השיר עוסק באדם כחול, שעצב מקיף אותו (פירוש המילה "Blue" הוא עצוב). יש לו מכונית "כחולה", חברה "כחולה" והוא גר בבית "כחול". למרות המסר הדיכאוני במילות השיר, רוב האנשים ששמעו אותו לא התעמקו במשמעותו, וחשבו על הביטוי "איש כחול" (שיכול להתפרש גם כ"איש עצוב") במובן פשוט, כמישהו שהצבע שלו הוא כחול. האווירה של השיר קצבית תזזיתית ושמחה, ולא בכדי הוא הפך ללהיט מועדונים במדינות רבות.
קנדאהר
ויליאם גלדסטון
שמואל רוזנשטיין
זווית דו-מישור
זווית דו-מישור היא הזווית בין שני מישורים. נקראת גם זווית דיהדרלית.
הגדרה.
ההגדרה הטבעית לזווית היא בין שני ישרים נחתכים. הזווית formula_1 בין שני מישורים A ו-B במרחב מוגדרת כזווית בין האנכים של מישורים אלה בנקודה משותפת.
לחלופין, ניתן להגדיר את זווית הדו-מישור formula_1 כזווית בה יש לסובב את מישור A ביחס לקו החיתוך בין המישורים, כדי שיתלכד עם מישור B. הזווית ההפוכה formula_3 תחזיר אותנו ממישור B למישור A, לכן formula_4. גם הזווית המשלימה ל- formula_1 מאפשרת הגעה ממישור A ל-B.
בממדים גבוהים יותר, הזווית הדיהדרלית מייצגת את הזווית בין שני היפר-מישורים; דהיינו הזווית בין שני תתי-מרחבים מממד "n - 1" המוכלים שניהם במרחב מממד n. הזווית הדיהדרלית במקרה זה מחושבת באופן דומה - כזווית בין האנכים לעל-מישורים אלה - שהם הווקטורים הניצבים לכל אחד מהווקטורים הפורשים של תתי-המרחבים, בהתאמה.
חישוב זווית דיהדרלית.
כאשר שני המישורים הנחתכים נתונים בהצגה קרטזית באמצעות צמד המשוואות הליניאריות:
הזווית הדיהדרלית ביניהם, "φ", ניתנת לחישוב על ידי הנוסחה:
formula_8
נוסחה שמתקבלת ישירות מלקיחת המכפלה הסקלרית בין שני האנכים למישורים nA ו-nB ומשימוש בעובדה שהשיעורים של שני ווקטורים ניצבים אלו הם בדיוק מקדמי המשוואות שמייצגות את המישורים, כלומר: formula_9.
הגדרות חלופיות.
כשם שניתן להגדיר מישור באמצעות שני ישרים הנחתכים בנקודה אחת, ניתן גם להגדיר זווית דו-מישור באמצעות שלושה וקטורים שונים: formula_10, formula_11 ו formula_12 (הווקטורים האדום, הירוק והכחול באיור 1). הווקטורים formula_10 וformula_11 מגדירים מישור אחד, בעוד שהווקטורים formula_11 ו- formula_12 מגדירים מישור נוסף.
זוויות דו-מישור של ארבעה אטומים.
בקירוב טוב, קשרים כימיים בין אטומים שכנים במולקולה שומרים על אורכיהם ועל הזוויות היחסיות ביניהם גם כאשר המולקולה מתפרקת למספר מולקולות קטנות יותר, או נקשרת למולקולות אחרות. הודות לכך, ניתן להגדיר את מבנה המולקולה באמצעות סדרה של זוויות דו-מישוריות, שכל אחת מהן מוגדרת על ידי שלישיית וקטורי קשר כימי. כפי שמודגם באיור 2, הזווית הדו-מישורית formula_17 משנה רק את המרחק בין האטום הראשון והרביעי. שאר המרחקים הבין-אטומיים באיור מאולצים על ידי אורכי הקשרים הכימיים וזוויותיהם.
