ב-16 באוקטובר 2011 פקע תוקף חזקת ערד (בו מצוי השדה) של חברת חנ"ל (50 שנים לאחר שנכנס לתוקף בשנת 1961), אך מאחר שמאגר ראש זוהר מספק כמויות מזעריות אך הכרחיות של גז לתושבי ערד ולמספר מפעלים בסביבה, ועד לחיבור אזור ערד לתשתית הארצית של הגז הטבעי, מינהל אוצרות טבע במשרד התשתיות הלאומיות חתם הסכם עם חברת חנ"ל להמשיך ולהפעיל את המאגר תמורות 30% מההכנסות, 70% מההכנסות לאחר ניכוי הוצאות עוברות למדינה. הכנסות המדינה משדה ראש זוהר היו: 2.6 מיליון ₪ בשנת 2013, 2.1 מיליון ₪ בשנת 2014 ורק ₪443,00 בשנת 2015. הירידה בהכנסות נבעה מירידה בהיקף ההפקה ובמחיר המכירה, עד לכדי כך שבמחצית השנייה של 2015 סך ההוצאות לתפעול המאגר עלו על ההכנסות ממנו.
סוף ההפקה מהמאגר.
בשל הדלדלות המאגר, גז טבעי ממערכת חלוקת הגז הארצית יתחיל להחליף את הגז המסופק לדימונה ממאגר ראש זוהר החל משנת 2017. בנוסף, בשנה זו אמור להבנות צינור גז בעלות של 12 מיליון ₪ שיחבר גם את ערד למערכת חלוקת הגז הטבעי הארצית.
שימוש כמאגר להטמנת גז.
בשנת 2011, נמצא שדה ראש זוהר מתאים לתוכנית לאחסון גז טבעי לשעת חירום על פי הדו"ח למיפוי כיסים גאולוגים, שנערך על ידי חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל. מדובר על כיסים תת־קרקעיים בהם ניתן לאחסן גז בכמות קטנה (0.5 עד 2 מיליארד מטרים מעוקבים). שימוש נוסף שנבחן לשדה היה בתור כיס להטמנת גז פחמן דו-חמצני בכפוף לדרישות פרוטוקול קיוטו, המחייב מדינות לצמצם את פליטת הפחמן דו-חמצני שלהן לערכי הפליטה שהיו ב-1990. על פי הערכות המכון הגיאולוגי לישראל, בשדה הגז ראש זוהר ניתן יהיה להטמין בין 91 ל-548 מגה-טון פחמן דו-חמצני.
דברק
דֶבָּרְק (באמהרית: ደባርቅ) הוא כפר בצפון אתיופיה, כ-90 קילומטרים מצפון לגונדר. הכפר שוכן על יד הכביש הראשי המוביל מגונדר לאקסום ונמצא במחוז צפון גונדר שבמדינת אמהרה. הכפר נמצא ברום של 2,850 מטר מעל גובה פני הים.
דברק הוא היישוב הקרוב ביותר לשמורת הטבע הלאומית של הרי סמן, ובו מתגוררים מנהלי השמורה.
היסטוריה.
דברק שגשגה מבחינה כלכלית בשל מיקומה על ציר המסחר גונדר-מאסאווה, היא אחת התחנות על אחד הצירים של ה-1840s, זאת על פי רשימה אתה ערך אנטואן ת'ומסון ד'אבדי ב-Geodesie d'Ethiopie אותה כתב. ריצ'רד פנקהרסט מציין שבתחילת המאה ה-19 השוק של דברק היה חשוב מספיק להיות אחד מתוך ששת השווקים היחידים באתיופיה של אותו זמן שנדרש שיהיה להם ראש שוק (nagadras) שתפקידו לפקח על השוק ולגבות אגרות. ההכנסות מהמיסים שהוטלו על השוק בשנות ה-30 של המאה ה-19 שהגיעו לידי שליט מחוז סמן הסתכמו לכלל 3,000 מריה תרזה תאלרים וסכום דומה לראש השוק.
תוודרוס השני, קיסר אתיופיה ראה את חברו הקרוב ויועצו ג'ון בל נהרג בקרב בדברק ב-1860 במהלך מאבק כנגד אחייניו המורדים. על אף שאחייניו נהרגו במתקפה ו-1,700 תומכיהם נכנעו הוא החליט בכל זאת לנקום ולמחרת הוציא להורג בעריפת ראש את כל הגברים.
החזית העממית לשחרור תיגראי שלחה לדברק יחידה התקפית כדי להילחם כנגד האוגדה ה-603 של החונטה הצבאית האתיופית, ולאחר כיבוש דברק והשמדת הכוחות של השלטון שחנו בה הם משלו בה החל מ-3 בינואר 1989.
