מגפת הקורונה המשיכה להשפיע על הליגה גם בעונת 2020/21. עקב הסיום המאוחר של העונה הקודמת, והמשך התפרצות המגפה, החליטו ה-NHL ואיגוד השחקנים על מבנה מיוחד לעונה 2020/21 כדי להתאים אותה ללוח הזמנים הצפוף ולהמשך המשבר הבריאותי. תחילת העונה נדחתה ל-13 בינואר 2021 והוחלט שהעונה הרגילה תכלול 56 משחקים בלבד. כדי לצמצם מגע בין קבוצות מאזורים שונים, ובפרט לצמצם מעברי גבול בין קנדה וארצות הברית, הוחלט גם על חלוקה מחודשת זמנית של הבתים - 7 הקבוצות הקנדיות של הליגה קובצו לבית אחד (הבית הצפוני), והקבוצות האמריקאיות שובצו לשלושת הבתים האחרים (מזרחי, מרכזי ומערבי) על פי חלוקה גאוגרפית בתוך ארצות הברית. עוד נקבע כי משחקי העונה הרגילה ושני הסיבובים הראשונים של הפלייאוף יתקיימו בתוך הבתים בלבד - קבוצה מבית אחד לא תפגוש קבוצה מבית אחר עד הסיבובים המאוחרים של הפלייאוף. נוכחות קהל במשחקים תיקבע על פי המצב הבריאותי בכל עיר מארחת.
רק בעונת 2021/22 שבה הליגה למבנה הבתים הרגיל שלה וללוח משחקים מלא של 82 משחקים לכל קבוצה בעונה הרגילה.
התרחבות נוספת - קבוצה בסיאטל ב-2021/22.
בכינוס בעלי הקבוצות בדצמבר 2018 הוחלט על קבלת בקשת ההתרחבות של קבוצת יזמים להקמת קבוצה חדשה בסיאטל. הקבוצה החדשה, סיאטל קראקן, הצטרפה לליגה בעונת 2021/22 כחברה בבית הפסיפי. באותה עונה עברה אריזונה קויוטיס לבית המרכזי כדי לפנות מקום לקבוצה החדשה, ובכך הושווה גודלם של הבתים ושל החטיבות בליגה - 8 קבוצות בכל בית ו-16 בכל חטיבה.
החזרה לאולימפיאדה משתבשת.
למרות כוונה לחזור למסגרת האולימפית ולקחת חלק באולימפיאדת בייג'ינג (2022), ולאחר שנחתם הסכם בין ה-NHL, ארגון השחקנים שלה, פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית והוועד האולימפי הבינלאומי - נסוגו ה-NHL וארגון השחקנים מכוונתם עקב התפרצות מחודשת של מגפת הקורונה שגרמה לדחיית משחקים רבים בעונת 2021/22, שהצורך בתאריכים חלופיים לקיומם לא איפשר את יציאת הליגה לפגרה לצורך האולימפיאדה.
קבוצות וחטיבות הליגה.
קבוצות הליגה מחולקות לשתי חטיבות: החטיבה המזרחית, הכוללת את קבוצות החלק המזרחי של צפון אמריקה (אזור הזמן המזרחי), והחטיבה המערבית הכוללת את הקבוצות שבחלק המרכזי ובחלק המערבי של היבשת (שאר אזורי הזמן). בכל חטיבה שני בתים - בחטיבה המזרחית הבתים הם המטרופוליטני והאטלנטי, ובחטיבה המערבית - המרכזי והפסיפי. גם חלוקת הבתים היא חלוקה גאוגרפית.
32 קבוצות הליגה מתחלקות באופן שווה בין החטיבות והבתים - 16 קבוצות בכל חטיבה, 8 בכל בית.
מבנה עונת NHL.
העונה ב-NHL נחלקת לשניים – עונה רגילה, הנמשכת מאוקטובר עד אפריל, ושלב פלייאוף הנמשך מאפריל ועד יוני. הפלייאוף מגיע לסיומו בסדרת הגמר על גביע סטנלי, שבסופה מוכתרת אלופת ה-NHL לאותה עונה.
העונה הרגילה.
בעונה הרגילה כל קבוצה משחקת 82 משחקים – 41 משחקי בית ו-41 משחקי חוץ (בשנים האחרונות מספר משחקים מתקיימים באולמות נייטרלים - באירופה, באסיה, או בערים בצפון אמריקה שאין להן קבוצות NHL - לצורכי שיווק).
