באמצע שנות ה-90 החל זילברשטיין לאמן במחלקת הנוער של מכבי ראשון לציון למשך תקופה של 12 שנים. בעונות 2010/11 וכן בעונת 2011/12 (אז שיחק בקבוצה שון דאוסון) זכתה קבוצת הנוער של המועדון בהדרכתו של זילברשטיין באליפות המדינה.במקביל לעבודתו במכבי ראשון לציון החל זילברשטיין לאמן את נבחרת הכדורסל של הגימנסיה הריאלית בראשון לציון וב-2015 וב-2020 הוביל אותה לזכייה באליפות ליגת העל לתיכונים. במקביל לעבודתו כמאמן נוער שימש זילברשטיין כמאמנה של הפועל בארי בליגה הארצית בעונת 2005/6 וכעוזר מאמן של קבוצת הבוגרים של מכבי ראשון לציון בשנים 2007–2009 תחת עדי אזולאי, עופר ברקוביץ', זיו ארז ומיקי דורסמן.
בעונת 2006/7 התמנה זילברשטיין למאמנה של נס ציונה בליגה הארצית ולאחר עונה הוחלף על ידי חנן הירש. ב-2009 התמנה זילברשטיין בשנית למאמנה של נס ציונה ובסיום עונת 2010/11 הבטיחה הקבוצה את מקומה בליגה הלאומית לאחר שזכתה בראשות מחוז הדרום של הליגה הארצית. בעונת 2011/12 הגיעה נס ציונה לחצי גמר הפלייאוף של הליגה הלאומית והודחה על ידי הפועל תל אביב. כעבור עונה זכתה נס ציונה באליפות הליגה הלאומית לאחר שגברה בסדרת הגמר על הוד השרון ועלתה לליגת העל.
בתחילת עונת 2013/14 בליגת העל השיגה נס ציונה ניצחונות על מכבי תל אביב והפועל ירושלים וזילברשטיין נבחר למאמן חודש אוקטובר. בנס ציונה בלטו הזר טיילור האניקאט ומאיר טפירו שהוביל את הליגה באסיסטים. נס ציונה סיימה את העונה במקום השישי והודחה בחמישה משחקים על ידי מכבי חיפה בסדרת רבע גמר הפלייאוף. את עונת 2014/15 סיימה נס ציונה במקום השמיני והודחה בפלייאוף על ידי מכבי תל אביב בשלושה משחקים. לאחר שהקבוצה ניצחה רק שני משחקים מתוך שמונת המשחקים הראשונים של עונת 2015/16 פוטר זילברשטיין מתפקידו והוחלף על ידי עופר שברקוביץ שעד אז שימש כמנהל מקצועי. נס ציונה ירדה לליגה הלאומית בתום העונה וזמן קצר לאחר פתיחת עונת 2016/17 מונה זילברשטיין שוב כמאמנה של נס ציונה במקומו של רועי חגאי. נס ציונה שבה בתום העונה לליגת העל לאחר שגברה על הפועל באר שבע בגמר הפלייאוף של הליגה הלאומית בשלושה משחקים. בתחילת עונת 2017/8 הסתבכה נס-ציונה במאבקי תחתית אך הקבוצה השתפרה במהלך העונה, בעיקר לאחר צירופו של קאליף וייאט וזילברשטיין נבחר למאמן חודש מרץ. הקבוצה סיימה את העונה הסדירה במקום השמיני והודחה בפלייאוף על ידי מכבי תל אביב בסדרת רבע הגמר. נס ציונה סיימה את עונת 2018/19 במקום החמישי והודחה בארבעה משחקים על ידי הפועל אילת בסדרת רבע גמר הפלייאוף. זילברשטיין נבחר למאמן חודש ינואר 2019. באותה עונה השתתפה נס ציונה לראשונה במסגרת אירופאית והגיעה עד שמינית גמר היורופקאפ שם הודחה על ידי קבוצת באקן ברס הדנית. בקיץ 2019 החתימה נס ציונה את זילברשטיין לעונה נוספת.
במקביל לעבודתו כמאמן קבוצות עסק זילברשטיין באימון נבחרות נוער. ב-2008 מונה לעוזרו של דני פרנקו בנבחרת הנוער. ב-2016 מונה למאמן נבחרת עד גיל 14 שהוקמה לראשונה על ידי איגוד בכדורסל. בנובמבר 2017 מונה זילברשטיין למאמן נבחרת הקדטים. זילברשטיין הדריך את הקדטים באליפות אירופה בקיץ 2018 שנערכה בסרביה בה זכתה הנבחרת במקום העשירי. בנובמבר 2018 הוחלף זילברשטיין בתפקיד על ידי ברק דמיציאן.
באוגוסט 2020 עזב את עירוני נס ציונה והוחלף על ידי בראד גרינברג. באוקטובר 2021, לקראת מוקדמות אליפות העולם, מונה זילברשטיין לעוזרו של גיא גודס בנבחרת ישראל לצדו של דרור כהן. במאי 2022 מונה זילברשטיין למאמנה הראשי של מכבי ראשון לציון שנשרה מליגת העל לליגה הלאומית.
עונת 1946/1947 בליגת ארץ ישראל בכדורגל
עונת 1946/1947 בליגת ארץ ישראל בכדורגל (כונתה גם ליגה א') הייתה העונה ה-11 והאחרונה של הליגה הבכירה בכדורגל בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
העונה חזרה לאחר הפסקת הליגה בעונה שעברה.
הליגה הייתה הליגה הבכירה שהתקיימה בארץ ישראל בשנים אלו, ומתחתיה שיחקו בליגה ב'.
