ברחבי היקום פזורים צאצאיהם של סיונה אטריידיס ודנקן איידהו. סיונה, התוצר הסופי של תוכנית הרבייה של לטו השני, נשאה בדמה תכונה ראשונה מסוגה: היא נסתרת מפני כוחות ראיית הנולד. כך מחוסנים גם כל צאצאיה הרבים הפזורים ברחבי הגלקסיה. ברחבי היקום מסתובבות אי-ספינות: ספינות חלל משוכללות הנסתרות מעיני ראיית הנולד כמו גם כל נוסעיהן.
כאשר מת הקיסר-האל מוסד הקיסרות מת עמו. ביקום ישנם כעת שלושה כוחות מרכזיים: האייקסיאניים שייצרו את האי-ספינות, בני טליילאס שלמדו לייצר מרקוח במכלי האקסלטול שלהם ובנות גשרית. גילדת החלל הוחלשה הודות למכשירים אייקסיאניים המחליפים את הנווטים. שאריות דוברות הדגים, בעבר חיל הנשים הקטלני של הקיסר-האל, פזורות בכוכבי הלכת ללא כוח ממשי. בכוכב ראקיס קמה תנועת כוהנים הסוגדת ללטו השני, האל המפוצל.
אך מן הפזורה באים אל הקיסרות כוחות חדשים. האובדים השבים מן הפזורה מביאים עמם דתות ותרבויות חדשות. רקדני פנים חדישים מן הטליילאסו שבים עם כוחות חדשים. אך הכוח החזק ביותר שבא מן הפזורה הוא המטרונות הכבודות: מסדר נשים אלימות ואכזריות התאבות לכוח ומשעבדות גברים בדרכי מין.
הספר מגולל את עלילותיהן של כמה דמויות: האם הנערצה לוסילה שהגיעה למצודת בנות גשרית כוכב גאמו (בעבר גיאדי פרימה) כדי להחתים את ר'ולת דנקן איידהו. שיאנה, ילדה מראקיס שמסוגלת לשלוט בעקלתונים. דנקן איידהו כר'ולה שנמצא תחת האימון של בנות גשרית במצודה שבגאמו. הבאשאר מיילס טג שנקרא להיות מדריך נשק לר'ולה. האם הראשה טאראזה שמתמודדת עם קרע בתוך בנות גשרית. דארווי אודראדה, אם נערצה ושותפה קרובה לטאראזה, וטילוית ואף, אדון האדונים של הטליילאסו.
ספר זה כתוב ככל קודמיו בצורה מעמיקה ומפורטת, בפילוסופיה הנוגעת בתחומי חיים רבים. בספר זה ניתן דגש חזק יותר על בנות גשרית: הכשרתן, ססמאותיהן והאמהות הנערצות תופסות מקום רחב בספר. כתוב גם רבות על פחדן של בנות גשרית מן האהבה, שהיא המקור למה שנקרא כפירה בפיהן. בנוסף יש יותר דגש על הטליילאסו והאופי שלהם.
לאורך הספר כולו דמויות רבות חושבות בינן לבין עצמן האם הן עדיין חיות תחת צילו של העריץ, לטו השני; הוא אמר שלאחר שימות תתקיים פנינה מתודעתו בכל עקלתון ודג חול הקיימים. האם הוא עדיין חי בעקלתוני ראקיס? האם הפזורה והשבים ממנה היו חלק מתוכניתו האדירה, שביל הזהב?
גלקסיה פעילה
קיפ ת'ורן
קיפ סטיבן ת'ורן (באנגלית: Kip Stephen Thorne; נולד ב-1 ביוני 1940) הוא פיזיקאי אמריקאי, שעוסק בהיבטים תאורטיים של כבידה ואסטרופיזיקה. במסגרת מחקריו בתורת היחסות הכללית הוא פרסם מספר תחזיות לגבי חורים שחורים וגלי כבידה, וכן חקר את מנגנון הפקת האנרגיה של קוואזרים ושל גרעינים גלקטיים פעילים. תרומה ייחודית נוספת של ת'ורן היא בדיקת האפשרות התאורטית של מסע בזמן דרך חור תולעת.
בין השנים 1967–2009 שימש כפרופסור במכון הטכנולוגי של קליפורניה (קלטק). ת'ורן מוכר לא רק בזכות מחקריו, אלא גם בזכות המספר הגדול של פיזיקאים שעשו עבודת דוקטורט תחת הדרכתו, וגם בזכות שיתוף הפעולה שלו עם פיזיקאים רוסים עוד לפני עידן הפרסטרויקה.
זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 2017, יחד עם ריינר וייס ובארי בריש, על התרומה המכרעת בפרויקט LIGO ועל הזיהוי של גלי הכבידה.
ביוגרפיה.
קיפ ת'ורן נולד בלוגן שביוטה, ארצות הברית. הוריו שימשו כפרופסורים באוניברסיטת יוטה. אמו, אליסון ת'ורן, הייתה כלכלנית, ואביו, ויין ת'ורן, היה כימאי שעסק במדעי הקרקע.
ת'ורן סיים ב-1962 לימודי תואר ראשון במכון הטכנולוגי של קליפורניה (קלטק). את לימודי הדוקטורט, שאותם סיים כעבור שלוש שנים, עשה ת'ורן באוניברסיטת פרינסטון תחת הנחייתו של ג'ון וילר. עבודת הדוקטורט שלו עסקה ב"גאומטרודינמיקה של מערכות גליליות" ("Geometrodynamics of Cylindrical Systems"). ת'ורן חזר לקלטק ב-1967, שם התמנה לפרופסור, והמשיך בקריירה אקדמית בתחום הפיזיקה התאורטית. קיפ ת'ורן, ג'ון וילר וצ'ארלס מיסנר פרסמו בשנת 1973 ספר מדעי הקרוי "כבידה" ("Gravitation"). הספר נחשב לאחד הבסיסיים בתחום זה, ומשמש מאז כספר לימוד מרכזי לתורת היחסות הכללית באוניברסיטאות רבות.
מלבד הישגיו המחקריים, מוכר ת'ורן כמנחה מצטיין - כחמישים פיזיקאים ערכו את עבודת הדוקטורט שלהם תחת הנחייתו. כמו כן, הרבה ת'ורן לעסוק במדע פופולרי: הוא כתב ספר ("Black Holes and Time Warps: Einstein's Outrageous Legacy") ומאמרים המיועדים לקהל הרחב, נטל חלק בהפקה טלוויזיונית, ומרבה להרצות בפני הציבור הרחב. ת'ורן מוכר בציבור גם בזכות ההתערבויות המתוקשרות שלו עם סטיבן הוקינג אודות חורים שחורים.
ב-2014 יצא לאקרנים הסרט "בין כוכבים" שתסריטו מבוסס על השערותיו של ת'ורן, לפיהן חורי תולעת מהווים שער למסע בזמן. ת'ורן שימש כמפיק ויועץ מדעי לסרט.
קיפ ת'ורן נבחר לשמש כחבר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים, באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית ובאקדמיה למדעים של רוסיה. הוא זכה לפרסים רבים, ונחשב אחד הבולטים בין הפיזיקאים שעסקו בתורת היחסות הכללית בשלושת העשורים האחרונים של המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21.
קיפ ת'ורן נישא ללינדה פיטרסון ב-1960, ונולדו להם שני ילדים. הם התגרשו ב-1970. אשתו השנייה, קרולי ג'ויס וינסטיין, שאיתה התחתן ב-1984, משמשת כפרופסור לביו-קינסיולוגיה באוניברסיטת דרום קליפורניה.
בשנת 2009 זכה ת'ורן במדליית אלברט איינשטיין.
מחקר.
חורים שחורים.
חלק ניכר ממחקריו של קיפ ת'ורן עסקו בחורים שחורים. בשנת 1972 הוא ניסח את השערת החישוק (Hoop Conjecture), שקובעת תנאי גאומטרי להפיכת גוף לחור שחור. לפי השערה זו, גוף יקרוס לחור שחור אם ורק אם ניתן לשרטט סביבו (בכל הכיוונים) חישוק מעגלי שאורכו formula_1, כאשר formula_2 הוא רדיוס שוורצשילד המתאים למסה של הגוף. ההשערה עוזרת להבין את היווצרותם של חורים שחורים מגופים שאינם כדוריים.
ת'ורן היה מהמפתחים של פרדיגמת הממברנה (Membrane paradigm) שעוזרת להבין את התופעות המתרחשות מחוץ לאופק האירועים של חור שחור. לפי גישה זו ניתן להניח, לצורך החישובים, שהחור השחור הוחלף במשטח פולט קרינה (קרינת הוקינג) הממוקם על אופק האירועים של החור השחור או סמוך לו.
מחקרים בולטים נוספים של ת'ורן הקשורים לחורים שחורים עסקו בקוואזרים ובמקורות האנרגיה שלהם, בדיסקות ספיחה סביב חורים שחורים, ובשאלת קיומן של נקודות סינגולריות כבידתית בתוך חורים שחורים.
גלי כבידה.