כל קבוצה משחקת בעונה 3 או 4 פעמים מול כל יריבה מהבית שלה (26 משחקים בסך הכל), 3 פעמים מול כל יריבה מהבית האחר בחטיבה שלה (24 משחקים בסך הכל), ושני משחקים - משחק בית ומשחק חוץ - מול כל קבוצה מהחטיבה השנייה (32 משחקים בסך הכל). מבנה המשחקים מאפשר לכל קבוצה לארח ולהתארח מול כל קבוצה אחרת בליגה לפחות פעם אחת - במילים אחרות, כל קבוצה משחקת בכל 32 האולמות של הליגה במהלך העונה.
באמצע העונה, בחודשים ינואר-פברואר, עוצרת הליגה לפגרה קצרה עבור אירועי סוף שבוע ה"אול-סטאר" שבמרכזו משחק ה"אול-סטאר" עצמו - מפגש בין שתי קבוצות המורכבות ממיטב כוכבי הליגה. בשנים בהן מתקיימת אולימפיאדת החורף, אם שחקני ה-NHL משתתפים בה, מבוטל סוף שבוע ה"אול-סטאר" והליגה עוצרת לפגרה בת שבועיים במהלך האולימפיאדה.
על כל ניצחון מקבלת הקבוצה 2 נקודות בטבלה, ועל כל הפסד בהארכה או בדו-קרב חבטות עונשין – נקודה אחת. על הפסד בזמן החוקי של המשחק לא מקבלת הקבוצה נקודות. הרציונל מאחורי הענקת נקודה לקבוצה המפסידה בהארכה או בדו-קרב חבטות עונשין הוא לעודד קבוצות לתקוף במהלך ההארכה, כיוון שנקודה אחת כבר מובטחת ואפשר רק להרוויח משער ניצחון. אורך ההארכה הוא 5 דקות, והיא מתקיימת בשיטת "שער זהב" (באנגלית נקראת השיטה "sudden death", כלומר "מוות פתאומי") - כשאחת הקבוצות מבקיעה שער, המשחק מופסק והיא המנצחת. בהארכה משחקת כל קבוצה עם שני שחקנים פחות, כלומר - שלושה שחקני שדה ושוער בלבד (אם נגד אחת הקבוצות עומד עונש שנגרר מהזמן החוקי, וכדי שלא תישאר עם פחות משלושה שחקני שדה על הקרח, ממומש העונש על ידי תוספת שחקן שדה רביעי לקבוצה השנייה). אם אין הכרעה בתום ההארכה מתקיים דו-קרב חבטות עונשין בן 3 חבטות עונשין לכל קבוצה, ואם גם בסיומן אין הכרעה נמשך הקרב בחבטות עונשין לסירוגין עד שאחת הקבוצות מבקיעה והשנייה מחמיצה.
הפלייאוף.
בתום העונה הרגילה עולות 3 הראשונות בכל בית לפלייאוף, ואת שני המקומות הנותרים בכל חטיבה - מקומות המכונים Wild Card - תופסות הקבוצות הטובות ביותר מבין אלה שנותרו, על פי דירוגן בטבלה על בסיס חטיבתי (משמע, ייתכן מצב שמבית אחד בחטיבה תעלינה לפלייאוף חמש קבוצות, ומהבית השני תעלינה שלוש בלבד).
סדרות הפלייאוף מתקיימות בנפרד בכל חטיבה והן בשיטת "הטוב מ-7 משחקים", כלומר – המנצחת בארבעה משחקים היא המנצחת בסדרה ומתקדמת לסיבוב הבא, והמפסידה מודחת ומסיימת את העונה. למדורגת הגבוהה יותר יש יתרון ביתיות – שני המשחקים הראשונים, ובמידת הצורך גם המשחקים החמישי והשביעי, ישוחקו באולמה הביתי.
המדורגת ראשונה בחטיבה כולה משחקת בסיבוב הראשון של הפלייאוף נגד הקבוצה הנחותה מבין שתי קבוצות ה-Wild Card, ואלופת הבית השני בחטיבה נפגשת עם קבוצת ה-Wild Card השנייה. המדורגות 2 ו-3 בכל בית נפגשות זו עם זו. מנצחות הסיבוב הראשון נפגשות זו עם זו על אליפות הבית, ומנצחות הסיבוב השני - שהן אלופות שני בתי החטיבה - נפגשות בסיבוב השלישי, סדרת הגמר החטיבתי.
שיטת ההכרעה של משחקים שהסתיימו בשוויון בתום הזמן החוקי שונה מהעונה הרגילה. בפלייאוף משוחקת הארכה בת 20 דקות בשיטת "שער זהב", כאשר בניגוד לעונה הרגילה הקבוצות על הקרח שומרות על הרכב מלא של חמישה שחקני שדה ושוער. אם בהארכה לא הובקע שער מכריע, מתקיימת הארכה נוספת בת 20 דקות, וחוזר חלילה. לא מתקיימת הכרעה בדו-קרב חבטות עונשין. תאורטית, אם כן, יכול משחק פלייאוף ב-NHL להימשך עד אינסוף; בפועל, המשחק הארוך ביותר בתולדות פלייאוף ה-NHL נכון לדצמבר 2018 הוכרע בהארכה השישית.
