מערכות למרחבים פתוחים נחשבות בדרך כלל למקצועיות יותר, מכיוון שהאלגוריתם הדרוש להפעלתם מורכב הרבה יותר, מאשר תוכנות למרחבים סגורים, שבהם העצמים בדרך כלל גדולים ומספר ההפרעות הפוטנציאליות קטן ואף ניתן לבקרה ושליטה.
תכונות מתקדמות.
מעבר לניסיון ללכוד תנועות של עצמים, במערכות מקצועיות נעשה ניסיון לגבש את הפיקסלים לצורת עצם, לסווג את האובייקט הנע, לנתח את התנועה ולהבין את החוקיות שבה. פרמטרים נוספים שניתן לשלוט בהם בתוכנות אלו, הוא רגישות לניגודיות בין הצבעים, רגישות לגודל אובייקט הנע (כך אפשר לקבוע שהתוכנה תזהה תנועת מכוניות אבל לא אנשים, או אנשים אבל לא בעלי חיים קטנים), ורגישות למהירות תנועת האובייקט, (כך אפשר לקבוע שאדם העומד במקום אחד וזז מעט לא יזוהה, בניגוד לאדם שהולך בהליכה נמרצת).
במערכות מקצועיות קיימות תכונות נוספות כמו מיסוך אזורים לגילוי תנועה (אזורי חוסר עניין) ותיחום אזורים (אזורי עניין) שבהם ניתן לקבוע פרמטרים שונים משאר התמונה, כמו למשל לקבוע רגישות שונה לגודל עצם או מהירותו באזורים שונים, ורגישות שונה לקונטרסט של האובייקט מהרקע שלו (יזהה רק כשיש ניגוד בולט בין האובייקט לרקע). ישנן תוכנות שמשתמשות ב"תיל ממעיד" וירטואלי (Tripwire), או "גדר וירטואלית" (Virtual Fence) - קו דמיוני שמצויר על גבי תמונת הווידאו, שחצייתו ומעבר מצידו האחד לצידו השני יגרום לגילוי תנועה, אבל תנועה משני צדדיו תהיה חוקית ולא תיצור גילוי תנועה. ישנן תוכנות שתומכות בפרספקטיבה, כך שאם נקבע שהרגישות לגילוי תנועה תוגדר לגודל אדם, היא תבדק על פי המרחק של האובייקט מהמצלמה. ישנן מערכות שניתן למדוד את מרחק התנועה, ולקבוע שתנועה שאיננה עולה על מרחק שנקבע לא תיצור התראה. במערכות אחרות משולבת יכולת מעקב אחר אובייקט, וצפיית מיקומו גם כאשר הוא מוסתר בתנועתו לפרקים מהמצלמה, כמו למשל תנועת אדם בין עצים.
עוד ניתן לאבחן את כיוון התנועה, ולקבוע שתהיה התראה רק במקרה שיש תנועה בכיוון מסוים. (למשל בשדות תעופה כאשר הליכת נוסעים מותרת בכניסה למטוס רק בכיוון אחד). או שהתנועה תדווח לפי סוג האובייקט, למשל על כלי רכב ובני אדם ולא בעלי חיים, חרקים ועופות. בתכנות רבות משורטט וקטור של תנועת האובייקט על פני המסך, כדי להתמצא בתנועת האובייקט, וכדי לאפשר בדיקת התנועה בשלב מאוחר יותר. לעיתים משולבות במערכות כאלו תכונות נוספות כמו למשל תכונה של גילוי שינויי בסיס בווידאו, כמו למשל גילוי חפץ חשוד, שמאתרת חפץ נייח, שהושם במקום מעבר לזמן שנקבע, או זיהוי אובייקט שנע, גם במצב נייח.
בתחום הגבוה של גילוי תנועה, ישנן מערכות סורקות שמכסות תא שטח גדול, ומנסות לגלות תנועה תוך כדי תנועתה של המצלמה, וכן מערכות "מכ"ם אופטי", שסורקות רצועה שטח גדול במהירות ומשוות את תאי השטח מסריקה לסריקה. במקרים אלו מדובר באתגרים שיש לפתור, שכן תנועתה של המצלמה עצמה יוצרת כעין גילוי תנועה בשל השתנות הרקע.
טכניקה.
