שלושה מן השירים בספרו "הקצה שאין מאחוריו דבר": "הייתי אז ילד", "חייו של אסקלפוס" ו"טכניקה פואטית" הולחנו על ידי המלחין טל קלמפרר מהאקדמיה למוסיקה בירושלים, והושרו על ידי זמרת הסופרן אפרת וולפסון בקונצרט שנערך ב 17 יוני 2015, בקונסרבטוריון האקדמיה, בירושלים. השיר "תל אביב, עוד לא חורף" מתוך ספרו "הערות אחדות על השקט" הולחן בסגנון ג'אז ובוצע על ידי הזמר ארז הלוי ולהקתו "לחם" בראשית שנות ה-90.
תרגם מצרפתית בין היתר, שתי מסות של הפילוסוף הצרפתי רולאן בארת "על שבעה תצלומים מתוך המודל של "אמא קוראז'"
ו"דידרו, ברכט, אייזנשטיין" (מסה), התרגומים ראו אור ב"ספר ברכט" בכתב העת לספרות ומחשבה רדיקלית, מִטַּעַם בעריכתו של המשורר יצחק לאור. כמו כן, תרגם מצרפתית לעברית משירי המשורר הצרפתי מישל וולבק.
בין השנים 2013-2017 אלבו השתתף בהפקת סרט על חייה ושירתה של המשוררת מירי בן שמחון, כתסריטאי של הסרט עם הבמאים: דוד בוגנים וישראל וינקלר.
אלבו הוא צאצא לפילוסוף רבי יוסף אלבו, בעל "ספר העיקרים". אשר השתתף בוויכוח טורטוסה Tortosa, שהתנהל בין יהודים ונוצרים, בשנים 1413-1414.
על יצירתו.
read:https://salonet.org.il/book-reviews/%D7%A4%D7%95%D7%90%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94-%D7%91%D7%A2%D7%9C%D7%AA-%D7%99%D7%A1%D7%95%D7%93%D7%95%D7%AA-%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94%D7%99%D7%A1%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%94%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%A8/
אנתולוגיות.
בין היתר, השתתף באנתולוגיות הבאות:
הירושי וואקסוגי
הירושי וואקסוגי (יפנית: 若杉 弘; 31 במאי 1935 - 21 ביולי 2009) היה מנצח יפני. ניצח ביפן על הצגות בכורה רבות של אופרות מערביות וזכה בפרסים ואותות כבוד רבים על הישגיו.
חייו.
וואקסוגי נולד בטוקיו ולמד מוזיקה אצל הידאו סאייטו ונורברט קאנקו באוניברסיטה הלאומית לאמנויות ולמוזיקה בטוקיו. לאחר סיום לימודיו, התמנה למנצח בתזמורת NHK של טוקיו (יפן). משנת 1965 ניהל ופיתח את תזמורת יומיורי בטוקיו, אחת התזמורות המובילות ביפן. בשנת 1968 זכה הירושי בפרס הפסטיבל הלאומי לאמנויות מן הסוכנות לענייני תרבות, על ביצוע הבכורה של "הפאסיון לפי לוקאס" מאת קשישטוף פנדרצקי. הוא ייסד את תיאטרון האופרה הקאמרית של טוקיו בשנת 1969 והיה מנהלו האמנותי.
הירושי וואקסוגי היה מנצח ראשי של התזמורת הסימפונית של קלן משנת 1977 עד 1983 ומנהל מוזיקלי כללי של האופרה הגרמנית בדיסלדורף משנת 1981 עד 1986. הוא היה מנהל אמנותי ומנצח ראשי של תזמורת טונהאלה בציריך משנת 1987 עד 1991. בין השנים 1982 ל-1991 היה גם מנצח קבוע של האופרה הממלכתית של דרזדן ושל התזמורת הסקסונית הממלכתית של דרזדן.
הירושי וואקסוגי היה פרופסור באוניברסיטה הלאומית לאמנויות של טוקיו ובבית הספר למוזיקה שם וחבר באקדמיה לאמנות של יפן.
האגודה למלחמה בסרטן
האגודה למלחמה בסרטן היא עמותה התנדבותית ישראלית שהוקמה בשנת 1952 ומטרתה להפחית את מספר החולים במחלת הסרטן ומספר המתים ממנה בישראל. לאגודה שירותים ופרויקטים רבים.
מנכ"ל האגודה הוא משה בר-חיים.
היסטוריה.
