Chiquitita (בספרדית: שם חיבה שמשמעותו "ילדה קטנה") הוא שיר שהוקלט על ידי להקת הפופ השוודית ABBA. השיר פורסם לקהל הרחב בחודש ינואר 1979 כסינגל ראשון מתוך האלבום Voulez-Vous של הלהקה. הזמרת המובילה בשיר הייתה אנייטה פלטסקוג.
היסטוריה.
השיר נכתב על ידי הקלידן בני אנדרסון והגיטריסט ביורן אולבאוס. טרם בחירת השם "Chiquitita", השיר נקרא בשמות שונים כמו: "Kålsupare", "three Wise Guys", "Chiquitita Angelina", "In The Arms of Rosalita".
ב-9 בינואר 1979 להקת ABBA השתתפה במופע התרמה של יוניצ"ף בניו יורק. באירוע זה הלהקה הציגה לראשונה את השיר Chiquitita ותרמה את ההכנסות מהסינגל לארגון זה. במקור תוכנן שהשיר "If It Wasn't for the Nights" יהיה השיר אשר יוצג במופע ההתרמה של יוניצ"ף, אך אחרי שהסתיים תהליך הכנת השיר "Chiquitita", שונו התוכניות.
"Chiquitita" נחשב לאחד הלהיטים הגדולים של הלהקה. ימים ספורים לאחר שיצא לאוויר, השיר עלה למקום ראשון במצעד הפזמונים בכמה ארצות כגון: שווייץ, בלגיה, פינלנד, ספרד, אירלנד, מקסיקו, ניו זילנד, דרום אפריקה וזימבבואה. בעקבות ההצלחה הרבה שהייתה לגרסה באנגלית במדינות ההיספנו-אמריקאיות, הלהקה החליטה לשחרר את השיר גם בגרסה הספרדית אשר זכתה גם היא להצלחה רבה.
וידאו קליפ.
הקליפ לשיר "Chiquitita" הוקלט עבור תוכנית של ה-BBC בזמן שלהקת ABBA שהתה בשווייץ. הלהקה צולמה כשברקע הרי האלפים ואיש שלג מאחוריהם.
גרסתה של שר.
Chiquitita הוקלט מחדש בשנת 2020 על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית שר, כחלק מתוך אלבום האולפן ה-26 שלה, "Dancing Queen". השיר יצא לאור ב-8 במאי 2020, שנתיים לאחר צאתו של האלבום, כסינגל הרביעי והאחרון מתוכו, על ידי חברת התקליטים וורנר רקורדס.
השיר הגיע למקום השני במצעד שירי הפופ הלטיניים הדיגיטליים.
רקע וכתיבה.
השיר במקור הוקלט על ידי הלהקה אבבא, תוך שבשנת 2018 הוחלט כי הזמרת-יוצרת האמריקאית שר תקליט אלבום שלם המורכב משיריה של הלהקה. האלבום היה חלק מתוך הסרט "מאמה מיה! Here We Go Again", שיצא באותה העת. בין השירים שהקליטה שר, נמנה גם "Chiquitita".
רק בשנת 2020, הוחלט כי הזה יתפקד כסינגל הרביעי והאחרון מתוך האלבום.
הצלחה מסחרית.
כבר בצאתו, זכתה גרסתה של שר להצלחה רבה בעיקר במצעדי הבילבורד הלטיניים. תחילה, הצליח השיר להתברג במקום השני במצעד שירי הפופ הלטיניים הדיגיטליים. בהמשך, הצליח השיר להגיע למקום השישי במצעד השירים הלטיניים הדיגיטליים שם שהה במשך זמן מה.
בספוטיפיי, זכה השיר להצלחה נאה גם כן כאשר הצליח לצבור למעלה מ-3.2 מיליון השמעות בסך הכול.
האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב
האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב או האולימפיאדה הבין-לאומית באינפורמטיקה (באנגלית: The International Olympiad in Informatics או בראשי תיבות: IOI) היא תחרות ידע לנוער במדעי המחשב. התחרות נמשכת שבוע, במהלכו ישנם שני ימי תכנות ופתרון בעיות בהם על המתחרים בתחרות לפתור בעיות בעלות אופי אלגוריתמי ולממש את הפתרון. כל מדינה רשאית לשלוח נבחרת בת ארבעה מתחרים ושני מאמנים. התחרות מתקיימת מדי שנה במדינה אחרת.
היסטוריה.
