בשנת 2010 החלה החברה בהקמת מתחם השוק הסיטונאי בתל אביב, שהוא פרויקט יזמות מהגדולים בארץ, הכולל קניון, שכונת מגורים בת כ- 780 יח"ד, מתחם מבני ציבור הכולל בתי ספר, גני ילדים, מרכז ספורט ופארק ציבורי.
החברה נסחרת בבורסה בשווי של יותר מ 2.7 מיליארד ומונה כ-40 עובדים.
החברה נסחרת במדד תל אביב 125 ומדד תל אביב 90.
קישורים חיצוניים.
קריית השרון
ארץ קייזר וילהלם השני
ארץ קייזר וילהלם השני או חוף וילהלם השני או אדמת קייזר וילהם השני (באנגלית: Kaiser Wilhelm II Land) הוא הקטע של אנטארקטיקה שנמצא בין כף פנק ב-'43 87° מזרח לכף פילכנר, ב-'54 91° מזרח.
אוסטרליה תובעת עליו חזקה כחלק מן הטריטוריה שלה באנטארקטיקה, אם כי תביעה זו איננה מקובלת על כלל העולם.
היסטוריה.
גילוי האזור.
האזור התגלה ב-22 בפברואר 1902, במהלך משלחת גאוס (1903-1901), בהנהגת חוקר האזור הארקטי והפרופסור לגאולוגיה, אריך פון דריגאלסקי.
במפרץ שבו שכן המחנה של משלחת דריגאלסקי עד 8 בפברואר 1903 מתנשא הר גאוס, הר געש כבוי בגובה 370 מטרים, שנקרא על שם המתמטיקאי והפיזיקאי קרל פרידריך גאוס, שעל שמו נקראה גם אוניית המשלחת.
מקור השם.
דריגאלסקי כינה את האזור שגילה על שם וילהלם השני, קיסר גרמניה, שמימן את המשלחת בסך 1.2 מיליון גולדמרק.
ישראל במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
ישראל השתתפה במשחקים הפאראלימפיים ריו (2016). זו היא ההשתתפותה ה-15 של ישראל במשחקים הפאראלימפיים. המשלחת הישראלית דורגה במקום 74 לאחר שזכתה בשלוש מדליות ארד. משחקים אלו היו המשחקים דלי ההישגים של נבחרת ישראלית והדרוג הנמוך ביותר של משלחת ישראלית מאז ייסוד המשחקים הפאראלימפיים בשנת 1960.
33 ספורטאים פאראלימפיים השתתפו באולימפיאדת הנכים בריו דה ז'ניירו, ברזיל ב-11 ענפי ספורט. נושא הדגל בטקס הפתיחה היה שרגא ויינברג ונושאת הדגל בטקס הנעילה הייתה מורן סמואל.
הישגי הספורטאים.
אופני יד.
אופני כביש
חתירה.
מתמודד אחד מכל מקצה בשלב המוקדמות עולה לגמר והיתר עוברים לבית הניחומים. מבית הניחומים מצטרפים 2 מתמודדים מכל מקצה לגמר והיתר משתתפים בגמר ב'.
טניס שולחן.
נשים
גברים
קיאקים.
2 מתמודדים מכל מקצה בשלב המוקדמות עולים ישירות לגמר והיתר עוברים לחצי הגמר. ארבעת המקומות הראשונים בחצי הגמר עולים לגמר.
שחייה.
נשים
גברים
מעורב (2 ו-2 )
אורי וידיסלבסקי
אֹוֹרי וידיסלבסקי (נולד ב-14 במרץ 1955) הוא מוזיקאי, מלחין, מעבד, עורך, מפיק ומנהל מוזיקלי ובמאי ישראלי. המנהל האמנותי של תיאטרון דימונה.
קורות חיים.
וידיסלבסקי נולד בקיבוץ עין חרוד מאוחד. אמו, זהרה, הייתה אחייניתו של האמן יוסף בודקו.
בגיל תיכון למד בתל אביב והיה חבר בלהקות רוק. בוגר האקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב.
מהמלחינים הבולטים בתחומו ואחד מהפוריים בישראל. מלחין משנת 1983 לתיאטרון, לקולנוע ולהפקות מחול בישראל ומחוצה לה. הלחין מאות מחזות ומופעי תיאטרון. המוזיקה שלו מגוונת וכוללת סוגות מוזיקליות שונות, כגון: ג'אז, מוזיקה קלאסית, בוסה נובה ועוד. כתב לחנים לקומדיות, טרגדיות, פנטזיות, סאטירות, מחזות זמר, אופרות, קברטים. הלחין גם הצגות לילדים.
