מדינת ישראל מקיימת יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה של זמביה. שגרירות ישראל בניירובי שבקניה משמשת גם כשגרירות ישראל בזמביה. זמביה מחזיקה שגרירות בישראל שנפתחה בתחילת ספטמבר 2015, בתל אביב-יפו.
היסטוריה.
נשיאה הראשון של זמביה, קנת קאונדה, כונן יחסים דיפלומטיים עם ישראל בשנת 1964 לאחר שזמביה זכתה בעצמאות. בשנת 1973 זמביה ניתקה את יחסיה עם ישראל (כפי שעשו רוב מדינות אפריקה, לפי החלטת ארגון אחדות אפריקה) בעקבות מלחמת יום כיפור.
היחסים בין המדינות חודשו ב-1991 ומאז זמביה וישראל מקיימות קשר דיפלומטי חיובי רציף. שתי המדינות הצהירו במעמד פתיחת השגרירות כי יתמקדו בהרחבת שיתוף פעולה בתחומי המים, האנרגיה הירוקה והחקלאות. זמביה מקדמת תהליכים של החדרת טכנולוגיות מתקדמות בתחומים אלו, ורואה בישראל "שותפה טבעית" לנושא זה.
ביולי 2016 ביקר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, בגינאה, במסגרת ביקור במדינות אפריקה, ונפגש שם עם בכירים מזמביה, טנזניה ודרום סודאן. ב-28 בנובמבר 2016 ביקרו דיפלומטים ממדינות אפריקה וגם מזמביה בכותל המערבי שבירושלים.
באפריל 2018 ביקר בישראל הבישוף סקוט מוואנזה, העומד בראש ארגון תפילה המונה מיליוני אפריקנים שבסיסו בזמביה. הבישוף מתח ביקורת חריפה על ה-BDS והביע תמיכה בהתנחלויות ביהודה ושומרון
במאי 2018 שלחה זמביה נציג מטעמה לטקס העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים.
ביוני 2018 זמביה הייתה אחת מארבע מדינות אפריקאיות בלבד, שהתנגדו להצעת מדינות ערב לחסום את הצעת ארצות הברית לגינוי ארגון החמאס בעניין האירועים בגבול עזה.
שגרירויות.
שגרירות ישראל בקניה היא גם שגרירות ישראל בזמביה. זמביה מחזיקה שגרירות בישראל משנת 2015, ברחוב נירים 3 בתל אביב-יפו. קודם לפתיחת שגרירות זמביה בישראל שגרירות זמביה בניירובי שימשה פורמלית כנציגות הדיפלומטית של זמביה בישראל וטופלו בה האינטרסים הישראליים בזמביה.
שיתוף פעולה רפואי.
ב-2014 ביקר נשיא זמביה, מייקל סאטה, בישראל, לצורך קבלת טיפול רפואי. ב-2015, לאחר מותו של סאטה, הודה נשיא זמביה אדגר לונגו לישראל על כך שנתנה לסאטה טיפול רפואי חודשים בודדים לפני מותו והצילה את חייו, אף על פי שהוא מת כמה חודשים לאחר מכן.
ישראל העניקה טיפול לתושבי זמביה וכלל אפריקה שמדרום לסהרה במסגרת המלחמה בנגיף האיידס שנפוץ באזור.
יחסי מסחר.
בשנת 1997, היחסים בין המדינות התבטאו גם בכך שנלמדו בזמביה תורות לחימה צה"ליות, וסופקו מישראל לצבא זמביה הדרכה צבאית וטכנית ולימוד של מתנדבים זרים. חברה ישראלית זכתה במכרז לפרויקט של ממשלת זמביה להשבחת מטוסי מיג 21, אך הפרויקט הוקפא בשנת 1999 והמעורבות הישראלית בו הופסקה.
בשנת 2014, סך הייצוא מישראל לזמביה עמד על 5.24 מיליון דולר אמריקאי וכלל בעיקר מוצרי טלפוניה ומכוניות. הייצוא מזמביה לישראל באותה השנה עמד על 2.61 מיליון דולר אמריקאי וכלל יהלומים וייצוא זניח של תירס.
בשנת 2018 פורסם כי חברת אלביט מערכות חתמה על חוזה למכירת נשק לזמביה ב-240 מיליון דולר.
