ב-6 באפריל הודיע שר הבריאות כי ההתפרצות תחת שליטה ודועכת (מספר ההתרבות הבסיסי היה 0.7). הממשלה פרסמה אסטרטגית יציאה שהתבססה על מספר ההתרבות הבסיסי.
ב-12 באוקטובר, במקביל להחמרות באוסלו ובמקומות מסוימים, היו הקלות באחרים. בסוף אוקטובר, התקהלויות בחוץ הוגבלו ל-50 איש, מה שהפך החלטה קודמת לאפשר עד 200 איש, בעוד המספר המרבי שהותר להיפגש במסגרת פרטית הופחת מ-20 למשק בית שאירח לא יותר מ-5 אורחים.
ב-5 בנובמבר, עודדו את האזרחים לצמצם מגעים ויציאה מהבית. הוחלט שהברים יסגרו בחצות. התקהלויות הוגבלו: לא יותר מ-20 אנשים הורשו להשתתף באירועים פרטיים במקומות ציבוריים; מקסימום 50 באירועים פנימיים ללא מקומות ישיבה קבועים. עד 200 באירועים פנימיים עם מקומות ישיבה קבועים. משקי בית היו רשאים להזמין לביתם 5 אורחים לכל היותר, כשהם חייבים להישאר מטר אחד מהשני. לא הוטל סגר שני.
מטיילים בנורווגיה היו חייבים לבצע בדיקה שלילית בכניסה לארץ והיה עליהם להישאר מרותקים במשך 10 ימים במלון מוסמך לאחר הגעתם. על המפרים חלו קנסות גבוהים או גירוש.
באוסלו הונהגו מגבלות קשוחות יותר משאר המדינה. בנובמבר נוספה החמרה נוספת שכונתה סגר חברתי. למשל, אירועי פנים נאסרו ואירועי חוץ הוגבלו ל-200. אירועים פרטיים הוגבלו לעשרה איש.
אחרי עליה לשיא ב-17 בנובמבר החלה ירידה בתחלואה. לאחר כחודש, שבה העלייה בתחלואה היומית.
ב-18 בינואר 2021, נקבעו הקלות מסוימות. באוסלו המשיך הסגר החברתי. זאת לאחר הבחירות בתחילתו. ב-1 במרץ, כל המסעדות והחנויות הלא-הכרחיות נסגרו באוסלו בגלל החשש להתפשטות הווריאנט הבריטי של נגיף הקורונה. בהמשך הודיעה אוסלו שהיא תסגור את חטיבות הביניים ואת התיכונים עד תחילת אפריל, ותטיל עוד הגבלות על התקהלויות.
לקראת פסחא, הוטלו הגבלות ארציות כך שהוקשחו הכללים באזורים מסוימים. למשל, התקהלות בחוץ הוגבלה ל-50. ב-7 באפריל פורסמה תוכנית הקלות בת 4 פעימות.
בתחילת יולי, נורווגיה אמנם הודיעה על הסרה של כמה הגבלות, אבל באותה נשימה הכריזה כי היא דוחה לסוף החודש את השלב האחרון של פתיחת הכלכלה שלה בשל החשש מהווריאנט ההודי. בין ההגבלות שהושארו בתוקף – ושממשלת נורווגיה קיוותה במקור להסירן – אלה האוסרות על ברים ומסעדות לשרת את מי שאינו יושב בשולחן ואלה הקובעות כי אסורה התכנסות של יותר מ-20 איש בבתים פרטיים. גם הגבלות על ספורט למטרות בידור נשארה בתוקף.
ב-25 בספטמבר, הוסרו שאר ההגבלות. מגבלות על כניסה למדינה נשארו. בנובמבר, הושב התו הירוק לאור עליה בתחלואה. בהמשך נוספו כללים. בדצמבר, ראש הממשלה גם הודיע כי ברים ומסעדות לא יגישו יותר אלכוהול, עבודה מרחוק תהיה חובה במידת האפשר, מנדטים של מסכות יורחבו והגישה לבריכות ולחדרי כושר תוגבל. צעדים חדשים נוספים כללו החמרה של הכללים בבתי ספר, חובת עבודה ביתית לכל מי שיכול וצמצום כמות הנוכחים באירועים. הן הוסרו במהלך 2022.
ירידת אברהם לגרר
ירידת אברהם לגרר הוא סיפור המופיע ב. אברהם מתיישב בגרר ומספר ששרה היא אחותו והיא נלקחת לבית אבימלך מלך גרר. ה' מופיע בחלומו של אבימלך וזה טוען כי עשה זאת בתום לב כי אברם טען בפניו שאחותו היא. אבימלך קורא לאברהם ומשלח אותו ואת שרה עם "צֹאן וּבָקָר, וַעֲבָדִים וּשְׁפָחֹת".
התיישבות אברהם בגרר.
