הלונן לא היססה להביע את דעתה בנושאים שנוים במחלוקת והדהימה רבים כאשר החליטה לעזוב את הכנסייה הלותרנית בה הייתה חברה (הזרם הלותרני הוא הגדול בפינלנד, למעלה מ-90 אחוז מהציבור חברים לכנסייה הזו) בגלל המיסים שהכנסייה גובה מהמאמינים ובגלל סירובה של הכנסייה להסמיך נשים לכמורה. הצעד הזה אומנם פגע בתמיכה של הלונן בקרב חלק מהציבור אולם אחרים ראו בזה צעד אמיץ וחלקם אף עזבו בעצמם את הכנסייה.
הלונן שכיהנה כיושבת ראש של ארגון הומו-לסבי גדול בפינלנד נודעת גם בפעילותה התומכת בציבור זה אף על פי שאינה שייכת אליו.
הלונן ספגה פגיעה מסוימת בפופולריות שלה כאשר נסעה למוסקבה במאי 2005 לחגיגות "יום הניצחון" הרוסי. הפינים לא ראו בעין יפה את המהלך הזה מאחר שרוסיה מאז ומתמיד נחשבה לאיום כלפי פינלנד, ומול הרוסים נלחמו הפינים את אחת המלחמות המרות שלהם, מלחמת החורף.
החיים האישיים.
טריה הלונן נישאה באוגוסט 2000 לדוקטור למשפטים פנטי ארהירוי. להלונן יש בת מחיים משותפים עם בן זוגה הקודם, הפוליטיקאי קארי פקונן.
לא דובים ולא יער
אלוף פיקוד דרום
Secure Hash Algorithm
בקריפטוגרפיה, אלגוריתם גיבוב בטוח (באנגלית: Secure Hashing Algorithm) הידוע בקיצור SHA הוא שם כולל למשפחה של פונקציות גיבוב קריפטוגרפיות שהן חלק מתקן פדרלי של ממשלת ארצות הברית FIPS (בעברית: תקן עיבוד מידע פדרלי) הנקרא SHS (קיצור של פונקציית גיבוב בטוחה). התקן נועד לשימוש כחלק ממנגנון אימות והבטחת שלמות מידע וחלק מתקן חתימה דיגיטלית והוא הכולל את הפונקציות: SHA-0 (במקור SHA), SHA-2, SHA-1 והחל מ-2012 גם את SHA-3. הפונקציות ממשפחה זו משמשות ביישומים ופרוטוקולים מאובטחים רבים.
ייעוד.
SHA היא פונקציה המפיקה מקלט בכל אורך רצוי "תמצית" קצרה באורך קבוע שהמאפיין העיקרי שלה שהיא חד-כיוונית במובן שלא ניתן לשחזר את הקלט המקורי בהינתן התמצית. המשמעות היא שיהיה קשה מאוד למצוא מסר אחר ממנו ניתן להפיק תמצית זהה. זו תכונה יסודית של פונקציית גיבוב המאפשרת להבטיח שאם המסר שונה אפילו במעט, התמצית שתופק ממנו תהיה שונה לגמרי בהסתברות מאוד גבוהה. האלגוריתמים ממשפחת SHA מפיקים את התמצית באמצעות סדרת פעולות אד הוק, פעולות על סיביות כמו הזזה מעגלית, פעולות אריתמטיות כמו חיבור מודולרי והמבנה שלהם למעט SHA-3 הוא בסגנון דויס-מאייר לפי שיטת מרקל-דמגרד. האלגוריתם מכיל זיכרון פנימי ו"פונקציית כיווץ" או "פונקציית תמצות". הקלט תחילה מחולק לבלוקים באורך קבוע לאחר שעבר הכנה וריפוד כראוי ואז הפונקציה הפנימית מופעלת באופן איטרטיבי על הקלט כאשר פלט הפונקציה מוזן בחזרה כקלט מספר פעמים והפלט הסופי הוא תכולת הזיכרון הפנימי לאחר עיבוד כל הבלוקים של הקלט.
גרסאות.
הפונקציות ממשפחת SHA פותחו, אושררו והוכנסו לתקן SHS של FIPS המנוהל על ידי NIST בשיתוף פעולה של NSA. הן כוללות את:
אישורים.
כל הפונקציות ממשפחת SHA עוברות בדיקות בנושא ביטחון ומאושרות בתקן FIPS על ידי הארגון CMVP, שיתוף פעולה של NIST האמריקאי ו-CSE (הסוכנות הקנדית הממשלתית בנושא קריפטולוגיה). תפקיד הארגון להעריך ולבדוק מודולים קריפטוגרפיים לצורך שימוש מסחרי (לא ממשלתי/צבאי). היא עומדת לרשות יצרנים וספקים בתחומי ארצות הברית וקנדה ומספקת תעודות המאשרות מוצרים קריפטוגרפיים שעברו בחינה ואישור של מומחי הצפנה (בעיקר מומחים של NSA).
