על אף שביקר את הממשלה על טיפול לקוי ואיטי מדי בפרשה, קבע דנינג כי לא הייתה פגיעה בביטחון הלאומי. למרות קביעה זו, היה הנזק שנגרם לתדמיתם של השמרנים בלתי הפיך. ראש הממשלה מקמילן התפטר ב-18 באוקטובר 1963, מספר שבועות לאחר פרסום דו"ח דנינג. המניע להתפטרותו הייתה בריאותו הלקויה - הוא אובחן בטעות כחולה בסרטן סופני - שההידרדרות בה יוחסה לסקנדל. את מקומו תפס שר החוץ שלו, אלק דאגלס-יום. שנה לאחר מכן הפסידה המפלגה השמרנית, שלא הצליחה להשאיר מאחוריה את השערורייה, בבחירות הכלליות של 1964.
השלכות אישיות.
פרשת פרופיומו הסיטה ממסלולם את חייהם של המעורבים בה. פרופיומו עצמו לא שב מעולם לחיים הציבוריים. עד מותו ב-2006 עסק בפעילות צדקה, באמצעותה ביקש לכפר על מעשיו ואשר זיכתה אותו בתואר מפקד במסדר האימפריה הבריטית (CBE) ב-1975.
סטיבן וורד הואשם בבית משפט על שחי מ"רווחים לא מוסריים". הוא נטל כדורי שינה כדי להתאבד ביום האחרון של משפטו, ומת שלושה ימים לאחר מכן. בינתיים מצא אותו חבר המושבעים אשם בדין.
כריסטין קילר הורשעה בעדות שקר, על שלא הופיעה להעיד במשפטו של "לאקי" גורדון. היא נידונה לתשעה חודשי מאסר. ב-2001 פרסמה אוטוביוגרפיה שבה האשימה את וורד בניהול רשת ריגול סובייטית. היא אף האשימה את רוג'ר הוליס, מי שעמד בראש ה-MI5 בזמן הפרשה, שהיה חבר באותה רשת ריגול, שכללה גם את אנתוני בלאנט. קילר לא הביאה ראיות לטענותיה.
מנדי רייס-דייוויס עזבה את בריטניה, ולאחר שהות קצרה בספרד, עברה לגור בישראל. היא התגיירה ונישאה לאיש העסקים רפי שאולי, יחד ניצלו השניים את "תהילתה" של רייס-דייוויס כדי לפתוח בתל אביב שרשרת של מועדוני לילה ומסעדות מצליחות שנשאו את שמה ומפעל לשמלות שהיה בבעלותה. רייס דייוויס אף הופיעה במספר סרטים ישראלים, ביניהם: "התחלות ראשונות", "פשוט נהדרת", קוני למל בתל אביב, מיליונר בצרות, הרשלה ועוד. רייס דייוויס פרסמה מספר ספרים. שאולי ורייס דייוויס התגרשו לאחר כעשר שנות נישואין. אז עברה לארצות הברית, ולאחר מכן חזרה לבריטניה, שם נפטרה מסרטן ב-19 בדצמבר 2014, בגיל 70.
הדי הפרשה בתרבות הפופולרית.
כאשר נקראה רייס-דייוויס להעיד במשפטו של וורד, עימת אותה התובע עם דבריו של הלורד אסטור, שהכחיש את הרומן ביניהם וטען שמעולם לא פגש אותה. תשובתה הקצרה והעוקצנית: "?Well, he would, wouldn't he" הפכה מאז למטבע לשון שגור בפוליטיקה הבריטית, בבחינת "ומה ציפית שהוא יאמר?".
בשנת 1989 יצא לאקרנים סרט קולנוע בשם "סקנדל", המבוסס על אירועי הפרשה. איאן מקלן גילם את פרופיומו וברידג'ט פונדה את רייס-דייוויס.
הפרשה מופיעה בפרק 10 של העונה השנייה של הסדרה הכתר בנטפליקס.
הארווי בירדמן, עורך דין
הארווי בירדמן: עורך דין (אנגלית: Harvey Birdman, Attorney at Law) היא סדרה מצוירת קומית המופקת בארצות הברית ומשודרת בCartoon Network במסגרת שידורי הלילה של הרשת המיועדים למבוגרים. הסדרה עוסקת בפעילויות היומיומיות במשרד עורכי דין שרוב העובדים בו הם גיבורי על ודמויות אחרות מסדרות מצוירות של האנה ברברה משנות השישים.
