המאבק הפך למלחמה האנגלו-אפגנית הראשונה במסגרתה לא צלחו הבריטים במטרתם להפוך את אפגניסטן למדינת חסות אך הצליחו להכתיר את בנו השני של דוסת, וזיר אכבר ח'אן (שהיה נאמן לבריטים), בתור האמיר האפגני החדש. במהלך המלחמה שירת שיר עלי כמפקד פרשים אפגני ופיתח קשרים עם מנהיים שבטיים רבים, בייחוד פשטונים. בשנת 1845 נפטר וזיר אכבר ואביו, דוסת, שב לכס האפגני.
אמיר אפגניסטן.
מבחינה רשמית, דוסת לא מינה יורש עצר עד להיותו על ערש דווי. דוסת נפטר בסופו של דבר בעיר הראת בשנת 1863 ולפי צוואתו הסופית הוא מינה במפתיע את שיר עלי, שכאמור היה הצעיר בבניו, ליורשו. שיר עלי היה מושל הראת בעת מות אביו והראשון לשמוע מבין אחיו על צוואת אביהם. ביחד עם כוחות תומכים שבטיים הוא השתלט על הבירה האפגנית קאבול ומיהר להכתיר את עצמו אמיר. תוך זמן קצר החלה מלחמת אזרחים על הירושה בין שיר עלי לשני אחיו הבכורים; מוחמד אפזל ח'אן ומוחמד אזאל ח'אן, אשר לא ראו את צוואת אביהם בעין טובה.
בתחילה הובסו, אך בהמשך האחים הבכורים הצליחו לכבוש את קאבול בשנת 1866 ואז את קנדהאר בשנה הבאה, בכך אילצו את שיר עלי לחפש מקלט בהראת. אפזל שלט בתור אמיר למשך שנה עד למותו ואזאל אחריו שלט גם הוא שנה עד מותו, מה שאפשר לשיר עלי להשיב לעצמו את הכס בשנת 1868.
שיר עלי עסק בפעילות דיפלומטית אינטנסיבית עם שכנות אפגניסטן, אם כי זה לא שינה את העובדה שכל השאלות החשובות הנוגעות לגאופוליטיקה האזורית המשיכו להיות מטופלות ישירות על ידי המעצמות הגדולות הגובלות באזור, בריטניה ורוסיה. משלחת בריטית עסקה בסכסוך הטריטוריאלי בין אפגניסטן והשושלת הקאג'ארית על גבי אזור סיסתאן ובלוצ'סתאן במסגרתו קבעו את הגבול והאדירו את השפעתם.
בשנת 1873, אמנה אנגלו-רוסית העניקה לכל מעצמה אזור השפעה במרכז אסיה, עם אפגניסטן ממוקמת בתחום הבריטי. היריבות המתמשכת בין שתי המעצמות האימפריאליסטיות השליכה כל שיווי משקל מוגדר כזה לאי עקביות וחוסר יציבות מתמיד; בעוד שרוסיה המשיכה באופן שיטתי את חדירתה למרכז אסיה התחתונה (ח'אנות קוקנד סופחה בשנת 1875), עלייתם לשלטון של המפלגה השמרנית תחת בנג'מין דיזראלי בשנת 1874 הנהיגה מדיניות של התפשטות והאדרת ההשפעה על אפגניסטן.
הנפילה.
בנובמבר 1878 דיפלומטים בריטים דרשו רשות להיכנס לאפגניסטן לדון בתנאי היחסים בין בריטניה לאפגניסטן. מחשש כי מטרת המשלחת להאדיר את ההשפעה הבריטית באפגניסטן, שיר עלי לא אישר את כניסתם של הדיפלומטים. פעולה זאת הביאה לתחילתה של המלחמה האנגלו-אפגנית השנייה כאשר צבא הודו הבריטית פלש לאפגניסטן דרך מעבר ח'ייבר. הצבא האפגני אשר הורכב בעיקר מפשטונים נאמנים לשלטון האמיר, הונהג בידי בנו הצעיר של שיר עלי, איוב ח'אן. על אף עליונותו האסטרטגית של איוב ח'אן, הכוחות הבריטים התקדמו וכבשו לקראת סוף שנת 1878 את הבירה קאבול.