היסטוריה.
אלגוריתם SHA פורסם במאי 1993 על ידי ה-NIST לצורך ייצוג תמציתי של הודעות בשימוש באלגוריתמי חתימות וכאשר נדרש ערך גיבוב קריפטוגרפי ביישומים פדרליים. אלגוריתם SHA בנוי בשיטת מרקל-דמגרד. הקלט שלו הוא מחרוזת שאורכה עד formula_1 סיביות והפלט שלה הוא תמצית באורך 160 סיביות. האלגוריתם מבוסס ברובו על הפונקציה MD4 תוך הגדלת המצב הפנימי ושינוי חלק מהפונקציות הפנימיות וערכי הקבועים שבשימוש.
בשנת 1995 פרסם ה-NIST אלגוריתם חדש שנקרא SHA-1 שמטרתו להחליף את אלגוריתם SHA הקודם (החל מהפרסום נהוג להתייחס לאלגוריתם הראשון כ-SHA-0). השוני היחיד בין האלגוריתמים כלל שינוי במנגנון הרחבת ההודעה של SHA-1 על פני SHA-0. לטענת ה-NIST מטרת התיקון הייתה לפתור חולשה שנמצאה באלגוריתם הקודם; ה-NIST לא פרסם את החולשה שהתיקון אמור לפתור.
בשנת 2002 הוסיף ה-NIST שלוש פונקציות נוספות לתקן SHA-256, SHA-384 ו-SHA-512. הפונקציות החדשות נבדלו משמעותית באלגוריתמים שבבסיסן מ-SHA-1 ובכך הבטיחו שחולשות בה לא ישפיעו בהכרח על הפונקציות החדשות. הפונקציות גם איפשרו ליצור ערכי תמצית ארוכים יותר עבור הודעות ובכך להגביר את בטיחות הפרוטוקולים המשתמשים בהן. בשנת 2008 הוסיפה ה-NIST פונקציה נוספת, SHA-224.
בשנת 2007 יזמה ה-NIST תחרות לבחירת פונקציות שיצטרפו למשפחת ה-SHA. לתחרות הוגשו 64 הצעות שמתוכן עמדו 51 בתנאי הסף. ההצעות פורסמו והקהילה הקריפטוגרפית הבינלאומית הוזמנה לנתח ולנסות לשבור את כל המועמדים. 14 מועמדים עברו לשלב השני של התחרות כאשר חמשת המועמדים הסופיים הם BLAKE, Grøstl, JH, קצ'אק ו-Skein. בשנת 2012 פורסם הזוכה בתחרות לגיבוב SHA-3 והוא הצופן Keccak.
תיאור האלגוריתמים.
SHA-0.
הפונקציה מורכבת מחמישה משתנים פנימיים בגודל 32 סיביות היוצרים מצב פנימי בגודל 160 סיביות. בכל איטרציה מופעלת פונקציית התמצות על המשתנים ליצירת הקלט לאיטרציה הבאה.
אתחול.
ראשית, המשתנים הפנימיים מקבלים את ערכי וקטור האתחול (IV)
formula_2
formula_3
formula_4
formula_5
formula_6
formula_7
לאחר מכן, קלט הפונקציה מחולק לבלוקים באורך 512 סיביות המכונים formula_8; לבלוק האחרון מוסיפים את אורך ההודעה. במידה ואורך ההודעה אינו כפולה של 512 מוסיפים לבלוק האחרון, אחרי ההודעה ולפני האורך שלה את הסיבית 1 ולאחריה 0 בכמות הנדרשת כדי להביא אותה לאורך של 512 סיביות.
אופן הפעולה.
בכל שלב של הפונקציה מועברים לפונקציית התמצות המשתנים הפנימיים מהסיבוב הקודם והבלוק הנוכחי לעיבוד. הפונקציה מחזירה את הערך החדש של המשתנים הפנימיים (formula_9). פונקציית הגיבוב אינה כוללת שלב סיום ולכן בסיום התהליך פלט פונקציית הגיבוב הוא הפלט של פונקציית התמצות מהשלב האחרון.
פונקציית התמצות.