האגודה למלחמה בסרטן נוסדה בסוף 1952.. פעילותה הראשונה של האגודה הייתה הסברה לרופאים על חשיבות ודרכי זיהוי מוקדם של המחלה. פעילותה השנייה הייתה הקמת מרכזי בדיקה לגילוי מוקדם של סרטן, בהן נעשו בדיקות לזיהוי סרטן השד בחינם. שתי תחנות ראשונות הוקמו בחיפה ובתל אביב. בשנת 1960 הוקמו תחנות ברחובות ובטבריה. בפברואר 1961 הוקמה תחנה בהרצליה.
האגודה פעלה בשנות ה-50 על סמך תרומות ספורדיות ולקראת סוף שנות ה-50 ניסתה להגדיל את תקציבה בפנייה לציבור הרחב, בין השאר בקונצרטים לגיוס תרומות. מטרות האגודה נמסרו כ: חינוך מקצועי, חינוך הציבור ושירותים אישיים.
שירותים ופרויקטים.
האגודה למלחמה בסרטן היא אחת העמותות ההתנדבותיות הגדולות בישראל. האגודה מפעילה פרויקטים ושירותים למען מבוגרים וילדים חולי סרטן, ולמען בני משפחותיהם.
בין הפרויקטים עבור הילדים:
פרויקטים נוספים:
מטרות האגודה.
האגודה אוספת כסף ומנתבת אותו למטרות הבאות:
הפניית מודעות לגורמי מחלה ספציפיים.
שבוע המודעות לסרטן העור.
מאז שנת 1992 עורכת האגודה מדי שנה את שבוע המודעות למניעת סרטן העור ואבחונו המוקדם, וזאת בשיתוף קופות החולים. בשבוע זה נפתחות ברחבי ישראל מאות תחנות בהן אפשר לעבור בדיקה לגילוי מוקדם של סרטן העור, בחינם.
המאבק בעישון.
האגודה עורכת מעת לעת השתלמויות בנושא נזקי עישון לסטודנטים לחינוך ולרפואה על מנת לשלבם במערכי ההדרכה וההסברה של האגודה בנושא.
סרטן המעי הגס.
מעיסקופיה הוא קמפיין שמטרתו לעודד אנשים בגילאי 50 שנה ומעלה לעבור בדיקת קולונוסקופיה לאיתור סרטן המעי הגס. הסלוגן של הקמפיין הוא: "שקט נפשי ארוך עובר דרך בדיקה אחת קצרה". האגודה מקיימת פרויקטים במטרה להעלות את המודעות למחלה ומניעתה ביניהם שרשרת אנושית של נבדקים בבדיקת קולונוסקופיה, יצירת אתגר ויראלי של ריקוד ה-wiggle כניסה חינם למתחם חמי געש לאלו שביצעו את הבדיקה, משחק ראווה בין נבחרת גולסטאר לבין שחקני עבר, פיתוח אפליקציית "של מי הישבן הזה?" ועוד.
סניפי האגודה.
הסניף הראשי של האגודה נמצא ב"בית מטי" בגבעתיים על שם מטילדה רקנאטי.
לאגודה יש כ-70 סניפים הפרוסים ברחבי ישראל, המופעלים על ידי מתנדבים. בסניפים נערכות פעילויות הסברתיות, אירועים לגיוס תרומות, פעילויות לתמיכה בחולים בקהילה ועוד, וכן מגייסים בהם עובדים ותרומות למאבק בסרטן.
מפקד פלוגה
מפקד פלוגה או בקיצור מ"פ (קרי: מם פא), הוא תפקיד אשר ניתן לקצינים בצה"ל בדרגת סרן או רב-סרן, על מנת לפקד על פלוגת לוחמים.
בצה"ל מתייחס מונח זה למפקד יחידה הכפופה לגדוד חי"ר, שריון, הנדסה קרבית, איסוף קרבי חטיבת החילוץ ויחידות מובחרות. בחיל התותחנים ובמערך ההגנה האווירית מכונה מפקד הפלוגה מסו"ל (מפקד סוללה). דרגתו של מפקד הפלוגה היא בדרך כלל דרגת סרן, לעיתים רב-סרן ולעיתים נדירות יותר סגן. מפקד פלוגה לרוב השתלם בקורס מפקדי פלוגות, ולעיתים נדירות יותר הוא גם בוגר תואר ראשון מהמכללה לפיקוד טקטי.