קיפ ת'ורן הוא אחד היוזמים של פרויקט LIGO שנועד לגלות גלי כבידה. לת'ורן יש מעורבות גדולה בפרויקט, הן בהיבטים התאורטיים והן בהיבטים הניסיוניים. במסגרת זו הוא עסק בפיתוח כלים מתמטיים לניתוח התוצאות ובתכנון הגלאים, וזאת בנוסף לחקר התאורטי של אירועים אסטרופיזיקליים שיכולים ליצור גלי כבידה ולהבנת התגובה האפשרית של הגלים הללו עם הגלאים. האתגרים הגדולים בתכנון גלאיי כבידה, שעמם התמודד ת'ורן, היו הורדת הרעש התרמי שקובע את רגישות הגלאים, ותכנון מדידות עקיפות שלא יגרמו לקריסת פונקציית הגל.
חורי תולעת.
בעקבות דיון שהיה לו עם קארל סייגן, בדק קיפ ת'ורן את השאלה אם מסע בזמן לעבר אפשרי באמצעות חורי תולעת. המחקר זכה לפרסום בעיתונות ועורר עניין אצל חובבי המדע הבדיוני. ת'ורן ותלמידיו מצאו שבתנאים מסוימים חור תולעת מאפשר מסע בזמן לעבר, אולם חור תולעת כזה צריך להיות בנוי מחומר אקזוטי שיש לו מסה שלילית. בהמשך מצא ת'ורן שהחומר האקזוטי הדרוש יכול להתקיים למשך זמן קצר בלבד, כלומר חורי תולעת מסוג זה יהיו קצרי-חיים.
קיי-פקס
קיי-פקס (באנגלית: K-PAX) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2001, המבוסס על ספר בשם זהה, המספר על חולה נפש אשר טוען שהוא חייזר. החולה/חייזר – "פרוט" מתנהג באופן המעורר השראה בחבריו המטופלים בבית החולים לחולי נפש ובפסיכיאטר המטפל בו.
עלילת הסרט.
בתחילת הסרט מופיע באופן מסתורי בתחנת הרכבת המרכזית של ניו יורק אדם המכנה עצמו "פרוט" (קווין ספייסי). כאשר הוא טוען שהוא חייזר מן כוכב הלכת קיי-פקס, הוא מועבר לבית החולים הפסיכיאטרי בעיר. פסיכיאטר ממנהטן בשם ד"ר מארק פאוול (ג'ף ברידג'ס) מנסה לטפל בפרוט ו"לרפא" אותו מאשליותיו. בהמשך, ד"ר פאוול נקשר לפרוט ואף מתחיל להאמין לטענותיו המוזרות.
במהלך שהותו של פרוט בבית החולים הוא יוצר קשר עם החולים במחלקה ומעודד אותם להיאבק במחלתם: ארני (סאול ויליאמס), המפחד מחיידקים ומהאוויר אותו הוא נושם; האווי (דייוויד פטריק קלי), הסובל מטורדנות כפייתית; ודוריס ארצ'ר (סיליה ווסטון) המחכה בחדרה לאהובה שלא הגיע כבר 11 שנה.
ככל שמתקדמת העלילה, מגלה ד"ר פאוול כי ל'פרוט' ישנה היסטוריה "אנושית" וכי אינו חייזר, אלא אדם בשם רוברט פורטר. עם זאת, גם בסיומו הדרמטי של הסרט, הצופים אינם יודעים באמת האם הוא אדם רגיל המעורער בנפשו או שמא התגלם בגופו חייזר.
תביעת הגנבה הספרותית.
בנובמבר 2001 הוגשה נגד יוצרי הסרט תביעה משפטית בגין גנבה ספרותית על ידי יוצרי "גבר מביט לדרום-מזרח" (בספרדית: Hombre mirando al sudeste), סרט ארגנטינאי משנת 1986. מבקרים וצופים אכן עמדו על דמיון ברור בעלילת שני הסרטים. עם זאת, התביעה נמשכה לבסוף על ידי מגישיה.
ארנו אלן פנזיאס
ג'ון ארצ'יבלד וילר
צחינוואלי
צחינוואלי (בגאורגית: ცხინვალი, , באוסטית: Цхинвал או Чъреба, צ'רבה) היא עיר בקווקז ובירת דרום אוסטיה, רפובליקה בדלנית של גאורגיה. בהגדרתה המנהלתית הרשמית, צחינוואלי היא חלק ממחוז כארתלי הפנימית, ובמעמד מנהלתי של נפה.
צחינוואלי ממוקמת על גדות נהר ליאחווי הגדול, כ-100 ק"מ צפונית לבירה הגאורגית, טביליסי.
מקור השם.