בייצור גבינה שווייצרית נהוג להשתמש בשלושה סוגים של חיידקים: "Streptococcus thermophilus", "Lactobacillus" ו-"Propionibacter". לקראת סוף תהליך הייצור מכלה הפרופיוניבקטר את חומצת החלב שהפרישו החיידקים האחרים, ומשחרר פחמן דו-חמצני היוצר אט אט את הבועות החלולות. באופן כללי, ככל שהבועות גדולות יותר, כך ניכר יותר טעם הגבינה. הסיבה לכך היא שככל שיינתן לחיידקים יותר זמן "לעבוד" על הגבינה, כך יוכלו להעניק לגבינה יותר טעם.
גבינות שווייצריות נושאות את שם האזור בו הן מיוצרות, כשאזורים רבים בשווייץ מתמחים דווקא בייצור גבינה שווייצרית מסוימת, אותה הם משפרים מזה מאות שנים. השווייצרים גאים מאוד במסורת ובאיכות הגבינות שלהם ורואים בהן את הגבינות הטובות בעולם. הדחף לפתח ולשפר את איכות הגבינות, נובע מהצורך לחפות על הקושי של השווייצרים לייצא מוצרים חקלאיים פשוטים במחיר תחרותי. קושי זה נובע מהמחסור שלהם בקרקע מישורית נוחה לחקלאות ומקשיים בתובלת מוצרים באזור הררי. הקושי בהובלה גרם גם לבחירת מוצרים חקלאיים בעלי חיי מדף ארוכים, כמו גבינות קשות ויין, לענפי הייצוא של שווייץ.
"גבינת ההלווטים" - הייתה ידועה עוד בתקופת האימפריה הרומית כגבינה הראויה לשולחנם של מלכים. השם מיוחס עד היום לגבינת אמנטל המיוצר בעמק (בגרמנית Tal) אמן (Emmen) על ידי שווייצרים הרואים בעצמם צאצאים ישירים של ההלווטים. גבינת גרוייר מאזור האלפים הצרפתיים מוזכרת במסמכים משנת 1115. גבינת אפנצלר היא בת אותה מאה.
גבינה שוויצרית
Nobody's Home
Nobody's Home (בעברית: אין אף אחד בבית) הוא הסינגל השלישי של הזמרת אבריל לאבין מאלבומה השני, Under My Skin. השיר הופק על ידי לאבין ודון גילמור ונכתב על ידי לאבין ובן מודי, גיטריסט להקת אוונסנס לשעבר. השיר לא נחל הצלחה רבה במצעדים כאשר דירוגו היה נמוך ברוב המדינות ברחבי העולם, ומיקום השיא אליו הגיע במצעד בילבורד המפורסם היה המקום ה-41 בלבד, אולם החזיק שם מעמד למשך תקופה ארוכה. באוסטרליה ובממלכה מאוחדת זכה להצלחה מתונה כאשר דורג במקום ה-24 בשתי המדינות. זהו המיקום הכי נמוך אליו הגיעה הזמרת בממלכה המאוחדת לאחר "Losing Grip", אשר היה מדורג במקום ה-21.
בנוסף, הסינגל מכיל שירים נוספים כמו: "I Always Get What I Want" ו-"Knockin On Hevans Door" (גרסת כיסוי לשיר מקורי של הזמר בוב דילן אותו אבריל הרבתה לבצע בסיבוב ההופעות הראשון שלה) שמשמשים למעשה כשירים צדדיים (בי-סייד).
רקע.
לשיר יש שלוש משמעויות. לאבין עצמה, אומרת לפני הופעותיה עם השיר, שהיא כתבה את השיר על חברתה לכיתה בעבר, אשר חלתה.
המשמעות הכללית של השיר היא בנוגע לבן אדם עני. השיר מספר על ילדה אשר הולכת לביתה ואף אחד לא נמצא שם, לכן היא בוכה וחייה ברחוב. המשמעות השנייה היא שהילדה אשר חוזרת הביתה, מבינה שמשפחתה, חבריה והאנשים שאכפת לה מהם, לא נמצאים שם יותר עבורה.
המילים לשיר: "היא רוצה ללכת הביתה, אבל אין אף אחד בבית", יכולים להתכוון גם להורים אשר יותר מדי מגוננים, מיושנים בדעותיהם ורוצים "להעיף" את ילדם מהבית לאחר שעשה משהו מביש (השעיה מבית ספר, שימוש בסמים ועוד).
