קרי פוקס נולדה בוולינגטון שבניו זילנד. יש לה קריירה בינלאומית, והיא מופיעה בסרטי קולנוע עצמאיים ובטלוויזיה. פוקס זכתה לשבחים והייתה מועמדת לפרס מכון הסרטים האוסטרלי על תפקידה בסרט הדרמה "חיי כפר". היא כיכבה בסרטו של דני בויל "חברים לרצח" לצדו של יואן מקגרגור, והייתה מועמדת לפרס האקדמיה הקנדית (פרס ג'יני) על הופעתה בתפקיד משנה בסרט "הגן התלוי".
על הופעתה בתפקיד קלייר בסרט "אינטימיות" משנת 2001 בבימויו של פטריס שרו, זכתה פוקס בפרס דוב הכסף לשחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
בסתיו 2009 שיחקה פוקס לצדם של ג'ון סים, לוסי קוהו ואיאן הארט בהפקה של תיאטרון הדוכס מיורק למחזה "Speaking In Tongues" מאת המחזאי האוסטרלי אנדרו בובל. ב-2011 גילמה פוקס את אוריאל לאמב בעיבוד הטלוויזיוני לרומן "Cloudstreet" מאת טים וינטון.
מערכת כירורגית דה וינצ'י
מערכת כירורגית דה וינצ'י (באנגלית: Da Vinci Surgical System, כינוי: רובוט דה וינצ'י) היא מערכת כירורגית רובוטית, מתחום הכירורגיה הרובוטית שיוצרה (ומיוצרת בפיתוח דגמים חדשניים) על ידי Intuitive Surgical ואושרה לביצוע פרוצדורות רפואיות על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) בשנת 2000,
רובוט "דה וינצ'י" נועדה להקל על ניתוח מורכב באמצעות גישה פולשנית מינימלית, והיא נשלטת על ידי מנתח מן הקונסולה (לוח בקרה)
ניתוח רובוטי הוא ניתוח בו המנתח אינו מבצע את הפעולות הכירורגיות במו ידיו אלא בתיווך של מערכת זרועות מכנית האוחזת את מכשירי הניתוח (מספריים, מחזיקי מחט וכו') ומניעה אותם בתוך גוף החולה. ללא תנועות המנתח – לא ינועו הזרועות ולא יתבצע הניתוח
מערכת כירורגית דה וינצ'י.
לפי היצרן, מערכת דה וינצ'י נקראת "דה וינצ'י", "בין השאר משום שמחקריו של לאונרדו דה וינצ'י על אנטומיה אנושית הובילה בסופו של דבר לתכנון הרובוט הראשון הידוע בהיסטוריה".
מערכות "דה וינצ'י" פועלות בבתי חולים ברחבי העולם, כולל בישראל, עם ניסיון של כ 200,000 ניתוחים שנערכו בשנת 2012. הניתוחים הנפוצים ביותר הם: כריתת רחם והסרת הערמונית. נכון ל-30 בספטמבר 2017, פועלות 4,271 יחידות ברחבי העולם - 2,770 בארצות הברית, 719 באירופה, 561 באסיה ו -221 בשאר העולם.
הגרסה "Si" של המערכת עולה בממוצע מעט מתחת ל -2 מיליון דולר, בנוסף לכמה מאות אלפי דולרים של דמי אחזקה שנתיים
חלוצי המנתחים של "מערכת כירורגית דה וינצ'י" בישראל הם האורולוגים הפרופ' ג'ק בניאל, הפרופ' עופר יוספוביץ והד"ר דוד קקיאשווילי.
מבנה "מערכת כירורגית דה וינצ'י".
מערכת דה וינצ'י מורכבת מקונסולה של מנתח שבדרך כלל נמצאת באותו חדר כמו המטופל, ועגלה בצד המטופל עם ארבע זרועות רובוטיות אינטראקטיביות הנשלטות מהמסוף. שלוש הזרועות הן עבור כלים המחזיקים חפצים, והוא יכול לשמש גם אזמלים, מספריים, או אוחזים.