הכתוב אינו מוסר את הסיבה לישיבתו של אברהם בכנען. רש"י מפרש כי סיבת עזיבתו של אברהם היא שריפת הערים סדום ועמורה וסיפור לוט ובנותיו: "ויסע משם אברהם. כְּשֶׁרָאָה שֶׁחָרְבוּ הַכְּרַכִּים וּפָסְקוּ הָעוֹבְרִים וְהַשָּׁבִים, נָסַע לוֹ מִשָּׁם. דָּ"אַ לְהִתְרַחֵק מִלּוֹט, שֶׁיָּצָא עָלָיו שֵׁם רָע, שֶׁבָּא עַל בְּנוֹתָיו." רד"ק מפרש כי זהו מנהגו של אברהם במסעותיו לנדוד ממקום למקום ולממש את הבטחתו של ה' אליו שארץ כנען תהיה שייכת לו ולזרעו ובכללם אזור גרר: "יסע משם" - מאלוני ממרא שהיה שוכן שם (ראה בראשית י"ח, א'). ולא אמר הכתוב למה נסע משם; כי מפני רעב לא נסע משם כי לא היה רעב בארץ בימי אברהם אלא פעם אחת, כמו שאומר ביצחק "ויהי רעב בארץ מלבד הרעב הראשון אשר היה בימי אברהם" (בראשית כ"ו, א'); משמע, שלא היה רעב אחר בארץ בימי אברהם, אלא אותו הראשון (ראה בראשית י"ב, י'). ואולי נסע משם לארץ פלשתים כדי לִשְׁכּן בכל הארץ אשר נתן לו האל, פעם בזה ופעם בזה, כדי שיחזיק בכולה".
לקיחת שרה.
בפסוק ב' אברהם מתיישב בגרר ואומר לשרה אשתו: "אֲחֹתִי הִוא" ומיד אבימלך מלך גרר שולח לקחתה אליו. מבנה המשפט אינו ברור והכתוב בו אינו מוסר מידע רב. ניתן להבין את הפסוק רק לאחר קריאת סיפור ירידת אברהם למצרים. המחבר המקראי מוסר רק את המידע הנחוץ להבנת המשך העלילה. אופן הדיבור הישיר: "אֲחֹתִי הִוא" מעורר קושי מפני שמיד אחר כך אבימלך לוקח את שרה. נראה כי כוונת המחבר במשפט: "אֶל-שָׂרָה" היא "עַל שָׂרָה". הזיקה בין שני הסיפורים ירידת אברהם למצרים וסיפור הירידה לגרר מלמדת כי הסיפור בבראשית כ' הוא מאוחר יותר ובא לתקן קשיים העולים מהסיפור המופיע בבראשית י"ב.
חלום אבימלך.
ה' נגלה אל אבימלך בחלום הלילה ומאיים עליו: "הִנְּךָ מֵת עַל-הָאִשָּׁה אֲשֶׁר-לָקַחְתָּ, וְהִוא, בְּעֻלַת בָּעַל."
האל מתגלה לנוכריים כדי להזהירם. והמדרש בבראשית רבה מבאר:"למלך שהייתה לו אישה ופילגש. כשבא אצל אשתו, בא אצלה בפרהסיא, וכבא אל פילגשו בא אצלה בסתר. כך אין הקב"ה נכלה על נביאי האומות אלא בלילה..." התגלות ה' בחלום אשר אינה נעשית פנים אל פנים מרחיקה את הנוכרים ממפגש עם האל.
ה' מאיים על אבימלך, שאם יבעל את שרה שהיא אשת איש הוא ימות, וכך ה' מונע מאבימלך לחטוא בחטא הניאוף. בסוף הסיפור מדווח המחבר המקראי כי ה' הכה את אבימלך ובני ביתו באי יכולת לקיים יחסי אישות. ה' פעל בשני מקומות: הוא גרם לשרה ואבימלך לא לחטוא. ה' אומר לאבימלך כיצד הוא ובני ביתו יוכלו להירפא מהמכה שנחתה עליהם. ה' אומר לאבימלך להשיב את האישה לבעלה ובעזרת תפילתו ירפא.
דו-שיח אבימלך ואברהם.
