לבנון קיבלה את הזכות להתאגד כעיירה על ידי המושל הקולוניאלי הבריטי של ניו המפשייר, בנינג וונתוורת', ב-4 ביולי 1761 והייתה אז אחת מ-16 עיירות לאורך נהר הקונטיקט. היא נקראה על שם לבנון שבקונטיקט, שממנה הגיעו רבים מהמתיישבים, כולל הכומר אלעזר ווילוק, שהגיע ב-1770 וייסד את דארטמות' קולג'. בלבנון, קונטיקט, שכן בזמנו בית הספר מור לאינדיאנים (Moor's Indian Charity School), קודמו של דארטמות' קולג'.
בתחילה התרכז היישוב לאורך נהר קונטיקט, בשטח שמהווה היום את וסט לבנון, ועל גדת אגם מסקומה, באזור שליד אנפילד. באמצע המאה ה-19 התפתח אזור של טחנות מים על מפלי נהר מסקומה. ענפי התעשייה המקומיים כללו, בזמנים שונים, מנסרות עצים, בית חרושת לעורות, כמה מפעלי מכונות, מפעל לצמר ומתפרה. באותה תקופה היווה המחוז מקור משיכה לפועלים צרפתים ממחוז קוויבק שבקנדה. אזור זה היה למרכזה של העיר, אף על פי שווסט לבנון התפתחה להיות צומת רכבות עם זהות נפרדת שהייתה מקושרת לקווי הרכבת שהגיעו מבוסטון. שמה של צומת רכבות זו שונה מאוחר יותר לווסטבורו, לאחר ששתי רכבות התנגשו זו בזו עקב בלבול בית תחנת לבנון לתחנת וסט לבנון.
פעילותן של טחנות המים, כמו מסילות הרכבת, הצטמצמה בשנות החמישים והשישים של המאה ה-20. בתקופה זו נפגעה לבנון משתי שריפות גדולות. השנייה, שפרצה ב-1964, החריבה חלק ניכר מאזור הטחנות. השיקום היה כרוך בתהליך התחדשות עירונית שנוי במחלוקת, שבמסגרתו נבנה אזור סגור, המול, שנבנה על חורבותיו של אזור רחוב הנובר. בשל הצורך לתת מענה לשקיעה הכלכלית וכמשקל נגד לתנועה להכרזת של וסט לבנון כעיירה נפרדת, התאגדה לבנון מחדש כעיר ב-1958.
סלילתם של הכבישים הבין-מדינתיים 89 ו-91 דרך לבנון, הסמיכות לצומת וייט ריבר שבורמונט וכן התפתחותו של דארטמות' קולג', הובילו לתחייה הכלכלית של האזור. כלכלתה של לבנון, שהייתה עד אז עיירת טחנות מים, מבוססת על מגוון של ענפים כלכליים, כולל חינוך, שירותי רפואה, היי-טק ומסחר קמעונאי. מדרום לווסט לבנון, על הצטלבות הדרכים 12A ו-I89, צמח מתחם מסחרי גדול. אפשרויות הפנאי התפתחו גם הן והן כוללות שבילים רבים להליכה רגלית, אתר סקי, בריכת שחייה וכמה מגרשי ספורט.
ב-1991 עברו מהנובר הסמוכה המרכז הרפואי דארטמות' היצ'קוק ורוב המחלקות של בית הספר לרפואה אל הקמפוס החדש שמדרום לקו הגבול שבין לבנון והנובר. כמה חברות בתחום הרפואה וההיי-טק התמקמו גם הן בקמפוס זה. בלבנון שוכן המטה הצפון-אמריקאי של חברת טלה-אטלס (Tele Atlas), אחת המפתחות המובילות בעולם לנתוני מיפוי. נובל, מיקרוסופט ונובו נורדיסק מחזיקות גם הן מתקנים חשובים בעיר.
פארק קולברן.
"הפארק ההיסטורי קולברן" (Colburn Park Historic District) שוכן בליבה של לבנון ולידו ניצבים בניינים רבים מהמאה ה-19. ב-1986 האתר הוכנס לרשימת האתרים ההיסטוריים הלאומיים. הקרקע שעליה התפתח לימים הפארק נתרמה ב-1792 על ידי רוברט קולברן, שייעד את תרומתו ליצירת מקום מפגש קהילתי ושימש גם ככנסייה וכבניין העירייה. כבישים רבים נסללו לאזור והוא החל להתפתח כמרכז אזרחי ומסחרי של העיר בראשית המאה ה-19. כיום מתקיים במקום שוק איכרים, ככל שמתיר זאת מזג האוויר.
