גייטס נולד בברמרטון, וושינגטון, בשנת 1925, והיה בנו של בעל חנות רהיטים. הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון ברמרטון .
גייטס שירת בצבא ארצות הברית במשך שלוש שנים במהלך מלחמת העולם השנייה. לאחר מכן למד באוניברסיטת וושינגטון, במסגרת חוק ה-GI , קיבל תואר ראשון (Bachelor of Arts, ) בשנת 1949 ותואר JD (Juris Doctor, ), בשנת 1950. בזמן שהיה ב- UW, הוא היה חבר באחוות צ'י פסי .
קריירה.
גייטס הקים את חברת עורכי הדין Shidler McBroom &amp; Gates בשנת 1964, שבהמשך הייתה לחלק מפרסטון גייטס ואליס LLP (PGE, Preston Gates &amp; Ellis, ). הוא התמחה עם המשרד עד שנת 1998, אז אוחד למשרד המכונה כיום K&amp;L Gates. במהלך הקריירה שימש כנשיא לשכת עורכי הדין בסיאטל / קינג קאונטי ולשכת עורכי הדין במדינת וושינגטון .
גייטס כיהן בדירקטוריונים של ארגונים רבים בצפון מערב האוקיינוס השקט, כולל לשכת המסחר הגדולה בסיאטל , מחוז קינג ייונייטד וואי (United Way of America, ) והורות מתוכננת. בשנת 1995 הקים את הברית הטכנולוגית, שמשימתה להרחיב את התעסוקה מבוססת הטכנולוגיה בוושינגטון.
בשנת 1998 פרש גייטס מפירמת Preston Gates &amp; Ellis. הוא כיהן במשך 15 שנה בוועדת העוצרים של אוניברסיטת וושינגטון, ועד מותו היה יו"ר משותף של קרן ביל ומלינדה גייטס, אשר הוקמה על ידי בנו ביל וכלתו מלינדה. הוא שימש כדירקטור בתאגיד הקמעונאות קוסטקו משנת 2003, והיה יו"ר שותף מייסד של פסגת הבריאות באוקיינוס השקט (Pacific Health Summit ,). הוא שימש כיו"ר כבוד בפרויקט הצדק העולמי (). הפרויקט פועל להובלת מאמץ רב-תחומי עולמי לחיזוק שלטון החוק ולפיתוח קהילות של הזדמנויות והון.
גייטס היה שותף עם צ'אק קולינס() לכתיבת הספר "Wealth and Our Commonwealth: Why America should Tax Accumulated Fortunes" (עושר והקהילה שלנו: למה אמריקה צריכה מס צבירת הון). זו הגנה על המדיניות שמקדם מיסוי העיזבון. הוא היה גם מחבר הספר "מציג את החיים: מחשבות על מתנות חיים".
חיים אישיים.
בשנת 1951 התחתן גייטס עם מרי מקסוול גייטס (1929–1994), אותה הכיר באוניברסיטת וושינגטון (UW), והם נותרו נשואים עד מותה בשנת 1994. לזוג נולדו שלושה ילדים: קריסטיאן, ביל וליבי. שתי בנותיו, קריסטי בלייק וליבי ארמינטרוט, הן חברות פעילות בקהילת ה- UW. במהלך חייו תמך בקבוצת הפוטבול של מכללת וושינגטון האסקיס (Washington Huskies football, ).
בשנת 1996 התחתן גייטס עם אשתו השנייה מימי גרדנר גייטס (נולדה ב -1943), שהייתה מנהלת המוזיאון לאמנות בסיאטל ().
בשנת 2018 התגלה כי גייטס סובל ממחלת אלצהיימר. הוא נפטר ב-14 בספטמבר 2020, בביתו שעל חוף הים בתעלת הוד (Hood Canal, ) אשר במדינת וושינגטון, בן 94 במותו. בנו ספד לו באמרו כי "לחוכמתו, לנדיבותו, לאמפתיה ולענווה שלו הייתה השפעה עצומה על אנשים ברחבי העולם".
פרסים והוקרה.
ביל גרברדינג (), שהיה נשיא אוניברסיטת וושינגטון בין השנים 1979 עד 1995, תיאר את גייטס כ"איש טוב עם לב גדול (ו)רוח ציבורית נדיבה", בעוד שראש עיריית סיאטל לשעבר נורמן רייס ( אפיין את ערכי הליבה של גייטס כ"צדק חברתי והזדמנות כלכלית".