בנקודה זאת הממשל האפגני חולק, ההנהגה הצבאית תחת איוב ח'אן עברה לקנדהאר בעוד ההנהגה השלטונית תחת שיר עלי נסוגה למזאר-י שריף. לפני ששלח בקשה לתמיכה צבאית מידי האימפריה הרוסית, שיר עלי נפטר ב-21 בפברואר 1879. במותו בנו הבכור, מוחמד יעקוב ח'אן, הפך דה יורה לאמיר החדש בעוד בפועל הכוח היה בידיו של איוב ח'אן.
Voorgoed voorbij
Voorgoed voorbij (בעברית: עבר-חלף לתמיד) הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת ההולנדית, קורי ברוקן. השיר ייצג את הולנד בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי ג'ל דה פריס, ונוצח על ידי, פרננדו פאגי. השיר הושר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי איטליה.
רקע.
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ברוקן ששרה לאהובה לשעבר, ושואלת אותו מדוע היחסים ביניהם נגמרו לעד. ברוקן מסבירה לו כי חשיבותה של מערכת היחסים ביניהם הייתה עמוקה בעיני ברוקן.
באירוויזיון.
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ברוקן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של הולנד בתחרות, "De vogels van Holland", בוצע על ידי יטי פרל.
אדוארד ה-1
אדוארד ה-3
אדוארד ה-1, מלך אנגליה
אדוארד ה-1 מלך אנגליה
אדוארד ה-2
אדוארד ה-2, מלך אנגליה
אדוארד ה-2 מלך אנגליה
אדוארד ה-3 מלך אנגליה
אדוארד ה-3, מלך אנגליה
אדוארד ה-4
אדוארד ה-4 מלך אנגליה
אדוארד ה-4, מלך אנגליה
אדוארד ה-5
אדוארד ה-5, מלך אנגליה
אדוארד ה-5 מלך אנגליה
אדוארד ה-6
אדוארד ה-6, מלך אנגליה
אדוארד ה-6 מלך אנגליה
אדוארד ה-7
אדוארד ה-7, מלך הממלכה המאוחדת
אדוארד ה-7 מלך הממלכה המאוחדת
אדוארד ה-8 מלך הממלכה המאוחדת
אדוארד ה-8, מלך הממלכה המאוחדת
אדוארד ה-8
בואי נדבר רצח
בואי נדבר רצח הוא פודקאסט ישראלי בעברית, העוסק בעולם הפשע האמיתי ומתמקד בעיקר ברצח. יוצרות הפודקאסט הן שלי שמורק וקרן סיאורדיה והן גם אלו שמנחות את הפרקים.
הפודקאסט החל את שידוריו באוגוסט 2016 והוגדר ככזה העוסק ברוצחים סדרתיים. בהמשך הוא התרחב והחל להתעסק במגוון תחומים הנכללים בז'אנר הפשע האמיתי. לפודקאסט יש קהילת פייסבוק שמונה מעל ל-7,400 חברים. חברי הקבוצה דנים בנושאים הנכללים בקטגוריית הפשע האמיתי, מקיימים מפגשים ויכולים להציע רעיונות לפרקים חדשים. יוצרות הפודקאסט התארחו מספר פעמים בסינמטק הרצליה ובמקומות נוספים, ואף הקליטו פרקים בודדים העוסקים בסרטים שהוקרנו, כאשר אלו מועברים בשידור חי ועם קהל.
"בואי נדבר רצח" הוא אחד מהפודקאסטים המואזנים ביותר בישראל, עם למעלה ממיליון הורדות, והוא נמצא בעשיריה הפותחת של פודקאסטים בספוטיפיי לשנת 2020. הפודקאסט זכה במקום הראשון בתחרות פודקאסט השנה של "מעריב" לשנת 2020 בקטגוריית פודקאסטים בתחום ההעשרה, ובמקום השני בתחרות דומה של Geektime.
הפרקים.
הפרקים עוסקים בשלל תחומים שהמשותף לכולם הוא שייכות לז'אנר הפשע האמיתי - החל מרצח, דרך קניבליזם ופדופיליה ועד לכתות.