וידאו קליפ.
בווידאו קליפ אבריל מגלמת הומלסית (חסרת בית) שחיה ברחוב עם ילדה נוספת. בקליפ אבריל נראית מוזנחת למדי כשפיאה שחורה מונחת על ראשה והיא לובשת ג'ינס מרופט. כך למעשה היא מגלמת נערה עם שיער מבולגן ולא מטופח ובגדים בלויים וישנים. מנגד לכך, אבריל צולמה מהיבטים נוספים - כשהיא שרה את השיר, לבושה בשמלה ושיערה הבלונדיני הארוך פזור כשתזמורת מנגנת מאחוריה. הקליפ מציג את אבריל ה"הומלסית" כמי שמנסה להתרחק מהרחובות. היא מתקשרת הביתה לאמא שלה אך בסופו של דבר מנתקת. היא מנגנת בגיטרה ברחוב (ככל הנראה במטרה להשיג כסף), שוטפת את פניה בשירותים של חנות כלשהי. בנוסף היא גם מנסה להיכנס לתוך מכונית נעולה בזמן שיורד גשם כבד. בסופו של הקליפ, מוצגת הנערה (אבריל) כשדמעה זולגת על לחיה ובסופו היא עוזבת את המקום.
הסגת גבול (יהדות)
הסגת גבול היא מצוות לא תעשה במקרא, שנמנית כאחת מתרי"ג מצוות.
האיסור במקרא.
נכתב במקרא: רש"י בפירושו למקרא מסביר שמדובר באדם המרמה את שכנו על ידי סימון הגבול בין קרקעותיהם באופן לא נכון. איסור זה הוא מקרה פרטי של איסור גזל, ובכל זאת כאשר מדובר בקרקעות בארץ ישראל ייחד לו המקרא איסור מסוים. לא רק זאת, אלא שנכתב במקום אחר במקרא על מסיג גבול:
פרק שני במסכת בבא בתרא, פרק "לא יחפור", עוסק בנושאים אלו בהרחבה.
הרחבת האיסור.
בסיפרי קיימת הרחבה של איסור זה לתחומים נוספים:
גם בקרב הפוסקים ניכרת גישה מרחיבה ביחס לאיסור זה. בספר הרוקח נכתב כי בהמשך לכך פסק מהרשד"ם כי דינו של עני המהפך בחררה נובע מאיסור זה של הסגת גבול. בעקבות מקורות אלה נכתב בפוסקים כי קיימת מסורת פרשנית שהפסוק "ארור מסיג גבול רעהו" נסוב על מגוון רחב הרבה יותר של מקרים מאשר הפסוק "לא תסיג גבול רעך", ולעומתו הוא כולל מקרים רבים של פגיעה באדם אחר. בהתאם נפסק כי הסגת גבול בקרקע מחוץ לארץ ישראל אף היא נכללת בפסוק "ארור מסיג גבול רעהו".
איסור הסגת גבול משמש כמקור הלכתי יסודי בהקשר של זכויות יוצרים, כפי שמשתקף באינספור הסכמות שניתנו למדפיסים של חיבורים תורניים, במסגרתן הרבנים המסכימים השתמשו באיסור הסגת גבול כדי לאסור על מתחרים פוטנציאליים להעתיק את החיבור ולהפיצו, ולפגוע בכך בפרנסת המדפיס הראשון.
המטבח הלובי
המטבח הלובי או המטבח הטריפולטאי הוא תערובת של המטבח הערבי והמטבח הים-תיכוני, עם השפעה איטלקית חזקה. המורשת של איטליה, מהימים שבהם לוב הייתה קולוניה שלה, ניכרת בעיקר בפופולריות של המאכל האיטלקי פסטה, ובמיוחד מקרוני. מנה מקומית מפורסמת בלוב היא הספרא וקוסקוס, העשוי סולת מותפחת, ומשמש כבסיס לבשר ולתפוחי אדמה אבדומה אל מנה הקרויה "מפרום". מנה זו פופולרית גם בישראל. מאכלים נפוצים נוספים הם שארבה, מרק מתובל מאוד, ובזין, סוג מוקשה של פסטה, העשוי משעורה, קמח ומים. ישנם גם מספר סלטים כגון: סלט חמוצים הקרוי: מסייר.
