ב-1 בדצמבר 2008 נכנס לתוקפו סעיף 30א לחוק התקשורת (בזק ושידורים), המכונה 'חוק הספאם' לפיו "לא ישגר מפרסם דבר פרסומת באמצעות פקסימיליה, מערכת חיוג אוטומטי, הודעה אלקטרונית או הודעת מסר קצר, בלא קבלת הסכמה מפורשת מראש של הנמען".
דבר פרסומת מוגדר בחוק כ"מסר המופץ באופן מסחרי, שמטרתו לעודד רכישת מוצר או שירות או לעודד הוצאת כספים בדרך אחרת, וכן מסר המופץ לציבור הרחב שמטרתו בקשת תרומה או תעמולה", אך אינו כולל תעמולה פוליטית והתרמה לצורכי בחירות.
תיקון מספר 72 שעבר בכנסת בתאריך 23.5.2018 מרחיב את הגדרת המונח 'דבר פרסומת' וכולל בחוק גם מסרים שמטרתם לגרום לנמען לחייג למספר המצוין במסרים אלה אם על ידי שיחה אוטמטית או על ידי צינתוק, אף אם מטרתו של מבצע השיחה אינו לשכנע את מקבל השיחה לרכוש מוצר או לתרום, (בשונה משאר סוגי דואר הזבל האסורים בחוק רק אם הוא מציע לנמען דבר פרסומת). הרחבת החוק הזו נועדה למנוע את השימוש הרחב הקיים בפעולות של חיוג אוטמטי וצינתוקים שנעשו על ידי מערכות של שירותי תוכן שונים, מפעילים אלו השתמשו בפרצה בחוק שאינה אוסרת אלא על הודעה שהיא דבר פרסומת כהגדרתה בחוק (רכישת מוצר או בקשת תרומה) ורווחיהם נבעו מתמלוגי הקשר של חברות הסלולר.
למרות החוק והרחבותיו, תופעת הצינתוקים ושיחות הספאם עדיין נפוצה מאוד, ונפוצה עוד יותר בטלפונים ה'כשרים' שחסומים לאינטרנט מייל וSMS ומאמצי הספאמרים מתרכזים בשיחות הספאם.
למרות שבחוק הספאם לא נאסר קיום שיחות טלפון על ידי נציג אנושי, במקרה של הטרדה והמשך התקשרויות לאחר בקשת הנמען הדבר מהווה הטרדה ואסור על פי סעיף 30 לחוק התקשורת, במספר פעמים שהוגשה תביעה בגין הטרדה שכזאת פסק בית המשפט פיצויים גבוהים לתובעים.
מאבק למניעת שיחות ספאם.
מעבר לחקיקה מתקיים מאבק מתמיד להתמודד עם התופעה, אחת מן הפעולות היא פיתוחן של אפלקציות שיתופיות שבהם מדווחים המשתמשים על מספרים המשמשים לשיחות ספאם כגון Truecaller.
צינתוק.
פעמים רבות שיחת הספאם נעשית על ידי צינתוק כלומר התקשרות טלפונית קצרה שנעשית שלא על מנת שהנמען יענה לשיחה אלא ככדי לפתות את מקבל הצינתוק להשיב שיחה למספר הטלפון ממנו הגיע הצינתוק כאשר מקבל השיחה חוזר אל מספר הטלפון שהתקשר אליו מושמעת לו הודעה מוקלטת.
שיחת ספאם באופן זה בעיתית יותר שכן מעבר להטרדה הרגילה הקיימת בשיחת ספאם שכן הדבר מגלגל את העלות של שיחת הטלפון על הנמען בניגוד לרצונו (לו ידע שמדובר בשיחת ספאם).
פעולת הצינתוק נאסרה במפורש בתיקון 72 לחוק הספאם ואסורה אף אם מבצע הצנתוק לא הציע לנמען דבר פרסומת או בקשת תרומה.
טבלת אזור (פרנל)
טבלת אזור (Fresnel zone plate) היא התקן המשמש למיקוד אור או נושאי גלים אחרים. שלא כמו עדשות או מראות עקומות, טבלות האזורים משתמשות בעקיפה במקום שבירה או החזרה. בהתבסס על ניתוח הפיזיקאי הצרפתי אוגוסטין-ז'אן פרנל, הטבלה נקראת לפעמים לכבודו טבלת פרנל. יכולת המיקוד של טבלת האזור היא הרחבה של תופעת המופיעה בעקיפה מדיסק אטום.
