במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, כ-37 חברות סיניות מימנו פרויקטים שונים ברחבי ניז'ר. פרויקטים אלו עסקו בעיקר בפיתוח מכרות האורניום בשנת 2006, בניית הגשר השני על פני נהר ניז'ר,שמיטת חובות בסך 12 מיליון דולר אמריקאי בשנת 2001, ופיתוח התשתיות, הצינורות ובתי הזיקוק במדברי סהרה.
בפברואר 2015, שר החוץ ושיתוף הפעולה בניז'ר פגש את שר החוץ של הרפובליקה העממית של סין. שני השרים דנו על הסיוע של סין בייצור נפט בניז'ר. כמו כן, שר החוץ הסיני ציין כי סין תהיה פעילה בפיתוח המדינה. מאז כינון היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, סין שלחה 17 צוותים רפואיים אל ניז'ר. וב-31 במרץ 2015, השגרירות הסינית בניז'ר תרמה מכונת אטריות לקרן צדקה מקומית בניז'ר, בתקווה לסייע לעוני בניז'ר. באפריל באותה השנה, ממשלת סין סיפקה לניז'ר למעלה מעשרת אלפים משאבות מים, חלקי חילוף ומכונות לייצור מזון.
הרזדאן (נהר)
רקטות כתף
תל אביב במלחמת המפרץ
הרכבות הפולניות הממלכתיות
הרכבות הפולניות הממלכתיות (בפולנית: Polskie Koleje Państwowe SA; בקיצור: PKP SA) היא חברת הרכבות הממשלתית בפולין. החברה עברה מספר גלגולים לאורך השנים כאשר בארגון האחרון משנת 2001 החברה מהווה את החברה הדומיננטית בקבוצת פ.ק.פ, ואחראית לניהול כל החברות האחרות בקונגלומרט זה.
היסטוריה.
לאחר שפולין זכתה בעצמאות ב-11 בנובמבר 1918 קיבלה הממשלה הפולנית לידה מערכת של מסילות ברזל שהיו קודם לכן בשליטת האימפריה הרוסית וגרמניה. לצורך ניהול של מערכת הרכבות הוקמה מחלקת הרכבות במשרד התקשורת והתאגיד שהיה אחראי על ניהול הרכבות נקרא הרכבת הפולנית הממלכתית. בדצמבר 1918 החל המרד הפולני הגדול. המורדים השתלטו על מערכת הרכבות שהייתה בשליטת פרוסיה. בשנת 1921 הסתיימה ההשתלטות על מערכת הרכבות הפרוסית. לאחר הסיום המלחמה הפולנית-סובייטית עם ניצחון פולין התברר כי נגרם נזק גדול על ידי הסובייטים בעת נסיגתם. במקביל, היחסים המתוחים עם ליטא באותה תקופה הובילו להידרדרות במערכת הרכבות באזור זה. הרכבת הפולנית קיבלה לידה את מערכת הרכבות בשלזיה העליונה ב-1922. באותה שנה הוחלט לחלק את הרכבת הפולנית ל-9 אזורים מנהליים. חוסר היציבות הכלכלית שפקד את פולין בשנות ה-30 הוביל לקיצוץ תקציבי פיתוח. החל מ-1937 נרשמה עלייה בכמות המשא המובלת ברכבת כמו גם בהכנסות שלה.
יחסי לאוס–פקיסטן
יחסי לאוס–פקיסטן הם היחסים הבילטרליים בין המדינות פקיסטן ולאוס. בין המדינות יחסים ידידותיים, והן משתפות פעולה לקידום אינטרסים משותפים בתחומי הפוליטיקה, המסחר והכלכלה. ב-2004, ראש ממשלת פקיסטן, זאפרולה ג'מאלי, ביקר בלאוס בהזמנת ראש ממשלת לאוס, באונהנג ווראצית'. שתי המדינות אישרו מחדש את מחויבותן ליישום המטרות והעקרונות של האו"ם בנושאי היחסים הבילטרליים ואת מאמציהן ליישוב מחלוקות וקונפליקטים מסביב לעולם בדרכי שלום. ראש ממשלת פקיסטן, פרבז מושארף ביקר בלאוס בשנת 2012 ונכח באספת איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה. שווי הסחר בין שתי המדינות עומד על הערכה של 10 מיליון דולרים בשנה. סטודנטים רבים מלאוס לומדים באוניברסיטאות פקיסטניות. לפקיסטן שגרירות בלאוס, בעיר ויינטיאן.
