ישנו תכנון לבנות מחדש את כביש הרחוב מתחילתו ועד סופו ולהוסיף לו שני מסלולים באופן סדיר (חלק מהרחוב כולל רק נתיב אחד), שבילי אופניים וחנויות רחוב נוספות גם בחלקיו הצפוניים, בדומה לרחובות כצנלסון וסוקולוב. עבור המבצע הוקצו 1.428 מיליון שקל, מהלך שספג ביקורות מצד האופוזיציה בעירייה.
בנוסף, תכנון המטרו הארצי כולל חמש תחנות בעיר כפר סבא, אחת מהן ברחוב תל חי.
קאראקלפאקים
הקַאראקלְפָּאקִים, קרקלפקים או כְּארַאכְלַפָּאקִים הם קבוצה אתנית טורקית, ומוצאם קאראקלפאקסטן בצפון מערב אוזבקיסטן. במהלך המאה ה-18, הם התיישבו באזור התחתון של נהר אמו דריה ובדלתא (לשעבר) של ימת אראל. השם "קאראקלפאק" בא מהמילים: "קארא" שפירושה שחור ו"קלפאק" שפירושה כובע. הקאראקלפאקים מונים כ-620,000 איש, ומתוכם כ-500,000 מתגוררים ברפובליקת קאראקלפאקסטן.
מולדת.
האוכלוסייה הקאראקלפאקית מוגבלת בעיקר לחלק המרכזי של קאראקלפאקסטן הנחצה על ידי נהר האמו דריה. הקהילות הגדולות גרות בנוקוס, בירת קאראקלפאקסטן ובערים הגדולות שמסביב, כגון טאחטאיטש, חודזלי, שימבאיי, שומאנאיי וקונגרד. קאראקלפאקים כפריים מתגוררים בעיקר בחוות קולקטיביות או חוות מדיניות, שרובן הופרטו לאחרונה.
קאראקלפאקים כפריים רבים הושפעו קשות מהתייבשות ימת אראל, שהרסה את ענף הדיג המקומי יחד עם חלק ניכר מאדמות המרעה והחקלאיות בצפון הדלתא. לקאראקלפאקים אין לאן ללכת. מרבית קאראקלפאקסטן תפוסה על ידי מדבר - קיזילקום במזרח, מישור האוסטיורט הצחיח במערב, וכעת מדבר ארל קום הצומח בצפון, פעם מרכז ימת אראל.
אף על פי שמולדתם נושאת את שמם, הקאראקלפאקים אינם הקבוצה האתנית הגדולה ביותר שחיה בקאראקלפאקסטן. מספרם של האוזבקים עולה עליהם יותר ויותר, ורבים מהם מעודדים על ידי הממשלה לעבור לאזור החקלאי העשיר סביב טורטקול וברוני.
שפה.
השפה הקאראקלפאקית שייכת לקבוצת קיפצ'ק-נוגאי, כחלק ממשפחת השפות טורקיות הכוללות גם קזחית ונוגאית.
הקאראקלפאקית המדוברת כוללת שני ניבים: הניב הצפון-מזרחי והניב הדרום-מערבי. קאראקלפאקית כתובה משתמשת בשתי צורות כתיבה: האלפבית הקירילי והאלפבית לטיני, כאשר הקודם היה סטנדרטי במהלך ברית המועצות, והאחרון התבסס על הרפורמה האלפביתית של אוזבקיסטן בשביל אוזבקית. לפני ברית המועצות, קאראקלפאקית נכתבה לעיתים רחוקות, אך כשהתמשו בה כתבו אותה באלפבית הפרסי.
בגלל הגאוגרפיה וההיסטוריה של הקאראקלפאקים, הקאראקלפאקית הושפעה מאוזבקית, מונגולית, טג'יקית ורוסית. שפת פידג'ין קאראקלפאקית-אוזבקית מדוברת לרוב על ידי הדו-לשוניים בשתי השפות.
מקורות.
