המטרות העיקריות של מטנדראן הן 1) שימור, שחזור, ורפרודוקציה של כתבי יד; 2) רכישת כתבי יד; 3) ארגון וקיטלוג של כתבי יד ארמניים; ו-4) הפצה ופרסום של כתבי יד ארמנים משמעותיים מבחינה היסטורית בשפות אחרות מאשר ארמנית. ב-1941, החל המכון להוציא לאור כתב עת רשמי, "בנבר מטנדראני", אשר מלווה באבסטרקטים ברוסית וצרפתית.
אוסף מטנדראן.
המטנדראן מחזיק אוסף של כמעט 17,000 כתבי יד ו-30,000 מסמכים אחרים אשר מכסים מגוון רחב של נושאים כגון תאולוגיה, פילוסופיה, היסטוריוגרפיה והיסטוריה, גאוגרפיה, דקדוק, אמנות ותולדות האמנות, רפואה ומדע. בעשורים הראשונים של השלטון הסובייטי, האוסף נוצר במידה רבה מכתבי יד שנשמרו במבנים כנסייתיים באזורים ההיסטוריים אזורים של וספורקאן (מזרח טורקיה, מחוז ואן) וטארון (צפון-מזרח טורקיה), בבתי ספר, מנזרים וכנסיות בארמניה ובשאר ברית המועצות (כמו אלה הממוקמים בנחיצ'באן החדשה ובסמינריון הנרסיסי בטביליסי), ממכון לזרוב לשפות מזרחיות במוסקבה, ומההעליונות של הכנסייה הארמנית האפוסטולית בתבריז, מהכפר דרשאמב באיראן, כמו גם מאוספים אישיים שניתנו על ידי תורמים פרטיים. בנוסף לאוסף כתבי היד הארמנים, למטנדראן יש אוסף גדול של מסמכים היסטוריים המונים מעל 2,000 בשפות כמו ערבית, פרסית, עברית, יפנית וגם רוסית. אוסף המטנדראן של כתבי יד עתיקים נרשם על ידי אונסק"ו בתוכנית זיכרון עולם בשנת 1997 מתוך הכרה במשמעותו לעולם.
האוסף הארמני.
האוסף הארמני של המטנדראן הוא עשיר בכתבי יד העוסקים בכל התחומים של מדעי הרוח, אבל במיוחד היסטוריוגרפיה ותאולוגיה/פילוסופיה. כתביהם של היסטוריונים קלאסיים ושל ימי הביניים, מובסס חורנאצי, יגישה ואריסטאקס לסטיברצי נשמרים בו, וכך גם כתבים משפטיים, פילוסופיים ותאולוגים של דמויות ארמניות בולטות אחרות. הכתבים של גרגור נרקאצי ונרסס שנורהאלי שנשמרו במטנדראן מהווים את אבן הפינה של הספרות הארמנית של ימי הביניים.
האוסף הארמני כולל גם 2,500 כתבי יד מאוירים, אשר כוללים דוגמאות בולטות כמו הבשורה האצ'מיאדזינית (989) בשורות מוגני (1060). כתב יד בולט נוסף הוא אוסף הדרשות של מוש, שנכתב בשנים 1200–1202 במנזר אבאק בירזנקה (ארזינג'אן המודרנית), אשר מידותיו 55.3 ס"מ על 70.5 ס"מ, שוקל 27.5 ק"ג, ומכיל 603 דפי קלף מעור עגל. הספר נמצא על ידי שתי נשים ארמניות במנזר ארמני נטוש באימפריה העות'מאנית במהלך מלחמת העולם הראשונה, בתקופת רצח העם הארמני. מכיוון שהוא היה כבד, הן חילקו אותו לשניים, עטפו וקברו חצי אחד ואת השני נשאו עמן לגאורגיה. כמה שנים מאוחר יותר, שוטר פולני מצא את החצי שנקבר, ומכר אותו לקצין בבאקו. הוא בסופו של דבר מצא את דרכו לארמניה ושני החצאים אוחדו.
ב-2017 יצא קטלוג של יותר מ-300 כתבי יד מתוך מה שנקרא "האוסף החדש", מסמכים מן המאה ה-11 ועד המאה ה-19.
פול נלן
פול נֶלֶן (באנגלית: Paul Nehlen; נולד ב-9 במאי 1969) הוא פוליטיקאי ואיש עסקים אמריקאי המאמין בעליונות לבנה. נלן התמודד בבחירות המוקדמות של המפלגה הרפובליקנית במחוז הראשון של מדינת ויסקונסין, אך הובס.
חייו המוקדמים.
נלן נולד במדינת אוהיו, והוא גר בדֶלוַן, ויסקונסין מאז 2014.