סדרת הגמר על גביע סטנלי.
המנצחות בסיבוב השלישי (הגמר החטיבתי), שהן אלופות החטיבה המזרחית והחטיבה המערבית, נפגשות זו מול זו בסדרת הגמר על גביע סטנלי שמכתירה את אלופת ה-NHL. גם סדרת הגמר משוחקת בשיטת "הטוב מ-7 משחקים", כאשר יתרון הביתיות נקבע בהתאם לנקודות שצברה כל קבוצה בטבלה בעונה הרגילה, ללא קשר לדירוג שלה בתוך חטיבתה-שלה.
אבני החושן
מדינה יהודית
לולאת מביוס
רצועת מביוס
פיתיה
פיתיה (ביוונית עתיקה: Πυθία) היא דמות אדם אשר לפי אמונות שונות מקשרת בין האל לבני האדם, כלומר שומעת את בקשות האדם ועונה בשם האל.
הפיתיה מוכרת כיום בעיקר מהמיתולוגיה היוונית, אם כי גם אפיפיור בנצרות או כהני דת בדתות וכתות שנות בעולם אף הם נכללים בהגדרת ה"פיתיה". במיתולוגיה היוונית הייתה הפיתיה הדמות שקישרה בין האל לבין האדם באורקל. דמות זו הייתה כמעט תמיד אישה, מצויה במקום מרוחק, באווירה מסתורית, לעיתים בסביבת הרים, היוצרת אמון ופחד כאחד.
כשהאל רוצה להעביר מסר דרך הפיתיה הנתונה בשיכרון, הוא נכנס בגופה ומדבר מפיה. דבריה של הפיתיה בלתי מובנים לעיתים קרובות: מפי הפיתיה נפלטות מילים מסתוריות, הנאמרות כחידה הניתנת לפירוש במספר דרכים. ייתכן אפילו שהמסקנות הנובעות מפירוש דברי הפיתיה יהיו רחוקות זו מזו באופן קיצוני. את הכוונה בדבריה של הפיתיה על האדם להסיק לבדו, ללא עזרתה.
הפיתיה המוכרת ביותר נזכרת במיתוסים בהם מסופר על האורקל מדלפי.
ייתכן שמושג הפיתיה קיים גם ביהדות. על הפסוק "אל תפנו אל האבת" (), רש"י מפרש: "אזהרה לבעל אוב וידעוני. בעל אוב זה פיתום המדבר משחיו. וידעוני מכניס עצם חיה ששמה ידוע לתוך פיו והעצם מדבר." וכן הרמב"ם כותב בספר המצוות (מצווה ט) "שהזהירנו מעשות מעשה ידעוני, והוא גם כן מין ממיני עבודה זרה. והוא שייקח עצם עוף ששמו ידוע, וישים און בפיו, ויעשן עשן, ויתהולל הוללות, ויעשה מעשים, עד שיתחבר לו עניין דומה לחולי הנופל, ויקחהו תרדמה וידבר בהזיה..."
יצחק מאיר לוין
יצחק (איצ'ה) מאיר לוין (30 בינואר 1893 – 7 באוגוסט 1971) היה מנהיג אגודת ישראל, חבר הכנסת ושר הסעד הראשון בממשלת ישראל ומחותמי מגילת העצמאות.
תקופת פולין.
נולד בעיירה גורה קלוואריה שליד העיר ורשה שבפולין (שנכללה באימפריה הרוסית), לרב חנוך צבי הכהן לוין רבה של בענדין, ולפייגא, בתו של האדמו"ר מגור בעל השפת אמת. הוא נישא לדבורה מאטיל אלתר, בת דודו (אחי אמו), האדמו"ר מגור הרב אברהם מרדכי אלתר. ב-1930 נבחר לתפקיד יו"ר אגודת ישראל בפולין. נלווה לחותנו במספר ביקורים שערך בארץ ישראל. ב־1933 נעצר על ידי המשטרה הפולנית בחשד לאחזקת סמים, בעקבות זיהוי שגוי של שקית עפר שהביא מסביבת קבר רחל ומערת המכפלה, כסמים. בכנסייה הגדולה במאריינבאד ב-1937 נבחר להנהלה המצומצמת של אגודת ישראל ולאחד משני היושבי ראש של הוועד הפועל העולמי של אגודת ישראל וב-1939 נבחר ליו"ר הוועד הפועל העולמי.