ראשנחשיים
רֹאשְׁנְחָשִׁיִּים (שם מדעי: Channidae) היא משפחת דגים טורפים מסדרת הדקראים. אלו דגים החיים במים מתוקים באזורים טרופיים באסיה ובאפריקה.
דגים אלה בעלי גוף מוארך ועבה, סנפירי גב ארוכים, פיות עצומים ושיניים חדות. הם מסוגלים לנשום אוויר ויש להם איבר דמוי-ריאה המאפשר לנשום. בעזרת סנפיריהם הקצרים והרחבים הם יכולים לצאת מהמים לזמן מוגבל.
דגים אלה הם דגי מאכל משובחים, והם הובאו למדינות שונות, בהם הם הפכו למינים פולשים הרסניים. אורכם משתנה מאורך 25 סנטימטרים עד ל-1 מטר אצל המינים הגדולים.
דגים טורפים אלה ניזונים מכל יצור קטן יותר. הקטנים ניזונים בעיקר מפלנקטון, מחרקים מימיים ומרכיכות. הבוגרים צדים טרף גדול יותר כמו דגים, דו-חיים, סרטנים ובמקרים נדירים אף מיונקים קטנים כמו חולדות. רבים מהם טורפי-על באזור חיותם.
אייפון 7 פלוס
אייפון 7 פלוס (באנגלית: iPhone 7 Plus) הוא טלפון חכם מסוג פאבלט בעל מסך מגע והמכשיר העשירי בסדרת הטלפונים החכמים של אפל, אייפון. המכשיר הוכרז באירוע השנתי של אפל ב-7 בספטמבר 2016, יחד עם שעון ה-Apple Watch ואייפון 7.
המכשיר כולל מסך 5.5 אינץ' Retina HD ברזולוציית 1920x1080, מעבד A10 4 ליבות, מעבד גרפי משופר, וארכיטקטורת 64 ביט, שתי מצלמות ברזולוציית 24 מגה פיקסל, חיישן טביעת אצבע (סדרה 2) תמיכה ב-תקשורת טווח אפס (NFC).
תכונות וחידושים.
אייפון 7 מגיע ללא כפתור הבית הפיזי הישן, אלא ככפתור מגע עם משוב רטט למתן תחושת לחיצה. חיבור שקע האוזניות הוסר, והאוזניות החוטיות מתחברות לשקע הטעינה. כמו כן, אפל המכשיר יכול להתחבר לאוזניות ה-AirPods האלחוטיות מתוצרת אפל. על מנת לאפשר חיבור אוזניות רגילות למכשיר, פיתחה החברה מתאם ייעודי לסטנדרט הישן. המסך בהיר ב-25% מאייפון 6S Plus ויכול לספק מגוון צבעים גדול יותר. הוא מצויד בשני רמקולים עוצמתיים פי 2 מאייפון 6, אחד בתחתית המכשיר ואחד בראשו לשמיעה סטראופונית. המכשיר עמיד למים ואבק בעומק 1 מטר עד 30 דקות, בתקן IP67. המעבד מורכב מ-4 ליבות, כאשר שניים מהם משתמשים בחמישית מעוצמתם, לצורך חיסכון באנרגיה לדברים יום-יומיים, ושניים עוצמתיים יותר, לגיימינג ולמתן ביצועים חזקים. חיישן המצלמה הוגדל והוכפל, ומכיל 2 מצלמות אחוריות ברזולוציה של 12MP כל אחת. מצלמה אחת מתמקדת במרחב, והמצלמה השנייה מתמקדת במרחק, כך שניתן להשתמש במצלמות כמו בזום פיזי. נוסף בקר המווסת את צריכת החשמל, פסי האנטנות מוקמו בקצוות המכשיר, נוספו 4 נורות לד בפלאש, והוא מגיע גם בצבעים ׳ jet black׳ ו'שחור מט'.
