בסדרה זו ישנו מעבר לארכיטקטורת "טיורינג" (ע"ש מדען המחשב אלן טיורינג) בליתוגרפיה של 12 ננומטר ותוך שימוש ברוב הטכנולוגיות ששימשו קודם לכן גם את ארכיטקטורת "וולטה" המקצועית (פרט לשימוש ברכיבי זיכרון מסוג HBM2). הסדרה כוללת כרטיסים גרפיים לשוק הבינוני והגבוה הכוללים שימוש בטכנולוגיית ניתוב הקרניים בזמן אמת של נוידיה ועל כן נחשבים למתקדמים במיוחד מבחינת יכולותיהם בתחומי הגיימינג, אך גם בתחומים שנחשבו עד כה נחלתם של מעבדי GPGPU ייעודיים בלבד: בינה מלאכותית ולמידת מכונה, ובפרט למידה עמוקה, הודות לליבות ה-Tensor (שהוצגו עוד קודם לכן, עם מעבדי "וולטה") שהורכבו על הכרטיסים. בגלל המעבר לתמיכה בטכנולוגיית ניתוב הקרניים, השתנתה התחילית המציינת את שמם של כרטיסי המסך מ-GTX ל-RTX. הסדרה היא הראשונה לתמוך בזכרונות GDDR6. גרסאות "Super" מחודשות שלהן יצאו במהלך שנת 2019.
GeForce 16 Series.
תאריך יציאה: פברואר 2019
תת-סדרה זו מבוססת אף היא על ארכיטקטורת "טיורינג" ומיועדת לשוק הנמוך-בינוני, הבאה להוות חלופה זולה לסדרת הRTX ולתחרות בכרטיסים התקציבים של המתחרה AMD. בניגוד לסדרת האב, לסדרה זו אין את ליבות ה-RT (המשמשות ל ניתוב קרניים בזמן אמת) ואת ליבות הTensor (המשמשות ללמידת מכונה ובינה מלאכותית), דבר התורם למחירה הזול, ועל כן כרטיסיה קיבלו את המיתוג "GTX". בספטמבר 2019 הודיעה נוידיה כי תשחרר מנהלי התקן שיאפשרו תמיכה בניתוב קרניים ברמת התוכנה (DirectX Ray Tracing), ביחד עם מספר כרטיסים מסדרת 10.
GeForce 30 Series.
תאריך יציאה: ספטמבר 2020. השיווק החל ב-17 בספטמבר.
סדרה זו מבוססת על ארכיטקטורת "אמפר" (ע"ש הפיזיקאי אנדרה מרי אמפר) בליתוגרפיית ייצור של 8 ננומטר מבית סמסונג. לטענת נוידיה, ארכיטקטורה זו תספק ביצועים כפולים יותר מביצועי ארכיטקטורת טיורינג, ותהיה פי 2 חסכונית יותר באנרגיה.
ג'ומלקזק
מולהוזן
מולהוזן (בצרפתית: Mulhausen, באלזסית: Mielhüse, בגרמנית: Mühlhausen) היא קומונה הנמצאת במחוז ריין תחתון, בחבל גראנד אסט שבמזרח צרפת.
טופונומיה.
שמה של העיירה מורכב מהמילים הגרמניים ""Mühle" (טחנת הרוח) ו-"Husen", צורת הרבים של "Haus"" (בית) בגרמנית עתיקה. תרגום מלולי של מולהוזן יהיה "הבתים של טחנת הרוח".
היסטוריה.
היישוב מופיע לראשונה ב-884 תחת השם של "Munilhuson" במסמך של מלך פרנקיה המזרחית קרל השמן.
מולהוזן שוחררה על ידי האמריקאים ב-15 במרץ 1945. כ-45% מהכפר נהרס בהפצצות מהצדדים השונים וכתוצאה מהקרבות האכזריים על קו מודר.
קהילה יהודית.
בית כנסת ראשון נבנה במולהוזן בשנת 1745.
ב-1870, הקהילה התרחבה והגיעה לכ-40% מכלל האוכלוסייה של הכפר. נבנה בית כנסת חדש.
עם הזמן, הקהילה היהודית עזבה את הכפר לטובת עיירות גדולות יותר כמו שטרסבורג, סאברן, ננסי ועוד.
במהלך מלחמת העולם השנייה הכפר התרוקן לגמרי מיהודים. עם הכיבוש הגרמני, משפחות גרמניות באו להתיישב בבתים הנטושים.
