המכונית הוצעה בתצורת טורפדו ארבע דלתות ("Torpedo" ), סדאן ארבע דלתות, דגם קופה 2 דלתות, גרסת (קבריולה) של שתי דלתות וגרסת רודסטר. בנוסף, המכונית הייתה זמינה גם עם שלדה חשופה, ללא חלקי גוף מורכב, על מנת לתת לקונה את האפשרות להשלים את המכונית. מיולי 1931 כוח המנוע גדל ל -74 כ"ס.
הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל
הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל הוא הסכם לנורמליזציה מלאה בין איחוד האמירויות הערביות למדינת ישראל בתיווך ארצות הברית, שהוצג לציבור ב-13 באוגוסט 2020.
ההסכם נחתם ב-15 בספטמבר 2020 בבית הלבן, במסגרת הסכמי אברהם, הכוללים גם את הסכם בחריין–ישראל. במהלך אוקטובר 2020 אושר ההסכם בידי ממשלת ישראל, הכנסת והקבינט של איחוד האמירויות.
רקע.
במהלך השנים שקדמו להסכם התחממו היחסים בין שתי המדינות (אם כי לא בצורה רשמית), תהליך אותו ניתן לראות במספר אירועים, ביניהם השתתפות נבחרת ישראל בג'ודו בטורניר הגראנד סלאם באבו דאבי באוקטובר 2018 - במסגרת אירוע זה הוצג דגל ישראל באיחוד האמירויות, נוגן לראשונה המנון התקווה באבו דאבי ואף הוזמנה לתחרות, לצד הנבחרת, שרת התרבות והספורט מירי רגב. מלבד השרה רגב, בשנים אלו ביקרו מספר שרים ישראלים בשטח האמירויות לרגל כנסים בינלאומיים - ביניהם שר האנרגיה יובל שטייניץ ב-2016, שר התקשורת איוב קרא ב-2018 ושר החוץ ישראל כץ ב-2019. מלבד זאת, ביוני 2020 נחת לראשונה בנתב"ג מטוס של חברת התעופה איתיחאד איירווייז מאבו דאבי, כשהוא מעוטר בסמלי חברת התעופה ואיחוד האמירויות.
ב-28 בינואר 2020 הוצגה תוכנית השלום של הנשיא טראמפ. בעקבות תוכנית זאת, הודיע נתניהו על כוונתו לספח חלקים מיהודה ושומרון, בפרט בבקעת הירדן ובהתיישבות היהודית בהן. איחוד האמירויות הערביות בירכה על תוכנית השלום, אך הביעה התנגדות לסיפוח. ב-12 ביוני 2020 פורסם בעיתון ידיעות אחרונות מאמר בו צוטט יוסף אל-עותייבה, שגריר איחוד האמירויות בארצות הברית (המשמש גם כשר המדינה של האמירויות), ואמר כי קיים פוטנציאל ענק לקשרים חמים יותר בין ישראל לאיחוד האמירויות, פוטנציאל אשר יהיה עלול להיפגע משמעותית במקרה שיבוצע הסיפוח.
שושביני ההסכם.
ההסכם סוכם על ידי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ושייח ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, נשיא איחוד האמירויות הערביות והאמיר של אבו דאבי.
היועצים האמריקאים הם אבי ברקוביץ' וג'ארד קושנר. מטעם ישראל ראש המוסד יוסי כהן היו מהמתווכים. מעורבים נוספים היו איש העסקים הישראלי-אמריקאי חיים סבן, שגריר ישראל בוושינגטון די. סי. רון דרמר ושגריר איחוד האמירויות בוושינגטון יוסף אל-עותייבה. סוכנות הידיעות AP דיווחה שהמגעים על כינון היחסים החלו בוועידת ורשה בפברואר 2019 שעסקה בעיקר בנושא האיראני.
פרטי ההסכם.
ההסכם כולל 12 סעיפים, מבוא ונספח. סעיפים 10- 12 הם סעיפים פרוצדורליים העוסקים במועד כניסת ההסכם לתוקף, כללי יישוב מחלוקות בהסכם והודעה על רישום ההסכם באו"ם.
עיקרי ההסכם:
חתימת ההסכם.