דעותיו.
נלן מחזיק באמונות של הימין האלטרנטיבי, עליונות לבנה, ואנטישמיות. נלן תמך ברוי מור בבחירות המיוחדות של הסנאט של ארצות הברית בדצמבר 2017. לעיתים קרובות, נלן משתמש בביטוי: ”זה בסדר להיות לבן.“
אודות היהודים.
בטוויטר, נלן טען כי ארי כהן, עורך דין לזכויות האזרח, חייב להמיר את דתו לנצרות כדי ”למלא חור בגודל של ישו” בלִבו. נלן אמר שהוא קרא ספר אנטישמי בשם ”תרבות של ביקורת” ושיבח אותו. הוא צייץ אימרת כנף ”הגוים יודעים” הביטוי הזה מתייחס לתאוריית קשר אנטישמית. בהודעה שהוא כתב לוושינגטון פוסט, נלן אמר: “אני דוחה שקוראים לי ׳תומך של עליונות לבנה׳ כי תמיכת באנשים לבנים היא לא תמיכת בעליונות לבנה אלא אם כן תמיכת ביהודים היא תמיכת בעליונות יהודים.”
אודות הריגת יריבים פוליטיים.
נלן צייץ תמונה שבה ראיין ורנדי ברייס, שהוא מועמד אחר לאותו המושב, מופלות ממסוק; התמונה הזאת מתייחסת לטיסות מוות, מצב של הוצאה להורג יריבים פוליטיים.
אוטומציה (כללי)
טוריתיים
טוריתיים (שם מדעי: Turritellidae) היא משפחה של חלזונות ימיים בענף Sorbeoconcha.
מאפיינים.
החלזונות מסוג זה המאופיינים בקונכייה בורגית גבוהה וצרה, דמוית מגדל ספירלי. לעיתים קצהה קטום ומסתיים ב"סתימה" סידנית. גודלה בינוני, בין 40 ל-120 מילימטר בממוצע. פירוש שמה המדעי הוא "מגדל" או "צריח", על שם הקונכייה המגדלית של רוב המינים בה. בסוג זה מינים רבים ומאובנים שלו ידועים עוד מתקופת הקרטיקון והם נפוצים למדי. שמם העממי באנגלית הוא Tower Snails או Tower Shells וכן Corkscrew Shells.
הקונכייה של הטוריתיים היא מגדלית ודמויות בורג ארוך וצר. יש בה בדרך כלל יותר מ-10 פיתולים וגובה נע בין 40 ל-120 מילימטר. הפתח שלה קטן ועגול, ועל הרגל של החילזון יש מכסה קרני (גולל, operculum). צורתה הבורגית של הקונכייה מסייעת לחילזון להתחפר בחול.
רוב מיני הטורית חיים במפרצים, לגונות וימים רדודים ושקטים. הם מתחפרים בחולות וניזונים מאצות, חוריריות ומרקבובית המצטברת על הקרקע החולית וכן מחומרים אורגניים אותם הם מסננים מהמים.
הסוג הידוע ביותר במשפחה זו הוא הטורית, על שמו היא נקראת. למין טורית מקדחית קונכייה מרשימה וגבוהה. המין טורית מנומרת ("Turritella maculata") חי בים סוף ומזדמן גם בחופי אילת. גובה קונכייתו הוא כ-100 מילימטר.
מיון.
family ?
Turritella
נציגויות דיפלומטיות של אלג'יריה בעולם
אלג'יריה היא המדינה הגדולה באפריקה ובעולם הערבי הגובלת בצפון – בים התיכון, בצפון-מזרח – בתוניסיה, במזרח – בלוב, בדרום-מזרח – בניז'ר, בדרום-מערב – במאלי ובמאוריטניה ובמערב – במרוקו. אלג'יריה מחזיקה מספר רב של נציגויות דיפלומטיות ברחבי העולם, לרבות מדינות אפריקה, המזרח התיכון וצרפת.
משיח (סדרת טלוויזיה)
משיח היא סדרת טלוויזיה ישראלית המהווה אתחול טלוויזיוני לסדרת הרשת "משיח" שנוצרה בידי דנה פוליג ואודי כגן, מי שגם כיכב בה. הסדרה הופקה עבור קשת 12 וסלקום tv, והיא הפקת המקור הראשונה של סלקום tv. הסדרה עוקבת אחר דמותו של משיח, זמר מצליח משנות השמונים ששיאו מאחוריו, וכיום הוא מנהל אורחן כושל במועצה המקומית "גוש אשכול". הסדרה, שבנויה בסגנון דוקו, עוקבת אחר משיח ועובדי האורחן השונים.
