נולד לרבי משה אהרן (בנו של רבי צבי הירש מקמינקא), היה תלמידם של רבי לוי יצחק מברדיטשוב, רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ("האפטא רב") ורבי משה צסיס מצ'ונדוב. חברם מילא את מקום סבו כרב ואדמו"ר בקמינקא ומאוחר יותר במירופול.
זכה להערצתם של רבי משה צבי מסאווראן ושל רבי ישראל מרוז'ין. התפרסם גם כמוציא דיבוקים; בערב מלחמת העולם הראשונה ביקרה בקמינקא משלחת אתנוגרפית בראשות ש. אנ-סקי, ששמע סיפורים על רבי שמואל והשתמש בו כהשראה לדמות הצדיק במחזהו "הדיבוק".
תלמידו היה רבי דוד לובינער, רבם של רבי מרדכי חיים קסטלניץ-סלאנים ושל רבי נפתלי חיים מדז'יקוב ירושלים; ומסופר שדרכו של רבי שמואל היה לְאַחֵר תפילתו, ומאידך דרכו של רבי דוד היה להקדים תפילתו, וכאשר רבי דוד היה בא אליו, היה רבי שמואל מקדים תפילתו בשבילו.
תורתו נדפסה בספרים "שני המאורות" ו"בית שמואל". נפטר בי' באייר תר"ג.
על שמו נקרא בית הכנסת "בית שמואל" שבשכונת הדר הכרמל בחיפה.
בנו רבי משה היה חתנו של רבי צבי בן רבי אהרן מטיטיוב - נפטר בתר"ד.
חיים הגר (אנטניא)
דיויד
אלסה בניטז
אלעזר וייסבלום (ליז'נסק)
רבי אֶלְעָזָר וַיְיסְבְּלוּם מִלִיזֶ'נְסְק (תק"א, וי"א תק"ב - כ"ח בתמוז תקס"ו), בנו הגדול של רבי אלימלך מליז'נסק. היה צדיק חסידי, מדפיס הספר נועם אלימלך.
ביוגרפיה.
נולד בשינאווא בשנת ה'תק"א לרבי אלימלך מליז'נסק, ונקרא על שם דודו רבי אלעזר רוקח. נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי צבי ליפינער מגרודז'יסק ובזיווג שני לבתו של רבי שמואל מלמד משינאווא.
סירב למלא את מקום אביו. הדפיס בשנת תקמ"ז את ספרו של אביו נועם אלימלך. מאגרותיו מודפסות בנועם אלימלך. נפטר בכ"ח בתמוז תקס"ו ונטמן בחדר הקדמי שבאהל אביו בליז'נסק.
מתלמידו היה רבי משה מסאמבור.
יחד עם חברו הטוב זכריה מנדל הוא הוציא לאור את ספר אביו "נועם אלימלך", אחרי שהם הלכו יחדיו וביקשו הסכמה מגדולי הדור לאחר מות אביו ר' אלימלך.
רוזלין סאנצ'ז
קלונימוס קלמן הלוי מקרקא
רפאל שלמה היימן
נחמן כהנא מספינקא
נחמן מהורדונקא
יחזקאל הלצשטוק
הקורפוס ה-43 (ורמאכט)
הקורפוס ה-43 (בגרמנית: XXXXIII. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
הקורפוס הוקם בהנובר ב-15 באפריל 1940, וכמפקדו מונה הרמן פון שפק. במהלך המערכה על צרפת לחם הקורפוס כחלק מהארמייה התשיעית, במסגרת קבוצת ארמיות A. במהלך מבצע ברברוסה לחם הקורפוס כחלק מהארמייה התשיעית, והשתתף עמו בקרב סמולנסק. במהלך הקרבות סביב מוסקבה לחם הקורפוס כחלק מהארמייה הרביעית, ולאחר מכן לחם בקרבות השונים בגזרה המרכזית. באוגוסט 1943 הועבר הקורפוס לגזרה הצפונית, שם פעל כחלק מהארמייה ה-16, כחלק מקבוצת ארמיות צפון, ובהמשך כחלק מקבוצת ארמיות קורלנד. באפריל 1945 הועבר הקורפוס לסלובקיה, שם פעל כחלק מהארמייה השמינית במסגרת קבוצת ארמיות דרום, ולאחר מכן כחלק מקבוצת ארמיות אוסטמארק עד סוף המלחמה.
סדר הכוחות.
המערכה על צרפת.
במהלך המערכה על צרפת כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
מבצע ברברוסה.