איור 3 ממחיש את הזווית הדו-מישורית בין ארבעה אטומים. האטום הראשון פונה כלפי מטה, האטום הרביעי פונה באלכסון ימינה ואילו האטומים השני והשלישי ממוקמים במרכז. וקטור הקשר השני יוצא מתוך הדף. הזווית הדו-מישורית formula_17 היא הזווית הנוצרת בין הווקטור האדום formula_10 לבין הווקטור הכחול formula_12 במגמה מתמטית חיובית (נגד כיוון השעון). כאשר האטום הרביעי משלים הקפה סביב האטום הראשון, הזווית הדו-מישורית מתאפסת. כאשר האטומים הראשון והרביעי נגדיים זה לזה, כמו באיור 2, הזווית הדו-מישורית היא formula_21.
זוויות דו-מישוריות במולקולות ביולוגיות.
חלבונים בנויים משרשרת של חומצות אמינו המחוברות זו לזו באמצעות קשר פפטידי. נקבעו שמות תקניים לזוויות הדו-מישוריות לאורך השרשרת:
כלומר, הזווית formula_17 קובעת את המרחק בין אטומי הפחמן של קבוצות הקרבוקסיל של חומצות אמינו שכנות formula_29. הזווית formula_24 קובעת את המרחק בין אטומי החנקן של קבוצות האמין של חומצות אמינו שכנות formula_31. לבסוף, הזווית formula_26 קובעת את המרחק בין אטומי הפחמן הראשיים של חומצות אמינו שכנות formula_33.
מישוריות הקשר הפפטידי מאלצת את הזווית השלישית formula_26 להיות formula_35 או formula_36. התצורה בהformula_37 מכונה תצורת "ציס" ("cis") ואילו התצורה בה formula_38 מכונה תצורת "טראנס" ("trans"). אלה תצורות איזומריות. המרחקים בין אטומי הפחמן המרכזיים formula_39 בתצורות "ציס" ו"טראנס" הם בקירוב 2.8 ו-3.8 אנגסטרם, בהתאמה. באופן כללי, תצורת "טראנס" שכיחה יותר בחלבונים. תצורת "ציס" מופיעה בעיקר בקשר הפפטידי לקבוצה האימינית של חומצת האימינו פרולין (ראו גם - איזומריות ציס-טראנס).
הזוויות הדו-מישוריות בחלבונים מסומנות כ-formula_40-formula_41, בהתאם למרחקן מאטום הפחמן המרכזי הנושא את השייר של חומצת האמינו. הזווית הראשונה formula_40 מוגדרת על ידי האטומים formula_43, הזווית השנייה formula_44 מוגדרת על ידי האטומים formula_45, וכן הלאה.
הזוויות הדו-מישוריות בחלבונים נוטות להצטבר בקרבת הזוויות formula_36,
formula_47 ו- formula_48. קיימת השפעה הדדית בין זוויות דו-מישוריות שכנות: רק לעיתים רחוקות נמצא שתי זוויות דו-מישוריות שכנות בגודל formula_47 וכו'.
IUPAC הגדירו שמות תקניים גם לזוויות דו-מישוריות במולקולות אחרות, כגון חומצות הגרעין DNA ו-RNA ורב-סוכרים.
קבוצת הכדורגל של המאה
קבוצת הכדורגל של המאה הוא פרויקט שערכה פיפ"א בסוף המאה העשרים במטרה לקבוע מי היו 11 הכדורגלנים הגדולים של המאה.
רשימת השחקנים נבחרה בהצבעת רוב על ידי 250 עיתונאי ספורט מרחבי העולם, והוצגה בזמן טקס הפתיחה של מונדיאל 1998 שנערך בפריז.
בוטנאי
מתלה
מתאגרף מקירינאל
בנייה ירוקה
בנייה ירוקה המכונה גם "בנייה בת-קיימא" היא גישה מערכתית כוללת לתכנון, לבנייה ולתפעול של בניינים במטרה לחסוך אנרגיה, מים וחומרי גלם, המיושמת משלב התכנון המוקדם ועד לשימוש בבניין.
מטרת הבנייה הירוקה ליצור סביבת שהייה (מגורים /עבודה ועוד) בריאה ונוחה תוך הימנעות, ככל האפשר, מפגיעה במשאבים טבעיים מתכלים ובאיכות הסביבה. בנייה ירוקה באה לידי ביטוי בשימוש בחומרים ידידותיים לסביבה ובחומרים ממוחזרים ותכנון שיאפשר חיסכון מקסימלי באנרגיה.