אאל נהיאן
אאל ת'אני
מחנה העקורים פרמו
מחנה פרמו (באיטלקית: Campo Fermo, בקרואטית: Logor Fermo) היה מחנה עקורים שהתקיים לאחר מלחמת העולם השנייה ליד פרמו, איטליה. תושביו היו קרואטים שנעקרו מיוגוסלביה.
הקרואטים הראשונים הגיעו למחנה ביוני 1945. הרוב הגיעו למחנה ב-15 באוגוסט 1945. תושבי המחנה הקימו קבוצת תיאטרון לביצוע יצירות דרמטיות קרואטיות קלאסיות. בית דפוס הוקם במחנה על ידי דומיניק מנדיץ' ובו הודפסו מגזינים וספרים.
2,000 תושבים התגוררו במחנה, שהיה בשטח בית חרושת לטקסטיל לשעבר. רובם היו מרקע של אוסטאשה. בשנת 1947 פשטו על המחנה שוב ושוב אנשי הצבא הבריטי בחיפוש אחר פושעי מלחמה שהסתתרו בקרב האוכלוסייה.
בסוף 1947 ובתחילת 1948 הגיעו למחנה נציגים מארגנטינה, ארצות הברית, קנדה ואוסטרליה כדי להציע לתושבים הזדמנות להגר לארצותיהם. 626 אנשים מתושבי המחנה היגרו לפרו. המחנה נסגר בשנת 1948.
לאחר שקיבלה עצמאות, ניסתה קרואטיה לפתות את עקוריה לחזור באמצעות פטורים ממס וסיוע כספי.
Magna Carta Holy Grail
Magna Carta Holy Grail (מעוצב כ-Magna Carta... Holy Grail) הוא אלבום האולפן ה-12 של הראפר האמריקאי ג'יי זי. האלבום יצא לאור ב-4 ביולי 2013 בפורמט של הורדה חינמית ללקוחות סמסונג דרך אפליקציית "Magna Carta" של ג'יי זי. ב-8 ביולי יצא האלבום בצורה רחבה דרך חברות התקליטים רוק-א-פלה רקורדס, רוק ניישן ו-Universal Music Distribution.
זנב (כלי טיס)
מבנה זנב או זנב (באנגלית: Empennage או Tail Section או Tail Assembly) בכלי טיס הוא אזור המבנה האחורי ביותר. ברוב כלי הטיס המבנה כולל משטחי ייצוב וניהוג המכוונים ומייצבים את כלי הטיס באוויר. ברוב כלי הטיס מבנה הזנב כולל את משטחי והגאי הגובה והכיוון, אם כי הוא כולל גם רכיבים אחרים. המונח Empennage נובע מהמילה בהצרפתית "empenner" שפירושה "להפיץ חץ" ומשמשת ספציפית לזנב מטוס הכולל מייצבי גובה וכיוון.
מבנה.
מבנה הזנב מורכב לרוב בצורת קונוס המשלים את המבנה האווירודינמי של כלי הטיס. המבנה באזור זה נוטה להיות לא מדוחס גם במטוסי נוסעים, כאשר התא המדוחס מסתיים בחיבור בין מבנה הזנב והמבנה האחורי. עם זאת, מבנה הזנב כולל מרכיבים מבניים מרכזיים דוגמת קורות אורך עיקריות אליהן מחוברים משטחי הייצוב ודרכם המשטחים מעבירים כוח לשאר מבנה המטוס.
מייצבי הגובה והכיוון נוטים להיות קבועים או נעים בצורה מוגבלת בסוג של קיזוז, בשפת הזרימה של המשטחים הללו מותקנים הגאי הגובה (במייצבי גובה) והכיוון (במייצבי כיוון).
במטוסי קרב לרוב חלק מבית המנוע פולש לתוך מבנה הזנב ואף מסיים אותו ולכן באזור זה יכלול חיזוקים והתאמה מיוחדת של המבנה לטמפרטורות גבוהות, שכן באזור זה ישכון צינור הפליטה של המבער.
מקליט הקול של תא הטייס, מקליט את נתוני הטיסה ומשואת ריסוק (ELT) ממוקמים לעיתים קרובות באזור הזנב מכיוון שבאזור זה לרוב הכוחות הפועלים במהלך התרסקות הם הנמוכים ביותר.
תצורות משטחי ייצוב בזנב.
ניתן לסווג את סוגי מבני הזנב על פי תצורת משטחי הייצוב המותקנים בהן.