ב-31 באוגוסט 2020, יצאה בשעות הבוקר מנמל התעופה בן-גוריון הטיסה המסחרית הגלויה הראשונה מישראל לאיחוד האמירויות הערביות שבוצעה במטוס של אל על. על שם קידומת הטלפון של איחוד האמירויות, הטיסה נקראה "LY 971". כמו כן, על המטוס הוטמעה המילה "שלום" בשפות עברית, אנגלית וערבית. את המשלחת הדיפלומטית הישראלית הוביל ראש המועצה לביטחון לאומי מאיר בן שבת, ואליה נלוותה משלחת אמריקאית בראשות ג'ארד קושנר. באופן תקדימי, המטוס הישראלי עבר מעל שמי ערב הסעודית, ונחת בשעות הצהריים בנמל התעופה הבינלאומי אבו דאבי. משלחת זו ומשלחות שבאו אחריה סיכמו את פרטי ההסכם, שנחתם בטקס חגיגי ב-15 בספטמבר 2020, על מדשאת הבית הלבן במעמד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ושר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן. ההסכם הוגדר על ידי הצדדים כהסכם השלום.
באותו טקס, נחתם גם הסכם בחריין–ישראל, במעמד שר החוץ הבחרייני עבד א-לטיף א-זיאני. בעת הטקס שיגרו הפלסטינים מטח רקטות לעבר אשדוד ואשקלון, 8 מהן יורטו על ידי כיפת ברזל אך רקטה אחת שפגעה באשדוד פצעה מספר אזרחים ישראלים.
בטרם נחתם ההסכם בבית הלבן, התברר כי על פי החוק הישראלי, שר החוץ הוא שמוסמך לחתום על ההסכם. מאחר ששר החוץ גבי אשכנזי כלל לא הוזמן לאירוע ונשאר בארץ, העניק אשכנזי לראש הממשלה בנימין נתניהו ייפוי כוח מתאים.
הממשלה אישרה את ההסכם ב-12 באוקטובר. בעקבות אישור ההסכם בממשלה, הוא הוגש לאישור מליאת הכנסת ב-15 באוקטובר שם אושר ברוב של 80 תומכים מול 13 מתנגדים (חברי הרשימה המשותפת הערבית). ב-19 באוקטובר אישר הקבינט של איחוד האמירויות הערביות את ההסכם. ב-25 באוקטובר אישרה ממשלת ישראל את ההסכם באופן סופי לאחר אישורו בכנסת.
השלכות מעשיות.
ב-16 באוגוסט, שלושה ימים לאחר פרסום ההסכם, התפרסם כי התאפשרה באיחוד האמירויות גישה לאתרי אינטרנט ישראליים שהיו חסומים עד אז, ובנוסף התאפשרו שיחות טלפון בין שתי המדינות.
החברה האמירתית APEX National Investment וקבוצת Tera הישראלית חתמו על הסכם למחקר משותף על מחלת נגיף קורונה 2019, מה שמהווה ההסכם העסקי הראשון שנחתם בין חברות משתי המדינות מאז נירמול היחסים. ב-29 באוגוסט ביטל נשיא איחוד האמירויות ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן חוק משנת 1972 שעסק בחרם כלכלי על ישראל ובעיצומים הקשורים בו. גם נחתמו צווים שאפשרו הסכמים מסחריים וכלכליים עם חברות בבעלות ישראלית.
ב-17 בספטמבר הודיע מרכז ההשקעות של אבו דאבי על כוונתם לפתוח משרד בתל אביב. כמו כן, הודיעה חברת התעופה אמירטס כי בכוונתה להפעיל טיסות מסחריות מנמל התעופה הבינלאומי דובאי לנמל התעופה בן-גוריון החל מחודש ינואר 2021, זאת בנוסף לחברות אל על וישראייר שהגישו בקשות גם כן.
ב-20 באוקטובר, בטקס שנערך בנמל התעופה בן-גוריון נחתם הסכם תעופה בין איחוד האמירויות, שמאפשר 28 טיסות נוסעים שבועיות בין נתב"ג לנמלי התעופה באיחוד האמירויות הערביות. בנוסף, ההסכם מאפשר טיסות שכר ללא הגבלה מנמל התעופה רמון, וכן 10 טיסות מטען שבועיות בין המדינות. כמו כן, ישראל ואיחוד האמירויות חתמו על הסכם לפטור מאשרות כניסה לתיירות. איחוד האמירויות הערביות תהפוך למדינה הערבית הראשונה שלא יהיה צורך באשרה במעבר בינה לבין ישראל. ההסכם ואחרים נחתמו בנתב"ג במעמד מזכיר האוצר האמריקאי סטיבן מנושין ומשלחת שרים רשמית של איחוד האמירויות. במהלך ביקור המשלחת, הגיש עוזר שר החוץ של איחוד האמירויות, עומר רובאש לשר החוץ, גבי אשכנזי איגרת משר החוץ של איחוד האמירויות ובה בקשה רשמית לפתיחת שגרירות איחוד האמירויות הערביות בישראל.