כוכב הסדרה הוא גיבור העל לשעבר הארווי בירדמן (קולו של גארי קול), אשר בשל מחסור בעבודה בלחימה בפשע הפך לעורך דין. בכל פרק בירדמן מייצג דמות אחרת ממגוון הדמויות המפורסמות של האנה ברברה, ביניהם פרד פלינטסטון, משפחת סילוני, וסקובי דו.
רוב הדמויות הקבועות בסדרה לקוחות מהסדרה הישנה "בירדמן והשלישייה הגלקטית". פיל קן סבן, (קולו של סטיבן קולבר) הבעלים של החברה היה המפעיל של בירדמן בסדרה המקורית. רוב עורכי הדין מולם בירדמן מתמודד כמו רדוקטו, ספיירו וולטורו הם נבלים מהסדרה המקורית.
הסדרה זכתה להצלחה יחד עם שאר התוכניות ברצועת השידור שלה Adult Swim, בעיקר בקרב צופים בגיל הקולג'.
מספר שחקנים ידועים תרמו את קולותיהם לפרקים בסדרה, ביניהם מארק האמיל, פיטר מקניקול (קייג' מאלי מקביל), לואיס בלק ובילי ווסט.
שידורה של הסדרה החל ב-2001.
הקדוש ברוך הוא
סוציוניקה
סוציוניקה (הלחם של סוציולוגיה וביוניקה) היא תאוריה מדעית המוצגת כענף בפסיכולוגיה. השיטה מסווגת אנשים ל 16 טיפוסי אישיות מולדים. סוג הטיפוס הוא קבוע לאורך החיים, ואינו מושפע מהסביבה והחינוך, אולם טראומות יכולות להרחיק אדם מנטיות טיפוסו המקוריות, ולחיות בחוסר הרמוניה. סוציוניקה מחלקת טיפוסים לפי עיבוד מידע מהסביבה. עיבוד המידע נעשה בארבע דרכים עיקריות (פונקציות): תחושה, לוגיקה, אינטואיציה ואתיקה. כל אדם מעבד מידע מסביבתו באמצעות כל הכלים הללו, אולם לכל טיפוס ישנן דרכי עיבוד מידע מועדפות, וכאלה שהוא חלש בהן. בנוסף הפונקציות מתחלקת לעיבוד מופנם ומוחצן, כך שסך הכל ישנן שמונה פונקציות לעיבוד מידע מהסביבה. צירופי הפונקציות יוצרות 16 טיפוסי אישות שונים. תאוריית סוציוניקה נותנת דגש לאינטראקציה בין הטיפוסים.
תאוריית הסוציוניקה פותחה בשנות ה-70-80 בברית המועצות על ידי צוות רב תחומי שכלל מתמטיקאים, סוציולגים, פסיכולוגים וביולוגים. מקורו של ענף זה בעבודתם של קרל גוסטב יונג על "טיפוסים פסיכולוגיים", של זיגמונד פרויד על המודע והתת-מודע, של אנטוני קפינסקי על מטבוליזם אינפורמטיבי, ושל עבודתם של מאייר בריגס: MBTI בארצות הברית. קארל יונג, תלמידו של פרוייד, הגה את חלוקת טיפוסי האישיות ופונקציות עיבוד המידע. טיפוסי האישיות של קארל יונג הורחבו ועובדו על ידי מאיירס- בריגס לכדי 16 טיפוסים.
תאוריית סוציוניקה שזרה את 16 טיפוסי האישיות ו 8 פונקציות עיבוד המידע יחדיו וארגנה אותם לכדי מודל טיפוסי אישיות החוזה אינטראקציות בין טיפוסים, ומשייך טיפוסים למשפחות. צירופים שונים של הפונקציות יוצרות דרכים שונות לקליטה והפקת מידע ולפיכך דפוסי התנהגות שונים, המתאימים לטיפוסי אישיות שונים. .מודל זה קרוי מודל A. את הענף יוסד בעיקרו על ידי החוקרת הליטאית אוושרה אוגוסטינאויצ'יוט בשנת 1970, אשר ארגנה את צוות החוקרים, ומאז מתפתח במהירות. הענף צבר פופולריות רבה במדינות דוברות רוסית, ועיקר ההכרה של ענף זה היא במוסדות אקדמיים במדינות שהיו בעבר בגוש המזרחי, התחום טרם הוכר רשמית כמדעי על ידי אקדמיים מערביים בכירים בתחום הפסיכולוגיה..