המילה קאראקלפאק נגזרת מהכתיב הקירילי הרוסי של שמם והפכה לשם המקובל לקאראקלפאקים במערב. הקאראקלפאקים מכנים את עצמם כאראכלפאקים, בעוד האוזבקים קוראים להם כוראכלפוקס. פירוש המילה היא "כובע שחור" וגרמה בעבר לבלבול רב, מכיוון שהיסטוריונים קישרו אותם עם עמים קודמים אחרים, שנשאו את הכינוי "כובע שחור" בשפות סלאביות. דיווחים רבים ממשיכים לקשר בין קאראקלפאקים של ימינו לבין קונפדרציה טורקית מין המאה ה-11 המכונה "צ'רניה קלובוקי", ששמה פירושו גם "כובע שחור" ברוסית. צ'רניה קלובוקי היו שכירי חרב של נסיכות קייב. מלבד העובדה שלשמותיהם יש את אותה משמעות, אין שום ראיות ארכאולוגיות או היסטוריות שקושרות בין שתי הקבוצות הללו. כובע הקאראקול מיוצר מהפרווה של כבשת קאראקול, שמקורה במרכז אסיה עם עדויות ארכאולוגיות המצביעות על הגזע שגדל שם ברציפות מאז שנת 1400 לפני הספירה. הגזע נקרא על שם קוראקול, שהיא עיר במחוז בוכרה באוזבקיסטן.
עדויות ארכאולוגיות אחרונות מצביעות כי הקאראקלפאקים יצרו קונפדרציה של שבטים שונים בין המאה ה-15 למאה ה-16 במיקום כלשהו לאורך סיר דריה או לשקע זהאני דריה, ליד השבט הקזחי-דרומי. זה יסביר מדוע שפתם, מנהגיהם ותרבותם דומים כל כך לתרבות הקזחית.
הקאראקלפאקים בעיקר מאמינים באסכולה החנפית באסלאם הסוני. סביר להניח כי הם אימצו את דת האסלאם בין המאה ה-10 למאה ה-13, תקופה בה הופיעו לראשונה כקבוצה אתנית מורחקת.
מסדרי דרווישים כגון הנקשבנדיה, הקובראוויאה, היסאווי והקלנדארי נפוצים למדי באזור זה. המסדר הדתי שביסס את הקשר החזק ביותר עם תושבי האזור הוא קובראוויה, שיש בה חסידים שיעים.
אף על פי שהיו 553 מסגדים בשנת 1914, לא נותרו היום מסגדים רבים. המסגדים הנותרים נמצאים בנו'קיס, טורטקול, סוג'לי ושימבאיי. עם זאת, מולות קאראקלפאקים נוהגים להשתמש בבתיהם לתפילות יום שישי.
כשהכל יגמר
כשהכל יגמר הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ב-2 בנובמבר 2020, על ידי חברת התקליטים ש. חדד הפקות בע"מ, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר היה לשירה הראשון של חדד, שלא יצא על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.
השיר הגיע למקום הראשון במדיה פורסט.
בחודש דצמבר השיר נכנס לפלייליסטים של התחנות רשת ג' וגלגלצ.
במצעד השנתי של mako ו-טיקטוק לשנת התשפ"א השיר הגיע למקום ה-23.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי אייל דביר, תמר יהלומי ויונתן קלימי והופק על ידי יהלומי וקלימי גם כן. השיר זכה להצלחה ארצית והפך לשירה הראשון של חדד שהצליח לכבוש את פסגת מדיה פורסט, מזה 3 שנים; ב-19 במרץ 2017, הצליח להיטה "היית איתה", לכבוש את הפסגה למשך שלושה שבועות רצופים.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-50,000 מיליון השמעות.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-2 בנובמבר 2020. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את חדד כשהיא נכנסת לתוך אולם בית הקולנוע של סינמה סיטי גלילות. בהמשך, היא מתיישבת כשהיא לבדה ומתחילה לשיר את השיר. לאורכו של הקליפ, מוצגים קטעי וידאו של מעריציה ולבסוף, ניתן לראות את הבת שלה.
נכון לנובמבר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מחצי מיליון צפיות.
נגריאמה
נגריאמה (ביפנית: 流山市) היא עיר הממוקמת במחוז צ'יבה, יפן.
היסטוריה.
ב-1 באפריל 1889, נגריאמה הוקמה ושימשה כעיר נמל על נהר אדו. ב-1 בינואר 1952, נגריאמה התמזגה עם העיירה הסמוכה אליה, אדוגאווה. נגריאמה קיבלה מעמד של עיר ב-1 בינואר 1967.
אוכלוסייה.
בשנת 2019, אוכלוסיית העיר הוערכה ב-192,443 נפשות. באותה השנה, צפיפותה של העיר הוערכה ב-5,449 נפש על קמ"ר. בין השנים 2006–2019, אוכלוסייתה של העיר גדלה ב-20%.