הסדרה עלתה לצפיית בינג' בשירות סלקום tv בסוף יוני 2018, ועלתה לשידור בערוץ קשת 12 ב-20 במאי 2019.
ב-21 באוקטובר הכריזה "קשת" על המשך שיתוף הפעולה עם סלקום, והפקת עונה שנייה לתוכנית, שצילומיה יצאו לדרך באפריל 2019 עוד לפני ששודרה ב"קשת" העונה הראשונה. ב-5 בפברואר 2021 החל שידורה של העונה השנייה בקשת 12.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחר 'אורחן משיח', פונדק דרכים כושל, אותו מנהל משיח (אודי כגן), זמר עבר משנות השמונים ששיאו מאחוריו, שיעשה הכל כדי לחזור ל'טופ" של תעשיית המוזיקה הישראלית. לצדו עובדים מירב הטבחית (דאנה איבגי), ארמונד, אחראי המלאי במקפיאים (אבי קושניר), טניה המנקה (נטשה מנור) וזיו, נגן האורגנית ויד ימינו של משיח (עמית איצקר), כולם חולמים בגדול ומתרסקים בענק.
המכון לחקר המתודולוגיה של המודיעין
חלקיק מהיקום
"חלקיק מהיקום" (ברוסית: Части́ца Вселе́нной) הוא סדרת טלוויזיה רוסית משנת 2017 בבימויה של אליונה זוואנצובה. הסדרה שודרה מ-9 ועד ל-12 באפריל 2018 בערוץ הראשון ברוסיה.
חלק מצילומי הסרט נערכו במרכז להדרכת טייסי חלל בעיר הכוכבים במחוז מוסקבה שבניהול תאגיד החלל הפדרלי של רוסיה.
תקציר עלילת הסדרה.
הסדרה מתארת את ההשפעה האישית והפסיכולוגית כמו גם ההשלכות הבלתי נמנעות של הטיסה לחלל.
שנת 2016, רוסיה, מרכז ההדרכה לקוסמונאוטים במחוז מוסקבה. לקראת שיגור צוות לתחנת החלל הבינלאומית צוות של טייסי חלל בינלאומיים (שלושה רוסים ושני אסטרונאוטים אמריקאים), מתכוננים לטיסה, תחת פיקודו של גנאדי יאשין. האסטרונאוטים מתחילים לעבוד בתוככי חללית משודרגת ומבצעים משימות מדעיות שונות ויותר ממאה שבעים ניסויים, לרבות משימת עגינה וביצוע חיבור ייחודי של מודול מחקר חדש.
במהלך ההכנות לטיסה, לפתע מתברר כי בין אנשי הצוות ישנה "פצצת זמן" פסיכולוגית: לחברי הצוות קשיים פסיכולוגיים אישיים, אשר עלולים לאיים לא רק את על המשימה בעלת החשיבות הלאומית, אלא גם על חייהם שלהם. הפסיכולוג-הקוסמונאוט אלכסיי שוטוב חושב שהוא מצליח בזכות כישרונו המקצועי לעלות על הגורם לחוויות הרגשיות של טייסי החלל ומנסה לתקן את הבעיה, אלא שהוא לא יודע את כל הפרטים...
המסגד הכחול (ירוואן)
המסגד הכחול (בארמנית: Կապույտ մզկիթ (קפויט מזקיט); בפרסית: مسجد کبود (מסג'ד-י כובוד)) הוא מסגד שיעי מהמאה ה-18 במרכז ירוואן, ארמניה. במהלך התקופה הסובייטית, המסגד הפסיק את שירותיו כבית תפילה, ושיכן את מוזיאון ההיסטוריה של ירוואן. אחרי שזכתה ארמניה בעצמאותה, המסגד שופץ בתמיכת הממשלה האיראנית, ושוב התחיל לשמש כמסגד, בעיקר עבור האיראנים המתגוררים במדינה. הוא המסגד הפעיל היחיד בארמניה.
היסטוריה.
רקע.
האזור של ירוואן היה תחת שליטתם של שליטים מוסלמים שונים מאז הפלישות של טימור במאה ה-14. מתחילת המאה ה-16, ובאופן מוחלט עם 1555 אמנת השלום של אמאסיה , ועד המאה ה-19, היה האזור לסירוגין פרובינציה של איראן (קודם תחת שליטת הספווידים, אז נאדיר שאה, כרים חאן זנד השושלת הקאג'ארית האיראנית), אז נפל המחוז תחת שליטת האימפריה הרוסית בעת מלחמת רוסיה - פרס וכתוצאה מהסכם טורקמנצ'אי של 1828.