ב-21 במרץ 2017 אפל הכריזה, ללא אירוע עיתונאים, על צבע חדש לסדרת האייפון 7 - 'אדום בוהק' כחלק משיתוף פעולה עם קרן (RED) למלחמה באיידס. במסגרת שיתוף הפעולה, חלק גדול מההכנסות ממכירת האייפונים האדומים יועברו לקרן למען המלחמה בנגיף האיידס. אפל ציינה כי האייפונים האדומים יימכרו כמהדורה מיוחדת ולא כצבע קבוע לסדרת האייפון.
הכרזה ושחרור.
אייפון 7 פלוס הוכרז ב-7 בספטמבר 2016, הוא נמכר בארה״ב החל מ-16 בספטמבר, והגיע לישראל ב-20 באוקטובר.
הזכות לרמת חיים נאותה
הזכות לתנאי מחיה הולמים היא אחת מזכויות האדם, אשר מעגנת את ביטחונו הכלכלי של האדם ועל פיה כל אדם זכאי לביגוד, מזון, דיור, טיפול רפואי ושירותים סוציאלים מעל לרמת סף. הזכות הוכרה לראשונה על ידי האו"ם כחלק מהצהרת זכויות האדם האוניברסלית, ולאחר מכן קיבלה גם הגדרה משפטית כחלק מהאמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות עליה חתומה מדינת ישראל משנת 1966.
הבסיס להכרה כזכות אוניברסלית.
הבסיס הרעיוני לזכות הוצג בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, בנאומו של פרנקלין רוזוולט ארבעת החירויות כחלק מניסיונתיו להביא את ארצות הברית להתערב למען בני האדם בחלקו המזרחי של העולם. בנאומו כלל רוזוולט את החופש ממחסור כזכות אנושית נוספת לאלו המעוגנות בחוקה האמריקאית כגון חופש הביטוי, וחופש הדת, בעודו טוען "כִּי לֹא עַל-הַלֶּחֶם לְבַדּוֹ יִחְיֶה הָאָדָם" .
אשתו של רוזוולט, אלינור רוזוולט, לקחה על עצמה כמפעל חיים להחיל זכות זו יחד עם זכויות חברתיות אחרות על כלל בני האדם. מהלך שנשא פרי ב-1948 בהצהרת זכויות האדם האוניברסלית שם הוכרה הזכות לתנאי מחיה הולמים תחת סעיף 25:
חיזוק להצהרה ועיגון משפטי הוצגו באמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות תחת סעיף 11 המפרט כי זכותו של כל אדם לרמת חיים נאותה כוללת את הזכות למזון, לביגוד, לדיור ול"שיפור מתמיד בתנאי המחיה" הזכויות לביטחון סוציאלי נקבעו בסעיף 9 והזכות לבריאות הכוללת נגישות לשירותי בריאות וכן למים נקיים, מזון ודיור מפורטת בסעיף 12.
יישום בישראל.
ישראל הצטרפה לאמנה הבין לאומית לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותית 3 ימים לאחר אישורה במליאה (דצמבר 19, 1966), אך אישורה בכנסת התקיים רק ב-1991. לאורך השנים נעשו עשרות ניסיונות לעגן את הזכות תחת חוקי היסוד כאשר בהצעה האחרונה חברו חברי כנסת מהקואליציה האופזציה ואף מהממשלה המכהנת יחדיו.
בהיעדר מסגרת חוקתית, פסיקות מערכת המשפט בישראל נעות בין דחייה להכרה מוגבלת וזאת על אף חתימתה של מדינת ישראל על האמנה. בבג"ץ קונטרם טען השופט יצחק זמיר כי על השלטון להבטיח גם את רווחת האדם ואת הצדק החברתי כדי שכל אדם יהנה בפועל ולא רק להלכה מזכויות האדם.
כיוון שהבג"ץ לא עסק בנושא ישירות אמירה זו הייתה בגדר חשיפת דעה ולא תקדים. הגישה הרווחת כיום כלפי הזכות היא עמדתו של אהרון ברק כי ניתן להגן על מספר אספקטים של תנאי מחיה הולמים בהתבסס על חוק יסוד כבוד אדם, שכן תנאי מחסור חמורים פוגעים בכבודו של האדם: