סעיף 9(ב)(4) לחוק חופש המידע מהווה סייג כללי הפורש חסותו על כל טיוטה ותרשומת פנימית. הסעיף מקנה לרשות הציבורית שיקול דעת אם למסור מידע בדבר דיונים פנימיים, תרשומות של התייעצויות פנימיות בין עובדי רשויות ציבוריות, חבריהן או יועציהן, או של דברים שנאמרו במסגרת תחקיר פנימי, חוות דעת, טיוטה, עצה או המלצה, שניתנו לצרוך קבלת החלטה. מדינות רבות בעולם הכירו בצורך לחקיקה שתבטיח את חסיון המידע הנוגע לדיונים פנימיים:
אנגליה.
בדומה לחוק חופש מידע הישראלי, גם החוק האנגלי מגדיר את חשיבות הציבור לדעת ולקבל מידע מהרשויות הציבוריות, אולם קיימים שני חריגים הקובעים חיסיון יחסי על מסמכים שנוצרו לצורך הליכים פנימיים: סעיף 35 ו-36 לחוק האנגלי. סעיף 35 לחוק האמור קובע כי לא יידרשו לגלות מידע בדבר גיבוש ועיצוב מדיניות ממשלתית, תקשורת בין שרים, הליכים של הקבינט, התייעצויות וכדומה. בדומה לדין הישראלי, בטרם סירוב לבקשת מידע, על הרשות לשקול את אינטרס הציבור בחשיפת המידע. סעיף 36 לחוק שיורי לסעיף 35 וחל על אותם עניינים ואותן רשויות שעליהם לא חל סעיף 35. בכל מקום של התנגשות בין הסעיפים, סעיף 35 גובר. סעיף 36(5) לחוק מסמיך גורם מוסמך בכל רשות ולו בלבד הסמכות לסרב למסור מידע בהתאם לבקשת חוק חופש מידע.
קנדה.
בשנת 1985, נחקק חוק חופש מידע הקנדי (Access to Information Act). סעיף 21 לחוק מציין את החיסיון החל על המידע המצוי בידי הרשות, עצה או המלצה, תהליך קבלת החלטות וכדומה. בדומה לדין הישראלי, על ראש הרשות להפעיל שיקול דעת בכל סירוב לבקשת מידע ועליו לנמק בפירוט אודות סירובו. לאחר מכן, בית המשפט יבחן, בכל מקרה לגופו, האם החלטת ראש הרשות הייתה סבירה בנסיבות העניין וראוי להטיל חיסיון על המידע. הסעיף נועד להתמודד עם "האפקט המצנן" שנגרם בעקבות בקשות מידע על פעילותם של שרים ומנע מהם אפשרות להתבטא בחופשיות, כפי שניתן לראות בדין הישראלי.
ארצות הברית.
חוק חופש המידע נחקק בארצות הברית ב-1966. החוק מכיר בחשיבות זכות הציבור לדעת ומעניק לכל אדם זכות גישה למסמכים של רשויות הממשל הפדרלי ללא צורך בנימוק הבקשה. אולם, קיימים חריגים לכלל זה, סעיף 5(b) לחוק חופש המידע בארצות הברית למשל, המתייחס לחיסיון מידע פנימי המועבר בין רשויות ותהליך קבלת החלטות. הסעיף מקיים את אותה תכלית המעוגנת סעיף 9(ב)(4) לחוק חופש המידע הישראלי ומנסה להתמודד עם תופעת "אפקט המצנן" תוך עידוד שיח כנה ופתוח על מנת למנוע את הידרדרות איכות קבלת החלטות של הרשות. בית המשפט דוגל בפרשנות מצמצמת בהפעלת החריג ודורש שני תנאים מצטברים להוכחת הטענה: התנאי הראשון הוא שטרם התקבלה החלטה בנוגע למידע שהרשות מבקשת לחסות. התנאי השני הוא שהמסמכים מהווים חלק מההליך האינהרנטי של גיבוש המדיניות ומכילים המלצות או הבעת דעה של עובדי הרשות. כאשר רוצים להפעיל את החריג, נטל ההוכחה מוטל על הרשות.
אוסטרליה.
חוק חופש המידע באוסטרליה נחקק בשנת 1982 בעקבות לחץ ציבורי לחקיקתו. תכלית החוק היא ליצור זכות כללית לגישה למידע במסמכים שבחזקת הרשות הציבורית, בכפוף לחריגים. החוק אינו חל על רשויות ביטחון ומודיעין וגופי מסחריים בשוק הפרטי. סעיף C47 לחוק חופש המידע האוסטרלי קובע כי אין הרשות חייבת למסור מידע הנוגד את האינטרס הציבורי בכל הנוגע להמלצה, דעה, התייעצות או דיון פנימי. אולם, בדומה לדין הישראלי, אין הרשות רשאית לסרב למסור מידע בצורה גורפת, ללא בחינת כל מקרה לגופו, ועליה להראות כי חשיפת המידע נוגד את אינטרס הציבורי. ניתן לערער על אי מסירת המידע בפני אומבודסמן, טריבונל מנהלי לערעור או בפני בית המשפט הפדרלי.
האיחוד האירופי.
עקרון חופש המידע עוגן באמנה המייסדת את הקהילה האירופית. בשנת 2001, הפרלמנט האירופי ומועצת האיחוד האירופי חקקו את תקנת 1049/2001 שמטרתה לאפשר לכלל הציבור לממש את זכותם לחופש המידע על ידי הנגשת המידע המחוזק בידי הרשות בצורה קלה ונוחה. אולם, סעיף 4 לתקנה קובע סייג לכלל ומאמץ את מבחן "הפגיעה הרצינית". המבחן מכפיף את החלת החיסיון למידע הנמצא בידי הרשות רק בהתקיימו והמבחן לא יופעל כאשר קיים אינטרס ציבורי ממשי בחשיפת המידע.
שמעון דיין
הרב שמעון דיין (ה'תרע"ז - ה' בניסן ה'תשל"ה, 1917 – 17 במרץ 1975) היה רב, פוסק הלכה, דיין בבתי הדין הרבניים בדמנאת, במרקש ובקזבלנקה שבמרוקו. אחר עלותו לארץ ישראל כיהן כרב ראשי של היישוב כפר יונה.
ביוגרפיה.
הרב שמעון דיין נולד בשנת ה'תרע"ז (1917) בכפר בני צביח במרוקו להוריו פרחה והרב אליהו. במשפחתו היה בן יחיד לצד שלוש אחיות.
מגיל צעיר למד תורה מפי רבו המובהק הרב יעקב בן חמו, שהיה גם גיסו (נשוי למרים - אחותו של הרב שמעון) ולימים נהפך להיות גם שותפו למסחר.
בשנת ה'תרפ"ה (1925), נסע לעיר ארפוד במחוז תפילאלת והחל ללמוד בישיבתו של בבא סאלי, כאשר הלה היה מכנהו 'שמעון בני'. כשחזר הרב דיין לכפרו בני צביח, נשא לאישה את סעדה טנג'י.
הרב דיין המשיך את לימודיו בעיר מרקש בישיבת הרב יעקב דהאן, והוסמך לרבנות על ידי הרבנים: ישראל אבוחצירא (בבא סאלי), מכלוף אבוחצירא, ומסעוד הכהן מחבר הספר 'פרחי כהונה'.
בשנת ה'תרצ"ט (1939) נסמך לשוחט ובודק על ידי הרב יצחק אביחצירא (בבא חאקי), ובשנת ה'תש"א (1941) על ידי ראש אבות בתי הדין של העיר מרקש, הרב חיים סירירו.
בשנת ה'תשט"ו (1955) הוסמך לדיין על ידי הרב הראשי למרוקו הרב שאול אבן דנאן, והחל לשמש בדיינות בתחילה בעיר דמנאת, לאחר מכן, בשנת ה'תש"ך (1960) בעיר מרקש ובשנת ה'תשכ"ז (1967) עבר לעיר קזבלנקה, שם שימש אב בית הדין.
עם עלותו לארץ ישראל בשנת ה'תשל"ג (1973), מונה לרב היישוב כפר יונה, אך בשל מחלה שפגעה בו נאלץ לטוס לטיפול בבית חולים בצרפת, טיפול בו נפטר בתאריך ה' בניסן ה'תשל"ה (17/03/1975).
הרב דיין נטמן בבית העלמין בהר הזיתים.
ספרו.
שו"ת זהב שבא - נערך לאחר פטירתו על ידי ידידו הרב יצחק חזן – אב"ד העיר חיפה, והודפס בשנת ה'תשל"ז (1977) בירושלים.
הספר מכיל תשובות מארבעת חלקי השולחן ערוך ומהן התכתבויות עם רבני דורו כדוגמת: הרב חיים רפאל שושנה, הרב יצחק אביחצירא, הרב יצחק חזן, הרב מסעוד הכהן ועוד.
בתחילת הספר מובאות הסכמות והקדמות מאת: הרב עובדיה יוסף, הרב שלום משאש, רבו- הרב יעקב בן חמו, הרב שלמה בן חמו ועוד.
לקריאה נוספת.
שבחי הגאון המחבר מאת הרב שלמה בן חמו תלמידו ואחיינו של הרב שמעון דיין. הודפס בספרו: זהב שבא, ירושלים, התשל"ז 1977 (עמ' 25 - 95).
התזמורת הסימפונית של סאפורו
התזמורת הסימפונית של סאפורו (ביפנית: (札幌交響楽団 Sapporo Kokyo Gakudan) היא תזמורת יפנית היושבת בסאפורו, יפן. התזמורת, המוכרת בלשון מדוברת בשם "סאקיו", היא התזמורת המקצועית היחידה בהוקאידו. הקונצרטים מתקיימים באולם הקונצרטים של סאפורו קיטארה.
התזמורת נוסדה בשנת 1961 כסימפונית של אזרחי סאפורו, עם מאסאו אראיה כמנצחה הראשי הראשון, והקונצרט הראשון שלה למנויים התקיים באותה שנה. בעונה הבאה, שינתה התזמורת את שמה לתזמורת הסימפונית של סאפורו. אראיה כיהן כמנצח ראשי של התזמורת עד 1968. בשנת 1975 יצאה התזמורת למסע קונצרטים בארצות הברית ובמערב גרמניה. בשנת 2007 חגגה התזמורת את קונצרט המנויים ה-500 שלה. באוקטובר 2009 התארגנה התזמורת מחדש כמוסד תאגידי באינטרס ציבורי. התזמורת סיירה באירופה לחגיגות יובל ה-50 להיווסדה.
טאדאקי אוטאקה היה מנצח ראשון של התזמורת מ-1981 עד 1986, יועץ מוזיקלי ומנצח ראשי מ-1998 עד 2004, ובהמשך מנהל מוזיקלי מ-2005 עד 2015. אוטאקה נושא עכשיו בתואר מנהל מוזיקלי של כבוד של תזמורת סאפורו. ראדומיל אלישקה כיהן כמנצח אורח ראשי משנת 2008 עד 2015, ועכשיו הוא נושא בתואר מנצח כבוד. המנצח האורח הראשי מאז אפריל 2017 הוא יוניצ'י הירוקאמי.
בין השנים 2014–2018 היה המנצח מאקס פומר מנצחה הראשי של התזמורת ובאוקטובר 2017 הודיעה התזמורת על מינוי מתיאס באמרט למנצחה הבא, החל בעונת 2018–2019, בחוזה ראשוני לשלוש שנים.
גביע הפדרציה 2004
גביע הפדרציה 2004 הייתה התחרות ה-42 לנבחרות טניס נשים. היא אורגנה על ידי פדרציית הטניס הבינלאומית.
תחרויות אזוריות החלו באפריל 2004 ומשחק הגמר הסתיים ב-28 בנובמבר 2004.
נבחרת רוסיה ניצחה במשחק הגמר את נבחרת צרפת וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות.
מתכונת התחרות הייתה זהה למתכונת שהייתה בעונה הקודמת.
כל המפגשים כללו 5 משחקים.
בית עולמי כלל 16 קבוצות.
יתר הקבוצות התחרו בבתים אזוריים (בית אמריקה, בית אסיה/אוקיאניה ובית אירופה/אפריקה).
לקראת סיום העונה 8 קבוצות מהבית העולמי נפגשו עם 8 קבוצות שעלו מהתחרויות האזוריות והתמודדו על המקום בבית עולמי בעונת 2005.
מהלך התחרות.
העברות לקראת שנת 2005.
בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב הראשון של הבית העולמי לבין הקבוצות שעלו מתחרויות האזוריות:
ישראל בתחרות.
בנבחרת השתתפו הילה רוזן, ציפי אובזילר ואנה סמשנובה. הנבחרת החלה את השתתפותה בבית אזורי אירופה/אפריקה דרג א'. התחרויות נערכו ביוון באפריל 2004. הנבחרת שיחקה בבית ב' וסיימה אותו במקום השני. כתוצאה מכך הנבחרת המשיכה ושיחקה נגד . הנבחרת הפסידה במשחק זה 2:1 וסיימה את השתתפותה בתחרות.
קרב טאוברבישופסהיים
קרב טאוברבישופסהיים (בגרמנית: Schlacht bei Tauberbischofsheim) היה קרב שנערך ב-24 ביולי 1866, במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה, בין הצבא הפדרלי לצבא הפרוסי.
רקע.