 הם ניצבים של משולש ישר-זווית שאורך היתר שלו הוא r. לפי משפט פיתגורס אם כן:
formula_5
ניתן לסדר נוסחה זו בדרכים שונות כדי לחשב את הסגיטה, הרדיוס או היתר בהינתן שני האחרים:
1. formula_6
2. formula_7
3. formula_8
ניתן גם לחשב את הסגיטה מהזווית formula_9 שבאיור. s שווה כאמור r-A. ו A שווה formula_10 ומכאן:
4. formula_11
קירובים כאשר הסגיטה קטנה.
מנוסחה 3 למעלה נובע ש formula_12. כאשר הסגיטה s קטנה בהרבה מהרדיוס r (כלומר כאשר הקשת היא שטוחה, כפי שקורה לעיתים נפוצות באדריכלות) נוסחה זאת הופכת ל formula_13. ומכאן לקירוב:
5. formula_14
שימושים.
באדריכלות נפוץ השימוש בסגיטה בחישובים הנוגעים לקשתות כמו בקירות קמורים או קעורים, בקמרונות, בכיפות ובגשרים. במקרים אלה שימושי הקשר בין בסגיטה לרדיוס העקמומיות של הקשת ולאורך המיתר (ראו נוסחאות למעלה) כשלפעמים רצויה סגיטה מסוימת ויש לחשב את הרדיוס והמיתר ולפעמים הרדיוס או המיתר הם הרצויים ויש לחשב את הסגיטה. הסגיטה משמשת גם להשגת עקמומיות רצויה של תיבת תהודה של כלי מיתר. בשימושים אלה לרוב העקמומיות מאוד עדינה ומספיקה נוסחת הקירוב כאשר הסגיטה קטנה בהרבה מהרדיוס (ראו למעלה).