המנתח משתמש בקונסולות המאסטר הראשי כדי לתמרן את שלוש או ארבע הזרועות הרובוטיות של המטופל (בהתאם לדגם). מערכת דה וינצ'י דורשת תמיד מפעיל אנושי, והיא משלבת מספר תכונות בטיחות המיועדות לצמצם את ההזדמנויות לטעויות אנוש בהשוואה לגישות המסורתיות
"רובוט הדה וינצ'י" מורכב מ-2 חלקים: לוח הבקרה (קונסולה) לידו יושב המנתח הראשי, ומערכת זרועות הניצבת לצד החולה ומניעה את המכשירים והמצלמה. עוזר המנתח והאחות עומדים לצד החולה בסמוך למערכת הזרועות ומסיעיים (באופן סטרילי) בתפעול הזרועות והחלפת המכשירים. המצלמה הנמצאת במרכז שדה הניתוח משדרת תמונה דו-ממדית לצג דיגיטלי המצוי בסמוך לחולה (ואליו מביטים העוזר והאחות). המנתח מביט ישירות אל לוח הבקרה בתוך הקונסולה ורואה, בדומה לניתוח הפתוח, תמונה תלת-ממדית של האיברים הפנימיים של המנותח ושל המכשירים, דבר המתאפשר בזכות התכונות הייחודיות של המצלמה. זרועות הדה וינצ'י מופעלות באמצעות ידיות קטנות שבידי המנתח ודוושות לרגליים
מערכת דה וינצ'י תוכננה לשפר את הפרוסקופיה הקונבנציונלית, שבה המנתח פועל בעמידה ממושכת, תוך שימוש במכשירים המוחזקים בידיו, שאין להם "מפרקים". בלפרוסקופיה רגילה, המנתח חייב להסתכל למעלה מן המכשירים, ולצפות במסך וידאו דו ממדי (2D) כדי לראות תמונה של האיבר המנותח. המנתח צריך גם להסתמך על עוזר בצד המטופל שימקם את המצלמה כראוי. לעומת זאת, העיצוב של מערכת דה וינצ'י מאפשר למנתח לפעול ממצב ישיבה במסוף, עם עיניים וידיים הממוקמות בקו אחד עם המכשירים ומשתמש בבקרות במסוף כדי להזיז את המכשירים ואת המצלמה.
מערכת דה וינצ'י היא מערכת רובוטית, המופעלת מרחוק על ידי כירורג ספציפי (אורולוג, כירורג כללי, גיניקולוג, כירורג לב-חזה, כירורג אף אוזן גרון, וכדומה) מאפשרת לבצע את כל מהלך הניתוח מבלי צורך למקם בכל פעם את הרובוט בזווית חדשה. זרועות הניתוח של הרובוט משמשות כמפרק כף יד אנדוסקופי, כשלמעשה הן מחקות את תנועות היד והמפרק של כף יד האדם, אך ללא רעידות יד.
יתרון נוסף של הרובוט, הוא המצלמה המספקת תמונה תלת-ממדית בהגדלה פי 12 ובאיכות HD המאפשרת לנתח דרך חתכים קטנים יותר (4-5 פתחים זעירים), דבר המסייע לקיצור תהליך ההחלמה. כך ניתן להימנע מכל פגיעה בלתי נחוצה ברקמות, בכלי דם ובעצבים. כתוצאה מכך נמנעים סיבוכים ותהליך ההחלמה קצר.
בניתוחים להסרת גידולים סרטניים, הטכנולוגיות החדשות שנוספו ל'רובוט דה וינצ'י' מסייעות לזהות בדיוק רב יותר את גבולות הגידול ולהותיר שוליים נקיים.
המנותח משתחרר בדרך כלל אל ביתו בתוך 24-48 שעות
סיבוכים רפואיים.
כמו בכל פרוצדורה כירורגית (קטנה כגדולה) גם בניתוחים באמצעות "מערכת כירורגית דה וינצ'י" יכולים להתרחש סיבוכים. (רצוי להתייעץ לפני הניתוח עם הרופא המנתח והמרדים).
הסיבוכים הרפואיים כתוצאה מפרוצדורה כירורגית באמצעות "דה וינצ'י, אשר דווחו למנהל המזון והתרופות האמריקאי יחסית מעטים. ב-14 שנים של פעילות ה"דה וינצ'י" בוצעו 1,750,000 פרוצדורות כירורגיות 144 מטופלים נפטרו, (על כל 12,152 ניתוחים נפטר 1 מנותח) 1,391 מטופלים נפגעו במהלך הניתוח, ודווחו על יותר מ-8,000 תקלות במכשיר הרובוטי
מתוך 851 נשים שנותחו במחלקה גיניקולוגית ב"Taipei Medical University Hospital" בטאיוואן באמצעות הרובוט "דה וינצ'י, 5.5% פיתחו סיבוכים, בחלקם הגדול מינוריים
פציעות הרובוט "דה וינצ'י" הנפוצים ביותר כוללים:
סיוע חיל הים הישראלי לנפגעי הרעש באיי יוון
אורן שמחה
אורן שמחה (נולד בשנת 1979) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבת הנח"ל. קודם לכן שימש מפקד עוצבת הגולן, מפקד חטיבת עציוני ומפקד גדס"ר נח"ל.