דמוגרפיה.
על פי סוכנות הסטטיסטיקות המרכזית באתיופיה, אוכלוסיית דברק ב-2005 מנתה 24,997 איש, מתוכם 11,850 גברים ו-13,147 נשים. מפקד האוכלוסין שנעשה ב-1994 דיווח על אוכלוסייה כוללת של 14,474 מתוכם 6,235 גברים ו-8,239 נשים. הכפר הוא היישוב האנושי הגדול ביותר בדברק .
וורושילובסק
יוסי הרשושנים
יוסי הרשושנים (1939 - 6 ביוני 2010) היה מחלוצי המחשוב העסקי בישראל ומחבר חידת "אותיות ומספרים".
ביוגרפיה.
יוסי הרשושנים נולד בשנת 1939 בארץ ישראל לתשבצאי הלל הרשושנים והיה אחיו של שילה הרשושנים, ממשיך דרכו של אביהם בתחום התשבצים.
בתחילת הקריירה שלו עבד כמתכנת בחברת IBM ישראל.
בתחילת שנות ה-70 הקים יחד עם אלדר גל את חברת "תלם מחשבים" שפעלה כלשכת שירות לעיבוד נתונים באמצעות מחשב ממשפחת IBM System/360. תוכנת השכר של החברה הותקנה גם במרכזי מחשוב אחדים, ובהם מכון ויצמן ואוניברסיטת בר-אילן.
בשנות ה-80 מכרו חברה זו והקימו את חברת הר-גל, שעסקה בפיתוח ושיווק תוכנת שכר למחשבים אישיים. במחצית שנות ה-90 פרש הרשושנים מחברה זו, ובין השנים 1996 ל-2001 עבד בחברת חילן טק.
נוסף לפעילותו בתחום המחשבים עסק יוסי הרשושנים בחיבורה של חידת "אותיות ומספרים", שהתפרסמה מדי יום שישי במוסף "7 ימים" של "ידיעות אחרונות" במשך יותר מארבעה עשורים עד פטירתו. בנו גלעד ממשיך את דרכו בתחום זה.
ב-6 ביוני 2010 נפטר בגיל 71 לאחר מחלה ממושכת, והותיר אחריו אישה, פנינה, מורה לכימיה, וארבעה בנים, שניים מהם עובדים אף הם בענף ההיי-טק בישראל, ושניים עורכי דין.
ספריית מדרשת שדה בוקר
IBM ישראל
נדב ארגמן
נדב ארגמן (נולד בי"ח באב ה'תש"ך, 11 באוגוסט 1960) הוא איש שירות הביטחון הכללי שכיהן בשנים 2016–2021 כראש השב"כ. קודם לכן כיהן כסגן ראש השב"כ, ראש אגף מבצעים, ונציג השב"כ בארצות הברית.
ביוגרפיה.
ארגמן נולד לעמירם ותקווה ברמת השרון וגדל, מגיל שנתיים, בקיבוץ חמדיה. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1978 התנדב לסיירת מטכ"ל אך עזב לאחר תקופה קצרה. לאחר שרות ביחידה אחרת של אמ"ן, יצא לקורס קצינים.
בשנת 1983 התגייס לשב"כ ושימש במגוון תפקידי פיקוד ומטה. בשנים 2003–2007 שימש כראש אגף המבצעים בשב"כ ובשנים 2007–2011 שימש ראש מערך האבטחה של השב"כ בצפון אמריקה. בשנים 2011–2014 שימש כסגן ראש השירות. בין היתר פיקד על המבצע בו חוסל מפקד הזרוע הצבאית של החמאס, אחמד ג'עברי, בנובמבר 2012 בראשית מבצע עמוד ענן.
בספטמבר 2014 הושאל לוועדה לאנרגיה אטומית. בספטמבר 2015 שב לכהן כסגן ראש השירות, עם מינויו של רוני אלשיך למפכ"ל המשטרה. בפברואר 2016 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנותו לראש השב"כ הבא. ב-8 במאי 2016 נכנס לתפקיד ראש השב"כ והחליף את קודמו יורם כהן. מייד עם כניסתו לתפקיד הציג תוכנית עבודה בת חמש נקודות, ובראשן העצמת יכולות השב"כ בתחומי הטכנולוגיה והסייבר. באמצע שנת 2017 אמר ארגמן כי פעילות הסייבר של השב"כ ושותפיו תרמה, מאז תחילת 2016, לאיתורם של למעלה מאלפיים מפגעים בודדים פוטנציאליים. בשנת 2019 פורסם כי קרוב לשליש מכוח האדם בשב"כ הם אנשי טכנולוגיה.