שפת תכנות דינמית
שפת תכנות דינמית היא שפת תכנות עילית אשר בניגוד לשפה מפורשת כוללת פעולה של הידור, אולם זו נעשית בעיקרה בזמן ריצת התוכנית. בדרך כלל יש לשפה דינמית גם מערכת טיפוסים דינמית, אך אין זה הכרחי. במקרים רבים יש בלבול בין שפות דינמיות לשפות מפורשות. שפות דינמיות רבות מכונות לא פעם "שפת תסריט", מונח שמתייחס להרצה (שורה אחרי שורה) במפרש ולא נכון לדרך ההרצה בשפה דינמית.
השפה הדינמית הראשונה הייתה LISP, אם כי מימושיה הראשונים השתמשו במפרש. Perl, שנוצרה בשנת 1987 ופייתון (1989) נכתבו מראש כשפות דינמיות. שפות דינמיות נוספות: JavaScript, PHP, לואה ו־Ruby.
עונת 2013/2014 ביורוליג
עונת 2013/2014 ביורוליג הייתה העונה ה-57 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל וה-14 שאורגנה על ידי Euroleague Basketball Company.
המשחק הראשון התקיים ב-1 באוקטובר 2013 והתחרות הסתיימה ב-18 במאי 2014. בתחרות השתתפו 31 קבוצות.
העונה הסתיימה בזכייתה של מכבי תל אביב, זאת הייתה הזכייה השישית בתולדות המועדון.
סרחיו רודריגס (ספרד) מריאל מדריד נבחר לכדורסלן המצטיין של העונה.
טייריס רייס (מונטנגרו) ממכבי תל אביב נבחר לכדורסלן המצטיין של הפיינל פור.
מתכונת התחרות.
תחילה התקיים השלב המוקדם שבסיומו המנצח מ-8 קבוצות עלה לעונה הסדירה.
24 קבוצות החלו בעונה הסדירה כאשר המשחקים נערכו ב-4 בתים. בשלב הבא, 16 קבוצות התחרו ב-2 בתים. ארבע קבוצות מכל בית עלו למשחקי רבע הגמר שהתקיימו עד ל-3 ניצחונות. הפיינל פור נערך במדיולאנום פורום, מילאנו.
שלבי הגמר.
משחק הגמר.
מקור:
ישראל בתחרות.
מכבי תל אביב השתתפה במשחקי ה-16, סיימה את הבית במקום שלישי ועלתה לשמינית הגמר. במשחק הגמר היא ניצחה וסיימה את העונה תוך זכייה בתואר השישי בתולדות המועדון.
חוק הספאם
חוק הספאם הוא כינוי לסעיף 30א' לחוק התקשורת (בזק ושידורים) תשמ"ב – 1982 הקובע איסור בשליחת הודעה ובה 'דבר פרסומת' לנמען שלא הביע את הסכמתו לכך.
החוק אוסר על משלוח דואר זבל אלקטרוני, הכולל שליחת דואר אלקטרוני מסרון או הודעה באפלקציות למסריים מידיים (כגון וואטסאפ), ביצוע שיחת ספאם, ושליחת דואר זבל בפקס, אך אינו אוסר על שליחת דואר זבל מודפס. כמו כן החוק מחריג שליחת תוכן פוליטי, תוכן מגורמים ממשלתיים, ותוכן שאינו הצעה לרכישה של מוצר או שירות או תרומה מהאיסור לשליחת דואר זבל.
בחוק הספאם נקבע בין היתר פיצוי של 1,000 ש"ח ללא הוכחת נזק בעבור כל הודעה שהנמען קיבל ללא הסכמתו.
החוק נחקק במאי 2008 כתיקון 40 לחוק התקשורת ומאז נחקקו מספר הוספות לחוק, בהן הרחבות להגדרת 'דבר פרסומת' גם להודעה המבקשת תרומה, הרחבת האיסור על ביצוע שיחה אוטומטית וצינתוק על כל תוכן שהוא כלומר אף שלא הוצע לנמען לרכוש מוצר או לתרום וכן אפשרות לתובענה ייצוגית על עבירה זו.
תהליך החקיקה.
רקע.
הרקע לחוק הם נתונים שהוצגו בוועדה בכנסת לפיהם מדינת ישראל היא שיאנית בהקשר לבעיית דואר הזבל, כמו כן ממוחים מתחום מערכות המחשוב הציגו בפני הוועדה את הנזקים הרבים להם גורם דואר הזבל, הוועדה עסקה גם במטרד המשמעותי למשתמשים בדואר אלקטרוני ובמסרונים הנגרם על ידי דואר הזבל ושיחות הספאם.