מספר מייצבי הגובה יכול לנוע מ־0 (ללא משטחי מייצב גובה) במטוסים ללא זנב (ראו בהמשך) ל־3. תצורות מייצבי כיוון קיים בטווח דומה של מספרים (בין 0 ל־3) אם כי חוסר במייצבי הגה כיוון הוא הרבה יותר נדיר ומאפיין מטוסי כנף מעופפת חמקנים.
לרוב משטחי הייצוב הם משטחים נבדלים המותקנים בנפרד אחד מהשני על גבי גוף המטוס, כמו כן לרוב משטחי הייצוב מתאפיינים בהבדלה בין משטחי מייצב אופקיים (מייצבי גובה) ומשטחי מייצב אנכיים (מייצבי כיוון). לעיתים משטחי מייצב מותקנים על גבי משטח אחר, אבל הצירים עליהם הם שולטים הם נבדלים.
התקנה על גבי גוף כלי הטיס.
תצורת זנב מאפיינת את מרבית כלי הטיס כאשר משטחי הייצוב מותקנים בצורה נפרדת על גבי גוף המטוס. אלה ניתן לסווג לשני סוגים:
משטח על משטח.
משטחי זנב ניתן לשלב בהתקנה של אחד על גבי השני. על ידי שימוש בסוג משטח אחד כתושבת למשטח אחר.
התקנה על בומים.
משטחי ייצוב המותקנים על גבי הארכות צילינדריות (בום), לרוב מהכנפיים של כלי הטיס. משום שקשיחות מבנים אלה היא נמוכה יחסית, לרוב מחברים בין הארכות אלו על ידי משטח מייצב גובה גדול. לעיתים מייצבי הגובה מתקינים על גבי מייצבי הכיוון, ועל ידי כך מרחיקים את המייצב מהזרימה מגוף המטוס, ולעיתים מתקנים ישירות בין הבומים עם הבדלה ביניהם.
משטחי זנב משולבים.
בחלק מכלי הטיס משלבים מייצבי כיוון וגובה בשני מייצבים המותקנים בזווית אחד כלפי השני בצורת האות V. זה חוסך מעט בגרר, מאפשר פישוט מסוים של מבנה הזנב. עם זאת צורת התקנה זאת מתאפיינת בצימוד הצירים אחד לשני, כאשר פקודה בסבסוב, תגרום לגלגול הדורשת פיצוי או איזון על ידי משטחי היגוי בכנפיים.
מטוסים ללא זנב.
מטוסים ללא זנב כגון דלתא ללא זנב או כנף מעופפת מתאפיינים במחסור במייצבי גובה, אם כי במטוסי כנף מעופפת חמקנים ייתכן ולא יהיו גם מייצבי כיוון. מטוסים אלה מתאפיינים בכנף שנמשכת עד סוף המבנה של כלי הטיס ובשימוש במשטחי היגוי משולבים כגון אלוון.
טטרה 815
טטרה 815 (בצ'כית: Tatra 815) היא קשת רחבה של משאיות כבדות כולל משאיות סמי-טריילר מתוצרת יצרנית הרכב הצ'כית "טטרה" (באנגלית: Tatra company) אשר מיוצרים משנת 1983.
פולמוס התקיעה בשבת
פולמוס תקיעת שופר בשבת הוא ויכוח הלכתי שהתנהל בשנים ה'תרס"ה–ה'תרס"ו אודות קיום מצוות תקיעת שופר בשבת. באותן השנים חל יומו הראשון של ראש השנה בשבת. על פי ההלכה המקובלת, כאשר חל ראש השנה בשבת אין תוקעים בשופר, משום גזירה דרבנן, למעט בבית המקדש ובבית דין, אך באותן השנים היו בירושלים מי שרצו לחדש שניתן לתקוע בשבת באופנים מסוימים. בראש המצדדים להתיר לתקוע בשבת, עמד רבי עקיבא יוסף שלזינגר, לטענתו הסכימו עימו רבי שמואל סלנט והאדר"ת. בסופו של דבר התוכנית לא יצאה אל הפועל, עקב התנגדות גדולה שקמה בישוב הישן בירושלים.
רקע.
מצוות תקיעת שופר היא מצווה מהתורה לתקוע ביום ראש השנה. מדאורייתא החיוב לתקוע עומד במקומו אף כשראש השנה חל בשבת, מאחר שאין בתקיעת שופר איסור מלאכה. אך חז"ל אסרו לתקוע בשופר בשבת משום 'גזירה דרבה' שחששו שמא בטעות יהיו אנשים שיטלטלו בשבת את השופר ארבע אמות ברשות הרבים, על מנת ללכת לחכם שילמד כיצד לתקוע בשופר.