בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
מנצחת תחרות 1993 שטפי גראף () הודחה בחצי הגמר. במשחק הגמר ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו () נפגשה עם מרי פירס () וניצחה בשתי מערכות. באותה שנה היא ניצחה גם אליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
מנצחי תחרות 1993 לוק ג'נסן ומרפי ג'נסן () הודחו בסיבוב השלישי. במשחק הגמר ביירון בלק () וג'ונתן סטארק () נפגשו עם יאן אפל ויונס ביורקמן () וניצחו בשתי מערכות.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות החזקות שזכו בדירוג:
מנצחות תחרות 1993 ג'יג'י פרנאנדס () ונטליה זברבה ( בלארוס) נפגשו במשחק הגמר עם לינדזי דבנפורט וליזה ריימונד () וניצחו בשתי מערכות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות אוסטרליה הפתוחה ובאליפות וימבלדון.
תחרות זוגות מעורבים.
בתחרות השתתפו 48 זוגות. להלן הזוגות שזכו בדירוג:
מזוג מנצחי תחרות 1993 רק אנדריי אולחובסקי () השתתף בתחרות. במשחק הגמר הזוג הלא מדורג כריסטי בוגרט ומנו אוסטינג () נפגשו עם לריסה ניילנד () ואנדריי אולחובסקי () וניצחו ב-3 מערכות.
ישראל ברולאן גארוס.
עמוס מנסדורף השתתף בתחרות גברים והפסיד בסיבוב הראשון לג'ארד פלמר מארצות הברית ב-3 מערכות.
אנה סמשנובה השתתפה בתחרות הנשים. בסיבוב הראשון היא ניצחה בשתי מערכות יאנה נובוטנה מצ'כוסלובקיה שהייתה מדורגת במקום ה-5. בסיבוב השני היא הפסידה לשון סטפורד מארצות הברית בשתי מערכות.
מעכבי SGLT2
תרופות ממשפחת מעכבי SGLT2, הן תרופות לטיפול בסוכרת, שנקראות גם גליפלוזינים Gliflozin (מאחר שזוהי הסיומת של השמות הגנריים של התרופות האלו). התרופה הראשונה שיצאה לשוק היא dapagliflozin (שם מסחרי: Forxiga) והיא אושרה לשימוש על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) בינואר 2014..
תרופות אלו מעכבות קו-טרנספורטר של נתרן-גלוקוז מסוג SGLT2, שמבוטא באבובית המפותלת המקורבת של הנפרון. עיכוב זה גורם למניעת ספיגה מחדש של גלוקוז בדם, הגברת ריכוז גלוקוז בשתן והפחתה ברמות הגלוקוז בדם. כמו כן תרופות אלו מסייעות בהפחתת לחץ הדם במידה מתונה.
מנגנון הפעולה.
על מנת שגלוקוז יגיע לתאים בגוף האדם, קיימים חלבונים על ממברנות התאים שהם נשאים של גלוקוז ונתרן. חלבונים נשאים אלו מכונים Sodium-Glucose Transport protein. קיימים כחמישה סוגים של SGLT, כאשר בכליות קיים חלבון ממשפחה זאת המכונה SGLT2. חלבון זה אחראי לכמעט 90% ספיגה בחזרה של גלוקוז בכליות. הכרת מנגנון זה היוותה את הקרקע להיווצרותם של התרופות שמעכבות את SGLT2.
מעכבי SGLT2 מעכבים את החלבון שאחראי לספיגת הגלוקוז מהשתן לדם וגורמים ל:
מאידך, מחקר חדש שפורסם לאחרונה, הראה שעיכוב SGLT2 בתאי אלפא בלבלב בעכברים (על ידי dapagliflozin) עלול דווקא לגרות הפרשת גלוקגון ומכאן לגרום לעלייה ברמות הגלוקוז בדם. לא ידוע אם השפעה זאת קיימת גם בבני אדם אבל במידה והיא קיימת גם בבני אדם, מן הסתם היא תעלה שאלות בנוגע לאיזון הגלוקוז בדם במטופלים עם סוכרת שמקבלים את מעכבי SGLT2.
יתרונות הטיפול במעכבי SGLT2.
מאחר שהתרופות השייכות למשפחה זאת הן תרופות חדשות, אין מספיק מידע לגבי הבטיחות שלהן ולכן הן אינן נחשבות כקו ראשון לטיפול. יחד עם זאת הן יכולות לשמש כקו שני או שלישי במטופלים שאינם מאוזנים על טיפול אופטימלי באחת או שתי תרופות לטיפול בסוכרת ובמטופלים שמסרבים להשתמש באינסולין.
