כיום, התפילה ליד אל-חטים היא אחד הטקסים במסגרת העלייה לרגל לכעבה. מאמינים שמרנים מקפידים בעת התפילה במקום לצטט את הפסוקים הקושרים את בניית הכעבה עם ישמעאל ואברהם. כמו כן, מרבים מאמינים רבים לבקש בקשות אישיות שנוגעות לשיפור מצבם החומרי לצד בקשות מחילה והודאה.
מגנטה
ברטי קראוץ' הבן
אנה סמאשנובה
אלנה דמנטייבה
נר-הלילה הוורוד
נר-הלילה הוורוד (שם מדעי: "Oenothera rosea"; באנגלית: Rose Evening Primrose) הוא צמח רב-שנתי ממשפחת נר-הלילה שמוצאו באמריקה הטרופית ממקסיקו ועד קולומביה.
הצמח שעיר ולעיתים שעיר בצפיפות. גבעולו נמצא במצב בין משתרע לזקוף. שורשו עבה. צורת עליו קרובה לאליפסה וקצותיהם משוננים. פרחיו בולטים בצבעם הנע בין ורוד לורוד-סגול, ופורחים בעיקר בעונת הקיץ.
הצמח התגלה לראשונה בארץ ישראל בשנות ה-70 בירושלים ובנהריה. הוא אינו נפוץ בארץ, אך בשנים האחרונות ניתן למוצאו בגינות נוי וכן בגן הבוטני בירושלים.
סטריאוסקופ
אוקר
לוריין
אגם טאהו
אגם טאהו (באנגלית: Lake Tahoe) הוא אגם מים מתוקים שנמצא בהרי הסיירה נבדה בין קליפורניה ונבדה שבארצות הברית. כשני שלישים מקו החוף שייכים לקליפורניה. גובה האגם הוא כ-1,899 מטר מעל פני הים.
אזור האגם משמש כאזור נופש לתושבים משתי המדינות, רבים מחזיקים בקתה באזור, ובחורף אתרי סקי באזור מושכים גולשים רבים (הגדול והמפורסם בהם הוא "הבנלי").
פוליטינט
אתר האינטרנט פוליטינט אפשר לגולשים להציע הפניות לתכנים שהם מייצרים בבלוגים, יומני רשת, דיונים בפורומים פוליטיים ובאלבומי תמונות באינטרנט. מערכת פוליטינט עברה על ההפניות ואם היא מצאה אותן כמתאימות, הן התפרסמו באתר. לצדה של כל הפנייה הופיע דרוג הגולשים, כדי שניתן יהיה להבחין מיד בהפניות המומלצות.
פוליטינט, שהוקם בידי עמיחי יעקבי, עיתונאי מחשבים ומומחה תוכן, ויריב חבוט, מייסד אתר הבלוגים "ישראבלוג", היה אתר עצמאי ונטול עמדה פוליטית שהוקם במטרה ללוות את מסע בחירות 2006, כפי שהתבטא על ידי הגולשים ברשת. חברי מפלגות רבים פרסמו בפוליטינט מידע ממקור ראשון ומזווית אישית על התרחשויות חמות והתפתחויות הקמפיינים.
בין הכותבים באתר נמנו עיתונאים ופוליטיקאים כאורי אבנרי, לוי יצחק הירושלמי, דניאל בלוך, רומן ברונפמן, דב חנין ורבים אחרים שכתבו יומן דעות אישי באינטרנט. האתר הביא את דבריהם כפי שנכתבו מבלי שיהיו כפופים לשיקולי עריכה ופוליטיקה מערכתית פנימית. לצדם כתבו בפוליטינט גם בלוגרים וגולשים מעורבים ופעילים פוליטיים מכל קצות הקשת.
באתר הופיעה רשימה של הנושאים הבוערים שעל סדר היום, שהתעדכנה באופן אוטומטי מתוך תוכני הגולשים.
לאחר הבחירות המשיך האתר לשמש את הכותבים לריכוז השיח הפוליטי ברשת הישראלית.
אתר פוליטינט נסגר בסוף 2009.
גאורג ברנדס
גאורג מוריס כהן ברנדס (בדנית: Georg Morris Cohen Brandes; 4 בפברואר 1842 – 19 בפברואר 1927), מבקר ספרות ומלומד דני ממוצא יהודי. היה מחשובי מבקרי הספרות באירופה בחצי השני של המאה ה-19, ותאורטיקן שהרצאותיו נחשבות להתחלה של הספרות הסקנדינבית המודרנית.
ביוגרפיה.