במבצע ברברוסה כלל הקורפוס את היחידות הבאות:
יחסי איחוד האמירויות הערביות–יוון
יחסי איחוד האמירויות הערביות–יוון (בערבית: العلاقات الإماراتية اليونانية, ביוונית: Σχέσεις Ελλάδας-Ηνωμένων Αραβικών Εμιράτων) הם היחסים הדיפלומטיים בין איחוד האמירויות הערביות ובין הרפובליקה ההלנית אשר מתבטאים בשיתוף פעולה שכוננו בשנים הראשונות שלאחר עצמאותה של איחוד האמירויות הערביות. ישנן שתי קהילות של יוונים בדובאי ובאבו דאבי. היחסים של איחוד האמירויות הערביות עם יוון הם יחסים המתפתחים בתחומים שונים דוגמת היחסים הכלכליים והתרבותיים.
ורשביאק
ורשביאק הוא שם משפחה.
מושע
מושע, משאע, מושה, מושעא או מושאע (בטורקית: muşah, מהמילה הערבית مشاع, מֻשַׁאע) הוא מושג מחוק הקרקעות העות'מאני של 1858 שהיה חלק מן המג'לה. המושג מקובל במדינת ישראל לתיאור בעלות משותפת על נכס מקרקעין על פי חוק המקרקעין (פרק ה').
פירוש השם משאע הוא "שותפות". שותפות כזו יכולה להיווצר כתוצאה מירושה, כאשר מספר יורשים ירשו יחד נכס שהיה בבעלות מוריש אחד, או מספר בעלי חלקות סמוכות שהפכו לשותפים בחלקה אחת חדשה בעקבות תוכנית איחוד וחלוקה, או כאשר הבעלות על הקרקע הייתה קהילתית והנהגת הכפר (המוח'תאר) או הנהגת החמולה חילקה כל שנה (או אחת למספר שנים) את הקרקעות שבחזקת הכפר בין בני הכפר או החמולה. אולם השותפות לא בהכרח מעידה על בעלות. למשל, בעל אדמה יכול היה להחכיר אותה למשפחה מסוימת וזו החליטה לחלק בינה לבין עצמה את השטח המוחכר לעיבוד משותף כמשאע. ברבות השנים התגלו מספר שיטות אחזקה משותפת מקרקע מעובדת ועד למרעה משותף. המשאע הקלאסי שמוזכר בדרך כלל בספרות הוא צורת עיבוד שלכל שותף יש חלק מסוים בקרקע (סהם) אבל אין לו קרקע מוגדרת כשלו משום שכל תקופה מסוימת, בדרך כלל שנתיים, המעבדים החליפו ביניהם חלקות. למרות שבעיניים מערביות השיטה נראתה לעיתים אווילית, הרי שבפועל, כפי שהציג החוקר עמוס נדן, הייתה זו שיטה מותאמת לצורכי הפלאחים ובמידת הצורך בוטל העיבוד בשיטת המשאע אפילו על ידי האיכרים/פלאחים בעצמם (פעולה שנקראת מפרוז). פרופסור דוד גרוסמן ופרופסור רות קרק חקרו את נושא המשאע בכלל ובארץ ישראל בפרט וכתבו סידרה מקיפה של מאמרים שהתפרסמו בכתבי עת וספרים בינלאומיים.
במפנה המאה העשרים, כ-70 אחוזים של הקרקעות המעובדות בארץ ישראל-פלשתינה היו אדמות משאע, אדמות שהיו בחזקתן של הקהילות הכפריות, והיו מחולקות מחדש מעת לעת. הרפורמה האגררית בתקופת המנדט פירקה חלק משותפויות המשאע.
מאז חקיקת חוק המקרקעין ב-1969, פירוק שותפות במקרקעין מתבצע על פי הוראות החוק.
בנוסף בעסקאות נדל"ן אשר בהן מעורבות דירות במושע הבנקים נוקטים עמדה של הטלת אחריות זיהוי הנכס על השמאים של הבנקים, נדיר למצוא שמאים שמסכימים לזהות נכס במושע, לכן בעסקאות נדל"ן שנעשות מאז 2012 חלה תפנית והבנקים פחות נותנים משכנתאות לנכסים כאלה, הסייגים לדברים אלה הם כאשר לנכס יש תשריט או כאשר יש תקנון או הסכם לנכס.
בכניסה לעסקה שכזאת על הקונה לקחת בחשבון שהרכישה היא רכישה על בסיס מזומן ללא הלוואת משכנתא, ובנוסף רכישה כזאת עלולה להוות בעיה במכירת נכס שכזה.