ביוגרפיה.
שמחה נולד וגדל בקיבוץ נצר סרני, למד בבית הספר המקומי, בוגר מחזור מ"ה. התגייס לצה"ל בשנת 1998, והתנדב לשייטת 13. השלים את הכשרת מסלול הלוחם בשייטת, ויצא לקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לשייטת ומונה למפקד צוות. לאחר מספר תפקידי פיקוד בשייטת, עבר לחטיבת הנח"ל ומונה למפקד פלחה"ן נח"ל בין השנים 2006–2007.
לאחר שהועלה לדרגת סא"ל מונה למפקד פלגה בשייטת 13, ושימש בתפקיד עד שנת 2016. לאחר מכן מונה למפקד גדס"ר נח"ל, ושירת בתפקיד בין השנים 2016–2018. ב-21 במרץ 2018 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת עציוני, תפקיד אותו מילא עד 11 ביוני 2020. ב-6 ביולי 2020 מונה למפקד עוצבת הגולן, תפקיד בו שירת עד 23 באוגוסט 2021. ב-1 בספטמבר 2021 מונה למפקד חטיבת הנח"ל.
חיים אישיים.
שמחה מתגורר בקיבוץ נצר סרני, נשוי למירב, עובדת סוציאלית במקצועה, ואב לשלושה. בעל תואר ראשון בפוליטיקה וממשל מהמרכז הבינתחומי הרצליה, ותואר שני בלימודי ביטחון מאוניברסיטת חיפה.
שומר החומות (שיר)
שומר החומות הוא פזמון עברי שכתב דן אלמגור, הלחין בני נגרי ובוצע לראשונה ב-1977 על ידי צוות הווי פיקוד המרכז עם הסולן יואל לרנר. במאי 2021, על רקע מבצע שומר החומות, הוסיף אלמגור בית חדש לשיר.
הופעת השיר.
השיר יצא לאור בשנת 1977 במסגרת התוכנית "שירי ירושלים" של צוות הווי פיקוד מרכז. הוא יצא כתקליט שדרים נוסף על שני שירים נוספים שהוציא הצוות, אך לא נכלל בתקליט. (כשנה לאחר מכן פורק הצוות בשל החלטתו של הרמטכ"ל רפאל איתן לפרק את הלהקות הצבאיות.)
צוות הווי פיקוד מרכז ביצע את השיר בתוכנית הטלוויזיה "עוד להיט" בערוץ הראשון. בשניות הראשונות של הסרטון נראה מגיש התוכנית דורי בן זאב עולה על סולם לבוש במדי צה"ל, מזיז את שפתיו ושר, כאשר ברקע נשמע קולו של הסולן יואל לרנר. לאחר מספר שניות מוסטת המצלמה לעבר הזמר. בין זמרות הליווי בשיר הייתה מזי כהן.
הכרה וגרסאות כיסוי.
השיר הגיע למקום השני במצעד הפזמונים השנתי לשנת תשל"ח של גלי צה"ל.
בשנת 2016 הוציא הזמר ליאור פרחי גרסת כיסוי לשיר, במסגרת אלבום שכלל חידושים לקלאסיקות ישראליות.
ב-12 במאי 2021, על רקע מבצע שומר החומות שערך צה"ל ברצועת עזה וירי הרקטות מעזה לעבר ישראל, חיבר אלמגור בשבתו במקלט בית נוסף לשיר.
תוכן השיר.
השיר מדבר על חייל השומר על חומות העיר העתיקה בירושלים במסגרת שירותו הצבאי. החייל מציין שכאשר היה בבית הספר דקלם את הפסוק מספר ישעיהו "על חומותיך ירושלים הפקדתי שומרים" ().
בשיר הרמז נוסף מספר ישעיהו: "שומר מלילה מה מליל" ().
בשיר תיאורים מן הסביבה: השוק, קולות רוכלים ועגלות, וכן קולות של מואזין הנשמע ברקע. בשיר מביע החייל שאיפה ליום שיגיע השלום ובו "לא נזדקק עוד לשומרים".
הגלקסיה הננסית משאבה