ברנדס נולד בקופנהגן למשפחה יהודית מהמעמד הבינוני. ברנדס גדל בבית חילוני וחונך ברוח ההשכלה האירופית, ללא זיקה דתית או לאומית.
ב-1859 החל ברנדס ללמוד משפטים באוניברסיטת קופנהגן, אך לאחר זמן קצר עבר ללימודי הפילוסופיה. בשנים 1862–1863 זכה ברנדס בפרסים על חיבוריו "הרומן ההיסטורי" ו"על מושג הגורל בטרגדיה העתיקה". בראשית דרכו הושפע ברנדס מהפילוסוף הדני סרן קירקגור.
ב-1871 נתן ברנדס סדרת הרצאות באוניברסיטת קופנהגן בשם "ראשי הזרמים של ספרות המאה ה-19". ההרצאות פורסמו ב-1872 בספר שנקרא באותו השם. בספר זה מבקר ברנדס את הגישות הרומנטיות בספרות האירופית.
ב-1888 ערך ברנדס סדרה של הרצאות באוניברסיטה של קופנהגן על כתביו של ניטשה. הרצאותיו של ברנדס על ניטשה עוררו עניין והביאו להתעניינות בכתביו של ניטשה, שעד אז נחשב לאלמוני באירופה.
ב-1889 שלח תיאודור הרצל לברנדס עותק של ספרו "מדינת היהודים" ונתקל בתגובה צוננת מצד ברנדס, שחשב שמדינת היהודים היא הזיה אוטופית של עיתונאי צעיר רודף תהילה. גם אחד העם הביע את מורת רוחו שברנדס היהודי מפרסם מאמרי ביקורת על יצירות "כל הספרויות שבעולם", זולת הספרות העברית. לטענתו, מאמרי הביקורת של ברנדס כתובים אמנם בידיו של יהודי, אך אין להחשיבם חלק מן 'הספרות הלאומית' של העם היהודי.
מכתביו המאוחרים, חשוב במיוחד ספרו הלימודי המונומנטלי על ויליאם שייקספיר (1897-8), הכולל לימוד מעמיק ומקיף של יצירותיו תוך ניסיון לשרטט ביוגרפיה של המשורר.
קיברנטיקה
קיברנטיקה (באנגלית: Cybernetics) הוא תחום אינטרדיסציפלינרי העוסק בחקר תהליכי התקשורת, מערכות הבקרה ועקרונות המשוב בין בני אדם (או אורגניזמים אחרים), ארגונים ומכונות. המונח נטבע על ידי נורברט וינר, מאבות התחום, בספרו משנת 1948, "קיברנטיקה" (Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine). המילה קיברנטיקה נגזרה מהמילה היוונית κυβερνήτης שפירושה "מושל".
על פי הקיברנטיקה, ניתן להגדיר חוקים הן למערכות מאותו תחום והן למערכות מתחומים שונים, וזאת על-מנת שיוכלו לתקשר ביניהן.
הקיברנטיקה קשורה הדוקות לתורת הבקרה ולתורת המערכות. מקורותיה של הקיברנטיקה בימינו הם בתחומי מערכות שליטה, תורת רשתות החשמל, הנדסת המכונות, יצירת מודלים לוגיים, ביולוגיה התפתחותית ומדעי הנוירולוגיה מאז שנות הארבעים של המאה העשרים. תחומי חקר אחרים שהשפיעו על הקיברנטיקה או הושפעו ממנה כוללים את תורת המשחקים, תורת המערכות, הפסיכולוגיה ובייחוד הנוירופסיכולוגיה (פסיכוקיברנטיקה), הפסיכולוגיה ההתנהגותית והפסיכולוגיה הקוגניטיבית.
עושר העמים
עושר העמים או עושר האומות (אנגלית: The Wealth of Nations), או בשמו המלא "מחקר בדבר טבעו וסיבותיו של עושר האומות", ספרו של אדם סמית, התפרסם ב-1776 ונחשב לאבן דרך בתולדות התפתחות המחשבה הכלכלית והתפיסות הכלכליות. התאוריות שהוצגו בספר זה, הפכו לבסיס התאורטי המרכזי של הכלכלה הקלאסית.
עושר העמים בנוי למעשה מחמישה חלקים (ספרים):
בשני אלו מוצגת רוב רובה של משנתו הכלכלית של אדם סמית.
תוכן הספר.
בין המושגים המרכזיים בספר מוגדרים:
התייחסות לסחר חופשי.
