בי"א בשבט תשכ"ב נישא לרבנית יחנא שפרה (ה'תש"ד-ה'תשע"ה) בת רבי אשר ישעיה הלוי רוטנברג, האדמו"ר מקאסאן. את חופתו ערך הרב משה פיינשטיין.
החל משנת תשכ"ד החל בהדפסת ספרי ברסלב בכמויות גדולות כדי להפיצם.
שנתיים לאחר נישואיו החלו להגיע אליו בחורי ישיבות ואברכים על מנת ללמוד אצלו, ובמקביל החל להתכתב עם מתייעצים רבים שפנו אליו מארצות הברית, מאנגליה ומישראל. מכתבים אלו לוקטו בהמשך לסדרת ספריו המרכזית - שו"ת "אשר בנחל" המונה כמאתיים שבעים ושניים כרכים. אחד מתלמידיו הדפיס את קובץ המכתבים הראשון ללא ידיעתו וקיבץ אותם לחוברת בשם "נועם אשר בנחל". מאוחר יותר שונה שם הסדרה לשמה הנוכחי, כאשר בשם הסדרה רמוזים ראשי התיבות של שמו - רבי אליעזר שלמה.
בשנת תשל"ג החל להדפיס גם ספרי חיזוק שכתב בעצמו. הראשונים שהודפסו היו "קריאת שמע שעל המיטה" עם פירוש וספר "ארך אפיים". הוא הדפיס והפיץ גם את ספרי רבי נחמן בכמויות גדולות ובמחירי קרן.
הרב שיק סייע בהקמת בית מדרש של חסידי ברסלב בשדרה ה-16 בשכונת בורו פארק, והוא מסר שם שיעור שבועי.
בשנת תשכ"ו (1966) נסע בפעם הראשונה לקברו של רבי נחמן באומן. בנסיעתו עבר דרך ישראל ונפגש לראשונה עם חסידי ברסלב חשובים כמו הרב שמואל הורביץ והרב לוי יצחק בנדר.
בראש השנה תשל"ו השתתף הרב שיק בקיבוץ חסידי ברסלב ב"שול" (בית המדרש) בירושלים, שם מסר שיעור בראש השנה.
החל משנות השבעים יצאו נגדו מנהיגי ברסלב בירושלים בראשות הרב לוי יצחק בנדר וכתבו על ספריו "שאין רוח חכמים נוחה מהם". באשר לספרו הביוגרפי על ר' נחמן, הנקרא 'פעולת הצדיק', כתב צבי מרק שבקרב שאר חסידי ברסלב נטען שהוא ממלא פערים בידע הקיים ללא מקורות. מנדל פייקאז' כתב שהוא מושפע מספרות המחקר ומכניס לכתביו דברי חוקרים מבלי לציין זאת.
בתחילת שנת תשל"ז הקים בית מדרש עצמאי בשדרה התשיעית בבורו פארק, בשם "היכל הקודש – חסידי ברסלב". בין מקורביו אז היו גם רבי יצחק מאיר מורגנשטרן, הרב חיים קרמר, הרב ניסן דוד קיוואק, הרב אליהו גודלבסקי ועוד.
החל משנת תש"מ נהג להגיע מספר פעמים בשנה לישראל לבקר את חסידיו בירושלים, בני ברק, טבריה ובעיקר בצפת - שם הקים את בית מדרשו לפני שהגיע ליבנאל.
בינואר 1986 דחתה המועצה המקומית יבנאל בקשה של הרב שיק להקצות קרקע להקמת בית מדרש במקום. הרב שיק, שכבר רכש בית במקום, לא התייאש והתיישב במקום עם קבוצה מחסידיו. במקום, שהפך למרכז קהילתו, מתגוררות כ-400 משפחות של חסידיו. לקהילה יש ישיבות, כוללים, בית מדרש ובית תבשיל. בשנת תשע"ב (2012) חנכו ביבנאל את בית הכנסת היכל הקודש דחסידי ברסלב. לרב שיק מאות תלמידים נוספים בישראל. בתי מדרש של חסידיו קיימים בירושלים, בני ברק, אשדוד, בת ים, נתיבות, אשקלון, תל אביב, באר שבע ועכו.
במהלך השנים עלה חשד כי בקהילת ברסלב ביבנאל חיתנו עשרות קטינים. קבוצה מתושבי יבנאל התנגדה להתיישבות הקהילה במושבה, אך במהלך השנים פחתה ההתנגדות.