בית הכנסת שרד עד 1979, כשבנק קנה את השטח. ארון הקודש נמסר לבית הכנסת של עיירה קרובה, פְּפַפְנהופֶן.
ראש העיר וועד הקומונה מחליטים להנציח את זכר הקהילה היהודית ומחזירים בבניין החדש את התבליט שהיה מעל כניסת בית הכנסת. על התבליט כתוב: "זה השער לה' צדיקים יבואו בו".
בעשור השני של המאה ה-21, תושב חדש שקנה בית במולהוזן מצא בה מה שנראה לו כסוג של מרתף סתום. אחרי בירורים הסתבר שמדובר במקווה.
הארי בבקוק
הנרי סטודרד "הארי" בבקוק (באנגלית: Henry Stoddard "Harry" Babcock; 15 בדצמבר 1890 - 5 ביוני 1965) היה אתלט אמריקאי, אלוף אולימפי (סטוקהולם 1912) ופעמיים אלוף ארצות הברית (1910 ו-1912) בקפיצה במוט.
ביוגרפיה.
בבקוק נולד בפלהאם מנור, ניו יורק. הוא בוגר הנדסה מאוניברסיטת קולומביה, בשנת 1912.
אלוף ארצות הברית.
באליפות ארצות הברית שנערכה בניו אורלינס, לואיזיאנה בשנת 1910 זכה בבקוק במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 3.68 מטר. שנתיים לאחר מכן, באליפות ארצות הברית שנערכה בפיטסבורג, פנסילבניה הוא זכה שוב במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 3.66 מטר.
אלוף אולימפי.
באולימפיאדת סטוקהולם (1912) זכה בבקוק במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אולימפי חדש של 3.95 מטר, לפני בני ארצו פרנק נלסון ושיאן העולם הטרי מארק רייט (3.85 מטר) שזכו בצוותא במדליית הכסף וויליאם הולפני מקנדה, בן ארצו פרנק מרפי וברטיל אוגלה משוודיה (3.80 מטר) שזכו בצוותא במדליית הארד.
לאחר שפרש מספורט תחרותי עבד בבקוק כאיש מכירות בחברת עץ באירווינגטון, ניו יורק.
הארמון המלכותי (מדריד)
דשייל האמט
ג'ון טוקי
ג'ון טוקי (באנגלית: John W. Tukey; 16 ביוני 1915 — 26 ביולי 2000) היה סטטיסטיקאי, מתמטיקאי, כימאי, מורה, יועץ, חוקר ומנהל אמריקאי, הידוע בזכות עבודתו על פיתוח אלגוריתם FFT ודיאגרמת הקופסה.
קורות חיים.
טוקי נולד בניו בדפורד, מסצ'וסטס, בן יחיד. נחשב ילד פלא ולימד את עצמו לקרוא בגיל 3. אמו חששה שאם ילך לבית הספר הוא ישתעמם ויהפוך לעצלן, ולכן החליטה לתת לו חינוך בבית. צורת חינוך זו התאימה לו מאוד, שכן שני הוריו היו מורים בבית ספר תיכון באור, אך אמו לא יכלה ללמד במשרה מלאה מפני שהייתה נשואה.
טוקי אהב מאוד את הספרייה העירונית, שהייתה ייחודית מפני שהכילה כתבים של JACS ושל AMS, שבהם התעניין מאוד ואשר השפיעו עליו בהמשך חייו.
הוא קיבל תואר ראשון ושני בכימיה, שניהם מאוניברסיטת בראון, בשנים 1936–1937. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת פרינסטון, שם קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה במתמטיקה.
בעבודת הדוקטורט שלו עסק טוקי בעיקר בנושאים תאורטיים ובמתמטיקה טהורה. מלחמת העולם השנייה גרמה לו להתחיל להתעסק בפתרון בעיות מעשיות. במהלך תקופה זו עבד טוקי יחד עם עמיתיו סמואל וילקס וויליאם קוצ'רן. אחד מעמיתיו לעבודה שאל אותו שאלה סטטיסטית אשר אליה קיבל תשובה פשוטה - "אינני עוסק בסטטיסטיקה". באותו הזמן הוא החל לבלות זמן רב יותר בחברתו של צ'רלי וינסור שהיה סטטיסטיקאי ושממנו שאב את האהבה לניתוח של מידע. על פי טוקי, "היה זה צ'ארלי והניסיון בניתוח של מידע שימושי שהובילו אותי אל הסטטיסטיקה". עד סוף שנת 1945 כבר קרא לעצמו טוקי "סטטיסטיקאי".
