בשנת 2006 ניסה בית המלוכה לקדם חוק נישואים וגירושים אזרחיים, אך צעד זה נבלם על ידי מספר מפלגות דתיות בפרלמנט.
זכויות להט"ב.
כבר בשנת 1976 הייתה הומוסקסואליות מותרת על פי החוק בבחריין. עם זאת, קיימים במדינה מספר חוקים בהם מוגדרים "מעשים מגונים" או "עבירות מוסר" המופעלים לעיתים נגד הומוסקסואלים.
זכויות עובדים.
על פי ארגון Human Rights Watch, נכון לשנת 2011 היו בבחריין יותר מ-458,000 עובדים זרים, בעיקר מהודו, פקיסטן ובנגלדש. רבים מהם סבלו מהלנת שכר, החרמת דרכונים, תנאי דיור לא-הולמים, שעות עבודה רבות והתעמרות. על פי הדו"ח, אמצעי ההגנה הממשלתיים "לרוב אינם יעילים."
באוגוסט 2009 נחקק בבחריין חוק המאפשר לעובדים זרים להחליף מקום עבודה, אך על פי דו"ח הארגון, עובדים רבים לא מודעים לזכות זו.
רשימה של טיסות חלל מאוישות
זוהי רשימה של כל טיסות החלל המאוישות לאורך ההיסטוריה. טיסת חלל מאוישת מתרחשת כאשר צוות אנושי טס בחללית אל החלל החיצון.
ישנן שתי הגדרות לטיסת חלל. הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה מגדירה את הגבול שבין אטמוספירת כדור הארץ לחלל החיצון ב-100 קילומטרים מעל גובה פני הים. גבול זה מכונה קו קרמן. נוסף על כך, ארצות הברית מעניקה כנפי אסטרונאוט לאישים מוסמכים אשר הטיסו טיסת חלל מעל 80 קילומטרים. רשימה זו מתייחסת למוסכמה הבינלאומית המקובלת של הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה וכוללת את כל טיסות החלל שהגיעו לגובה של 100 ק"מ ויותר או ששוגרו עבור מטרה זו אך כשלו.
נכון ל-13 באוקטובר 2021, עת שוגרה טיסת NS18 של בלו אוריג'ין, נעשו 339 ניסיונות שיגור של טיסות חלל מאוישות; 336 מתוכן הגיעו לחלל (326 טיסות מסלוליות ו-10 טיסות תת-מסלוליות). שלושה שיגורים לא עברו את קו קרמן (100 ק"מ) ולכן לא נחשבות כטיסות חלל. טיסות אלו הן; אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר ושתי טיסות סויוז (T-10a ו-MS-10) אשר בוטלו בעת טיסה. שלוש טיסות נוספות אשר הגיעו לחלל נגמרו באובדן הצוות בעת חזרתם לכדור הארץ. טיסות אלו הן סויוז 1, סויוז 11 ואסון מעבורת החלל קולומביה.
טיסות חלל לפי מדינות.
מאז שנת 1961, שלוש מדינות (ברית המועצות/רוסיה, ארצות הברית וסין) ביצעו טיסות חלל מאוישות באמצעות שנים עשר רכבי חלל שונים.
רכס אייסנהאוור
פרשת מותו של אהוביה סנדק
פרשת מותו של אהוביה סנדק אירעה ב-21 בדצמבר 2020 ובה נהרג הנער אהוביה סנדק בעקבות התהפכות רכב בסמוך להתנחלות כוכב השחר שבהרי בנימין.
בלשי משטרה מימ"ר ש"י שחשדו בחמישה צעירים מנוער הגבעות כי יידו אבנים לעבר פלסטינים, ביצעו מרדף אחרי המכונית בה נסעו חמשת הצעירים. המרדף הסתיים בהתנגשות בין רכב הבילוש לרכב הנמלט, שנהגו היה נער בן 16 שנהג ללא רישיון. כתוצאה מכך התהפך הרכב הנמלט, סנדק בן ה-16 נהרג וארבעה צעירים נוספים שהיו במכונית נפצעו קל עד בינוני.
בעקבות האירוע התקיימו הפגנות מחאה רבות בישראל בהשתתפות אלפים. המפגינים מחו על מותו של סנדק ודרשו לפתוח בחקירה בידי גורם עצמאי. חלק מההפגנות לוו בחסימות כבישים, הרס תשתיות, נזק לרכוש והתנכלויות על רקע גזעני. במספר הפגנות היו התנגשויות אלימות בין המשטרה למפגינים, במהלכן נפצעו אזרחים ושוטרים. ב-27 בינואר 2022 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על סגירת תיק החקירה נגד השוטרים המעורבים בפרשה.