כל פרק עוסק בפרשה יחידה, ולעיתים משולב בו גם מידע אקטואלי הקשור לנושא הפודקאסט. הפרקים מתנהלים בצורת שיחה בין קרן לבין שלי, כאשר בכל פרק אחת מהן בוחרת מקרה, חוקרת אותו, ומציגה אותו לחברתה ולמאזינים. לרוב הפרקים יש מבנה קבוע יחסית שכולל את תיאור המקרה, ולאחריו דיון בנושאים משפטיים, פילוסופיים, פסיכולוגיים או חברתיים שקשורים לנושא שהפרשה עסקה בו. מדי שבוע מוקלט פרק חדש, ונכון לאוגוסט 2022 הוקלטו למעלה מ-290 פרקים, שאורכם הממוצע הוא כשעה. חלק מהפרקים מלווים באיור ייחודי פרי יצירתה של שמורק.
בחלק מהפרקים שמורק וסיאורדיה מארחות בעל מקצוע שיכול לתת ערך מוסף לדיון בתחום מסוים. בין המתארחים ניתן למנות את יוצרי הסרטים התיעודיים טלי שמש, אסף סודרי, דבורית שרגל ולימור פנחסוב, את הקרימינולוג הקליני ד"ר יואל שפרן, את הפסיכולוגית ספיר אשר, את הרופא ד"ר עמרי יוסף, ובעלי מקצוע נוספים.
אמוי
אפקט אוברט
אפקט אוברט (באנגלית: Oberth effect) קובע כי מנוע רקטי צורך פחות אנרגיה כאשר נע במהירות גבוהה מאשר במהירות נמוכה. האפקט נקבע על ידי הרמן אוברט ונקרא על שמו.
במסלול של גופים ממונעים סביב כדור הארץ, לדוגמה, תמרונים (הפעלת המנועים) לצורך הגדלת מסלול ההקפה, הנעשים בפריגיאה, הם היעילים ביותר.
בפריגיאה, מהירות הגוף היא הגבוהה ביותר. לכן, בנקודת הפריגיאה, קל יותר להפוך כוח לאנרגיה קינטית.
כתיאור אינטואיטיבי ניתן לומר כי בפריגיאה יש לדלק יותר אנרגיה קינטית והדבר מתורגם ליותר צפיפות אנרגיה של הדלק. המנוע יותר יעיל. (בדרך כלל יהיה זה מנוע רקטי).
Le plus beau jour de ma vie
Le plus beau jour de ma vie (בעברית: היום היפה בחיי) היא שיר שבוצע על ידי הזמרת הבלגית, מוני מארק. השיר ייצג את בלגיה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי קלוד אליקס, הולחן על ידי דייוויד בי ונוצח על ידי ליאו סוריס. השיר הושר עשירי בסדר ההופעות, לפני גרמניה ואחרי שווייץ.
רקע.
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר, עומדת מארק ומתארת את יום חתונתה. על פי השיר, יום חתונתה הוא יומה היפה בחייה.
באירוויזיון.
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של בלגיה בתחרות, "Messieurs les noyés de la Seine", בוצע על ידי הזמר פוד לקלרק.
פטריק ואן לוון
פטריק ואן לוון (בהולנדית: Patrick Van Leeuwen; נולד ב-8 באוגוסט 1969) הוא מאמן כדורגל הולנדי, המאמן את קבוצת זוריה לוהנסק.
ביוגרפיה.
ואן לוון החל את קריירת הניהול בקבוצות כדורגל בשנת 2000, כשהצטרף לפיינורד מליגת העל ההולנדית כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער וחלק ממערך הסקאוטינג של המועדון, תפקידים אותם ביצע עד 2006. ב-2006 הצטרף לשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית בתפקיד זהה, ושם היה עד 2013.
ב-2013 הצטרף ואן לוון לקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית כמנהל הספורטיבי של המועדון. במהלך תקופתו סיימה הקבוצה כסגנית אלופה, העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית, וזכתה פעמיים בגביע הקזחי, עד שעזב את המועדון בסוף 2015.