סמית בחן את השפעת מרקנטיליזם על הפריון של המדינה, והראה שלמרות שנקיטת מכסי מגן מחזקת את התעסוקה בענף המוגן בטווח הקצר (ולעיתים גם בטווח הבינוני), הרי שבטווח הארוך אותו ענף עלול להיפגע מחוסר יעילות שתיגרם כפועל יוצא מהעדר הצורך בתחרות בתוצרת חוץ.
לפי סמית היתרון בסחר החופשי מבוסס על ארבעה עקרונות:
עם זאת, סמית אינו שולל לחלוטין נקיטת פרוטקציוניזם, אך לשיטתו זהו סטייה מברירת המחדל, שמחייבת את הממשל לתת נימוקים להפעלתה.סמית עצמו סבר שבשלושה מקרים ראוי להגביל את הסחר החופשי:
השפעה.
ל"עושר העמים" נודעה לאורך השנים השפעה חשובה על החשיבה הכלכלית. טענותיו של סמית, במיוחד כאשר צורפו אליהן טענותיו של ממשיכו החשוב, דייוויד ריקארדו ושל ז'אן-בטיסט סיי הפכו לבסיס החשוב ביותר של ההגות הכלכלית בבריטניה. זו התעצבה במיוחד בהשראתו של אלפרד מרשל, ואומצה מאוחר יותר על ידי הזרם המרכזי בהגות הכלכלית באנגליה ובארצות הברית. אסכולה כלכלית מרכזית זו ראתה באדם סמית את הכלכלן המודרני הראשון וב"עושר העמים" מעין תנ"ך של החשיבה הכלכלית המודרנית. הביקורת העיקרית שהוטחה בסמית, אפילו בקרב חסידיו הנלהבים ביותר, נגעה לאימוץ רעיון הערך של העבודה השגוי, ובעיקר לסתירות הפנימיות בטיעונים בזכות מימון תשתיות וחינוך, שאינם עולים בקנה אחד עם התזה הכללית של "עושר העמים."
השפעה חשובה מאוד הייתה לספר גם על החשיבה המרקסיסטית, ובמיוחד על קרל מרקס. מרקס ביטא אומנם בוז לסמית, אך אימץ את הניתוח הכלכלי שלו ושל ריקרדו, ובמיוחד את תורת הערך של העבודה של סמית. רעיון נוסף של סמית, שהייתה לו השפעה על מרקס, היה הצבעתו על ה"ניכור" הנוצר אצל עובדים בחזרה אינסופית על פעולות פשוטות (סמית כמובן לא השתמש במונח המרקסיסטי "ניכור"). הוגים מאוחרים יותר בהגות המרקסיסטית גינו את סמית במילים חריפות הרבה יותר מאלו של מרקס, כשעיקר מתקפתם מופנה נגד רעיון ההתפתחות האוטומטית של שגשוג עליה דיבר סמית.
תפישתו של אדם סמית ושל "עושר העמים" כהוגים הכלכליים הראשונים זכתה לערעור חשוב באמצע המאה ה-20 מצידו של ג'וזף שומפטר, שהצביע על כך שחלק ניכר מרעיונותיו של סמית אומצו מרעיונותיהם של הוגים אחרים. מתקפות אלו גרמו לכך שסמית נתפש היום פחות כחדשן ויותר כממזג של תפישות שהיו רווחות אצל הוגים כקנטיון או קסניי לפניו.
עושר האומות
בואינג 757
בואינג 757 (באנגלית: Boeing 757) הוא מטוס נוסעים צר-גוף לטווחים קצרים עד בינוניים מתוצרת חברת בואינג, הנושא כ-230 נוסעים, בעיקר לקווי התעופה העמוסים במיוחד בארצות הברית כגון ניו יורק-סן פרנסיסקו.
ה-757 נועד להחליף את מטוסי הבואינג 727 המתיישנים והוא נכנס לשירות בשנת 1983. ה-757 בנוי מרכיבים רבים שתוכננו עבור ה-767 ולשני המטוסים תא טייס זהה, לכן טייס יכול להטיס את שניהם ללא צורך ברישיון נוסף.
ייצורו של ה-757 הופסק בסוף שנת 2004, לאחר שיוצרו 1,050 מטוסים.
דגמים עיקריים.
757-200.
757-200: הדגם העיקרי והנמכר ביותר של ה-757. נושא כ-200 נוסעים לטווח של עד 7,100 ק"מ. למטוס גוף צר יחסית שבו שתי שורות מושבים בנות שלושה מושבים כל אחת ומעבר אחד, והוא מחולק לשתי מחלקות: מחלקת תיירים ומחלקת עסקים בקדמת המטוס.