התרופות ממשפחת מעכבי SGLT2 נחקרו במספר מחקרים קליניים שכללו גם טיפול יחידני (מונותרפיה) בהן וגם שילוב שלהן עם תרופות אחרות כגון מטפורמין, תרופות ממשפחת הסולפוניל-אוראה, אינסולין, מעכבי האנזים DPP-IV (סיטאגליפטין) ועם pioglitazone. מכאן שניתן לתת אותן למטופלים שמקבלים תרופות אחרות לטיפול בסוכרת.
השפעתן על איזון הסוכרת היא השפעה מתונה. מבחינת הורדת ערכי המוגלובין מסוכרר, הן מורידות את הרמות שלו בערכים שבין 0.5-1%. היתרונות של התרופות הן הורדה במשקל והורדה מתונה של לחץ הדם ללא תופעות של תת-לחץ דם תנוחתי.
בהשוואה לתרופות ממשפחת הסולפוניל-אוראה הן פחות גורמות להיפוגליקמיה והן תורמות בירידה במשקל לעומת עלייה במשקל בטיפול עם סולפוניל-אוראה.
תרופות ממשפחת ה-SGLT2.
נכון להיום ה-FDA ו-EMEA אישרו לשימוש שלוש תרופות ממשפחה זאת. בארץ אושרו לשימוש, נכון ל-,2015 פורסיגה וג'ארדיאנס. יחד עם זאת קיימות גם תרופות שנמצאות בשלבי פיתוח. הטבלה הבאה מרכזת את שמות התרופות הקיימות בארץ:
מחקר גדול שפורסם ב-2015 הראה שגארדיאנס מוריד תמותה קרדיו-וסקולרית ב-38% לעומת אינבו.
מעכבי האנזים DPP-IV
בריאן וילסון קרניגהאן
מרצדס-בנץ W123
מרצדס-בנץ W123 היא מכונית סלון מנהלים אשר יוצרה על ידי חברת מרצדס-בנץ בין השנים 1976-1985.
מכונית ה-W123 אשר החליפה את דגמי ה-W114 וה-W115, יוצרה בשלושה מרכבים: סדאן, קופה וסטיישן. הייתה למכונית הנמכרת ביותר של חברת מרצדס בנץ כאשר 2.7 מיליון יחידות נמכרו ממנה ברחבי העולם, והוחלפה לבסוף על ידי המרצדס-בנץ W124 בסוף שנת 1985. ה-W123 הייתה מהמכוניות החשובות ביותר לחברת מרצדס-בנץ בשנות השמונים לצד דגמי ה-W124 וה-W201 אשר הוצגה בשנת 1982.
שמות דגמים.
כמקובל בחברת מרצדס-בנץ שמות הדגמים היו קשורים בגודל המנוע, סוג הדלק ומרכב הרכב.
היסטוריה.
המכונית הוצגה לראשונה בגרסת סדאן (4 דלתות) בינואר 1976. לצד כמה קווי דמיון טכניים, מכונית ה-W123 הייתה גדולה מקודמותיה ה-W114 וה-W115 הן בממדי בסיס הגלגלים והן בממדי המרכב החיצוני של הרכב. עיצוב המכונית עודכן לתקופה, אך יחד עם זאת נשמרו קווים עיצוביים בסגנון מכוניות ה-W114/W115.
באביב 1976 הוצגה גרסת הקופה (2 דלתות), ובשנת 1977 הוצגה בתערוכת המכוניות בפרנקפורט גרסת הסטיישן.
גליפלוזין
גליפלוזינים
Geektime
Geektime (גיקטיים) הוא בלוג ישראלי המסקר חדשות מתחום הטכנולוגיה (בפרט מתחום ההיי-טק והסטרט-אפ). האתר נוצר בשנת 2009 בשם "ניוזגיק" על ידי יניב פלדמן ומורן בר. האתר מספק חדשות, עדכונים וכתבות בנושאים בתחום הטכנולוגיה וההיי-טק הישראלי ובעולם.
תחומי פעילות.