עכשיו זה אחרת
עכשיו זה אחרת הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד, אשר לא נכלל באף אלבום שלה. השיר יצא לאור ב-27 ביוני 2018, כסינגל החמישי שלה בשנה הזו, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.
השיר הגיע למקום השני במצעד של מדיה פורסט, והשלישי במצעד של רדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי אוחיון ומתן דרור והופק על ידי דרור גם כן. השיר הוא מעין בלדת פופ המספרת בתוכה סיפור על שברון לב במערכת יחסים, והיא משלבת בתוכה גם את סגנון הים-תיכוני.
על השיר אמרו מאקו כי: "בשיר זה, שרית חדד חושפת בפנינו את הצד הפגיע שלה, כשהיא מתמודדת עם שיברון לב ומנסה לתקן את מערכת היחסים שלה".
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר מכיל בתוכו גם את מילותיו, והוא מציג בתוכו הנפשות של שעון בכמה צבעים שונים. בנוסף לכך, חדד העלתה את הקליפ לערוץ היוטיוב הרשמי שלה, בסמוך לצאתו כסינגל.
נכון ל-25 באוגוסט 2018, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3 מיליון צפיות.
ארז לב-ארי
מוזיאון ארבוני
מוזיאון אֶרֶבּוּנִי (בארמנית: Էրեբունի թանգարան, הגייה: ארבונו ט'אנגאראן) נוסד בשנת 1968. הפתיחה של המוזיאון תוזמנה לחפוף עם חגיגות 2750 שנה לירוואן. המוזיאון עומד לרגלי גבעת ארין ברד, עליה עומד מבצר ארבוני האוררטו, מאז 782 לפני הספירה. חפירות התבצעו בעיר-מצודה, חלקים ממנה שוקמו וחוזקו, והמבצר הפך למוזיאון.
כיתוב קיר בכתב יתדות מעיד כי העיר נבנתה על ידי ארגישטי מלך אוררטו ב-782 לפני הספירה. רובו של המבצר נבנה מלבני גלם. המצודה הייתה מוקפת חומות חזקות אשר במספר מקומות נבנו בשלוש שורות. המקדש לאל חאלדי תפס מקום חשוב בתוך המבצר. קירות המקדש היו מעוטרים עם מספר רב של ציורי קיר. ארכאולוגים מצאו כלי אחסון יין ענקיים קבורים באדמה. גלגלי קרמיקה, ופריטים אחרים המשמשים בחיי היום יום. יש אוסף גדול של חפצים, צנצנות, צמידי ברונזה, זכוכית, חרוזי אגת ועוד דברים רבים אחרים המלמדים על החיים במצודה, ועל הטעמים וההרגלים של תושביה. הבניין של המוזיאון מחזיק 12,235 מיצגים, מתקופות רבות, החל מתקופת האוררטו, וכן מהתקופה ההלניסטית, והתקופה הארמנית המוקדמת. המוזיאון, שהפך למרכז חשוב בחקר היסטוריית האוררטו, נבנה על ידי האדריכלים בגהדסאר ארזומניאן ושמאבון אזאטיאן, והפסל א. הרוטיוניאן. יש למוזיאון שני סניפים בשנגאביט וקארמיר בלור, עם 5,288 ו-1,620 פריטים בהתאמה במלאי.
גאג'יק גיורג'יאן הוא מנהל המוזיאון מאז 2009.
פוטו (פירושונים)
ענת זכריה
ענת זכריה (נולדה בשנת 1974 בתל אביב) היא משוררת, עורכת ספרותית, צלמת, מנחה סדנאות כתיבה ויועצת תוכן. מבקרת המחול של ידיעות אחרונות. כלת פרס היצירה לסופרים עבריים לשנת 2014.
ביוגרפיה.
ענת זכריה היא בוגרת המחלקה לצילום של המרכז האקדמי ויצו חיפה ותוכנית העמיתים של עלמא בית לתרבות עברית.
זכריה מנחה סדנאות כתיבה במנשר לאמנות, באוניברסיטה הפתוחה ובקבוצה ביפו - בית הספר למחול ומעבירה סדנת פרוזה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. מנחה סדנת שירה ויועצת תוכן במכללת עלמא, ומפיקה אירועי שירה.
ביולי 2012 ייצגה ישראל בפסטיבל “פארנסוס לשירה”, אירוע השירה הגדול ביותר שהתקיים בבריטניה לקראת אירועי המשחקים האולימפיים.