טבלת אזור כוללת מערך של טבעות קונצנטריות, המכונות אזורי פרנל, אשר מתחלפים בין אטומים לשקופים. אור הפוגע בטבלת האזור יבצע עקיפה סביב האזורים האטומים. ניתן למקם את האזורים כך שהאור העוקף יתאבך באופן בונה במוקד הרצוי ויצור שם דמות.
תכנון וייצור.
טבלת אזור בינארית.
כדי לקבל התאבכות בונה במוקד, האזורים בטבלה צריכים לעבור מאטום לשקוף ברדיוסים המקיימים:
כאשר "n" הוא מספר שלם, λ הוא אורך הגל של האור שטבלת האזור נועדה למקד ו־"f" הוא המרחק ממרכז טבלת האזור למוקד. כאשר טבלת האזור קטנה בהשוואה לאורך המוקד, ניתן לקרב
עבור טבלות עם אזורים רבים, אפשר לחשב את המרחק למוקד אם יודעים את הרדיוס של האזור החיצוני ביותר, "r" "N" ורוחבו, Δ "r" "N" :
במגבלת אורך המוקד הארוך, השטח של כל אזור שווה מכיוון שרוחב האזורים חייב לרדת רחוק יותר מהמרכז. הרזולוציה המרבית האפשרית של טבלת אזור תלויה ברוחב האזור הקטן ביותר,
לכן, רוחב האובייקט Δ "l" של האובייקט הקטן ביותר שאפשר לדמות נקבע על ידי היכולת להפוך את האזורים מאטום לשקוף או להפך.
טבלות אזור מיוצרים לעיתים קרובות באמצעות ליטוגרפיה. ככל שטכנולוגיית הליטוגרפיה משתפרת וגודל הצורות שניתן לייצר פוחת, הרזולוציה המתקבלת בשימוש בטבלות האזור משתפרת.
טבלת אזור רציפה.
בניגוד לעדשה סטנדרטית, טבלת אזור בינארי מייצרת מרב עוצמה לאורך ציר הטבלה במרחקים הנמצאים בסדרה "f" / 3, "f" / 5, "f" / 7 וכו'. אף על פי שהדמויות בסדרים הללו מכילים פחות אנרגיה מאשר הדמות במוקד העיקרי הרחב יותר, יש להם את אותה עוצמה מרבית.
מנגד, אם טבלת האזור בנויה כך שהאטימות משתנה בצורה הדרגתית, סינוסואידלית, מקבלים דמות רק במוקד יחיד, כמו שמקבלים מעדשה מכנסת.
עבור טבלת אזור רציפה, האטימות (או השקיפות) בנקודה יכולה להינתן על ידי:
כאשר formula_6 הוא המרחק ממרכז הטבלה, ו־formula_7 קובע את קנה המידה של הטבלה.
טבלת אזור בינארית משתמשת כמעט באותה נוסחה, אולם השקיפות תלויה רק בסימן הפונקציה הסינוסיאידלית:
פרמטר חופשי.
מסתבר שההתאבכות הבונה אינה נקבעת על ידי הערך המוחלט של הפזה אלא על ידי הערך היחסי. לכן, בנוסחת הרדיוסים שהובאה לעיל, מותר להגדיל את כל מספרי הסדר n באותו פרמטר חופשי כפי שמופיע בנוסחה הבאה:
אפשר להשתמש בפרמטר החופשי כדי לשפר מאפיינים משניים כגון אונות צד.
יישומים.
פיזיקה.
ישנם אורכי גל רבים של אור מחוץ לתחום הנראה של הספקטרום האלקטרומגנטי שבהם חומרי עדשות מסורתיים כמו זכוכית אינם שקופים, ולכן עדשות קשות יותר לייצור. כמו כן, ישנם אורכי גל רבים שבהם אין חומרים עם מקדם שבירה גדול משמעותית מאחד. קרני רנטגן, למשל, נשברים חלש על ידי זכוכית או חומרים אחרים, ולכן דורשים טכניקה אחרת להתמקדות. טבלות אזור מבטלות את הצורך במציאת חומרים שקופים, בעלי מקדם שבירה גדול וקלים לייצור לכל אזור בספקטרום. אותה לוחית אזור תמקד אור באורכי גל רבים למוקדים שונים, ולכן כאשר קולטים את הקרינה ברוחק מוקד מסוים מסננים אורכי גל לא רצויים ומקבלים מיקוד של אורך הגל הרצוי.