חינוך.
בעיר פעולות שלוש אוניברסיטאות: אוניברסיטת אדוגאווה, אוניברסיטת טויו גאקואן ומכללת אדוגאווה ג'וניור.
ערים תאומות.
לנגריאמה יש שלושה ערים תאומות וכולן ערים יפניות.
אין סוף ללילה
אין סוף ללילה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, שקופים 2. השיר יצא לאור ב-1 בנובמבר 2020 כסינגל הראשון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי קרן פלס והופק על ידי גלעד שמואלי. השיר נכתב מספר שנים לפני צאתו כסינגל, והופיע במסגרת סיבוב ההופעות של פלס בשנת 2014, לבד על הפסנתר, וכן במסגרת הופעותיה לקידום האלבום שקופים בשנת 2019.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-1 בנובמבר 2020. הוא צולם באי היווני פארוס, בעת הגל השני של מגפת הקורונה. פלס סיפרה כי הקליפ צולם על ידי בחור מלבנון וסיפרה כי "יום אחד פגשתי בחור צעיר בדוכן עלי גפן ממולאים והוא סיפר לי שברח מלבנון אחרי הפיצוץ בנמל ביירות, השאיר שם את כל ציוד הצילום שלו ומאז מחפש דרך חדשה. מצאנו זה את זו. החלטנו לצלם ביחד קליפ".
הסליק במרחביה
הסליק במרחביה היה הסליק המרכזי לאחסנה וטיפול בנשק לא חוקי של קיבוץ מרחביה. נבנה במרתפו של בית הילדים בשנות ה-30. הסליק נחשף ב-1968 והפך לאתר מורשת לאחר תהליך שימור.
רקע.
קיבוץ מרחביה הוקם ב-1929. כבר מהקמתו הוכנו בו סליקים פשוטים בהם אוחסן נשק מגן וזאת כחלק מהלקחים של מאורעות תרפ"ט. עם הזמן הגיעו חברי הקיבוץ למסקנה שיש צורך בבניית סליק גדול יותר ומוגן יותר. רצון זה נבע, בין השאר, גם ממאמצי הבריטים לאיתור סליקים ברחבי הארץ, תוך שימוש במגלי מתכות, דבר שהגביר את החשש שפתרונות ההסלקה הקיימים אינם בטוחים עוד וגדולים הסיכויים שייתגלו בחיפוש.
ההיסטוריה של הסליק.
בניית הסליק החלה ב-1935 ומספר מצומצם של חברי קיבוץ (5 חברים בראשות משה מן) היה שותף סוד ופעיל בהקמת הסליק. הסליק תוכנן להשתלב בבית הילדים שהיה בתהליך הקמה באותו זמן.
הסליק עצמו נבנה במרתף הבניין והגישה אליו הייתה מארון בחדר האוכל של הילדים בקומת הקרקע. בארון שבחדר האוכל נבנתה רצפה שהותקנה על גבי בורג שחובר למנגנון תופים וכבלים שנלקח ממכונת הדייש של הקיבוץ. כדי להניע את המערכת חוברו התופים והכבלים לידית אותה נדרש לסובב כדי להוריד ולהעלות את הרצפה. הנקודה בקיר, בה הוכנסה הידית הסוותה כנקודת חשמל. במהלך בניית בית הילדים הוכנסו בקירותיו תעלות האוורור של הסליק שהובילו לגג.
החל מ-1936, לאחר השלמתו, שימש הסליק את חברי הקיבוץ לאחסון וטיפול בנשק. הבריטים הגיעו מספר פעמים לקיבוץ לחפש סליקים (כולל בשבת השחורה) אך הסליק לא נתגלה.
אחריתו של הסליק.
לאחר סיום מלחמת העצמאות הוחזרו כלי הנשק לסליק וחמשת חברי הסוד החליטו להשאירם שם ולא לגלות את מקומו. ב-1968, במסגרת מבצע החזרת ציוד לצה"ל לאחר מלחמת ששת הימים, החליטו החברים לחשוף את הסליק וכל הציוד והנשק שבו הועבר למשטרת עפולה. במהלך חשיפת הסליק נפרץ פתח בקיר שאיפשר גישה קלה אליו. לאחר פינויו אוחסנו בו חומרים של הארכיון ששכן לייד אולם הסליק ננטש כשהארכיון עבר למקום אחר.