מנגנון הרחבת הודעות: הפונקציה מחלקת את הבלוק ל-16 חלקים באורך 32 סיביות המכונים formula_10. לאחר מכן, הפונקציה מרחיבה את 16 החלקים ל-80 באמצעות הפעלת ה-LFSR הבא 64 פעמים:
formula_11
תמצות המסר: עבור כל אחד מ-80 החלקים של המסר, הפונקציה מפעילה את האלגוריתם הבא:
formula_12
formula_13
פלט: פונקציית התמצות מחזירה את הפלט: formula_14
הפונקציה formula_15 והקבוע K מוגדרים כך:
formula_16
formula_17
formula_18
formula_19
SHA-1.
הפונקציות SHA-0 ו-SHA-1 זהות באלגוריתמים שלהם פרט למנגנון הרחבת ההודעה ב-SHA-1 שמפעיל את ה-LFSR הבא 64 פעמים:
formula_20
בטיחות.
מספר התקפות על פונקציות ה-SHA-0 וה-SHA-1 נתגלו עד כה. טרם דווחו התקפות על SHA-2, אולם מכיוון שהפונקציות הללו מבוססות על אלגוריתם דומה, קיים חשש שגם האחרונה תהיה בקרוב פגיעה להתקפות.
בשנת 2005 פרסמו צוות חוקרים מאוניברסיטת שאנדונג סין, התקפה על SHA-1 שמוצאת התנגשות ב-formula_21 פעולות ולאור זאת לא מומלץ לשימוש כיום. לגבי SHA-256 ומעלה לא דווח על חולשות מסוימות, כך שהם עדיין טובים לשימוש.
להלן טבלת האלגוריתמים ובטיחותם כפי שפורסם על ידי NIST:
טלכר
פונקציות הערבול SHA
פרוט (נהר)
נהר פרוט (באוקראינית וברוסית: Прут; בפולנית וברומנית: Prut) נובע ממורדותיו המזרחיים של הר הוברלה בהרי הקרפטים (ליתר דיוק מ"הקרפטים המיוערים"), ההר הגבוה ביותר בתחום אוקראינה. הנהר זורם מזרחה ובחלק גדול ממסלולו דרום-מזרחה. בהמשכו מהווה הנהר את קו הגבול שבין רומניה לרפובליקת מולדובה, ולבסוף הוא נכנס לתוך רומניה גופא ונשפך לתוך הדנובה באזור העיר גאלאץ. בדלתה שלו נמצא האי פרוט, המכונה גם "אוסטרוב פרוט". אגן נהר פרוט, בהיותו אגן חוצה גבולות, נמצא בשטחן של שלוש מדינות: 28% במולדובה, 33% באוקראינה, ו-39% ברומניה.
אורכו של הנהר 953 קילומטרים. יש אזורים לאורכו הניתנים למעבר כלי שיט. בחורף, כשמימיו קופאים, ניתן לחצותו ברגל.
פסי רכבת
אילונה פהר
אִילוֹנָה פֶהֵר (בהונגרית: Fehér Ilona; 1 בדצמבר 1901, בודפשט, הונגריה – 1 בפברואר 2 בדצמבר 1988, חולון) הייתה כנרת יהודייה-הונגרייה בהונגריה ומורה לכינור בישראל, מאחרוני המייצגים את אסכולת הכינור של מרכז אירופה (יוזף יואכים, ינה הובאי). רבים מתלמידיה של פהר היו לכנרים ידועי שם בארץ ובעולם.
ביוגרפיה.
בנעוריה למדה נגינה בכינור אצל יוזף בלוך ,(Joseph Bloch) יוזף שמילוביץ' (Josef Smilovitch) ואימרֶה פּוֹגָאן (Imré Pogány). פהר במשך שש שנים למדה באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט אצל ינה הובאי. בין שתי מלחמות העולם הופיעה בנגינה בכל רחבי אירופה, הן כסולנית עם תזמורות, בייחוד עם וילם מנגלברג ותזמורת הקונצרטחבאו באמסטרדם, והן ברסיטלים.
פהר חייתה בבודפשט עד 1942, אז נשלחה עם בתה לילי למחנה ריכוז. השתיים הצליחו להימלט בשנת 1944 והצטרפו לפרטיזנים הונגרים וצ'כוסלובקים עד השחרור בידי הצבא האדום. לאחר המלחמה השתקעה בצ'כוסלובקיה וחזרה להופיע על בימת הקונצרטים, אך הוגבלה למזרח אירופה שבגוש הסובייטי.
בשנת 1949, לאחר קום מדינת ישראל, הופיעה בקונצרט חגיגי לציון שנה להקמת מדינת ישראל. היא לא קיבלה תשלום על הופעתה, אך ניתן לה כרטיס נסיעה לישראל, ובהמשך לביקורה זה, עלתה אליה עם בעלה ובתה. את הצליחה להביא עמה רכושה היחיד שהביאה עמה היה הכינור שלה.