בתקופת העימותים בהר הבית הביע ראש השב"כ תמיכה בהסרת גלאי המתכות שהוצבו בשערי הר הבית. לאחר פיגוע הדקירה בשגרירות ישראל בירדן נשלח ארגמן לירדן לדון בשחרור המאבטח שהותקף, ואנשי השגרירות שהיו נצורים בה. בשנת 2018 פורסם כי הוא עמד בקשר הדוק עם ראשי המודיעין הכללי של מצרים, כדי להביא לרגיעה ברצועת עזה.
ארגמן הכפיל את מספר הנשים המכהנות בתפקידים בכירים בשירות, וכן הורה על שילוב נשים בתפקידי שטח ייחודיים. כמו כן, ארגמן הניע שינוי ארגוני לאיחוד גורמי הטכנולוגיה, הסייבר ומודיעין האותות לגוף מרכזי אחד. הוא יצר מערכת יחסים טובה והסכם מפורט בין אמ"ן לשב"כ על מנת למנוע בזבוז משאבים ופגיעה ביכולת המבצעית כתוצאה ממריבות סביב אחריות ותקציבים, כמו גם שיפר את שיתופי הפעולה עם גופי מודיעין של מדינות ידידותיות בעולם.
חיים אישיים והשכלה.
ארגמן היה נשוי לרות, ולהם שלושה ילדים, אך הם התגרשו. ב-2020 נישא ארגמן בשנית. את אשתו השנייה הכיר במהלך עבודתם המשותפת בשב"כ.
לארגמן תואר ראשון ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה וכן תואר שני נוסף בביטחון ואסטרטגיה מאוניברסיטת חיפה. הוא גם בוגר המכללה לביטחון לאומי.
מסלול אקדמי עוקף תעודת בגרות
פייר-אמאריק אובאמיינג
היווצרות והתפתחות גלקסיות
אודרה אזולאי
אוֹדרֵה אזולֶאי (בצרפתית: Audrey Azoulay; נולדה ב-4 באוגוסט 1972) היא פוליטיקאית יהודייה-צרפתייה, המכהנת כמזכירה הכללית של אונסק"ו. בעבר כיהנה כשרת התרבות בממשלת צרפת ה-38, ממשלתו השנייה של מנואל ואלס.
ביוגרפיה.
אזולאי היא בתו של אנדרה אזולאי, יועץ בכיר למלכי מרוקו חסן השני ומוחמד השישי. נולדה בפריז, צרפת. ב-1994 סיימה תואר ראשון במנהל עסקים באוניברסיטת פריז-דופין בצרפת, ולאחר מכן תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת לנקסטר שבעיר לנקסטר בבריטניה.
בספטמבר 2014 התמנתה ליועצת נשיא צרפת פרנסואה הולנד לענייני תרבות ותקשורת.
במסגרת חילופי גברי בממשלת מנואל ואלס השנייה, שנערכו בפברואר 2016 בעקבות התפטרותו של שר החוץ לורן פביוס, התמנתה אזולאי כשרת התרבות בממשלתו.
ב-2017 היא התמודדה לצד 9 מועמדים אחרים להחלפת אירינה בוקובה בתפקיד המזכיר הכללי של אונסק"ו. ב-13 באוקטובר 2017 נבחרה ברוב של 30 מול 28 לתפקיד, מינוי שאושרר ב-11 בנובמבר של אותה השנה ברוב של 131 מדינות מול 19 מתנגדות.
התזמורת הסימפונית של פריז
התזמורת הסימפונית של פריז (בצרפתית: Orchestre Symphonique de Paris) הייתה תזמורת, שפעלה בין השנים 1928 ל-1939, בעיקר בפריז.
את התזמורת ייסדו במשותף ארנסט אנסרמה, לואי פורסטייה ואלפרד קורטו. הקונצרט הראשון שלה התקיים ב-19 באוקטובר 1928 בתאטר דה שאנז אליזה.
מימון לתזמורת סיפקו תומכים עשירים, בהם גוסטב ליון, מנהל פְּלייֵל, שני אחים בנקאים והנסיכה דה פוליניאק. חברי הוועד המנהל היו רובר ליון (מנהל כללי), שארל קיסגן (מזכיר אדמיניסטרטיבי), אנדרה שאפנר (מזכיר אמנותי) יחד עם אנרי מונה וז'אן גרט. קשיי מימון אילצו את התזמורת להירשם כחברה באמצע שנת 1931.