אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש פולין בידי הגרמנים, עברה ליטא לתחום השליטה הסובייטי וסופחה בסוף קיץ 1940 לברית המועצות. ביוני ליטא הפכה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית שם חל השלטון הסובייטי במשך שנה. לקיבארט הגיעה יחידה של הצבא האדום של משמר הגבול שהשתכנה בבניינים של עובדי הרכבת יחידה. החיילים פשטו על החנויות וקנו מכל הבא ליד. בסוף יולי הולאמו הבנקים והפיקדונות הוקפאו. אחר כך הולאמה התעשייה על פי קריטריונים שנקבעו למפעלים מגודל מסוים. בתי החרושת הולאמו גם הם והוכנסו בהם קומיסרים שהתמנו למנהלים. אלה היו קומוניסטים שהשתחררו מבתי סוהר או פעילים במחתרת לשעבר. כך השתלטו הסובייטים על העסקים המקומיים ומכיוון שלא היה להם ידע בניהול השתמשו בבעלים לשעבר שהפכו לפקידים. את הקצינים ומשפחותיהם שיכנו בבתים היפים של העיר במגוריהם של יהודים. כתוצאה מתקופה כושלת זו נוצר קושי כלכלי שפגעה קשות במעמד הבינוני והנמוך. למצב הייתה השפעה גם על החינוך, בכך שבשנת לימודים זו הפך בית הספר העברי לבית ספר יהודי שבו לימדו ביידיש. תנועות הנוער הציוניות פוזרו והקומסומול - תנועת הנוער הקומוניסטית - החל לגייס את הנוער לשורותיו. יהודים נאסרו בגלל האשמות שווא בתקופה זו ודבר זה הוסיף לאווירה הקשה ששררה בקיבארט וליטא. מכל האזור קיבצו מספר מוגלים החשודים בפעילות ציונית לקרונות המשא. בתקופה שלקראת הכיבוש הגרמני לא הייתה תפיסתם של היהודים שהגרמנים צפויים לחדור את הגבול ולכן לא ברחו לעומק ברית המועצות או נערכו בהתאם.
הכיבוש הגרמני.
הגרמנים כבשו את קיבארט כמה שעות אחרי מתקפתם על ברית המועצות ב-22 ביוני 1941, כמעט ללא התנגדות של ממש. רק קבוצה של חיילי משמר הגבול הרוסי, נלחמה על חייה עד מות האחרון בהם. ליטאים לאומנים, ביניהם כאלו ששוחררו מבתי הסוהר שבהם נכלאו בימי המשטר הסובייטי, העמידו עצמם לרשות הגרמנים להשלטת סדר בעיירה. ליטאים אלה ארגנו פעולות נקמה באוהדי המשטר הסובייטי, ופגעו ביהודים בגופם וברכושם. דווקא הגרמנים היו אלה שהתערבו בשלב זה לטובת היהודים שהתלוננו בפניהם.
בימי הכיבוש הראשונים הצבא לא נקט צעדים כלשהם נגד יהודים. היו גם מקרים של שלטונות גרמניים שעזרו ליהודים להחזיר רכוש שכבר נשדד על ידי ליטאים. כעבור כמה ימים הוקם המנהל האזרחי הגרמני, ואחד הצווים הראשונים שפורסמו היה להגביל את זכויות היהודים. הנפגעים הראשונים מגזרות אלו היו יהודים קומוניסטים, שהיו בעלי תפקידים במוסדות מקומיים. דובר העירייה עבר ברחובות ובסיוע פעמון ארגן את הקהל וקרא להם את הפקודה:
על פי הגזרות של הגרמנים, פוטרו היהודים ממשרותיהם במוסדות ציבור, הוטל עליהם עוצר לילה, נאסרו עליהם קשרים עם האוכלוסייה הנוצרית והוטל עליהם לענוד סימן זיהוי, שהיה בהתחלה טלאי צהוב ואחר-כך מגן דוד. יהודים שנחשדו באהדה לסובייטים נאסרו ואחרים הוצאו למחנות עבודה, בהן עשו עבודת פרך, בתנאים קשים.
בגלל מיקום העיירה כ-25 קלומטרים מן הגבול הגרמני, ניתנה הוראה על ידי הגסטפו להוציא להורג את היהודים. בעקבות כך, ב-9 ביולי 1941 הוצאו מקיבארט כל הגברים היהודים בני 16 ומעלה ורוכזו יחד עם הגברים היהודים מווירבאליס במבני אחוזה מצפון לווירבאליס. למחרת, נרצחו כל הגברים היהודים באתר תעלות נגד טנקים מימי הסובייטים ונקברו בקברי אחים. ב-11 בספטמבר 1941 נרצחו גם נשות וילדי העיירה היהודים באותו אתר.
