וַיְהִי בִּהְיוֹתוֹ לְבַדּוֹ וְיִּגְּשׁוּ הָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר אִתּוֹ עִם־שְׁנֵים הֶעָשָׂר וַיִּשְּׁאָלוּהוּ עַל־הַמָּשָׁל׃ וַיּאֹמֶר אֲלֵיהֶם לָכֶם נִתַּן לָדַעַת סוֹד מַלְכוּת הָאֱלֹהִים וַאֲשֶׁר מִבַּחוּץ לָהֶם הַכֹּל בִּמְשָׁלִים׃ לְמַעַן יִרְאוּ רָאוֹ וְלֹא יֵדְעוּ וְשָׁמְעוּ שָׁמוֹעַ וְלֹא יָבִינוּ פֶּן־יָשׁוּבוּ וְנִסְלַח לְחַטֹּאתָם׃ וַיּאֹמֶר לָהֶם לֹא יְדַעְתֶּם אֶת־הַמָּשָׁל הַזֶּה וְאֵיךְ תָּבִינוּ אֶת־הַמְּשָׁלִים כֻּלָּם׃ הַזֹּרֵע הוּא זֹרֵעַ אֶת־הַדָּבָר׃ וְעַל־יַד הַדֶּרֶךְ אֵלֶּה הֵם אֲשֶׁר יִזָּרַע־בָּם הַדָּבָר וּכְשָּׁמְעָם אוֹתוֹ מִיָּד בָּא הַשָׂטָן וַיִּשָׂא אֶת־הַדָּבָר הַזָּרוּע בִּלְבָבָם׃ וְכֵן הַנִּזְרָעִים עַל־מְקֹמוֹת הַסֶּלַע הֵם הַשֹּׁמְעִים אֶת־הַדָּבָר וּמַהֵר בְּשִׂמְחָה יִקָּחֻהוּ׃ אַךְ אֵין־לָהֶם שׁרֶשׁ בְּקִרְבָּם וְרַק לְשָׁעָה יַעֲמֹדוּ וְאַחַר־כֵּן בְּבֹא צָרָה וּרְדִיפָה בִּגְלַל הַדָּבָר מְהֵרָה יִכָּשֵׁלוּ׃ וְאֵלֶּה הַנִּזְרָעִים בֵּין הַקֹּצִים הֵם הַשֹּׁמעִים אֶת־הַדָּבָר׃ וְדַאֲגוֹת הָעוֹלָם הַזֶּה וּמִרְמַת הָעשֶׁר וְתַאֲוֹת אֲחֵרוֹת בָּאוֹת וּמְמָעֲכוֹת אֶת־הַדָּבָר וּפְרִי לֹא יִהְיֶה־לּוֹ׃ וְאֵלֶּה הַזְּרוּעִים עַל־הָאֲדָמָה הַטּוֹבָה הֵם הַשֹּׁמְעִים אֶת־הַדָּבָר וּמְקַבְּלִים אֹתוֹ וְעֹשִׂים פְּרִי זֶה שְׁלֹשִׁים שְׁעָרִים וְזֶה שִׁשִּׁים וְזֶה מֵאָה׃
- (מרקוס ד' 10–20), הברית החדשה, תרגום דליטש
הקשר למטרת המְשָׁלים.
המשל, לפי הבשורה על-פי מרקוס והבשורה על-פי מתי, מהווה חלק מ"הדרשה" של ישו שהועברה מתוך סירה על הכנרת, והוא משמש גם כהסבר למטרת משלי ישו בכללותם וגם כהסבר על המשל עצמו. לפי גרסאות אלה בחר ישו לדבר מתוך הסירה כאמצעי להעברת המסר על מנת שקהל המאזינים הגדול ששהה על חוף האגם יוכל לשמוע אותו היטב. בבשורת לוקס לא מוזכר השימוש בסירה להשמעת הדרשה, אולם גם כאן מציג ישו את המשל בפני המון מאזיניו שנאסף "מכל היישובים בסביבה", וגם כאן מתקיים הדיון על שאלת מטרת משלים והפרשנות על "משל הזורע" עצמו.
חשוב לציין שבעוד שהמשל עצמו עובר בדרשה להמונים, הנמשל - הפרשנות נמסרה לתלמידיו בלבד.
פרשנויות.
היו מלומדים שחשבו שהמשל מביע במקורו אופטימיות בהתבוננות שטחית, וזאת על אף הכשל ברוב המקרים בנביטה וצמיחת הזרע, אך בסופו של דבר ה"זרע" יצליח לנבוט, להשריש, ולהניב "יבולים" גדולים. מרקוס משתמש במשל כדי להדגיש את הצלחתו הקודמת של ישו להשפיע על ההמונים בהרצאת תורתו, כמו גם הצלחת השפעת המסר של בשורת ישו על העולם כולו במהלך שלושת העשורים שהפרידו בין תקופת חיי ישו לבין תיעודה, כלומר זמן כתיבת הבשורות.