טבלות אזור מתאימות יכולות למקד גלי קול בהקשרים אקוסטיים ואף גלי חומר בהקשרים של מכניקת הקוונטים . כך נעשה שימוש בטבלות אזור למיקוד אלומות נייטרונים ואלומות של אטומי הליום.
צילום.
טבלות אזור משמשות גם בצילום במקום עדשה או לקבלת תמונה, והתמונה המתקבלת זוהרת וממוקדת ברכות. יתרון אחד על פני חרירים (מלבד המראה המטושטש והייחודי המושג בטבלות אזור) הוא שהאזור השקוף גדול יותר מזה המתקבל בשימוש בחריר מתאים. התוצאה היא שמספר ה־f האפקטיבי של טבלת אזור נמוך יותר מאשר עבור החריר המתאים וניתן להקטין את זמן החשיפה. מספרי f נפוצים עבור מצלמת חריר נעים בין f/200 ל־f/150 ומעלה, ואילו טבלות אזור הם לעיתים קרובות f/40 ומטה. זה הופך את הצילום תוך החזקה ביד לאפשריים בהגדרות ה־ISO הגבוהות יותר עם מצלמות רפלקס חדשות יותר.
כוונות רובים.
טבלות אזור הוצעו כחלופה זולה לכוונות אופטיות יקרות או לייזרי כיוון.
עדשות.
ניתן להשתמש בטבלות אזור סינוסיאידליות כעדשות הדמיה עם מיקוד יחיד.
החזרה.
טבלת אזור המשמשת כמחזיר מאפשרת למקד גלי רדיו כפי שנעשה על ידי מחזיר פרבולאידי. היתרון של טבלת אזור הוא שמשיגים מחזיר שטוח, וכך קל יותר להכין אותו. זה גם מאפשר להתקין מחזיר המבוסס על טבלת אזור בצד של בניין, ללא עומס הרוח המופעל על מחזיר פרבולאידי.
בדיקות תוכנה.
ייצוג מפת סיביות של תמונת טבלת אזור עשוי לשמש לבדיקת אלגוריתמים שונים לעיבוד תמונה, כגון:
יש מחולל תמונות זמין של טבלות אזור בקוד פתוח.
בר צברי
בר צברי (נולד ב-10 ביוני 1992) הוא זמר-יוצר ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה.
צברי נולד וגדל בעיר חדרה.
קריירה מקצועית.
צברי החל את הקריירה המוזיקלית שלו בשנת 2012, כשהשתתף בתוכנית המציאות "אייל גולן קורא לך". באודישן שר את השיר "עכשיו", אותו כתב לחברתו, שנפטרה ממחלת הסרטן. השיר יצא כסינגל הבכורה שלו באותה השנה, בהפקתו המוזיקלית של תמיר צור, לאחר שאייל גולן אהב את ביצועו באודישן והתחבר לסיפור של השיר, והחליט להפיק לו את הסינגל.
בשנת 2013, הוציא את אלבום הבכורה שלו, "עכשיו", בחברת התקליטים פליי רקורדס. האלבום כולל בתוכו גרסה אקוסטית של השיר "עכשיו" וגרסת כיסוי לשירו של אביב גפן, "האם להיות בך מאוהב".
בשנת 2017, השתתף באלבומו השני של הראפר טונה, "טונהפארק", בשיר "אחרי האהבה".
בשנת 2019, השתתף במחזמר זה אני, המבוסס על שירי אייל גולן, לסירוגין עם יוסי שטרית, בתפקיד "אליהו אליאס".
בשנת 2020, הוציא את הסינגל הראשון מתוך אלבומו השני, "ג'וני". השיר זכה לאהדה בתחנות הרדיו ואף הגיע למקום השני במצעד הרשמי של גלגלצ ולמקום הראשון במצעד ההשמעות ברדיו השבועי של מדיה פורסט, וכן להשמעות רבות בסטרימינג, תוך שהגיע בשיאו אל המקום השני במצעד השירים הישראלי השבועי של רשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
במקביל להקלטות האלבום, השתתף צברי בסדרת דרמה של yes הטלוויזיה בלוויין - "מנגן ושר", לצידם של ששון גבאי, דפנה דקל, ג׳וי ריגרועוד.
ביולי 2021, יצא אלבומו השני, "רוקנ'רול בצהריים".
בשנת 2022, הוציא את השיר "מיליון עננים" בשיתוף עם יובל דיין.
חיים אישיים.
צברי נשוי, אב לבן, ומתגורר בחדרה.
אנדרו גאלוויי
אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון)
נטלי (אנגליה)