החוק נידון והוכן להעברתו במליאה על ידי ועדה משותפת לכלכלה ולמדע בראשות חבר הכנסת משה כחלון.
החוק עבר בקריאה שנייה ושלישית בכנסת השבע עשרה ב-27 במאי 2008.
ענישה.
בחוק נקבע כי העובר על הוראה זו דינו קנס קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.
בנוסף לכך נקבע בחוק פיצוי של 1,000 שקלים ללא הוכחת נזק (פיצוי לדוגמה) על כל הודעה שנשלחה בניגוד לחוק.
הרחבות לחוק.
תיקון מס' 72.
תיקון מספר 72 שעבר בכנסת ב-23 במאי 2018 מרחיב את הגדרת המונח 'דבר פרסומת' וכולל בו גם מסרים שמטרתם לגרום לנמען לחייג למספר המצוין במסרים אלה אם על ידי שיחה אוטומטית או על ידי צנתוק, אף אם מטרתו של מבצע השיחה אינו לשכנע את מקבל השיחה לרכוש מוצר או לתרום.
הרחבת החוק נועדה למנוע את השימוש הרחב הקיים בפעולות של חיוג אוטומטי וצנתוקים שנעשו על ידי מערכות של שירותי תוכן שונים, מפעילים אלו השתמשו בפרצה בחוק שאינה אוסרת אלא על הודעה שהיא דבר פרסומת כהגדרתה בחוק (רכישת מוצר או בקשת תרומה) ורווחיהם נבעו מתמלוגי הקשר של חברות הסלולר.
פסיקות משמעותיות.
ביולי 2014 נקבעה הלכה בבית המשפט העליון בעניין גובה הפיצוי על כל הודעת זבל. בפסק-דין על שני ערעורים בתיקים שהגיעו מבית-המשפט לתביעות קטנות ונדחתה בקשתם לערעור במחוזי. השופט אליקים רובינשטיין הותיר בידי השופטים את שיקול הדעת להפחית את הפיצוי, כאשר נקודת המוצא היא הסכום המרבי הקבוע בחוק, ממנו יש להפחית במקרים המתאימים. השופט הזכיר שעל-פי החוק, אם הנמען לא אישר את שליחת ההודעות אליו, אסור למפרסם לשלוח הודעות, ולכן גם מבלי שהנמען יבקש את הסרתו מהרשימה, המפרסם עובר על החוק וחייב בפיצויו של הנמען. ב-21 ביוני 2015 קבע בית המשפט לתביעות קטנות בקריות, פיצוי שיא של 617 אלף ש"ח בגין הפצת דואר זבל, ב-87 תביעות שאוחדו להליך אחד כנגד חברת "אור הקסם". בפסקי דין אחרים נפסקו פיצויים של עשרות או מאות שקלים להודעה.
Mycoplasma Genitalium
טרוטה חומה
טרוטה חומה או טְרוּטַת-סַלְמוֹן (שם מדעי: Salmo trutta), היא מין של טרוטה ממשפחת הסלמוניים שמקורו באירופה ונפוץ ברחבי העולם בצורה נרחבת בסביבות המתאימות למחייתו. המין כולל הן אוכלוסיות החיות במים מתוקים בלבד ("Salmo trutta fario" ו-"Salmo trutta lacustris") והן תת-המין המכונה "טרוטת ים" ("Salmo trutta trutta") שחי רוב חייו בים וחוזר למים מתוקים כדי להתרבות.
הטרוטה החומה החיה באגמים ("Salmo trutta lacustris") נוהגת בדרך כלל לנדוד מהאגמים לנהרות או לפלגי מים על מנת להתרבות, אם כי יש עדויות לרבייה של טרוטה חומה על גדות האגמים סחופי הרוחות. תת-המין "Salmo trutta fario" חי בקהילות בפלגי מים בדרך כלל בנחלים אלפיניים, אבל לעיתים גם בנהרות גדולים. תת-מינים הנוהגים להגר מהים לנחלים על מנת להתרבות ותת-מינים החיים באופן קבוע באותם נחלים זהים מבחינה גנטית. מה קובע אם יהגרו לים או לא עדיין אינו ידוע.
הטרוטה החומה היא דג מאכל מבוקש. היא פופולרית במיוחד בקרב דייגים חובבים משום שהיא נחשבת לדג שקשה ללכוד אותו. תת-המין החי בים נלכד באמצעות רשתות דיג.
טקסונומיה ושמות נוספים.