גישה זו נועדה להשפיע הן על המשתמשים בבניינים ובסביבתם הקרובה והן על הקבלנים הבונים אותם, על ידי צמצום הצריכה של המשאבים המתכלים ושיפור התנאים בסביבה הבנויה. בנייה ירוקה עשויה גם לתרום למניעת תסמונת הבניין החולה.
להשגת מטרות אלה, נעשה שימוש במספר אסטרטגיות, כמו בידוד תרמי יעיל של הגג, הקירות והחלונות, ניצול מסה תרמית ובידוד תרמי לחיסכון באנרגיה לצורך חימום או קירור. תכנון יעיל וחסכוני של השטח בבית וניצולו, כך שיחדור כמה שיותר אור יום ואור שמש, כדי להימנע מהדלקת תאורה מלאכותית באמצע היום
הדבר נעשה בין היתר על ידי ניצול מרבי של מי נגר עילי להשקיה או להחדרה למי התהום ויבטיח שילובו בנוף, תוך מזעור היקף עבודות העפר (חפירה או מילוי). שימוש באביזרים חוסכי מים ואנרגיה. שימוש במקורות אנרגיה נקיים ומתחדשים (רוח, שמש). ועוד.
חלק חשוב בתכנון הוא התייחסות לעלויות מחזור חיי הבניין הכוללות בין היתר את עלויות ההקמה, התפעול והתחזוקה למשך שנות חייו.
הגדרה של משרד להגנת הסביבה בישראל לבנייה ירוקה.
המשרד להגנת הסביבה מגדיר בנייה ירוקה כגישה מערכתית כוללת לתכנון, לבניה ולתפעול של בניינים וסביבתם. לניצול יעיל וחסכוני של משאבי הטבע והסביבה כדי למנוע מפגעים סביבתיים וליצירת תנאים איכותיים ובני קיימא לדיירים בבנין ולשוהים בסביבותיו.
מטרות בנייה ירוקה.
בניינים הם אחד הגורמים העיקריים לצריכת האנרגיה ופליטות גזים מזהמים, ואחראיים לכ-40% מצריכת האנרגיה העולמית. במהלך 40 השנים האחרונות דרישת האנרגיה בבניינים עלתה ב-1.8% בשנה והצפי הוא שדרישה זו תמשיך לעלות בעשורים הקרובים בכמעט 60% עד לשנת 2050, בהשוואה לשנת 2010. עבור פליטת גזי חממה שהשפעתם ידועה, בניינים תורמים שליש מהפליטות הגלובליות. מאחר שצריכת האנרגיה בבניינים היא משמעותית ולאור המאמצים הגלובליים להפחתת פליטות גזי חממה, מטרת הפחתת פליטות אלו מבניינים היא חשובה. בנייה ירוקה היא אחת הדרכים להשגת מטרה זו.
הבניה הירוקה היא ליצור סביבת מגורים בריאה ונוחה תוך הימנעות, ככל האפשר, מפגיעה במשאבים טבעיים מתכלים ובאיכות הסביבה. ניתן לעשות זאת על ידי מספר אבני היסוד של הבנייה הירוקה.
שיפור איכות האוויר על ידי בחירה מדוקדקת של חומרי בנייה בהתאם לתכונות, כגון ייצור החומר אשר דורש מעט אנרגיה, חומרים שאינם מתכלים (חציר, עץ וכו') או שניתנים למחזור (לרבות מרכיבים ממוחזרים) וחומרים שאינם גורמים לפליטת גזים רעילים לאוויר.
השפעות.
השפעות כלכליות.
השפעות אלה קשורות לשיפור ביצועי הבניין, בעיקר מבחינת מעגלי חיי הבניין. בנייה ירוקה יכולה להביא לחסכון של עד 30% מצריכת האנרגיה בהשוואה לבניין קונבנציונלי. אומנם העלות של הקמת בניין ירוק היא גבוהה יותר בהשוואה לבניין קונבנציונלי, בטווח של 0-10% מסך עלויות הבנייה , אך גם עלות האנרגיה של בניין קונבנציונלי היא גבוהה. החיסכון בעלויות בהפעלת ותחזוקת בניין ירוק מפצה על עלות הקמת מאפייני הבניין הירוק.עבור בנייני מגורים, במהלך 20 שנים ההחזר הכלכלי מבניין ירוק יהיה פי 4–6 גבוה יותר מפרמיית העלות הראשונית של הקמתו.
השפעות חברתיות.