בארצות הברית, מקום מגוריו של הרב שיק במהלך רוב השנה, קיים ריכוז נוסף של תלמידיו. מלבד בית מדרשו המרכזי בבורו פארק, הקימו תלמידיו בתי מדרש במונרו, במונסי ובוויליאמסבורג.
בשנת תשע"א (2011) הקימו חסידיו, בראשות תלמידו הרב יואל ראטה, בוויליאמסבורג את "מרכז חסידי ברסלב" שבו שוכנים תלמוד תורה, בית ספר לבנות, בית מדרש, ישיבה ובית דפוס המדפיס את ספריו של רבי נחמן מברסלב ותלמידיו ואת ספרי הרב שיק.
בניסן תשע"ב (2012) עבר הרב שיק התקף לב חמור וניתוח לב פתוח. לאחר תקופת שיקום קצרה הוא שב לתפקד. בי"ז בשבט תשע"ה (2015) נפטר ממחלת הסרטן. הלווייתו יצאה מבית מדרשו בבורו פארק והוא נקבר ביבנאל. כתב בצוואתו: "לא אנוח ולא אשקוט עד שיהיה למי שבא לקברי להתפלל וללמוד ישועה שלימה מן השמים. ובפרט בחור ובחורה שצריכים למצוא את זיווגם ויאמרו את כל ספר התהלים בלי להפסיק - אני מבטיח שימצאו את זיווגם מן השמים. ואני חזק בזה מאוד". נוסח דומה נחקק על קברו לבקשתו.
בנו משה מונה בצוואתו לנהל את עמותות הקהילה. אחיו, הרב בנימין, כיהן כאב"ד טוקאי בפלטבוש.
מדי שנה נערכת הילולא סמוך לקברו ביום הפטירה, י"ז בשבט.
מורשתו.
מספר חודשים לאחר פטירתו קיבלו עליהם חלק מתלמידי הרב שיק את הרב יצחק לעזער כרבם. תלמיד נוסף בולט הוא הרב יואל ראטה. בנו של הרב שיק, הרב נחמן, עורך טישים ומקבל קהל.
הרב שיק השאיר אחריו יבול ספרותי של מאות ספרים. הספרים ממשיכים לצאת לאחר פטירתו על ידי תלמידו יחיאל לודמיר - שמונה על ידו לשם כך.
בתי מדרש "היכל הקודש" של תלמידיו קיימים בישראל, בערים יבנאל, בני ברק, אשדוד, מודיעין עילית, באר שבע, תל אביב, רמת גן, הוד השרון, הרצליה ועכו. בארצות הברית ישנם בתי מדרש בבורו פארק, ויליאמסבורג, מונרו, מונסי ובלומינגראוו.
השקפתו והדרכותיו.
בכתביו מדגיש הרב שיק את הנוכחות האלוהית הממלאת את כל הבריאה ומאפשרת לכל יהודי להתחבר אליו בעזרת שיחה איתו ואמירת אותיות התורה.
הרב שיק עודד את חסידיו להשיא את ילדיהם בגילאים צעירים מאוד (16 ואילך), כדי למנוע מהם פיתויים של יצר הרע בנושאי מין. בשל כך נפתחה נגדו חקירה פלילית ובמשך שלוש שנים הוא נעדר מהארץ מחשש שייעצר בידי רשויות החוק. החקירה הסתיימה בשנת 2006 ללא הגשת כתב אישום.
הרב שיק מנהיג את תלמידיו על פי דרכו של רבי נחמן מברסלב בדגש על כמה נקודות עיקריות:
עודד חיסון ילדים ממחלות.
כביש 7
כביש 7 הוא כביש ראשי רוחבי בשפלת החוף בישראל. הכביש מקשר את הכבישים 6 (חוצה ישראל) ו-3 עם כבישי מישור החוף. אורכו של הכביש כ-14 קילומטר ממחלף אשדוד במערב עד מחלף שורק במזרח. בדרכו חוצה כביש 7 את כביש 40 במחלף גדרה. הכביש מתחיל את דרכו ככביש מהיר צפונית-מזרחית לאשדוד, עובר מדרום לגדרה ומצפון ליישובים חפץ חיים, בית חלקיה ויד בנימין. במערב, הוא נמשך עוד כ-3 ק"מ ככביש 41 כקטע מרומזר ממחלף אשדוד לשערי נמל אשדוד.
קטע מכביש 7, ממחלף אשדוד עד מחלף גדרה, סומן עד 2014 ככביש 41.
היסטוריה.