האירוע.
ב-21 בדצמבר 2020, סמוך לשעה 12 בצהריים, בלשים מימ"ר ש"י שנסעו במכונית אזרחית, ביצעו מרדף גלוי אחרי מכונית שעקפה מחסום משטרתי שיושביה נחשדו ביידוי אבנים לעבר פלסטינים. לדברי השוטרים נסע הרכב הנמלט בזיגזג ובמהירות מופרזת. במהלך המרדף בכביש 449 באזור כוכב השחר, אירעה התנגשות בין שתי המכוניות. הרכב הנמלט התהפך ואחד מנוסעיו, אהוביה סנדק, נהרג. נוסעי הרכב הנמלט טענו שמכונית הבלשים ניגחה את מכוניתם בכוונה וכתוצאה מכך הם הועפו מהכביש והתהפכו.
בהודעה שמסרה המשטרה לבית המשפט זמן קצר לאחר האירוע היא טענה כי הרכב הנמלט התהפך בשל איבוד שליטה של הנהג. בהמשך חקירת התאונה, מסרו השוטרים כי התאונה אירעה כתוצאה מהתנגשות בין המכוניות, בעת ניסיונם של הבלשים לעקוף את הרכב הנמלט ובשל הנסיעה הפרועה של הרכב הנמלט.
על פי עדותו של שוטר שנכח באירוע, שניים מנוסעי הרכב יצאו מן הרכב בכוחות עצמם כשהם מתקשים לנוע ונאזקו על ידי השוטרים. שני נוסעים אחרים חולצו על ידי חובש מכוחות ההצלה שהוזעקו לאירוע. כוחות ההצלה שאלו בזירה את הנערים, חבריו של אהוביה סנדק, כמה נערים היו ברכב, כדי לוודא שאין עוד פצוע שהם לא מצאו בזירה. הם שתקו, כי חשבו שהוא הצליח להימלט מהזירה. רק לאחר למעלה משעה, לאחר עזיבת כוחות ההצלה, התגלתה גופתו הלכודה של סנדק מתחת למכונית, במסגרת סריקת הרכב לצורך איסוף ראיות.
מניעת גישה לזירת האירוע.
כמקובל בזירות אירוע של תאונות דרכים קטלניות, מנעו השוטרים כל גישה לזירה, בין השאר מאנשי זק"א, מעורך הדין מטעם ארגון "חוננו", מבוחן תנועה שהארגון הזמין כדי לבחון את הזירה ומעיתונאים. גם חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', שניסה לגשת לזירת האירוע, נבלם בתחילה בידי שוטרים. יו"ר הכנסת, יריב לוין, גינה את חסימתו.
חקירת האירוע.
חקירת נוסעי הרכב הנמלט.
ארבעת נוסעי הרכב הנמלט נעצרו בידי המשטרה מיד לאחר התאונה, ובהמשך שוחררו. שניים מהם חשודים בהמתה בקלות דעת, בהפקרה לאחר פגיעה, ביידוי אבנים, בעבירות תנועה ובעבירות נוספות, והם מיוצגים על ידי עורכי דין מארגון "חוננו".
עתירה לבג"ץ בדרישה לאסור על המשטרה לחקור את האירוע, בנימוק כי "על פי פקודת המשטרה חל איסור על המשטרה לחקור אירועים בהם השוטרים חשודים גם הם" נדחתה פה אחד על ידי הרכב השופטים.
חקירת השוטרים המעורבים.
חקירת האירוע מתנהלת על ידי צוות חקירה משותף למשטרה ולמח"ש, בליווי פרקליטות מחוז ירושלים ופרקליטי מח"ש, זאת עקב מעורבות אזרחים שאין בסמכות מח"ש לחקור. תשעה שוטרים נחקרו על ידי מח"ש, מתוכם ארבעת השוטרים שהשתתפו במרדף ונחקרו תחת אזהרה שלושה ימים לאחר האירוע. מאוחר יותר נעצר אחד השוטרים המעורבים בחשד לשיבוש הליכי חקירה, בעקבות ראיון שנתן לכתב מעריב קלמן ליבסקינד, ושוחרר לאחר החקירה.