חינוך יהודי קיבארט.
בשנת 1918 נוסד בקהילה היהודית שבקיבארט בית ספר יהודי ובו התחנכו חברי הקהילה. בתחילה שימש בית הספר כמעין "חדר" ששכן "בעזרת הנשים", שבבית הכנסת. באותה תקופה, הקהילה התקשתה לקיים בית ספר בעל רמה טובה, מפני שרבים מן הילדים למדו בבית ספר גרמני באיידטקונן ואחרים למדו בגימנסיה העברית בווירבאליס, שהוקמה בשנת 1919. רק בשנת 1925 הוקם בעיר בית ספר מודרני וגן לילדים יהודים. בית הספר היה בן ארבע כיתות ושתי מכינות, והיה קשור לרשת "תרבות". שפת ההוראה בבית הספר הייתה עברית, אך מכיתה ב' התלמידים למדו גם ליטאית. בית הספר נוהל שנים רבות, אך נסגר בשנת 1940 וחלק ממאות בוגריו, המשיכו את לימודיהם בגימנסיה העברית בווירבאליס.
בית עלמין.
במשך כמה עשרות שנים לא היה ליהודים בית קברות בעיירה והם נהגו לקבור את המתים בווירבאלן. רק בשנת 1912 נוסדה בקיבארט חברה קדישא ונרכש שטח לבית עלמין מחוץ לעיירה. המארגן והמייסד של אלה היה יצחק שרגא חשמן.
בית כנסת.
לאחר מלחמת העולם הראשונה נבנה בקיבארט בית כנסת גדול מול כיכר השוק. הבניין היה בנוי מלבנים אדומות והיה בן שתי קומות. צמוד לבית הכנסת הגדול נבנו בית מרחץ, מקווה וספרייה. נוסף על בית הכנסת הגדול הוקם בקצה אחר של העיירה בית הכנסת הקטן "אוהל יצחק", על שם יצחק שרגא חשמן, שעמד בראש מקימיו והיה חבר הנהלתו עד מותו.
אישים מהעיירה.
יוסף רוזין גדל במשפחה ציונית בקיבארט ובגיל צעיר הצטרף לתנועת "השומר הצעיר". הוא היה בוגר הגימנסיה העברית במריאמפולה.
דוד שדכנוביץ, שגדל בקיבארט, מצא בשנת 1965 כי קבריהם של הסובייטים מונצחים כראוי במצבה וגדר בקיבארט. לעומת זאת, קברי יהודי קיבארט ווירבאליס, הנמצאים ב"ויגיניס", כ-1.5 ק"מ מווירבאלן, לא מונצחים כראוי. במקום 12 בורות קבורים ללא מצבה וגדר, פרות וסוסים רומסים את הקברים. השלטונות המקומיים לא דאגו לתנאים האלמנטריים להנצחת זכרם של הנרצחים. דוד פנה לגופים השונים ופעל לתיקון המצב והקמת מצבה וגדר ראויים, לזכר הנרצחים. גם לאחר שתוקן המצב, לא צוין במצבה אזכור על יהדותם של הנרצחים, ושהפשע היחידי שעשו היה היותם יהודים. לכן, דוד חרט "מגן דוד" על המצבה.
אורין ג'ולי
אורין ג'ולי (אליהו) (נולדה ב-28 בפברואר 1994) היא דוגמנית נשק ישראלית ובעלת חברה לשיווק כלי נשק.
ביוגרפיה.
אורין נולדה בישראל. היא למדה ב"תיכון חדש" ברמת גן, וסיימה את לימודיה התיכוניים עם תעודת בגרות בהצטיינות.
היא התגייסה לצה"ל בשנת 2012, ושירתה תחילה בפרקליטות הצבאית עקב פרופיל רפואי נמוך. עם זאת, בהמשך הצליחה להעלות את הפרופיל בין היתר לאחר שהגישה בקשה לראשת אגף כוח האדם, האלופה אורנה ברביבאי. באוגוסט 2013 החלה לשרת כלוחמת בחטיבת החילוץ (פלח"צ) של פיקוד העורף. היא שובצה כקשרית מג"ד והייתה האישה הראשונה בחטיבה ששירתה בחפ"ק מג"ד.