וידיסלבסקי מגדיר את עצמו כמלחין יהודי. הוא משלב בעבודתו מוטיבים חסידיים, ערביים ומזרחיים אחרים, אירופאיים, אמריקאיים ואפריקאיים.
הלחין מחזות ומופעי תיאטרון, בין היתר, עבור תיאטרון הבימה, התיאטרון הקאמרי, תיאטרון חיפה, החאן הירושלמי, תיאטרון באר שבע, תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער והיידישפיל.
משנת 2009 כותב, מביים ומנהל מוזיקלית הופעות קרקס ב"קרקס Y", שהוקם על ידי יניב סוויסה וקרן אלנקווה.
בשנת 1987 הסיר וידיסלבסקי את שמו מהקברט הסאטירי "החילוני האחרון" לאחר שההצגה הועלתה בגרסה מצונזרת בקאמרי, עקב פסילה של מספר קטעים על ידי המועצה לביקורת סרטים ומחזות.
בשנת 1990 הקים את "הדיוואן", קבוצה מוזיקלית שפיתחה את סגנון המוזיקה העממית בישראל. באותה שנה גם זכה בפרס ראשון בפסטיבל עכו על הלחנה מוזיקה להצגה "פונדק הרוחות".
בשנת 1994 היה מועמד לפרס האוסקר הישראלי בתחום המוזיקה על הלחנה לשני סרטים: "שְחוּר" ו"ארץ חדשה".
באותה שנה, במסגרת שירות המילואים שלו, הלחין את השיר שנבחר לאהוב ביותר בין שירי הלהקות הצבאיות בתוכנית שיר השירים - חורף 73, למילים של שמואל הספרי עבור להקת חינוך מיוחד. וידיסלבסקי הלחין את רוב שירי הלהקה, חלקם למילים של הספרי. בשנת 1995 יצרו יחד את השיר "אבינו אברהם", לאחר הטבח במערת המכפלה. השיר נאסר לביצוע בצה"ל.
בשנת 2000 העלה וידיסלבסקי מופע מיוחד בהבימה במטרה להילחם באלימות בשם "שרים נגד אלימות". במופע, אותו ערך וניהל מוזיקלית, השתתפו גילה אלמגור, ריקי גל, יורם חטב, זהבה בן, מיקי גבריאלוב, סי היימן, דני ליטני, באלדי אולייר, יבגני שפובלוב, דפנה ארמוני, איילה אינגדשט, אפרת כהן, יונתן רוזן ושחקנים נוספים מהבימה.
בשנת 2015 זכה בפרס ליוצר מצטיין על שם פינקל מטעם הבימה על חלקו בהצגות "הקמצן", "חיזור גורלי", "פתאום הגיע סתיו" ו"הבן הטוב".
משפחה.
וידסלבסקי נשוי לשחקנית נעמה שפירא, ששיחקה במספר הצגות שהלחין וידיסלבסקי וביניהן: "קיסריה - סופ"ש", "שירה", "פיקניק בחוסמסה", "שיינדלה", "ציד המכשפות", "שש נשים מכוערות מדברות על יופי".
בפברואר 2016 התמנה למנהל האמנותי של תיאטרון דימונה. בעקבות זאת, העתיק לבדו את מקום מגוריו מתל אביב לדימונה.
אב לשלושה.
מחזאות, בימוי ומוזיקה.
הנסיך הקטן - כתיבה יחד עם נעמה שפירא, תיאטרון דימונה (2016)
קריית החינוך בן גוריון
מצד כוכב
מצד כוכב הוא שמה של צורת ביצור שהתפתחה באיטליה באמצע המאה ה-15. פיתוח מצדי כוכב החל עם הופעת אבק שרפה והכנסתם של תותחים לשדה הקרב.
היסטוריה.
קודמיה של שיטת מצד כוכב, היו ביצורים מימי הבינים, שבדרך כלל הושם דגש בבנייתם על מיקום גבוה בהרים. משם נורו חיצים לעבר האויבים, והגובה נקבע לפי הגובה שאליו מסוגלים קשתי האויב לכוון ביעילות. הדרך היעילה ללכידת מבצר כזה בלי להזדקק למצור, הייתה ניגוח השער בעזרת איל ברזל, או לטפס על החומות בעזרת סולמות. עבור הכוח הפולש, ביצורים אלו היו אגוז קשה לפיצוח, ועל כן מבצרים תפסו מקום מרכזי בלוחמת ימי הביניים.