האולימפיאדה הראשונה התקיימה בשנת 1989 בבולגריה והשתתפו בה נבחרות מ-13 מדינות. ישראל הצטרפה בשנת 1996. נכון לשנת 2020 משתתפות נבחרות מ-88 מדינות (בנוסף יש 12 מדינות חברות לשעבר). המטרה העיקרית של האולימפיאדה היא לעורר עניין במידע אינפורמטיקה (מדעי המחשוב) וטכנולוגיית המידע. מטרה חשובה נוספת היא להפגיש תלמידים מוכשרים במיוחד ממדינות שונות ולגרום להם לחלוק חוויות מדעיות ותרבותיות.
את נבחרת ישראל הוביל בשנתה הראשונה פרופ' מאיר קומר. החל משנת 1997, הוביל ד"ר דוד גינת את הצוות המקצועי ואת ההכנות של הנבחרת הישראלית, ובשנת 2019 נכנס לתפקיד המאמן הראשי, רון ריבצ'ין.
רשימת המדינות המארחות.
להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות:
לוח מדליות שיאי כל הזמנים.
להלן רשימת שיאי מס' המדליות ל-10 הדירוגים הראשונים, נכון לשנת 2021:
נחל נריה
נחל נריה הוא נחל אכזב שמתחיל באזור הר מירון ומסתיים באזור חורפיש. אורכו כחמישה קילומטרים. הנחל נשפך אל נחל מורן וממנו לנחל כזיב.
הנחל נמצא באזור חורש ים תיכוני ובנופיו של הנחל אפשר לראות חורבת חממה, קיר נטיפים ושטחים חקלאיים רבים.
צמחים המצויים בנחל.
ייחודו של הנחל הוא כמות הקטלבים המצויים לאורכו.
נוסף על כך, ניתן למצוא בנחל גם את הצמחים הבאים: סתוונית בכירה, אלון מצוי, כרכום צהבהב, קיסוס החורש, ארז, כלנית, אלה ועוד.
מסלול הנחל.
בנחל נמצא מסלול טיול שאורכו הוא כשלושה וחצי קילומטרים, הוא מתאים לכל עונות השנה, וזמן ההליכה בו הוא כשעתיים.
מסלול הנחל מתחיל בחורבת חממה על הר מירון, ומשם יורדים במסלול תלול לכיוון נחל נריה.
המסלול עובר בערוץ מוצל של הנחל ובחורש ים תיכוני המסומנים בסימון אדום.
חרמשון גדול
חרמשון גדול (שם מדעי: "Numenius arquata") הוא מין של עוף ממשפחת החרטומניים.
מאפיינים.
החרמשון הוא החופמאי הגדול ביותר באזור המזרח התיכון, ארכו עד 57 ס"מ ויש לו מקור ארוך וכפוף בצורת קשת. צבעו חום בהיר וראשו וצווארו של החרמשון הגדול בהירים ומקושטים בפספוס כהה. אברות היד כהות ומנוגדות לגוף החום-אפרפר. על חלקיו העליונים דוגמה יפה של מעוינים כהים ושוליים בהירים. כמעט תמיד לנקבת החרמשון הגדול מקור ארוך יותר משל הזכר.
צעיר החרמשון הגדול דומה לבוגר, אבל מקורו קצר יותר, ונוצות גבו וראשו כהות יותר.
מזונותיו של החרמשון הגדול הם חרקי מים, תולעים, סרטנים ורכיכות.
החרמשון הגדול מקנן באזורים החמימים יחסית של אירואסיה, באזורי אחו לחים, בחופים ובמאגרי מים יבשים למחצה. הוא מבלה את חודשי החורף באפריקה ובדרום אירואסיה, לעיתים במהלך החורף חורג מאזורים המוכרים לו (למשל, נצפה בנובה סקוטיה- קנדה). בישראל החרמשון הגדול חולף לאורך חופי הים התיכון ובאילת. לעיתים רחוקות יותר, בחורף ובעונות המעבר נצפה בעמקים בפנים הארץ.
כאשר מתצפתים על החרמשון הגדול, ברור שלא מדובר בעוף אחר. החרמשון הקטן, שדומה לו, קטן ממנו בהרבה ובעל ראש בולט. בזמן מעופו, אי אפשר שלא להתפעל מגודלו וממקורו העצום של החרמשון הגדול. מעופו כבד ואיטי, בדומה לשחף גדול, ותוך כדי מעופו אפשר להבחין במפרקי יד ואברות יד כהים.