ג'ולי למדה ייעוץ נדל"ן במכללת אנגלו-סכסון ללימודי נדל"ן, וניהול בסיסי נתונים ובמרכז ההדרכה של "ג'ון ברייס". בהמשך השלימה גם קורס מדריכי כושר במכון וינגייט ולימודי רכיבה מערבית על סוסים.
קריירה.
במהלך שירותה הצבאי החלה להעלות לרשתות החברתיות תמונות שלה נושאת נשק, בעיקר לחשבון האינסטגרם. בעקבות כך פנו אליה חברות נשק בבקשה שתפרסם את כלי הנשק והאביזרים שלהם, ולאחר שחרורה החלה לעבוד כדוגמנית עבור מספר חברות נוספות לכלי נשק וציוד לחימה, וכמו כן להשתתף בתערוכות נשק ברחבי העולם. חשבון האינסטגרם של ג'ולי מונה כ-571 אלף עוקבים וחשבון הפייסבוק כ-22 אלף עוקבים. בפברואר 2019 חשבון האינסטגרם שלה נפרץ על ידי האקרים טורקים.
ג'ולי מייצגת חברות כלי נשק ישראליות בתערוכות נשק וציוד קרבי ברחבי העולם. בין היתר דיגמנה בשנת 2017 את רובי הגלבוע של חברת סילבר שאדו (Silver Shadow) בתערוכת הנשק הגדולה בלאס וגאס, תערוכת Shot Show של הקרן הלאומית לירי ספורטיבי . בשנת 2018 ייצגה באותה תערוכה את חברת מפרולייט. עוד בשנת 2018 ייצגה את חברת CAA במסגרת אירוע ה-IWA בגרמניה. היא גם דיגמנה בעבור חברת Ideal Conceal , חברת סטארט אפ אמריקנית שמשווקת אקדחים קומפקטיים, בעיקר בעבור נשים.
ג'ולי מתחרה בספורט הירי המעשי במסגרת מועדון הקליעה הפועל כפר סבא
ג'ולי היא בעלת חברה בשם Alpha Gun Angels - A.G.A, העוסקת בשיווק במדיה החברתית עבור חברות כלי נשק.
היא השתתפה בעונה השנייה של תוכנית הריאליטי "הישרדות VIP", המשודרת ברשת 13, והייתה למודחת החמישית (מקום 13).
חיים אישיים.
נכון ל-2019, מתגוררת ברמת גן. ב-2018 פורסם בתקשורת כי ג'ולי יצאה עם אבנר נתניהו, בנו של ראש הממשלה בנימין נתניהו, אך ג'ולי הכחישה.
בנובמבר 2019, פורסם כי ג'ולי במערכת יחסים עם איש עסקים בשם גל עמנואל, באוקטובר 2021 השניים התארסו.
Spartan-V
Spartan-V היא מכונית מרוץ מתוצרת Spartan Motor Company האוסטרלית אשר יוצרה בשנת 2005
מטה ומפעל החברה ממוקמים בסידני. הדגם יוצר על ידי האחים התאומים פיטר וניק פאפ (Peter and Nick Pap)
ליובן
Baby Jane (שיר של רוד סטיוארט)
Baby Jane הוא שיר שבוצע על ידי הזמר הבריטי רוד סטיוארט בשנת 1983.
מילות השיר נכתבו על ידי סטיוארט, והוא הולחן על ידי ג'יי דייוויס. השיר הופק על ידי סטיוארט, טום דאוד, ג'ורג' קוטקו, וג'ים קריגן. השיר היה חלק מאלבומו של סטיוארט "Body Wishes", והיה לשיר המצליח ביותר שלו מאז "Da Ya Think I'm Sexy" שיצא בשנת 1978.
בארצות הברית הגיע השיר למקום 14 במצעד ה-בילבורד הוט 100, ולמקום הראשון בבריטניה. השיר הגיע למקום הראשון במצעדים השבועיים גם בגרמניה, בלגיה, אירלנד, ספרד ודרום אפריקה.
גדעון סתר
לואיזה, נסיכת באדן (יליזבטה אלכסייבנה)
קהילת יהודי קז'מארוק
קהילת היהודים בקז'מארוק התקיימה משנות השישים למאה ה -19 ועד השואה, לאחרי קונגרס יהודי הונגריה (1869) הקהילה הצטרפה לזרם האורתודוקסי.
היסטוריית היהודים בקז'אמרוק.