ישו מסביר לתלמידיו שהוא מלמד בסגנון סיפור המשלים כיוון שהוא אינו רוצה שכולם יבינו אותם, מלבד חסידיו - תלמידיו. הללו המצויים מחוץ לקבוצת התלמידים אינם אמורים להבין אותם. לפיכך מלכתחילה חייב המאזין להיות מחויב לדרכו - לבשׂורתו של ישו, על מנת להבין את המסר שלו. ללא התחייבות כזאת לא יוכל איש לעולם להבינם עד הסוף ולהיעזר במסר שלו. מי שאינו מבין את המשלים בצורה הנכונה - סימן שאינו תלמיד אמת של ישו . ישו מצטט את ישעיהו ו' 9–10 שהוכיח את בני ישראל תוך ידיעה ברורה שהמסר שלו ייפול על אוזניים ערלות ולא מבינות ומשום כך חטאם של בני ישראל הכופרים באלוהות לא נסלח להם ולכן נענשו על ידי אלוהים.
המסר הזה בהקשר ל"משל הזורע", חיוני להבנת כל שאר משלי ישו, כפי שהוא מבהיר: מה שנדרש בטרם הבנת המשלים של ישו הוא האמונה בו ובבשורתו, וכי לא תינתן הארה והבנה לאלה המסרבים להאמין, ולכן המשל יכול רק להטעות או לבלבל אותם.
הערה
לפי ספר בראשית כ"ו 12–13, יצחק אבינו " יב וַיִּזְרַע יִצְחָק בָּאָרֶץ הַהִוא, וַיִּמְצָא בַּשָּׁנָה הַהִוא מֵאָה שְׁעָרִים; וַיְבָרְכֵהוּ, יְהוָה. יג וַיִּגְדַּל, הָאִישׁ; וַיֵּלֶךְ הָלוֹךְ וְגָדֵל, עַד כִּי-גָדַל מְאֹד."
יש הסוברים שלהגיע ליבולים פי מאה זה אולי קצת נדיר, אך לפי המסופר לעיל על הצלחתו של יצחק, משתמע שנראה כי לא נשמע לפני כן כדבר הזה, והדבר הפך כנראה לסמל של קציר מאוד מוצלח ולשגשוג בלתי רגיל". אחרים טוענים "שאין צורך להגזים בחשיבות העניין וכי מדובר כאן רק לצורך הבנת התמונה הכללית ולא לשמש כמופת למשהו.
ג'ורג' אמאדו
הגלקסיה הננסית עוף החול
הגלקסיה הננסית עוף החול היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים עוף החול במרחק של כ-1.35 מיליון שנות אור ממערכת השמש. הגלקסיה התגלתה בשנת 1976 על ידי הנס-אמיל שוסטר וריצ'רד מרטין וסט שחשבו שהיא צביר כדורי, אך תצפיות נוספות גילו בתוך כשנה, שמדובר למעשה בגלקסיה לא-סדורה ננסית. הגלקסיה נמצאת כ-4.25 מעלות ממזרח-דרום-מזרח לכוכב γ בעוף החול.
מאפיינים.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-4.9 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-1,920 שנות אור. מסתה מוערכת בכ- מסות שמש, כמאה מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ- מסות שמש, ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 900,000 מעוצמת ההארה של השמש והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כ-4% בלבד מזאת של השמש, כך שרוב כוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית לכוכבי שביל החלב. למרות זה, יש בגלקסיה גם אוכלוסייה צעירה יותר של כוכבים שנמצאת בעיקר בחלק המערבי של מרכז הגלקסיה ונראה שבמרכז הגלקסיה יצירה של כוכבים חדשים נמשכת בקצב כמעט קבוע לאורך כל חיי הגלקסיה, בעוד שבהיקפה יצירת הכוכבים הפסיקה לפני מיליארדי שנים. ממערב לגלקסיה התגלה בשנת 1999 אזור H I גדול שמכיל מימן נייטרלי במסה שמוערכת בכ-5 מיליון מסות שמש. נראה שהענן הזה יצא מתוך הגלקסיה במהלך 100 מיליון השנים האחרונות, אך עדיין קשור אליה כבידתית, ומכיוון שאין גלקסיות נוספות בסביבתה, לא סביר שהסיבה לכך היא אינטראקציה עם גלקסיה אחרת. סיבה אפשרית ליציאת הענן מהגלקסיה היא הדף של מספר גדול של סופרנובות שהתרחשו בגלקסיה, מה שתואם את המקום ואת הזמן של התקופה האחרונה של יצירת כוכבים בגלקסיה.
