מנקודת המבט של חברות גרמניות, ההשקעות בקירגיזסטן אינן אטרקטיביות במיוחד. חוסר יציבות פוליטית, חוסר ודאות משפטית והגברת בעיות הסביבה והאקלים יוצרים תנאים לא טובים עבור המשקיעים.
הרפובליקה הפדרלית של גרמניה תומכת בקירגיזסטן במאמצי הרפורמה שלה מאז 1992. בשנת 1996 נוסדה "קבוצת העבודה הקירגיזית-גרמנית בנושא סחר והשקעות" במטרה לקדם יחסי סחר דו צדדיים ולמשוך ולהגן על השקעות. קבוצת העבודה מורכבת מהמשרד הפדרלי הגרמני לענייני כלכלה ואנרגיה(BMWI) ומשרד הכלכלה הקירגיזי. במאי 2012 דנו שתי הממשלות בשיתופי פעולה דו-צדדיים בפיתוח והתמקדו ב"פיתוח כלכלי בר-קיימא" ו"רפורמת שירותי הבריאות". מאמצים אלו עוזרים להשיג את פרויקט "אסטרטגיית פיתוח בר-קיימא" של החברה לשיתוף פעולה בינלאומי (GIZ), הפועל מטעם המשרד הפדרלי לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי (BMZ), בין היתר, ולהשיג את היעדים לפיתוח לפי האו"ם.
עם הצטרפותה של קירגיזסטן אל האיחוד הכלכלי אירו-אסיה ב-2015, עם רוסיה, בלארוס, קזחסטן, בלארוס וארמניה כשותפה, מוליד אתגרים והזדמנויות חדשות עבור מדינה חלשה מבחינה כלכלית. גרמניה יחד עם יפן וארצות הברית היא אחת המשקיעות הגדולות, אבל נשארה כשותפת סחר משנית למדי. מגזרים הניתנים להרחבה ליחסי סחר כוללים את ענף החשמל, תעשיית העפרות, החקלאות והתיירות.
MGM-140 ATACMS
יחסי דנמרק–סומליה
יחסי דנמרק–סומליה הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לסומליה.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים בין דנמרק לסומליה כוננו ב-9 ביולי 1960, זמן קצר לאחר עצמאותה של הרפובליקה הסומלית.
במהלך ממשל זיאד באר, סומליה ודנמרק חיזקו את שיתוף הפעולה. סוכנות הפיתוח הבינלאומית הדנית הסכימה להעניק הלוואה בסך 1.4 מיליון דולר להקמת תעשיית הדייג הצפונית של סומליה. בנוסף, משרדי החוץ הסומלים והדנים חתמו על הסכם הלוואה בשנת 1981, בו הונפקו לסומליה 45 מיליון קרונה דנית (8,284,410 דולר) למימון יבוא של מוצרי הון דניים, וכן הוצאות עלות מקומיות ורכישת ציוד ושירותי הון דניים.
בספטמבר 1992 ביקרו שר החוץ הדני אופה אלמאן ינסן ובכירים אחרים בדרום סומליה, אחת המשלחות הזרות הראשונות שעשו זאת מאז פתיחת מלחמת האזרחים בסומליה בשנה שקדמה לה. הרשויות הדניות בשנים שלאחר מכן קיימו יחסים עם ממשלת המעבר הלאומית החדשה של סומליה, ויורשתה, ממשלת המעבר הפדרלית של סומליה.
הקמתה של הממשלה הפדרלית בסומליה לאחר מכן באוגוסט 2012 התקבלה בברכה על ידי הרשויות הדניות, אשר אישרו את המשך תמיכתה של דנמרק בממשלת סומליה, שלמותה הטריטוריאלית וריבונותה. בדצמבר 2013 מינתה ממשלת דנמרק את גרט אגארד אנדרסן לשגריר הדני החדש בסומליה, הראשון מזה עשרים שנה. אנדרסן הציג את תעודותיו בפני נשיא סומליה, חסן שייח מוחמוד, בטקס במוגדישו.
שיתוף פעולה בפיתוח.
הסיוע בפיתוח הדני לסומליה החל בשנת 1980. במהלך 17 השנים שלאחר מכן תרמה דנמרק 532 מיליון קרונה דנית לסומליה, 63% מהם היוו קרנות פיתוח ו-37% סיוע הומניטרי. זה היה חלק זעיר מכלל מימון הפיתוח שקיבלה סומליה בתקופה כבעלת ברית מערבית. משנת 1984 עד 1986 קיבלה סומליה 5.5 מיליון דולר בקרנות פיתוח מדנמרק, המהוות 0.8% מהסיוע הזר.