שיריה פורסמו, בין היתר בעיתונים ידיעות אחרונות (ובאתר ynet) והארץ, בכתבי העת גרנטה בעברית וה"חוטם" ואתר העוקץ; ותורגמו לשפות רבות, ביניהן: אנגלית, סינית, ספרדית, טורקית, ערבית, קרואטית, שוודית, אלבנית ומקדונית.
שירה "פתחנו פתח רחב" הולחן על ידי עדיה גודלבסקי.
סרגיי קולוטובקין
סרגיי ויקטורוביץ' קולוטובקין (ברוסית: Серге́й Викторович Колотовкин; נולד ב-28 בספטמבר 1965, מגניטוגורסק) הוא כדורגלן עבר סובייטי ורוסי ומאמן.
קריירה.
קריירת משחק.
קולוטובקין החל את קריירת הכדורגל שלו במועדון הנוער של קבוצת מטאלורג והיה גם חבר בהרכב נבחרת הנוער של ברית המועצות. ב-1982 נשלח לבית הספר לכדורגל מספר 62 בלנינגרד ושיחק במועדון הכדורגל זניט לנינגרד, תחת המאמן פאבל סאדירין.
הוא שיחק בליגת העל הסובייטית, תחילה במדי זניט ולאחר מכן בצסק"א, עמה זכה באליפות ברית המועצות בעונת 1990 וזכה עמה גם בגביע הסובייטי בכדורגל בעונת 1990/1991.
הוא שיחק גם בליגת העל הרוסית בכדורגל במדי צסק"א ובקבוצות דינמו מוסקבה, טיומן וברוסטלמאש.
בעונת 1993/1994 הצטרף לבית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית כשבהמשך עבר להפועל צפרירים חולון. בתום העונה חזר לרוסיה.
בשנת 2002 פרש ממשחק פעיל.
הוא שיחק במדי נבחרת רוסיה בכדורגל בשני משחקים בלבד בשנת 1992 — במשחקים נגד ו.
קריירת אימון.
מרבית קבוצות הכדורגל שסרגיי אימן היו קבוצות מליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה, השלישית בחשיבותה, כדוגמת קבוצת ראוטוב ו"זבזדה סרפוחוב", או קבוצות חובבניות כדוגמת "סטוליצה" מליגת הכדורגל החובבנית של רוסיה, שפורקה בעונת 2015.
המקהלה הקאמרית הישראלית - טבעון
המקהלה הקאמרית הישראלית - טבעון היא מקהלה ישראלית, אשר בסיסה הוא בקריית טבעון. היא נוסדה בשנת 1974 ומונה כ-45 זמרים וזמרות מצפון הארץ.
המנצחת על המקהלה, מאז שנת 1996 הייתה יעל וגנר-אביטל. לאחר פרישתה לגמלאות ב-2019, מונה איתי ברקוביץ למחליפה בתפקיד.
היסטוריה.
נוסדה ב-1974 על ידי פרופ' יוסף כצנלסון, תושב קריית טבעון ומונה 45 זמרים, אנשי טבעון וסביבתה. המנצחים על המקהלה, קודם ליעל וגנר-אביטל, היו גידי חצור, יהונתן בר און, מלכה סברדלוב, יואל סיון, לאה סילבר.
המקהלה מוגדרת כעמותה, והועד הנבחר מנהל אותה על בסיס התנדבותי. חזרות שבועיות מתקיימות בקונסרבטוריון בקריית טבעון ונתמכת על ידי המתנ"סים של קריית טבעון ומשרד המדע, התרבות והספורט.
בהופעותיה הרבות המקהלה הופיעה בצוותא עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת הבארוק ירושלים ועם מקהלות ותזמורות זרות.
הרפרטואר כולל א-קפלה ואורטוריות מתקופת הרנסאנס והבארוק, מוזיקה קלאסית, מוזיקה רומנטית, מוזיקה בת-זמננו, מוזיקה ישראלית ושירי עמים.
המקהלה מבצעת מוזיקה אשר עובדה במיוחד עבורה על ידי מלחינים גיל שוחט, דב כרמל וערן דינור.
משנות קיומה, הופיעה המקהלה בפסטיבלים מרכזיים כגון פסטיבל אבו גוש, ב"פסטיבל ווקאליזה" בעכו ובפסטיבל "החג של החגים" בחיפה.