בדרך כלל משולבים בתוכנות מעין אלו, פילטרים שונים להגברת יעילות המערכת, כמו פילטר ליצוב שינויי תאורה (הסרת תדרים נמוכים) ומניעת הבהובים, כדי לקבל תמונה יציבה. פילטרים להסרת רעשים, ופילטרים לייצוב תמונה, כדי שיהיה אפשר לבצע גילוי תנועה גם במצב שבו המצלמה רועדת, וזרם הווידאו איננו יציב, למשל במקרה מצלמות על עמודים גבוהים שזזים ברוח חזקה, או במקרה של מצלמה סורקת, הנמצאת בתנועה וסורקת תאי שטח משתנים.
כדי שגילוי התנועה יהיה יעיל, נהוג להוריד את עומק הצבע לגווני אפור, כך שכל פיקסל ייצג רק 256 גוונים שבין שחור ללבן, במקום עשרות אלפי ומיליוני אפשרויות של גוני צבע. לעיתים נהוג גם להוריד את הרזולוציה של התמונה לפני בדיקתה, מכיוון שבדיקת גילוי תנועה ברזולוציה גבוהה, זוללת את משאבי המחשב. שיטה נוספת לייעל את גילוי התנועה, הוא להקטין את מספר הפריימים בשנייה למספר נמוך יותר ("דילול פריימים"). נהוג לנקוט בשיטה זו במיוחד כאשר מחשב אחד מבצע גילוי תנועה במקביל במספר ערוצים או כאשר קיים מחשב עם יכולת עיבוד נמוכה.
סוגים שונים של מערכות גילוי תנועה.
במערכות מקצועיות קיימים כמה סוגים של גילוי תנועה:
קיימות אף מערכות מקצועיות שמשלבות מעקב של המצלמה אחרי העצם הנע. ניתן לבצע גילוי תנועה לא רק במערכות אופטיות רגילות אלא גם במצלמות תרמיות, ובכך להרחיב את הטכנולוגיה הזו גם לתנאי חשיכה מוחלטים.
יישומים.
ראשיתם של יישומי גילוי תנועה החל בתחומי האבטחה המקצועיים. יישומיים אלו מיועדים לאבטחה של בסיסים ומתקנים רגישים, גבולות, מתקני חברות, קמפוסים ושדות תעופה. עלותם של יישומים זו מוערכת בין אלפי לעשרות אלפי שקלים לכל נקודת ניטור, ותפעולן מורכב ומתוחכם (לרוב מצריך חדר בקרה ייעודי) ואיננו מתאים בדרך כלל למשתמש ביתי.
בתחילת המאה ה-21 עקב פריחתן של מצלמות האינטרנט, החלו להופיע מוצרים ביתיים פשוטים וזולים המיועדים לשימוש ביתי, בשילוב עם מצלמות אינטרנט פשוטות. ככל שתחום המצלמות יתפתח, תחום זה עשוי להחליף את מערכות האזעקה המסורתיות או להשתלב לצידן, בשל יתרונותיו. בעשור הראשון של המאה ה-21 גילוי תנועה מתחיל להיות משולב במצלמות וידאו זולות לרכבים, ואף בהתקנים ניידים כמו מצלמת IP ומקליט DVR לרכב (אם כי ראוי לציין שברוב המקרים לא מדובר במקרים אלו בגילוי תנועה איכותי, וקשה לסמוך עליהם שיתנו אינדיקציות טובות).
במקביל ליישומים הצבאיים ישנם יישומים אזרחיים המשתמשים בגילוי תנועה: החל ממערכות אזעקה, השגחה ובקרה ועד כימות אובייקטים כאנשים ורכבים העוברים בתא שטח מסוים וניסויי מעבדה הבודקים תגובות של חיות לטיפולים תרופתיים. זיהוי מכוניות העוברות בכבישי אגרה, וביצוע OCR של לוחית הרכב. לאחרונה התפרסם כי חברה ישראלית בשיתוף קוריאני מפתחת מערכת לניטור מתרחצים בחופי הים.
בעוד שבתחום החובבני והביתי קיימות בעולם מספר רב של חברות העוסקות בו, בתחום המקצועי קיימות בעולם מספר קטן של חברות, ובהן בולטות במיוחד מספר חברות ישראליות.
שיטות לגילוי תנועה.