פרויקטים של פיתוח דני בסומליה הופסקו לאחר מכן לאחר תחילת מלחמת האזרחים בשנת 1991. בשנת 1992 הרשויות הדניות סייעו לסומליה בסכום של 7.5 מיליון דולר, אך טענו כי לא היה להן אפשרות לפרט את הסכום המדויק שיוקצה לשנה שלאחר מכן עד לשיפור במצב הביטחוני. דנמרק וגרמניה שלחו בהמשך 4.5 מיליון דולר לסומליה בשנת 2000, שיועדו לפינוי מוקשים. מ-2003 עד 2006, הרשויות הדניות גם תרמו 15 מיליון קרונה דנית לפרויקט מים בצפון המערב של סומליה, באזור סומלילנד, עם אספקת מי אריגבו.
עם שיפור המצב הביטחוני בסומליה, משרד החוץ הדני השיק את מדיניות הפיתוח החדשה שלו בשנת 2011 בהתבסס על דיפלומטיה פעילה, ביטחון, ממשל, רמת חיים, צמיחה ותעסוקה.
דנמרק גם הקימה ומימנה את קרן סומלילנד עבור אזורי המפתח של הממשל האזורי סומלילנד. בנוסף, האחריות והשקיפות על הממשל המקומי נתמכו באמצעות JPLG, כמו גם שוויון מגדרי באמצעות UNDP. מבחינת צמיחה ותעסוקה, דנמרק תמכה בכך שהיא מאפשרת סביבת מגזר עסקי באמצעות תוכנית PSD של הבנק העולמי בפונטלנד וסומילנד. כמו כן, היא תמכה בשיווק ופיתוח מוסדי באמצעות טרה נובה במגזרי בעלי החיים של שני האזורים. כדי לחזק את רמת החיים, הרשויות הדניות עסקו גם הן בתמיכה הומניטרית באמצעות ארגוני ה-CHF והארגונים הלא ממשלתיים. בסך הכל, תקציב הפיתוח לשנים 2011-2014 היה 364 מיליון קרונה דנית, כאשר 20 מיליון קרונה דנית היו שמורים ליוזמות שלום בסומליה.
נציגויות דיפלומטיות.
שגרירות דנמרק בניירובי, קניה מוסמכת אף לסומליה.
אמיודורון
מיכל גרא מרגליות
מיכל גרא מרגליות (נולדה ב-14 ביוני 1982) היא מנכ"לית שדולת הנשים בישראל מאז נובמבר 2016. במהלך למעלה מעשור עוסקת גרא מרגליות בפעילות חברתית לקידום זכויות נשים ושוויון מגדרי ולהעלאת מודעות מגדרית.
ביוגרפיה.
גרא מרגליות נולדה וגדלה בירושלים בבית דתי מזרם הציונות הדתית. אמה מורה ואביה רופא, היא נכדתו של פרופסור יהושע בלאו. גרא מרגליות היא הרביעית מחמישה ילדים, שלוש אחיות גדולות ובן זקונים. בשנת 2011 נישאה לדניאלה, ולהן שני ילדים. לאחר סיום לימודיה בתיכון פלך שבירושלים התגייסה לחיל האוויר ושירתה כעובדת חדר בקרה בחיל האוויר. בתום שירותה הצבאי פנתה ללימודיים אקדמיים ולמדה ב באוניברסיטה העברית. בגיל 24 החלה ללמוד תואר ראשון נוסף במשפטים באוניברסיטה העברית ולאחר מכן המשיכה לתואר שני במשפטים עם התמחות בלימודי מגדר, אותו סיימה בהצטיינות.
פעילות ציבורית.