תכנון הכביש החל ב-1999 וחלקו הראשון של כביש 7, מצומת גדרה לכביש 3, נחנך ב-29 במרץ 2004. על חשיבות הכביש נאמר:
זאת ועוד, לדברי סגן מהנדס מחוז תל אביב, מיכאל וולמן:
ההערכה היא שכביש 7 הוסיף כ-10,000 כלי רכב בשנה לנפח התנועה בכביש 6.
עלות הקמתו של הקטע הדו-מסלולי המזרחי (לא כולל הפקעות) נאמדה בתחילה ב-70.5 מיליון שקל, אך בפועל הגיעה העלות ל-110 מיליון שקל. הקמת הכביש מומנה בחלקה על ידי נתיבי ישראל (אז מע"צ) ובחלקה על ידי חברת כביש חוצה ישראל.
החלק המערבי של הכביש תוכנן להחליף את כביש 41 ולהפוך אותו לכביש מהיר עם הקמה של מספר מחלפים. ביולי 2011 פרסמה החברה הלאומית לדרכים את המכרז לשדרוג כביש 41 מדרך ראשית לדרך עם מאפיינים של כביש מהיר. חלק נכבד בפרויקט כלל את ביטולם של צמתים לאורך התוואי והפיכתם למחלפים או מעברים תת-קרקעיים. במסגרת העבודות הוקמו שני מחלפים מרכזיים: מחלף גדרה ומחלף בית רבן. העבודות, בהשקעה של כחצי מיליארד שקל, הסתיימו באוגוסט 2014. עם השלמת העבודות בקטע, הוא החליף את כביש 41 שקוצר באופן משמעותי ונותר רק בתחומי העיר אשדוד.
תוכניות לעתיד.
על פי תוכנית נתיבי ישראל, כביש 41 שנותר בין צומת נמל אשדוד ועד מחלף אשדוד, מתוכנן לעבור שדרוג ומיחלוף כהמשכו של כביש 7 הקיים כיום. בצומת עם שדרות בני ברית מתוכנן לקום מחלף בני ברית, וכן עתיד לעבור מיחלוף צומת ניר גלים. בכביש צפויים להיסלל שלושה נתיבים לכל כיוון.
לפי תוכנית המתאר הארצית לדרכים, צפוי שדרוגו של כביש 3 בין מחלף שורק מזרחה עד למחלף לטרון עם כביש 1, כהמשכו של כביש 7 הקיים כיום. במסגרת שינוי זה צפויה הסבת קטע הדרך לכביש מהיר, ומתוכננת העתקת מחלף לטרון כקילומטר צפונה.
במקור, קטעי כביש 3 וכביש 41 שצפויים להיות משודרגים היו מתוכננים להיקרא כהמשכו של כביש 7; אך על-פי תוכנית משרד התחבורה לעדכון המספור של רבים מכבישי ישראל שעליה פורסם בסוף שנת 2018 - כביש 7 הקיים כיום, יחד עם כביש 41, הם אלו שצפויים להיות ממוספרים כהמשכו של כביש 3 הקיים והמתוכנן בין מחלף שורק לכביש 443. לעומת זאת, כביש 7 צפוי להיות שמו החדש של כביש 57 בשרון בין נתניה למחלף ניצני עוז.
יעקב ויינרוט
כביש שש
יעל ישראל
יעל ישראל (נולדה ב-17 במאי 1960) היא סופרת, עורכת ספרות ומבקרת ספרים וסרטים ישראלית. זוכת פרס אס"י של איגוד סופרי ישראל לשנת 2009 על הרומן "אני ואמא בבית המשוגעות" (לשעבר "האלילות"), שראה אור בהוצאת ספרא.
ביוגרפיה.
נולדה וגדלה בתל אביב, למדה בבית-הספר לדוגמה ובגימנסיה הרצליה, ולאחר שירות הצבאי למדה קולנוע בבית צבי, אמנות פלסטית במדרשה לאמנות ברמת השרון וצילום בקמרה אובסקורה. בין השנים 1982–1983 השתתפה בסדנת כתיבה בבית אריאלה, בהנחיית הסופרים עמליה כהנא-כרמון ויורם קניוק.
פרסומה הראשון היה סיפור קצר במוסף הספרותי של מעריב בשנת 1983. מאז פורסמו סיפוריה במעריב, ידיעות אחרונות, דבר, על המשמר, מאזנים, עיתון 77, מסמרים, פרוזה, אפיריון, שופרא, ירושלים- מאסף לדברי ספרות, זוטא ועמדה. הייתה ממקימי ירחון הספרות שופרא (בעריכת המשורר אילן שיינפלד), שפעל בין השנים 1984 ל-1988, ושימשה כעורכת הפרוזה של כתב העת.