אבימלך שואל את אברהם: "מֶה-עָשִׂיתָ לָּנוּ וּמֶה-חָטָאתִי לָךְ, כִּי-הֵבֵאתָ עָלַי וְעַל-מַמְלַכְתִּי, חֲטָאָה גְדֹלָה: מַעֲשִׂים אֲשֶׁר לֹא-יֵעָשׂוּ, עָשִׂיתָ עִמָּדִי", ומאשים את אברהם כי כמעט נפלה על ממלכתו: "חֲטָאָה גְדֹלָה". תשובתו של אברהם לא מאחרת לבוא והוא מסביר כי הוא חשש לחייו ושרה באמת אחותו. היא אינה בת אמו אך בתו של אביו. אברהם מתגונן ואומר שפחד משום ש"אֵין-יִרְאַת אֱלֹהִים, בַּמָּקוֹם הַזֶּה". עם זאת מודה אברהם, שביקש משרה לספר בכל מקום שיגיעו אליו: "אָחִי הוּא". יש הטוענים כי הביטוי "כָּל-הַמָּקוֹם אֲשֶׁר נָבוֹא שָׁמָּה" המופיע בפסוק י"ג, מעיד על החלטה חוזרת והיא סימן לכך שייתכן וייתפס ויאלץ לספר את האמת.
השבתה של שרה אל אברהם.
נוכח הסבריו של אברהם מעניק אבימלך לאברהם: " צֹאן וּבָקָר, וַעֲבָדִים וּשְׁפָחֹת" ומשיב לו את אשתו. בהמשך מסופר כי אבימלך מפצה את שרה במתנות: "הִנֵּה נָתַתִּי אֶלֶף כֶּסֶף לְאָחִיךְ--הִנֵּה הוּא-לָךְ כְּסוּת עֵינַיִם, לְכֹל אֲשֶׁר אִתָּךְ; וְאֵת כֹּל, וְנֹכָחַת." רשב"ם מפרש כי הפיצוי שניתן לשרה נועד לפצותה על שמה הטוב שנפגע: "שלא יראו בך לגנאי". אברהם מתפלל אל אלוהים שירפא את בית אבימלך מעונש העקרות שפקד ה' את ביתו ואלה נרפאים.
מקבילות פנים מקראיות.
יחסי אישה-אחות.
בספר בראשית מופיעים שלושה סיפורים שקווים מקבילים להם. סיפור ירידת אברהם למצרים בשל הרעב בבראשית י"ב, סיפור שרה בבית אבימלך מלך גרר וסיפור רבקה בבית אבימלך. עיניינם סיפורי אישה-אחות וסכנות אשר נשקפו לנשותיהם של אברהם ויצחק.
בשלושת הסיפורים יורדים האבות באופן זמני כדי לגור במקום זר, והם נתונים לחסדי שליט ואנשי המקום. בשני סיפורים גיבורי הסיפור נמצאים תחת חרדה קיומית. השורש ג-ו-ר מופיע בשלושת הסיפורים. בשלושת הסיפורים מביע האיש חשש כי יהרג בגלל יופייה של אשתו. בשלושת הסיפורים נוקט הגבר באותה תחבולה ומספר כי היא אחותו. בכל הסיפורים נוזף המלך הזר בזה שהטעה אותו. ובשלושת הסיפורים יוצאים האבות ברכוש גדול. סיפורו של יצחק מוצג בצורה מעודנת יותר. אין בסיפור תיאור על רווח כלכלי ליצחק.
שרה בבית פרעה.
סיפור ירידת אברהם למצרים, המופיע בספר בראשית, פרשת לך לך, מספר את סיפורו של אברם ושרי אשר בעקבות הרעב שפקד את כנען, ירדו למצרים. הסיפור מופיע ב. בסיפור זה אברם מבקש משרי אשתו כי תאמר שהיא אחותו. היא נלקחת לבית פרעה. ה' פוגע בפרעה וזה מחזיר את שרי לאברם. אברם ננזף אך יוצא ברכוש גדול.
סיפור זה קוטע את סיפור הליכתו של אברם בארץ. הסיפור זכה לפרשנויות משני צדי המתרס. ישנן ביקורות המדברות בגנותו של אברם, על כך שלא שם את מבטחו באלוהים, בעצם ירידתו מצרימה ועל כך שהפקיר את אשתו לחסדי המצרים וישנן פרשנויות המצדדות באברהם ובביטחונו בה'.
יצחק ורבקה בגרר.
בבראשית כ"ו, יצחק משקר וטוען שרבקה היא אחותו אך לעומת סיפורי שרה בבית פרעה ושרה בבית אבימלך מלך גרר, רבקה אינה נלקחת ממנו. כאשר תושבי גרר מגלים שאינה אחותו קמה זעקה על החטא שיכול היה להיות אם רבקה הייתה נלקחת. המעשה היחידי בין הגבר לאישה הנרמז בסיפור הוא של יצחק ורבקה.
מגפת הקורונה בסן מרינו
התפשטות מגפת הקורונה בסן מרינו החלה בסוף פברואר 2020.
התפשטות המגפה.
ב-27 בפברואר הודיעה סן מרינו על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה. מדובר בגבר בן 88 בעל מחלות רקע, אשר הגיע למדינה מאיטליה, אחד ממוקדי ההתפרצות החמורים ביותר באירופה ובעולם. הוא אושפז בבית החולים בעיר רימיני שבאיטליה.