בחילות היבשה, למפקד פלוגה לוחמת כפופים ארבעה קצינים: סגנו ושלושת מפקדי המחלקות שתחתיו. לסגנו יש לרוב דרגת סגן ולמפקדי המחלקות יש דרגת סגן משנה. לרוב מפקד פלוגה אחראי על אחד עשר כלי רכב קרביים ועל כלי רכב מנהלי אחד. רכב קרבי ראשון (טנק, תותח מתנייע או נגמ"ש) הוא רכב בפיקודו הישיר. הוא משמש אותו ואת צוות החיילים הבסיסי הדרוש לו. הרכב השני נמצא תחת פיקודו של סגן מפקד הפלוגה וצוותו, ותשעת הנותרים מתחלקים בשלשות בין המחלקות. בכל מחלקה יש רכב קרבי אחד בפיקוד ישיר של מפקד המחלקה, אחד תחת פיקודו של הסמל המחלקתי ורכב שלישי תחת פיקודו של אחד ממפקדי הכיתות. את הרכב המנהלי מפעילים רב הסמל הפלוגתי, סגנו ונהגו ובו החובש הפלוגתי.
התקן לצוות טנק בצה"ל הוא ארבעה חיילים. לכן מפקד פלוגת שריון לוחמת אמור לפקד על 44 לוחמים (כולל עצמו) ועוד צוות מנהלי קטן. בחיל התותחנים המצב דומה לזה שבשריון. בנגמ"ש של חיל רגלים יכולים להיות בין שישה ל-12 חיילים. לכן מפקד פלוגת חיל רגלים לוחמת יפקד על 66 עד 132 לוחמים וצוות מנהלי קטן.
מ&quot;פ
מג&quot;ד
מפקד גדוד
תקן נאט&quot;ו לסימון כוחות
APP-6A הוא התקן של נאט"ו לסימון כוחות צבא על-גבי מפות. התקן המקורי אומץ בשנת 1986, וגרסתו האחרונה עודכנה בשנת 2001. למרות שאיננו כוללני, הסימונים העיקריים (ובעיקר אלו המסמנים יחידות חי"ר ושריון) הם סימונים המקובלים בכל העולם, ומופיעים לעיתים קרובות על מפות מבצעים המצורפות לספרי צבא והיסטוריה צבאית.
התקן הנ"ל מאפשר אחידות בסימול המבצעי, בפירוט רב ככל האפשר לגבי הכוחות הפועלים בשטח, כדי לאפשר שיתוף-פעולה הדוק בין כוחות נאט"ו השונים, בפיתוח, מבצעים ואימונים. כאמור, התקן הושאל גם לסימונים בתחקירים היסטוריים-צבאיים.
גרפיקה טקטית.
פרט לסימון כוחות, תקן APP-6A מאפשר גם גרפיקה טקטית המאפשרת לייצג מידע מבצעי שלא ניתן לייצגו על ידי סמלים בלבד, כמו למשל גזרות פעילות, סימוני תחומים מיוחדים (אזורי נחיתה/הצנחה) וסימונים ייחודיים אחרים שמתייחסים לגאומטריה של שדה-הקרב ושחיוניים לצורך תכנון וניהול הקרבות.
סימון כוחות.
שייכות.
השייכות מתייחסת ליחס בין הכוח שהמפה שייכת לו לבין הכוחות המתוארים בה. סיווג השייכות הבסיסי הוא לא-ידוע, ידיד ("כוחותינו"), נייטרלי ו-עוין (כוחות אויב).
השייכות ניתנת לסימון על ידי צורת המסגרת שבה משתמשים כדי לתאר את הכוח, ועל ידי מילוי המסגרת בצבע ניתן להוסיף תת-סיווגים נוספים, כמו למשל במצב בו משתתפות בלחימה קואליציות רב-לאומיות וכו'. צורות המסגרות והתיוג שלהן מוצג בתרשים המצורף.
סמלי כוחות.
הצלמית היא החלק הפנימי של הסימון, ותפקידה לתת ייצוג גרפי לתפקידו של הכוח המבצעי המתואר על ידי הסימון. בדרך-כלל, תפקידה של הצלמית לייצג את סוג הכוח (חי"ר, שריון, הנדסה וכו'), אולם לעיתים היא תסמל ציוד, מתקנים או מזג-אוויר מקומי.
ניתן לשלב מספר צלמיות כאלה יחדיו בסימון אחד, כדי לייצג למשל יחידת חי"ר משוריינת. בנוסף ישנן צלמיות שניתן להוסיף לנ"ל כדי לייצג תפקיד מבצעי מיוחד:
שילובים נפוצים.
חלק מהשילובים הנפוצים ביותר הם:
סדר-גודל הכוחות (סד"כ).
פרט לצלמית המייצגת את סוג הכוח, הסימנים המייצגים את גודלו הם החשובים ביותר. את הסימנים הללו מסמנים מעל למסגרת, והאפשרויות השונות מובאות בטבלה הבאה.
בצה"ל סימונים של ארמייה ומעלה אינם בשימוש, ובשאר הצבאות הסימונים מקבוצת ארמיות ומעלה מקובלים רק בעיתות מלחמה.
מידע נוסף ודוגמאות.