ישנן מספר גישות לזהות גילוי תנועה ולכל גישה יתרונות וחסרונות:
גילוי התנועה יכול להיות מיושם בתוכנה אך גם בחומרה, בכרטיס או שבב ייעודי. ישנן מצלמות שמשלבות גילוי תנועה בחומרה בתוך המצלמה ללא צורך בשימוש במחשב אישי ובתוכנה נילוות וישנן מערכות הקלטה DVR שמיישמות גילוי תנועה בחומרה. וכמובן, שלכל גישה יש יתרונות וחסרונות. יישום בחומרה מאפשר למערכת להיות ממוזערת, יעילה מבחינה אנרגטית, ומהירה, מבטל תלות במחשב ומערכת הפעלה, ומאפשר להרכיבה כמערכת משובצת מחשב בהתקני ווידאו, ואילו יישום בתוכנה מאפשר למערכת להיות גמישה, פתוחה ומורכבת יותר, ניתנת לשדרוגים בקלות, לא מצריכה מערכת ייעודית, וביצועיה מתקדמים ביחס ישר להתקדמות הטכנולוגית של המחשוב הבסיסי.
How To Dismantle An Atomic Bomb
How To Dismantle An Atomic Bomb (בעברית - איך לנטרל פצצת אטום), הוא אלבום האולפן ה-11 מאת להקת הרוק האירית, U2, שיצא בנובמבר 2004.
עם יציאתו, הגיע האלבום למקום הראשון במצעדים ביותר מ-30 מדינות ברחבי העולם, ביניהן: ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, קנדה ואירלנד, ארץ מולדתם של חברי הלהקה.
ביולי 2004 נגנבה גרסה ראשונית של האלבום מאולפן הקלטות בניס, צרפת, וכך נוצר חשש שגרסה זו תופץ ברשת. בעקבות כך, הודיע בונו, סולן הלהקה, שבמקרה והאלבום ידלוף לרשת יהיה ניתן להוריד אותו מיידית בחנות המוזיקה המקוונת של חברת אפל, iTunes, והוא יופיע בחנויות כחודש לאחר מכן. לבסוף, האלבום לא דלף והוא יצא כמתוכנן בנובמבר 2004.
האלבום כיכב בטקס פרסי גראמי ה-48 (2006) וזכה ב־5 פרסים (ראה מידע מפורט בפרסי גראמי). בין הפרסים ניתן למנות את פרס גראמי לאלבום השנה.
האלבום היה מועמד גם לשני פרסים בטקס פרסי המוזיקה הבריטית ("Brit Awards"):
בשני הפרסים זכו גרין דיי ואלבומם "American Idiot".
פרסי גראמי.
פרס גראמי 2005.
הסינגל "Vertigo" זכה בכל שלושת הפרסים להם היה מועמד:
גראמי 2006.
האלבום והסינגלים מתוכו זיכו את הלהקה ב-5 פרסים (כל הפרסים להם היו מועמדים):
התפלגות היפרגאומטרית
התפלגות היפרגאומטרית היא התפלגות של המשתנה המקרי הבדיד הסופר את ההוצאות המוצלחות (ללא החזרה וללא חשיבות סדר) שיצאו בקבוצה חלקית, כאשר ידוע מספר ההצלחות האפשריות בסדרת הניסויים כולה. הסימון formula_1 מתאר שהמשתנה המקרי formula_2מתפלג היפרגאומטרית עם הפרמטרים formula_3,formula_4 ו-formula_5, אם הוא סופר את מספר ההצלחות ב-formula_5 הניסויים הראשונים (ללא החזרה) מתוך formula_4, כשידוע שבסדרת הניסויים כולה היו formula_3 הצלחות פוטנציאליות.
כך לדוגמה, התפלגות זו מתארת את מספר הכדורים הלבנים שמתקבלים כאשר מוציאים formula_5 כדורים מכד שיש בו formula_4 כדורים, ומתוכם יש formula_3 כדורים לבנים.
ההסתברות לכך ש- formula_12 היא formula_13.
שם ההתפלגות.
היחס formula_14 מבטא סדרה היפרגאומטרית, ומכאן שמה של ההתפלגות.
דוגמאות ויישומים.
אחת הדוגמאות הנפוצות לשימוש בהתפלגות היפרגאומטרית היא הוצאת כדורים מכד ללא החזרה.
בדוגמה ישנו כד עם D כדורים בצבע א' ו-S כדורים בצבע ב' ומוציאים n כדורים מהכד ללא החזרה, כדי לחשב את המשתנה המקרי של מס' הכדורים מצבע א' שייצאו מהכד יש להציב את הנתונים בנוסחה כאשר formula_15, ושאר הנתונים בהתאמה.
מנסרה (אופטיקה)