על אף היותה של הסדרה אנימה יפנית במוצאה היא שואבת השראה רבה מן התרבות האמריקאית בכלל וממוזיקת הג'אז של שנות ה-40-60 בפרט. המוזיקה מלווה כל חלק בעלילה ולכל קטע בסדרה מותאמת נעימה המתארת בדייקנות את מהלך העניינים.
הסדרה שודרה בערוץ הישראלי ביפ בשנת 2001 עם דיבוב לאנגלית וכתוביות בעברית.
מהלך העלילה.
השנה היא 2071 וצוות המורכב משני ציידי ראשים (ספייק ספיגל וג'ט בלאק) משוטט ברחבי מערכת השמש בספינת חלל ישנה ושמה Bebop ומנסה להרוויח את לחמו מציד אילו העוברים על החוק והסגרתם לידי רשויות החוק.
במהלך הסדרה גדל צוות ה-Bebop ועל סיפון הספינה עולים: ילדה משונה בת ארץ ושמה אד, כלב אינטליגנטי ושמו איין (קיצור של איינשטיין) ואישה מסתורית ושמה פיי וולנטיין.
יחד מסיירת החבורה ברחבי מערכת השמש ורובה הגדול של הסדרה מתמקד במשימות שלוקח הצוות על עצמו. עם זאת חושפת הסדרה אט אט את עברן הכאוב ורצוף הטרגדיות של הדמויות כמו גם את סיפורה של האנושות עצמה.
רקע.
בשנת 2021 מפותחת בכדור הארץ הטכנולוגיה למסע בין כוכבים. טכנולוגיה חדשנית זאת עשתה שימוש בשערי חלל שאפשרו לחלליות לעבור אל מימד מקביל הנקרא "על-חלל" ולהגיח מתוכו תוך זמן קצר יחסית בנקודת היעד שלהן.
הטכנולוגיה נראתה אומנם מבטיחה ומחוסרת פגמים למראית עין אך פגם חמור ביותר זכה להתעלמותם של מדעני החברה שפיתחה את הטכנולוגיה וכתוצאה מכך עם הפעלתו של השער התרחש פיצוץ בסדר גודל עצום שסדק את פני הירח והוביל לנפילתם של אסטרואידים שהשמידו שטח רב על פני כדור הארץ, תאונה זאת כונתה בשם "תקרית השער".
ההרס הרב על פני כדור הארץ הכריח את האנושות לצאת ולתור את הכוכבים. אך המעטים, שידם אינה משגת, נשארו על פני כדור הארץ, ומתגוררים בתנאים פרימיטיביים מתחת לפני האדמה מאימת האסטרואידים שאינם חודלים מליפול.
ראויה לציון העובדה כי בשנה 2071, כחמישים שנה לאחר האסון, מנתה אוכלוסיית מערכת השמש כולה 1.3 מיליארד תושבים (כיום ישנם כ-7 מיליארד תושבים על-פני כדור-הארץ לבדו). נתון זה מעיד על ההרס הרב שחוללה התאונה.
דמויות.
צוות הפקה:
דיבוב:
האסכולה הפלורליסטית
האסכולה הפלורליסטית היא אסכולה פילוסופית קדם-סוקרטית, שהתפתחה בעקבות האסכולה האלאטית, והתנגדה לתפיסתה הכופרת בקיום התנועה והתופעות. לאחר פרמנידס שוב לא ניתן היה להבין את הטבע בצורה פשוטה, ולהניח שחומר מסוים - חומר אחד - הוא היסוד הראשוני, כפי שהציעו בני האסכולה המילטית.
במקום זאת, הפלורליסטים מנסים להסביר את העולם בעזרת עקרונות רבים. הם קיבלו כמה מהתכונות העיקריות של היש כפי שנתפס באסכולה האליאטית, והעבירו אותן למספר ישים שאין להם התחלה וסוף בזמן (אחרת לא היו משמשים ראשית לדברים אחרים), ואולי גם שאין בהם חלוקה ותנועה (אחרת לא יהיו יש). ישים אלה יכולים לנוע בינם לבין עצמם, להצטרף ולהיפרד, וכך לגרום לתנועה ולשינוי בעולם התופעות. אצל הפלורליסטים לא נתפסה עוד התנועה כחלק ממהותה של הראשית.
עם בני אסכולה זו נמנים אמפדוקלס ואנכסגורס.
באד אפפל
באד אפפל (בגרמנית: Bad Apfel) הוא ליקר תפוחים גרמני, שהומצא בשנת 1876 ומכיל 41% אלכוהול.
הוא מיוצר מתמציות של פרי התפוח ועץ אדר קנדי, האלכוהול שבו מיוצר מדגנים גרמניים מקומיים.