עוד מאכל מסורתי הוא הקיקות שזה מרק חם עם חתיכות של בצק מבושל וחריף שאוכלים בימות החורף הקרים.
המטבח היהודי הלובי.
השבת והחגים במחזור השנה, וכן האירועים השונים במעגל החיים, העשירו את המטבח בגיוון התבשילים, המתכונים ודברי המתיקה, שבאו לידי ביטוי גם במטבח של העניים, שכלכלו את תקציבם בהתאם.
מאכלי שבת.
התבשילים לכבוד שבת קודש כללו:
מאכלי החגים ומועדי ישראל.
בחגים התבשילים עשירים ומגוונים יותר וחלק מהם היו ייחודיים לחג מסוים ולעיתים הייתה בהם סמליות, כמו:
רוב מגוון התבשילים והמאפים היה נהוג, בדרך כלל, בכל הקהילות היהודיות בלוב, אך, בשל תנאים שונים והשפעות סביבתיות, התפתחו גרסאות בשינויים מזעריים, בין קהילה לקהילה, שהתבטאו באופן ההכנה ובתוספות השונות למתכונים.
המטבח של תושבי לוב.
תושבי לוב נוהגים לאכול בבית, מלבד בימי שישי, בהם נהוג לבלות בפיקניקים על חוף הים התיכון. רוב המסעדות ובתי הקפה מיועדים לנוכרים, שבאו מחוץ למדינה. התפריטים יותר מתוחכמים מבעבר, וכיום ניתן למצוא גיוון רב יותר של מטבח לובי ומזרח-תיכוני. מטבח בינלאומי זמין בבתי המלון הגדולים.
כל המשקאות האלכוהוליים אסורים בלוב, על פי חוקי האסלאם. שיכר מקומי זמין למעוניינים, אך אינו חוקי ובדרך כלל באיכות ירודה.
המשקה הלאומי של לוב הוא הרוזטה, משקה העשוי משקדים טחונים ומהם יוצא תרכיז שאיתו מערבבים מים ויוצא משקה מתוק וקר לימים חמים
בקבוקי מים מינרליים נפוצים מאוד, וכמוהם גם משקאות קלים מגוונים. מיצי פירות, במיוחד תפוז, נמכרים (בעונה המתאימה) בדוכני רחוב. התה לובי הוא משקה סמיך המוגש בכוסות קטנות, לעיתים קרובות בשילוב עם עלי נענע או בוטנים. קפה אמריקאי ניתן אף הוא לקנייה בלוב, ובה נפוץ המותג "נסקפה" (Nescafé).
הסחלב הלובי עשוי מגרגירי דוחן והוא נקרא דרוע.
He Wasn't
He Wasn't הוא סינגל מתוך האלבום השני של הזמרת אבריל לאבין, Under My Skin. הסינגל לא שוחרר בארצות הברית, שם הופץ במקום השיר "Fall to Pieces". הסינגל הופק ונכתב על ידי לאבין ושנטל קרביזוק.
השיר הגיע למקום התשיעי במצעד השירים של הולנד.
רקע והצלחה.
השיר מדבר על מערכת יחסים לא מוצלחת בין אבריל לבין בן אדם אחר. השיר מהיר, עם ביט מדבק, השיר מאשים את הבחור בכך שהוא "לא היה טוב מספיק" ועל כך שהוא אף פעם לא נתן לה הרגשה של "מיוחדת".
הסינגל מוקם במקום ה-23 בממלכה המאוחדת ובמקום ה-25 באוסטרליה. גם בארצות אחרות הסינגל לא הצליח במיוחד, כאשר היה במצעד הסינגלים בניו זילנד במשך שבוע אחד, והגיע רק למקום ה-38. בקנדה, מוקם הסינגל במקום ה-92.
דוד שולמן
דוד שולמן (נולד ב-13 בינואר 1949) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה ללימודים הודיים וארמניים שבאוניברסיטה העברית בירושלים, זוכה פרס רוטשילד לשנת 2004, פרס א.מ.ת לשנת 2010 וחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וזוכה פרס ישראל בתחום חקר מדעי הדתות וחקר הפילוסופיה לשנת 2016.
ביוגרפיה.