מספרם של החרמשונים הגדולים מתמעט, בעיקר באוכלוסיות שמקננות באסיה. הרס בתי גידול וציד פוגעים בחרמשונים, וייתכן שגם שינויי אקלים באזוריהם. אויביו הטבעיים העיקריים של החרמשון הגדול הם שחפים שחורים, שועלים, ועורבים שחורים. כשאויב נמצא בנחלה של החרמשון, הוא משמיע קריאות אזהרה רמות, חובט בכנפיו ומנענע את מקורו מצד אל צד, כדי לנסות להבריח את האויב.
טסית הבתים
טסית הבתים או סנונית הערים (שם מדעי: "Delichon urbicu") היא מין של ציפור שיר משפחת הסנוניתיים.
שמה של הציפור.
השם טסית הוענק לה על ידי חיים נחמן ביאליק בשל טיסתה המהירה. שמה האנגלי הוא "סנונית הבתים", שמה הצרפתי הוא "סנונית החלונות", ואילו הערבים קוראים לה "חטפית הצווחות".
שמה המדעי "סנונית הבתים" הוא ביוונית, ופירושו "Khelidon" = סנונית ו - "urbis" = עיר.
מאפיינים פיזיולוגיים.
הטסית היא ציפור זעירה, משקלה נע בין 16-23 גרם, אורך גופה הוא 12-14 ס"מ ואורך כנפיה 26-29 ס"מ. כנפיה, ראשה וזנבה של הטסית שחורים - חומים וגבה כחול. בטנה ורגליה מכוסות נוצות לבנות.
קריאת התעופה הבולטת של הציפור היא טירטור קצר ויבש, והיא חיה פחות מ-15 שנה.
תפוצה.
בעולם.
בקיץ הטסית מצויה באירופה, אסיה וצפון אפריקה, בחורף אוכלוסיית הטסיות נודדת מהדרום לאפריקה, להודו ולדרום מזרח אסיה.
בישראל.
בארץ תת-המין הראשי מצוי בארץ בעיקר בקיץ, אך גם חלק מזמן החורף.
בקיץ שוכנת הטסית בכפרים וביישובים וערים בצפון הארץ בעיקר ברמת הגולן, אך לעיתים גם במרכז הארץ, ובחלק מן החורף, שוכנת בדרום הארץ.
הקינון בעולם.
הטסיות חיות לרוב בלהקות. בתקופת הדגירה עשרות ועד מאות זוגות מקננים יחד בסמיכות.
באירופה תקופת הקינון מתרחשת בחודשים מאי – יוני, באסיה מיוני עד ספטמבר.  בישראל אפריל – יולי.  לרוב בשני מחזורים.
הקן נבנה מבוץ וענפים על ידי שני בני הזוג במשך כ- 10 ימים, במהלכם בני הזוג הולכים הלוך ושוב כ - 1000 פעמים בשביל להביא בוץ במקורם לבניית קן המזכיר בצורתו גביע ומרופד בנוצות. קוטרו כ- 15 ס"מ ובו פתח קטן ועגול סמוך לתקרת המבנה.
הקנים בעבר היו ממוקמים במורדות הרים סלעיים, שדות וכרי מרעה. כיום, רובם ממוקמים ביישובים מתחת לשולי גגות או אדנים, צמוד לקירות, לקורות של גשרים וכדומה.
בהטלה אחת יש 4-5 ביצים לבנות, עליהן דוגרים שני בני הזוג במשך 14-16 ימים.
תזונה.
הטסית ניזונה לרוב מחרקים, בעיקר קטנים כגון: זבובים, כנימות, דבוראים, וחרקים מעופפים.
ליקוט המזון נעשה רובו בלהקה על ידי מעוף איטי. בתקופת הדגירה בגובה ממוצע של 20 מטר מעל פני הקרקע, וכשהקרקע רטובה מגשם, 50 מטר, במרחק שבין 0.5 ק"מ ל 2 ק"מ מהקן. הליקוט מתרחש מעל פני הקרקע, סלעים או צמחייה.
בית העם ברחובות
בית העם ברחובות הוא מבנה ציבורי, שבשנת 1912 חברת "כרמל" החלה את בנייתו. האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
בית העם שימש כמרכז החיים התרבותיים, החברתיים והציבוריים של המושבה. באוקטובר 2014 נחנך בית העם המשוחזר והמורחב ברחובות.
ההיסטוריה של בית העם ברחובות.
בחורף 1912 (תרע"ב) החלו את בניית בית העם על ידי חברת "כרמל". שנה לאחר מכן נחנך ברחוב יעקב פינת מנוחה ונחלה.
בית העם שימש את ועד המושבה להרצאות, לדיונים, לטקסים ולמופעים.