הוא ידוע בסמל הרכבת המצויר על תווית הבקבוק שלו.
קישורים חיצוניים.
טיטור
טיטור (בלועזית: טיטרציה, באנגלית: Titration, בעברית: תהליך סתירה) היא שיטה לקביעת הריכוז של חומרים שונים בתמיסה.
החומר שאת ריכוזו בתמיסה רוצים לגלות נקרא אנליט (Analyte) והוא מצוי בתמיסה בריכוז לא ידוע. לתוך תמיסת הנעלם מוסיפים תמיסה של חומר בריכוז ידוע וקבוע. חומר זה נקרא טיטרנט (Titrant). בין החומרים מתרחשת תגובה וכל עוד בתמיסה יש שיירים של האנליט התגובה תצא לפועל.
מקובל להשתמש באינדיקטור pH לזיהוי הנקודה שבה התגובה הסתיימה (לא נותרו עוד שיירי אנליט). בנקודה זו, המכונה "נקודת סוף טיטרציה", ניתן לחשב את ריכוז הנעלם על ידי מציאת כמות המולים שהגיבו מתוך ידיעת הנפח והריכוז המדויקים של הטיטרנט.
שיטות עבודה.
הטיטרנט.
חשוב כי תמיסת הטיטרנט תהיה בעלת ריכוז ידוע בדיוק רב, ושריכוז זה לא ישתנה (לא תהיה שקיעה של החומר, חמצון באוויר וכו') לשם כך נהוג להשתמש בחומר העונה על הקריטריונים של "סטנדרט ראשוני".
ישנן כמה תכונות שנדרשות מהסטנדרט הראשוני:
תהליך הטיטרציה.
לנפח ידוע של הנעלם שברצוננו לקבוע את ריכוזו, מוסיפים טיטרנט בנפח וריכוז ידועים בעודף. לאחר הוספת הטיטרנט אמורים להישאר עודפים ממנו בכלי. את העודפים מטטרים עם תמיסת החומר הנעלם בריכוז ידוע עד לסיום התגובה. ברגע שכל עודפי הטיטרנט הגיבו ניתן לדעת כמה מהם היו בעודף ומכאן, כמה היו דרושים לטיטרציה.
עקומת הטיטרציה.
עקומת הטיטרציה היא גרף המציג את ריכוז אחד החומרים, או מדד אחר בתמיסת הנעלם (כגון pH, מוליכות וכו') כנגד כמות הטיטרנט המוסף.
בתחילת הטיטרציה ריכוז האנליט בתמיסה יורד לאט מאוד, לאחר מכן מתחילה "צניחה" שנהיית תלולה יותר ויותר ככל שמתקרבים לנקודת שקילות (נקודה האקוויוולנטית).
בנקודה האקוויוולנטית תהיה בגרף הפונקציה נקודת פיתול (הנקראת נקודת שקילות). לאחר הירידה התלולה בריכוז האנליט תהיה דעיכה איטית וריכוז התמיסה האנליטית שואף ל-0 כאשר ציר ה-x שואף לאינסוף.
עיסאם מחול
מרי, מלכת הסקוטים
מרי, מלכת הסקוטים (בסקוטית: Mary, Queen o Scots; 8 בדצמבר 1542 – 8 בפברואר 1587), הייתה מלכת סקוטלנד משנת 1542, שבוע לאחר היוולדה, ועד הדחתה מהכס ב-24 ביולי 1567. את שארית חייה העבירה בגלות באנגליה כאסירה של מלכת אנגליה, עד שהוצאה להורג (על ידי המלכה) בשנת 1587 בגיל 46. בחייה עוררה מרי מחלוקות רבות.
חייה.
מרי הייתה בתו היחידה של ג'יימס החמישי, מלך סקוטלנד, ואשתו מארי דה גיז מצרפת. מאחר שהייתה נכדתה של מרגרט טיודור, אחותו הבכורה של הנרי השמיני, מלך אנגליה, הייתה מרי בעלת זכות ירושה לכתר האנגלי.
עם מות אביה הייתה מרי למלכת סקוטלנד והיא בת שישה ימים בלבד, כאשר אמהּ שימשה כעוצרת עד הגיעה לבגרות. מרי יועדה להינשא לאדוארד השישי במסגרת אמנת גריניץ' על מנת להביא לשלום בין ממלכת אנגליה לסקוטלנד, אולם עם ביטולה של האמנה נשלחה מרי לצרפת בגיל חמש, שם התחנכה בחצר המלך אנרי השני, וזכתה בה למיטב החינוך של תקופת הרנסאנס.