מדברים על שלום
מדברים על שלום הוא סינגל מתוך אלבום הבכורה של הזמר מוקי, "שמע ישראל".
השיר יצא לאור בשנת 2001 במהלך האינתיפדה השנייה והושמע פעמים רבות בתחנות הרדיו. השיר נפתח בציטוט מספר תהילים (פרק קיד, פס ג') .
לאחר מכן מופיע הפזמון:
"כולם מדברים על שלום
אף אחד לא מדבר על צדק
לאחד זה גן עדן לאחר גיהנום
כמה אצבעות על ההדק?"
ההשראה לפזמון לקוחה מהשיר Equal Rights של זמר הרגאיי הג'מייקני פיטר טוש. הציטוט במקור: "Everyone is crying out for peace, none is crying out for justice".
השיר זכה להצלחה רבה ואף זכה בפרס שיר השנה של אקו"ם לשנת 2002.
בנוסף צעד במצעד השבועי העברי של רשת ג' 13 שבועות מ-18.11.2001 ועד ל-24.2.2002 ודורג במקום הרביעי במצעד השנתי העברי לשנת ה'תשס"ב-2002
סורקה מקמהון
סורקה מקמהון (באנגלית: Sorcha MacMahon; 20 ביולי 1888 – 13 בדצמבר 1970) הייתה לאומנית אירית, פעילה בארגון הנשים הלאומני קומן נה מאן, וכן משתתפת במרידת חג הפסחא ב-1916.
תחילת דרכה.
מקמהון נולדה ב-1888 בשם שרה תרזה מקמהון לג'יימס ושרה מקמהון מקואס, שבמחוז מונאהן שבצפון אירלנד. היא הייתה אחת מתוך ארבעה בנים ושלוש בנות. היא השתמשה בגרסה האירית של שמה, סורקה, שכן אירית הייתה שפת האם של משפחתה. לאחר סיום לימודי תיכון, היא נסעה לדבלין ולמדה ניהול חשבונות, ואז עבדה בתחום זה במוסך טאגרט.
קומן נה מאן ומרידת הפסחא.
מקמהון הייתה פעילה בליגה הגאלית – ארגון שפעל לשימור השפה והתרבות האירית אל מול ניסיונות דיכוייה מצד הבריטים. היא נמנתה בין החברות המייסדות בארגון הנשים הלאומני קומן נה מאן, אשר פעל כזרוע פארה-צבאית של האחווה הרפובליקנית האירית (IRB). בשנת 1914 שימשה כמזכירת הסניף המרכזי שלו, ואז כמזכירה ארצית ב-1916. בנוסף לאחריותה הניהולית, היא הייתה מכשירה נשים אחרות בעזרה ראשונה וסיעוד. היא הייתה חברת הוועד המנהל של קומן נה מאן מ-1915 עד 1919.
ב-1915 היא הייתה בוועדת הלוויה של ג'רמיה אודונובן רוסה, אשר ארגנה הפגנה מאסיבית כאשר גופתו של המהפכן הפניאני הוחזרה מאמריקה לקבורה. היה זה מפגן לאומני מן הגדולים של התקופה, ובו המנהיג הרפובליקני פטריק פירס נאם את אחד מנאומיו המפורסמים ביותר, בה הצהיר:
מקמהון נבחרה על ידי קתלין קלארק כאחת הנשים שפעלו כשליחות ומסרו הודעות ברחבי אירלנד במסגרת הכנות וביצוע מרידת חג הפסחא. במהלך ההתקוממות, מקמהון העבירה את פקודות המוביליזציה לצוותי קומן, וגם העבירה רובים אותם הסתירה בסלסלת אופניה. היא המשיכה לפעול כשליחה גם בשיא הקרבות, ונאמד כי עשתה יותר מ-50 מעברים בין המטה בבית הדואר המרכזי לעמדות הלוחמים.
המשך פעילות רפובליקנית.
אחרי ההתקוממות היא סייעה לקלארק לנהל את קרן הסיוע האירי הלאומי, שנועד לתמוך במשפחות הנופלים והעצורים. היא לקחה על עצמה את ניהול המיזם כשקלארק חלתה ועברה הפלה לאחר שבעלה, טום קלארק, הוצא להורג על ידי הבריטים. כדי לקיים עבודה זו, אותה ראתה כשליחות, היא דחתה את תוכניות הנישואין שלה עם טום רוג'רס. השניים נישאו לבסוף בנובמבר של אותה שנה, ושינוי שמה של מקמהון סייע לה לחמוק ממעקב מצב הבריטים, וכך יכלה להמשיך בפעילותה המהפכנית באין מפריע.