מעבר לכתבות חדשותיות באתר, מתקיימים מדי פעם אירועים מיוחדים, כגון רשימת 100 האנשים המשפיעים בהיי-טק הישראלי, וה-Geektime code (כנס הפיתוח של גיקטיים). החל משנת 2012 מקיים האתר בחודש ינואר את "טקס פרסי תעשיית ההיי-טק הישראלית" בשם GeekAwards, אירוע סגור בו מוכרזים הדמויות והגופים הבולטים ביותר במהלך השנה החולפת ובכירי התעשייה בישראל מוזמנים אליו. באירוע מוצגות כ-15 קטגוריות שונות, בהן קרן ההון סיכון, האקסלרטור, המשקיע, היזם, הסטארטאפ החדש ועוד, ומתוך חמישה מועמדים בכל קטגוריה נבחר הזוכה הבולט בתחומו לאותה שנה. הבחירה נעשית לאחר שיקלול של בחירות קוראי האתר וחבר שופטים, המורכב מדמויות בכירות בעולם ההון סיכון, ההשקעות והיזמות הישראלי.
מעבר לאתר העברי-ישראלי, הוקם ביוני 2013 אתר בעל דומיין .com, אשר שם לעצמו כמטרה לכסות את תחום הסטרטאפים ברמה בינלאומית ובלי דגש על מדינה מסוימת בה ממוקמת החברה הנסקרת. במרץ 2020 האתר עלה לאוויר מחדש, והוא מציג באנגלית ידיעות וכתבות שעוסקות בהייטק הישראלי. בנוסף, פועל אתר Geektime בספרדית - במתכונת של זכיינות.
פרט לאתר תוכן בעברית ובאנגלית, מציע האתר גם פלטפורמת מיתוג מעסיק בשם Geektime Insider, שמציעה סקירת משרדי חברות גדולות בהיי-טק הישראלי, ראיונות עם העובדים ומידע נוסף כגון משרות פנויות, שנועד לאפשר לעוסקים בתחום להיחשף לחברות מגוונות בשוק. כמו כן מציעה החברה אתר המרכז את כל מאיצי הסטארטאפים (startup accelerators) כדי לסייע ליזמים להגיע לאקסלרטור המתאים להם.
במהלך 2017, לאור העיסוק הגובר בתחום מטבעות מבוזרים (באנגלית: Crypto-currency), השיק גיקטיים אתר צד נלווה בשם CryptoTree, המתמקד כולו בחדשות ומידע הנוגע לעולם הבלוקצ'יין והמטבעות הקריפטוגרפיים.
האתר מופעל על ידי גיקמדיה. מ-2011 ערך את האתר רועי לטקה, ומ-2018 מכהן יניב אביטל כעורך הראשי של האתר, והוא אחראי על דסק הכתבים שמונה חמישה כתבי תוכן.
לאתר ישנה אפליקציה מקבילה, אשר זמינה לאנדרואיד ול-IOS.
רונן גינזבורג
רונן "ננו" גינזבורג (נולד ב-19 בספטמבר 1963) הוא מאמן כדורסל ישראלי, המאמן את פרומיטיי מההסופרליגה האוקראינית בכדורסל ואת נבחרת צ'כיה בכדורסל.
ביוגרפיה.
גינזבורג החל את דרכו ככדורסלן בקבוצת הנוער של בית"ר תל אביב ושימש קפטן נבחרת הנוער של ישראל. הוא שיחק בקבוצה הבוגרת של בית"ר תל אביב בליגת העל בשנים 1981 עד 1988 ולאחר מכן בליגה הלאומית, העפיל עמה לליגה הראשונה, בה שיחקה שנתיים נוספות ב-1991-1992, ירד עמה ליגה ופרש ב-1995. הוא מדורג שלישי בכל הזמנים בין קלעי הקבוצה.
את קריירת האימון שלו החל ב-1993 כמאמן במחלקת הנוער של א.ס. רמת השרון. במקביל שימש עוזר מאמן בבני הרצליה. הוא זכה עם רמת השרון בגביע הנוער ב-1999, כמו כן אימן את נבחרות טרום הנוער וטרום הקדטים של ישראל. בדצמבר 2000 מונה למאמן הקבוצה הבוגרת של בני הרצליה מליגת העל. לאחר מכן אימן את א.ס. רמת השרון מהליגה הלאומית שהעפילה תחת הדרכתו לליגת העל ואימן את הקבוצה במשך שנתיים בליגה הראשונה.
בעונת 2004/2005 אימן את בני השרון הרצליה והגיע עמה עד לגמר גביע המדינה בכדורסל. ב-2005 מונה למאמן מכבי גבעת שמואל, הוא התפטר במהלך העונה, חזר לאחר חודש והתפטר שוב בהמשך העונה.