ב-1558, בהיותה בת חמש עשרה, נישאה מרי לבנו הבכור של המלך, שבשנה שלאחר מכן הוכתר כפרנסואה השני, מלך צרפת, אך הוא מת ב-1560.
בגיל תשע עשרה שבה מרי לסקוטלנד כאלמנה, ונתקלה בקשיים וביחס עוין. בשנות היעדרה הפכה הדת הרשמית בארצה מקתולית לפרוטסטנטית, ורבים מהפרוטסטנטים, ובראשם המטיף ג'ון נוקס, ראו במלכה הקתולית מקור לסכנה.
בעזרת אחיה למחצה, ג'יימס סטיוארט, רוזן מוריי, ובזכות סובלנותה הדתית, הצליחה מרי במלכותה, אך שתי טעויות גורליות הביאו אותה אל קיצה. האחת, שלא ויתרה על זכויותיה לכתר האנגלי, דבר שגרם לאליזבת הראשונה, מלכת אנגליה להפוך לאויבתה, והשנייה, אהבתה ונישואיה ב-1565 להנרי סטיוארט, לורד דרנלי יפה התואר. במחקר המודרני יש הרואים בנישואין אלה אילוץ ולא אהבה. נישואין אלו עוררו את התנגדותם של רבים מאצילי סקוטלנד, שהנרי היה שנוא עליהם, ואת התנגדותה של אליזבת מלכת אנגליה שחששה מפני הולדת צאצא נוסף לבית טיודור, שעלול להיות בעל טענות טובות משלה לכתר האנגלי. בנם של המלכה מרי ודרנלי, ג'יימס, שנולד ב-1566, אכן ירש את כס המלכות האנגלי בנוסף לזה הסקוטי.
השושלת המלכותית של בית סטיוארט.
בפברואר 1567 נרצח דרנלי, ושלושה חודשים לאחר מותו נישאה מרי לג'יימס הפברן, רוזן בות'וול.
בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 של המאה ה-16 הייתה מעורבת בקשר רידולפי בשותפות עם הספרדים. מטרת הקשר הייתה להפיל את אליזבת הראשונה מכסאה ולהכתיר את מרי במקומה. הקשר נתגלה ונחל כישלון. מזימה זו הביאה לכינון מרד בידי מתנגדיה הפרוטסטנטים של מרי סטיוארט, וכפיית ויתור על הכס לטובת בנה התינוק ג'יימס השישי. היא נכלאה בידיהם, הצליחה להימלט ולחדש את הקרב, אך הובסה ונמלטה לאנגליה לבקש מקלט אצל קרובתה המלכה אליזבת. המלכה כלאה אותה במשך 19 שנה משום שראתה בה סכנה לכיסאה, ולבסוף הוציאה אותה להורג בעריפת ראש באשמה של השתתפות בארגון מחתרת קתולית וניסיון לרצוח את מלכת אנגליה.
מרי נידונה להוצאה להורג בעריפת ראשה, אך ההוצאה להורג נתקלה בקשיים כיוון שגרזן המוציא להורג לא היה חד דיו, והמכה הראשונה לא הביאה למותה. לאחר מותה, הוכתר בנה ג'יימס השישי למלך, והוא בנה אנדרטה לזכרה.
בתרבות הפופולרית.
הוצאתה להורג עובדה לסרט קצר ואילם משנת 1895, בשם "ההוצאה להורג של מרי סטיוארט".
באוקטובר 2013 עלתה לשידור הסדרה האמריקאית "ממלכה" שמבוססת על סיפורה של ממלכת צרפת שבראשה מרי ופרנסיס.
סיפור יחסיה עם המלכה אליזבת עובד לסרט קולנוע בשם "מרי, מלכת הסקוטים", בכיכובן של סירשה רונן ומרגו רובי.
התרת נדרים
הַתָּרַת נְדָרִים או הֶתֵּר נְדָרִים הוא הליך בהלכה, שבו אדם שנדר נדר ומתחרט עליו יכול לבטל את נדרו. ההתרה נערכת על ידי חכם או על ידי שלושה הדיוטות הנחשבים לעניין זה כבית דין. התרת נדרים יכולה להתיר גם שבועה והקדש.
כיום קיים מנהג לערוך "סדר התרת נדרים" בערב ראש השנה, ויש הנוהגים בערב יום הכיפורים. ההתרה כוללת ביטול מראש של כל הנדרים לעתיד, והיא נערכת על ידי שלשה אנשים. באופן דומה נועדת תפילת כל נדרי בערב יום כיפור להתיר את הנדרים שנעשו שלא במכוון או מתוך הכרח, אך קיימות מוגבלויות ומחלוקות הלכתיות באשר לתועלת המעשית של המנהג.