ביצורים בצורת טבעת, הוכיחו את עצמם כפגיעים, ולרוב נהרסו או ניזוקו באש התותחים. בנוסף על כך, התוקפים יכלו להתקרב אל החומות ולערער אותם בביטחון יחסי, משום שהמתגוננים לא יכלו לירות עליהם מהקירות הסמוכים. מצד כוכב לעומת זאת, היה מבנה שטוח מאוד, מורכב ממעוזים משולשים רבים שתוכננו במיוחד כדי שיוכלו להגן אחד על השני וכן על התעלה שלפני המבצר. על מנת לנטרל את כדורי התותח, החומות של מצדי כוכב היו לרוב נמוכות ועבות. הקירות הנמוכים יצרו חיסרון, ניתן היה לטפס עליהם בקלות בעזרת סולמות. לפיכך, כדי להתגבר על בעיה זו, במצדי כוכב התעלה שלפני המבצר הייתה לרוב רחבה יותר וכך העניקה לקשתים זמן רב יותר לפתוח באש על הפולשים. הצד החיצוני של התעלה בדרך כלל צופה בחומר חלקלק, כדי להסיט כדורי תותח שכוונו לעבר החלק התחתון של הקיר המרכזי. לעיתים קרובות היו מוסיפים חלקי ביצור נוספים, ואפילו מצודות קטנות מנותקות, שהפכו את מלאכת המצור וההסתערות למורכבת הרבה יותר. מבנים אלו נבנו לרוב מלבנים, שאינן מתנפצות מעוצמת כדור תותח בקלות רבה כמו אבן.
ביצורי כוכב פותחו בהרחבה במהלך המאה ה-15 והמאה ה-16 הפיתוח הואץ כתגובה לפלישת ממלכת צרפת לחצי האי האפניני במהלך המלחמות האיטלקיות. הצבא הצרפתי היה מצויד בתותח חדשני בשם "בומברד" משקלו הגיע לעיתים לכמה עשרות טונות, קוטרו היה גדול והוא ירה קלעי אבן במשקלים עצומים של כמה מאות קילוגרמים, שנטענו דרך לוע התותח. הבומברד הצליח בקלות רבה להרוס את המבצרים המסורתיים של ימי הביניים. ביצורי כוכב נבנו בין היתר בתחומי רפובליקת פירנצה ורפובליקת סיינה. העיצוב התפשט בכל רחבי איטליה.
מצדי כוכב הופעלו היטב ברחבי אירופה במשך שלוש מאות השנים הבאות. מהנדסים איטלקיים היו מבוקשים במיוחד, והועסקו בצבאות שונים כדי לתכנן מצדי כוכב. בין המהנדסים הבולטים שעשו שימשו בשיטה זו, נמנה סבסטיאן דה וובאן, המהנדס הצבאי של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת. וובאן, בנה 40 מבצרים שכונו "חגורת הברזל", והפכו את ממלכת צרפת לבלתי חדירה. במהלך תקופת הרנסאנס נבנו ערים רבות בצורת מצדי כוכב. השיטה הפסיקה להיות יעילה במהלך המאה ה-19 בשל פיתוחם של פגזים. עד היום ישנן ערים שונות ברחבי אירופה שבנויות בצורת מצד כוכב.
הבדלים בין מצד כוכב לבין מצדים אחרים.
שיפוע.
במהלך המאה ה-15 נכנסו לשימוש תותחים חדישים עם יכולת תמרון יעילה. תגובת המהנדסים הצבאיים הייתה ארגון הקירות כך שיוטמעו בתוך תעלה שבחזיתה מדרון עפר. היתרון בשיפוע כזה, הייתה העובדה שכעת המבצר לא יכל להיות מותקף בידי ירי ישיר, והתותחנים לרוב בזבזו קליעים לבטלה משום שהם פגעו בעפר בלבד. היכן שתנאי המבצר אפשרו זאת, לדוגמה פורט מנואל שבמלטה, התעלות נחצבו בסלע האם והקיר הפנימי של התעלה היה הסלע המקורי. ככל שהקירות היו נמוכים יותר, הם גם היו פגיעים יותר להתקפה ישירה.
שטח מת.