בינואר 2021 הצטרפה לראשונה חוקרת מאבו דאבי, ככתבת בעיתון ישראלי. הכתבת, ד"ר נאג'את אל-סעיד, הצטרפה לישראל היום כפרשנית ובעלת טור בעיתון.
ב-13 בינואר 2021 אשרה איחוד האמירויות באופן סופי את ההסכם המקנה לאזרחי ישראל פטור מויזה בכניסה למדינה. ההסכם נכנס לתוקפו באוקטובר 2021.
ב-24 בינואר 2021 נפתחה רשמית שגרירות ישראל באבו דאבי, במבנה זמני. באותו היום אישרה ממשלת איחוד האמירויות פתיחת שגרירות בישראל. ב-30 במאי 2021 נפתחה באופן רשמי שגרירות איחוד האמירויות בישראל, בבניין הבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בדצמבר 2021, ביקר ראש הממשלה נפתלי בנט במדינה.
סוגיות הקשורות בעקיפין להסכם.
הקפאת התוכנית להחלת ריבונות ביהודה ושומרון.
כחלק מהמגעים לכריתת ההסכם וכחלק מהצהרה משותפת של ארצות הברית, מדינת ישראל ואיחוד האמירויות הערביות באוגוסט 2020, הסכימה ישראל להקפיא את התוכנית לסיפוח שטחים ביהודה ושומרון. גורם באמירויות טען כי האמירתים קיבלו התחייבות מהאמריקנים שנושא הסיפוח לא יהיה על הפרק עד שנת 2024.
עם זאת, בהסכם עצמו אין כל התחייבות לאי-סיפוח בעתיד.
מכירת מטוסי F-35 לייטנינג II מארצות הברית לאיחוד האמירויות.
לפי דיווחים עיתונאיים בישראל ובארצות הברית, תפשיר ארצות הברית עסקת מכירת נשק מתקדם לאיחוד האמירויות, ובפרט מטוסי F-35 לייטנינג II ומל"טים, שישראל התנגדה לה בעבר בתקיפות כדי לשמר את יתרונה הצבאי-איכותי במזרח התיכון. בדיווח נוסף נטען שראש ממשלת ישראל הסכים לכך.
בתגובה הודיעו ראש הממשלה, שר הביטחון ושר החוץ כי הם מתנגדים לכך, במטרה לשמור על "היתרון האיכותי" של חיל האוויר הישראלי.
ממשל טראמפ אישר כי הוא אכן מקדם מכירת מטוסי F-35 וכטב"מים מתקדמים לאיחוד האמירויות, אך לא כחלק רשמי בהסכם. שר החוץ של האמירויות אמר שבקשת הקנייה קדמה להסכם אברהם, אך הם מצפים שההסכם יגדיל את הסיכויים לאישור הבקשה.
ב-23 באוקטובר ישראל הודיעה שהיא לא מתנגדת למכירת מערכות נשק מסוימות לאמירויות. הנשיא טראמפ אמר כי "עסקת ה-F-35 מתקדמת".
משרד הביטחון סיכם עם הפנטגון על "חבילת פיצוי" אחרי הפרסומים באוגוסט.
בסוף אוקטובר, דווח שהבית הלבן הודיע לקונגרס על הכוונה למכור 50 מטוסי F-35 לאמירויות. בנובמבר, העביר הממשל האמריקני את רשימת כלי הנשק שאותו אישר למכור לאיחוד האמירויות: 50 מטוסי F-35. בנוסף, יימכרו גם 18 מל"טי תקיפה מסוג MQ-9 Reapers כולל תחמושת, חבילת תחמושת בסך 10 מיליארד דולרים הכוללת טילים מדויקים ופצצות חכמות. לטענת שר החוץ פומפאו, עסקת הנשק נועדה לחזק את הסכמי אברהם, בדומה להסכמים קודמים. לפי החוק האמריקאי אספקת הנשק לאיחוד האמירויות טעונה את אישורו של הקונגרס.