למחרת האירוע, ב-22 בדצמבר, הגישו הוריו של אהוביה תלונה למח"ש נגד השוטרים המעורבים באירוע, בשל חשד לרצח באדישות. בהמשך טען עורך דין של ארגון "חוננו" כי מומחה לחקר תאונות דרכים כתב חוות דעת לפיה המכונית התהפכה לאחר שניידת המשטרה התנגשה בה, בניגוד לעדות השוטרים. הוריו של סנדק ביקשו מינוי שופט חוקר, אך השופט אליעד וינשל דחה על הסף את הבקשה.
לבקשת המשטרה, בית המשפט הוציא צו איסור פרסום על שמות השוטרים המעורבים, על שניים מהם הוצבה אבטחה עקב חשש להתנכלות, והם הוגדרו כמאוימים בדרגה הגבוהה ביותר.
ב-27 בינואר 2022 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על סגירת תיק החקירה נגד השוטרים המעורבים בפרשה.
בדיקה בכנסת.
בנובמבר 2021 החליטה הכנסת על הקמת ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון וועדת ביטחון הפנים, שתדון בנסיבות מותו של אהוביה סנדק.
בעקבות האירוע.
האירוע התפרסם במהירות, ותמונות וסרטונים המתעדים את המכונית ההפוכה ואת השוטרים המונעים מחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' להיכנס לזירה, הופצו ברשתות החברתיות ושודרו בכלי התקשורת.
הפגנות.
כבר ביום האירוע, ב-21 בדצמבר, התקיימו הפגנות מחאה סמוך לחוות גלעד ובכניסה לבית החולים הדסה הר הצופים - שם אושפזו ארבעת הנערים שנפצעו באירוע. במהלך השבועיים שלאחר מכן, התקיימו הפגנות במוקדים שונים בארץ. בחלק מההפגנות לקחו חלק גם חברי כנסת. ב-29 בדצמבר, התקיימה הפגנה מחוץ לגבולות ישראל מול הקונסוליה הישראלית בעיר ניו-יורק שבארצות הברית. הפגנות רבות לוו באלימות ובעימותים בין המפגינים לבין השוטרים, במעצרם של עשרות מפגינים, ובפציעתם של שוטרים ומפגינים רבים. המשטרה הפעילה מכתזיות בניסיון לפזר את המוחים, גם במתחמים המאושרים. המפגינים דרשו להעמיד לדין את השוטרים, לסגור את ימ"ר ש"י, וכן שגורם חיצוני יחקור את הפרשה.
ארבעים יום אחרי מותו של סנדק פתח פעיל הימין אלישוב הר-שלום בשביתת רעב מול ביתו של השר לביטחון הפנים, בדרישה לחקור את האירוע.
בנובמבר שנה לאחר מכן התחדשו ההפגנות לקראת ההכרעה בתיק במלאת שנה למקרה. ב-24 בנובמבר הוצת בקריית ארבע רכב של קצין משטרה, ולידו נכתב "ד"ש מאהוביה".
אלימות נגד פלסטינים.
במהלך המחאה נרשמו עשרות אירועי אלימות נגד פלסטינים, בהם מקרי הצתה, תקיפה ויידוי אבנים על מכוניות פלסטיניות. ב-23.12.20 תקפו כ-30 מתנחלים רעולי פנים את השכונה הדרום-מזרחית של הכפר ג'אלוד, במחוז שכם, ותקפו באבנים בתים וניפצו מצלמת אבטחה ואת שמשותיהם של שלושה כלי-רכב לאחר פעולה זו. נמלטו לכיוון המאחז אחיה. ב-26.12.20, בסיומה של הפגנה מול המטה הארצי של המשטרה במחאה על מות סנדק החלו עשרות מתנחלים ליידות אבנים על בתים ומכוניות בשכונת אבו טאעה שבגבעה הצרפתית כשהם מנפצים חלון בית ושמשות מכוניות.
תגובות.
ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, שוחח עם הוריו של אהוביה והזמין אותם לפגישה בלשכתו. השר לביטחון הפנים, אמיר אוחנה, התחייב, בביקור אצל משפחת סנדק, "לגלות את האמת על מה שקרה". הרב הראשי לישראל, הרב דוד לאו, כתב למשפחתו של אהוביה: .
עם פתיחת החקירה נשמעו טענות על שיבושים, טשטוש ראיות וטיוח, בין השאר מפי חברי כנסת, ראשי מועצות, רבנים ואישי ציבור.
כמאתיים רבנים חתמו על קריאה להקים ועדת חקירה חיצונית שתחקור את התנהלות השוטרים בפרשת מותו של אהוביה. השר רפי פרץ ו-18 ח"כים נוספים מהליכוד, ש"ס, יהדות התורה וימינה חתמו על קריאה לשר המשפטים להקים ועדת חקירה עצמאית.