הלל ויטקין
בעריש וידנפלד
מבצע מגבית 16
מושעא
מושאע
גוגל טרנסלייט
דנה דלייני
יוסף יוסלביץ
האצטדיון הבין-לאומי יוקוהמה
האצטדיון הבין-לאומי יוקוהמה (ביפנית: 横浜国際総合競技場), או בשמו הרשמי אצטדיון ניסאן, הוא אצטדיון כדורגל הממוקם ביוקוהמה ומכיל 72,327 מקומות ישיבה.
היסטוריה.
האצטדיון נחנך ב-1 במרץ 1998, ומשחקת קבוצת הכדורגל יוקוהמה אף. מרינוס. האצטדיון ממוקם בסמוך לאצטדיון הבייסבול אצטדיון יוקוהמה.
האצטדיון נבחר לארח את משחק הגמר של מונדיאל 2002, בו ניצחה את בתוצאה 2-0. כמו כן, אירח האצטדיון שלושה משחקים נוספים משלב הבתים של הטורניר.
האצטדיון צפוי לקחת חלק באירוח משחקי גביע העולם ברוגבי שייערך ביפן בשנת 2019, בו יארח גם את משחק הגמר.
בשנים 2002-2004 אירח האצטדיון את הגביע הביניבשתי. האצטדיון אירח חלק ממשחקי גביע העולם למועדונים במהדורות 2005, 2006, 2007, 2008, 2011, 2012, 2015, ו-2016.
האצטדיון צפוי לארח חלק ממשחקי הכדורגל ומשחק הגמר של טוקיו 2020.
יוחנן מקרלין
מחנה הפליטים של קאלה
מחנה הפליטים של קאלה הוא מחנה פליטים הממוקם בעיר קאלה שבצפון צרפת. במחנה, אשר מכונה "הג'ונגל" בשל התנאים הקשים ששוררים בו והעדר אכיפה מצד גורמי הביטחון, חיים כ-7,000 פליטים. בהיותה נקודת מעבר חשובה בין צרפת ואנגליה, הפכה קאלה, הממוקמת על גדות מצר דובר, למוקד של ניסיונות הגירה בלתי חוקיים לאנגליה. בין המהגרים החיים במחנה ניתן למצוא פליטים ומבקשי מקלט מאפגניסטן, דארפור, סוריה, עיראק ואריתריאה.
המחנה הוקם בעקבות סגירת מחנה "הצלב האדום" בעיירה סנגאט הסמוכה לקאלה בשנת 2002, והוא הפך לסמל של מאבק אירופה בהגירה הלא חוקית לגבולותיה. המחנה, אשר היו ניסיונות רבים לסגרו במהלך השנים, היה אף נושאו של הסרט התיעודי "Welcome", שזכה לחשיפה רבה.
ה"ג'ונגל".
בשנת 1999, הוקם על ידי ארגון "הצלב האדום" מחנה הפליטים בעיר בשם "סנגאט" (Sangatte). בנובמבר 2002, נסגר המחנה בעקבות הסכם שנחתם בין בריטניה לצרפת. בעקבות התגברות זרם הפליטים, אשר התרכז באזור העיר, בניסיונותיהם להגיע לאנגליה השכנה דרך תעלת למאנש, ולאחר סגירת מחנה "סנגאט", החל להיבנות בשנת 2002 מחנה פליטים מרכזי בפאתיה הצפוניים של העיר, מזרחית לנמל.
עם השנים גדלה אוכלוסיית המחנה בצורה משמעותית, מ-4,500 איש ביוני 2016 לכ-7,000 איש, נכון לספטמבר 2016. תנאי המחיה במחנה קשים, כאשר הפליטים גרים בצפיפות ובדוחק באוהלים ומבנים ארעיים. עם זאת, ובניגוד לריכוזי הפליטים האחרים בעיר, קיימת במחנה גישה לחשמל, למים זורמים ולשירותים.
ניסיונות לסגירת המחנה.
ב-22 בספטמבר 2009, פשטו כוחות הביטחון הצרפתיים על המחנה ועצרו כ-278 מהגרים. במסגרת הפינוי נהרס חלק גדול מן המחנה. לאחר הפינוי ציין שר ההגירה הצרפתי אריק בסון, כי המחנה מהווה בסיס לסחר בבני אדם ואין לראות בו כמחנה הומניטרי.
ב-28 במאי 2014, התבצעה פשיטה נוספת של משטרת צרפת על המחנה ופינתה כ-650 פליטים כמו גם ציוד רב שהיה במקום. במהלך הפשיטה, ערכו השוטרים חיפושים בתוך האוהלים ומתחת ליריעות שהמהגרים ישנו עליהן לפני שאטמו את המחנה ואסרו את הכניסה אליו בטענה כי במקום יש התפרצות סקביאס.