עם כניסתה לתפקיד, הובילה שינוי ארגוני בשדולה ומיקדה מחדש את עיסוק השדולה בשינוי מדיניות בדגש על קידום שוק תעסוקה פמיניסטי והדרת נשים. בסוף שנת 2017, גרא מרגליות ושדולת הנשים היו חלק ממחאת Me Too בישראל, וגרא מרגליות ייצגה את הנושא במקום הראשון ברשימת עשרת הפעילים הנבחרים לשנת 2017 בידיעות אחרונות. במסגרת תפקידה, גרא מרגליות פרסמה סרטון במאקו שמסביר שניתן לתבוע על הטרדה ופגיעה מינית גם באופן אזרחי, ותבעה שינוי במבנה שוק העבודה, ובהפיכתו ליותר הוגן, שוויוני ומוגן. תביעה זאת הושמעה ביתר שאת במלאת שנה למחאת Me Too, תחת הסלוגן "לא התלוננתי", בדרישה שהמערכות הציבוריות יפנימו את הדרישה לטיפול מקיף בתופעות הפגיעות המיניות. בדצמבר 2018 לקחו גרא מרגליות ושדולת הנשים חלק מרכזי במחאת הנשים נגד אלימות נגד נשים בישראל. בזמן המחאה שדולת הנשים הוציאה "זכותון לשובתת" ופתחה את הקו החם לייעוץ משפטי למי שבוחרת לשבות. גרא מרגליות הייתה בין הפעילות הפמיניסטיות שנאמו בהפגנה בכיכר רבין.
בפברואר 2020 נבחרה לנבחרת הניהול הגאה של מגזין דה מרקר ו-LGBTECH‏. הנושאים המרכזיים בהם עוסקת השדולה בהובלתה: ייצוג נשים בכנסת ובמוקדי קבלת החלטות, הדרת נשים בצבא ובמרחב הציבורי, שוק תעסוקה שוויוני וקידום ספורט נשים.
פרסומים.
גרא מרגליות מרבה לפרסם מאמרי דעה בבמות מרכזיות בעיתונות המודפסת והאלקטרונית בנושאים המרכזיים בהם עוסקת שדולת הנשים.
ייצוג נשים בכנסת ובמוקדי קבלת ההחלטות:
שוק תעסוקה שוויוני:
חינוך מגדרי וספורט נשים:
המאבק באלימות נגד נשים:
הדרת נשים בצבא ובמרחב הציבורי:
כף פיטרסן (אנטארקטיקה)
כף פיטרסן (באנגלית: Cape Petersen) היא לשון יבשה מכוסה קרח, בצידו הצפוני של האי ת'רסטון, בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מעוגלת בצורתה.
לשון היבשה ממוקמת 33 קילומטרים מזרחית - צפון-מזרחית מכף פלאיינג פיש.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי לשון היבשה.
לשון היבשה מופתה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית, במסגרת מבצע קפיצה לגובה בדצמבר 1946.
מקור השם.
שמה של לשון היבשה נתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
לשון היבשה נקראת על שמו של קארל או. פיטרסן (Carl O. Petersen) מהנדס רדיו, שהשתתף במשלחת המחקר האנטארקטית של ריצ'רד בירד בשנים 1920–1930, ו-1933–1935.
IQ-קוורטאל (מוסקבה סיטי)
IQ-קוורטאל (ברוסית: IQ-квартал) הוא מתחם בניינים הנמצא במוסקבה סיטי, מרכז העסקים הבינלאומי של מוסקבה.
במפלס התת-קרקעי של IQ-קוורטאל יש יציאה לתחנת המטרו "מז'דונרודנאיה". במרחק הליכה נמצאות תחנות המטרו "דלובוי צנטר", "ויסטבוצ'נאיה", וכן התחנה "דלובוי צנטר" של הטבעת המרכזית של מוסקבה. בסביבתו הקרובה של המתחם נמצאת טבעת התחבורה השלישית.
באביב 2019, באחד ממגדלי המתחם התמקמו שלושה משרדי ממשלה רוסיים – המשרד לפיתוח כלכלי, משרד המסחר והתעשייה, המשרד לפיתוח דיגיטלי, תקשורת ותקשורת ההמונים וכן סוכנויות ופקידויות הכפופים להם.
המתחם כולל שלושה בניינים:
התמוטטות מלון שינג'יה אקספרס
מלון שינג'יה אקספרס (בסינית: 欣佳酒店) היה מלון במחוז פוג'יין, ששימש לבידוד במהלך מגפת הקורונה. המלון התמוטט ב-7 במרץ 2020.
אודות האירוע.
מלון שינג'יה בן ה-6.5 קומות החל לפעול ביוני 2018 והיו בו 80 חדרים בקומות 4–7. במהלך מגפת הקורונה, מלון זה שימש להסגר של חולים במגפה.
בשעה 19:15 ב-7 במרץ 2020, קרס לפתע מלון שינג'יה. עד ראייה אמר ששמע מפץ גדול מהזכוכית המחוסמת החיצונית של המלון. לאחר מכן הוא היה עד להתמוטטות הבניין כולו תוך מספר שניות. עובד במלון הצהיר שנעשו עבודות ביסודות המבנה.