לאחר המלחמה חזר לפרינסטון וחילק את זמנו בין עבודה באוניברסיטה לבין מחקר במעבדות בל. טוקי הפך לפרופסור במשרה מלאה בגיל 35. הוא ייסד את המחלקה לסטטיסטיקה בפרינסטון, וכיהן כיושב ראש שלה משנת 1965.
בין תרומותיו הרבות לקהילה האזרחית, טוקי היה חלק מוועדת הסטטיסטיקה האמריקאית וכתב דוח המערער על מסקנות דוחות קינסי, "בעיות סטטיסטיות בדוחות קינסי על ההתנהגות המינית של הגבר האנושי".
הוא קיבל פרסים רבים, ביניהם המדליה הלאומית למדעים מהנשיא ניקסון ב-1973, ומדליית ה-IEEE ב-1982 על "תרומותיו בתחום האנליזה הספקטרלית של תהליכים רנדומליים ואלגוריתם ה-FFT.
טוקי פרש מהמדע בשנת 1985 (בגיל 70), ונפטר בניו ברנזוויק, ניו ג'רזי, בשנת 2000 מהתקף לב.
תרומותיו המדעיות.
דוויד הואגלין - סטטיסטיקאי חוקר שחיבר מאמרים וספרים רבים בשיתוף עם טוקי אמר כי "הייתה לו הבנה מעמיקה בתחומים רבים בסטטיסטיקה, והוא שמח לחלוק אותם עם כל מי שנקלע עמו לדיון מעמיק... קשה למצוא תחום בסטטיסטיקה שהוא לא עסק בו או שלא הייתה לו השפעה משמעותית עליו".
תרומותיו לתחום המתמטיקה.
ג'ון טוקי עסק רבות בתחום המתמטיקה, ושמו נודע עוד לפני שהגיע לפרינסטון. טוקי התעניין בתחומים רבים ביניהם: קבוצה קומפקטית, תאוריות "סנדוויץ'" כלליות ועוד.
בשנות השלושים עבד טוקי עם מתמטיקאים כמו: ר. פיינמן, א. סטון, ב. טוקרמן, ושמו ממשיך להיות קשור לתאוריה המתמטית שאותה הם פיתחו - תאוריית הפלקסגונים. בנוסף לתאוריה זו אפשר למצוא תחומים רבים במתמטיקה הנושאים את שמו של טוקי: קשר גאלויס-טוקי, שקילות טוקי, פריקות טוקי, תאוריית האידיאלים האנליטיים של טוקי, סדר טוקי והלמה של טוקי.
תרומותיו בתחום ההנדסה.
בזמן שהייתו במעבדות בל הספיק טוקי להטביע את חותמו גם בתחומים רבים בהנדסה. לקראת סוף המלחמה הוא המציא מעגל אלקטרוני אשר שימש את מעבדות המחקר על שם וון ניומן, ושמו רשום על פטנטים רבים נוספים בהקשר זה. טוקי התעניין גם בהנדסת המטוס U-2.
לאחר מכן נכנס טוקי לתחום הניתוח של סדרת זמן. יחד עם המינג הוא ניסח משפחה של אומדנים על הצפיפות הספקטרלית של סדרת זמן. טוקי הוא זה שניסח את תכונותיהם הסטטיסטיות, ובכך הוביל לקבלת קירובים מדויקים יותר בתחום.
התגלית שהביאה את טוקי לכותרות היא ה-(FFT (Fast Fourier Transform. בשנת 1963 בקורס מתקדם בפרינסטון הוכיח טוקי שאם רוצים לחשב את המשתנה הדיסקרטי של פורייה עבור N מספרים בתדרים של פורייה, כאשר N מבוטא באמצעות GH, מספר החזרות שנדרשות על מנת להגיע לדיוק המרבי הן (GH(H+2+G. בנוסף לכך הוא הוסיף שכאשר N=4^k, מספר החזרות שנדרשות קטן יותר מ-2N + N log2 N. ההשפעה של עבודה זאת הייתה מדהימה. כמעט בן לילה עברו מהנדסים מ"אנלוג" לעיבוד אותות דיגיטליים.
אספקט נוסף של עיבוד אותות דיגיטליים שטוקי גילה היה ההתרחשות של תופעת גיבס. הוא חקר את ההשפעות של גיוס גורמים מלכדים על מנת למנוע את אפקט ה"נזילה". ספרם של טוקי ובלקמן (1958) השפיע רבות על חוקרים בכך שהציג את שיטת האנליזה הספקטרלית המספרית.
תרומותיו לתחום הסטטיסטיקה.