שיטה זו דומה לשיטת MBTI האמריקנית, בה יש חלוקה דומה ל 16 טיפוסים המתבססת על תאוריית קרל גוסטב יונג. על אף דמיון תיאור הטיפוסים, הבדל עיקרי הוא ששיטת סוציוניקה פיתחה מודל המנבא אינטראקציה בין הטיפוסים, חילקה אותם למשפחות, וקישרה זאת לדרכי עיבוד המידע השונות בין הטיפוסים- מודל הפונקציות.
פונקציות פסיכולוגיות לפי יונג.
קרל יונג בדברו על פונקציות פסיכולוגיות, קבע שאדם יכול להיות מודע בדרכים שונות. הדרכים השונות מסתכמות בארבע פונקציות בסיסיות:
תחושה ואינטואיציה הן הפונקציות ה"תפיסתיות" או ה"אי-רציונליות". הן נקראות כך מכיוון שבשונה מהפונקציות ה"רציונליות" (הנקראות גם "שיפוטיות"), חשיבה לוגית ורגש אתי, הן לרוב חוויות של ומהסביבה ולא ביקורת או הרהור עליהן.
על-פי התורה, פונקציה אחת היא דומיננטית במודע, בעוד השנייה (הנקראת גם "מסייעת" או "שניונית" שהיא לרוב אחת מההופכיות לפונקציה הדומיננטית; רוצה לומר, במידה שהפונקציה הדומיננטית היא אי-רציונלית, הפונקציה המסייעת תהיה רציונלית) שלטת בתת-מודע.
נהוג לרשום את שתי הפונקציות, הדומיננטית והמסייעת, כזוג; דוגמה אינטואיציה-חשיבה, או תחושה-רגש.
הגישה של המודע הוא האופי הכללי של תחומי העניין והמקום בו מושקעים רוב המשאבים (באופן פשטני וגס אך ברור, לרוב, תלמידים נוטים להגדיר את עצמם כ"הומניים" או "ריאליים" - זוהי דוגמה לגישה). שתי גישות אפשריות הן "אינטרוברסיה" (שפירושה התכנסות פנימה, ובהקשר זה, נטייה לניסיון פסיכולוגי-סובייקטיבי של הפרט), ו"אקסטרוברסיה" (שפירושה החצנה, וכאן, נטייה לעצמים חיצוניים, אנשים אחרים, ונורמות חברתיות). בדומה לפונקציות, גם כאן הגישה ההפוכה היא השלטת בתת-מודע.
לכל אחת מארבע פונקציות קבלת ועיבוד המידע יש שתי דרכים- מוחצנת ומופנמת. מתואר גם לפי צורות במודל A.
הרכבה של פונקציות, או: איך ליצור טיפוס.
כאשר הפונקציות החזקות ביותר (תחושה/אינטואיציה או חשיבה/רגש) ידועות, ניתן לקבוע את הטיפוס הפסיכולוגי. לדוגמה, אם שתי הפונקציות שלך הן תחושה אינטרוברסית וחשיבה אקסטרוברסית (בסדר הזה), הטיפוס שלך הוא SiTe, הנקרא גם SLI (ראשי-תיבות ל-Sensory-Logical Intratim). אתה נוטה להעדיף ניסיון אישי, תחושה וחשיבה (ומעדיף תחושה על חשיבה). כיוון שתחושה ואינטואיציה הן פונקציות שמטרתן איסוף מידע, פונקציות תפיסתיות, אתה מעדיף אחת מהן, תחושה, על פני הפונקציות הביקורתיות או השיפוטיות, חשיבה. הפונקציה הדומיננטית שלך היא אינטרוברסית, פירוש הדבר שהעולם הפנימי נחשב בעינייך יותר מהעולם החיצוני. הפונקציה העיקרית נשלחת לעולם הפנימי - במקרה זה פונקציית התחושה. אם-כן, אתה נוטה לסמוך על תחושותיך ולדבוק בהן ולא על תחושות הסביבה. "אני יודע מה אני מרגיש" יכולה להיות דוגמה למשפט שנתפסת אומר. לאקסטרוברסיה השפעה הפוכה.
ישנה מערכת נפוצה לסידור טיפוסים הנקראת אינדיקטור הטיפוסים של מיירס-בריגס או MBTI; ישנה חפיפה מסוימת בין המערכת הזו למערכת הסוציוניק, אם כי היא לא מלאה. טיפוס המוגדר כ-ENTp בסוציוניק יכול בקלות להיות ENTJ במערכת MBTI ולהפך. אם-כי המחלוקת הזו נפוצה יותר בקרב טיפוסים אינטרוברסיים. הטבלה הבאה מסכמת את כל 16 הטיפוסים:
פונקציות סוציוניקיות.