העונה החלה ב-12 באוקטובר 1946 והסתיימה ב-27 בספטמבר 1947.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
בליגה התחילו 15 קבוצות (ולאחר הורדתה של הכח תל אביב לליגה השנייה, 14 קבוצות) ממספר מחוזות שונים, וזו הייתה תחרות הליגה הגדולה והארוכה ביותר ששוחקה עד לשנה זו.
בנוסף, הליגה בעונה שלאחר מכן, 1947/1948, הופסקה בעקבות קרבות מלחמת העצמאות, ולכן זו הייתה העונה האחרונה בארץ ישראל תחת שלטון המנדט, וטרום מדינת ישראל שהגיעה לסיומה החוקי. הליגה הומשכה על ידי הליגה הישראלית בכדורגל שהוקמה לאחר הקמת מדינת ישראל.
בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות.
בעונה זו הפועל רחובות והפועל הרצליה ירדו לליגה ב' לעונה הבאה. כמו כן הכח תל אביב הורדה לליגה ב' של העונה הזאת לאחר שלא הופיעה למשחקיה 3 פעמים.
יוסף מרימוביץ' ממכבי תל אביב היה מלך השערים בעונה זו עם 30 שערים.
אימפריה (מתחם עסקים)
מתחם עסקים "אימפריה" (ברוסית: «Деловой комплекс «Империя) הוא גורד שחקים בן 60 קומות שנמצא ב"מוסקבה סיטי", מרכז העסקים הבינלאומי של מוסקבה.
בנייתו החלה בשנת 2006 והסתיימה ב-2011. המתחם מאגד בתוכו חלל למשרדים, מסחר, בית מלון ומגורים במה שמכונה "עיר ורטיקלית" הודות לרב שימושיות שלו.
ניקולאי לבדב
ניקולאי איגורייביץ' לבדב (ברוסית: Николай Игоревич Лебедев; נולד ב-16 בנובמבר 1966) הוא תסריטאי, מפיק ובמאי רוסי.
ביוגרפיה.
אביו, איגור ניקולאייביץ' לבדב, היה קצין במשמר הגבול הסובייטי ולאחר מכן עבד כמהנדס במפעל אלקטרוני בעיר קישינב. ניקולאי נקרא על שם סבו. אמו, ילנה אלכסיי בנה, הייתה כלכלנית ומוצאה ממשפחת קוזאקים, מדרום רוסיה.
כבר מילדותו ניקולאי נמשך לתחום הקולנוע, דבר שהוריו טיפחו אצלו ותמכו בו.
הוא למד עיתונות באוניברסיטת מוסקבה וסיים לימודיו שם ב-1991 ובשנת 1993 השלים את לימודי התסריטאות מ-VGIK. במקביל ללימודיו עבד כעיתונאי בטלוויזיה המולדבית וכתב מספר תוכניות ילדים לטלוויזיה.
בשנים 1995–1996 היה לבמאי ותסריט הגרסה הרוסית של "רחוב סומסום", ששודרה בערוצים NTV וב-ORT.
משנת 1997 החל לביים סרטי קולנוע בכוחות עצמו ועם השנים ביים סרטים מוצלחים לרבות, "הכוכב", "כלב זאב" (שהיה לסרט הפנטזיה הראשון מסוגו ברוסיה), "אגדה מספר 17" (שזכה להצלחה רבה בקולנוע הרוסי) וסרט האסונות "הטיסה".
בשנת 2020 תכנן להתחיל בצילומי הסרט "האמן ומרגריטה", אך בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה, נאלץ לעצור את ההפקה. הוא הוחלף על ידי במאי אחר ובסופו של דבר התמקד בהפקת הסרט נירנברג אודות משפטי נירנברג.
חייו האישיים.
הוא נשוי לאירינה לבדבה, כלכלנית. יש לו בת אחת: סבטלנה.
תאודורו גאוטו
תאודורו אניבל גאוטו (בספרדית Teodoro Aníbal Gauto), המכונה בישראל "יוסף כרמל" נולד ב-1 באוקטובר 1949 הוא אזרח ישראלי ממוצא ארגנטינאי המבוקש בארגנטינה ועל ידי האינטרפול בגין פשעים כנגד האנושות ובגין פשעים כחלק ממשפטי לה-קאצ'ה.
לה-קאצ'ה.
לה קאצ'ה שם זה היה הכינוי לאחד ממחנות הרצח שפעל בין סוף שנת 1976 לאוקטובר 1978 במחנה על פי האישומים התבצעו מספר רב של מעשי האונס והעינויים שנחשבו לאכזריים ביותר שפעלו במסגרת המשטר הצבאי. באתר לה קאצ'ה שפעל סמוך לבירה בואנוס איירס, ישנם עדויות על כך שבמקום בוצעו לפחות 135 מקרי רצח, בהם של נשים בהריון, שלאחר מותן ילדיהם נחטפו ונמסרו למשפחות חיילים ושוטרים שפעלו בשרות החונטה. על פי הערכות שונות בתקופת החונטה נחטפו ונרצחו לפחות 30 אלף בני אדם נוספים ללא רישום, ב-1976-1982 לאחר שנחשדו בפעילות שמאל או בדעות קומוניסטיות. מתוכם יותר מ-2,000 יהודים.
האישומים במשפטי לה-קאצ'ה.
משפט "לה-ק'אצה" נפתח ב-2013, ונאשמו בהם 22 קצינים וחיילים, ששירותו במתקן וביחידיות המודיעין 101 ו-601, חלקם הואשמו במה שבוצע בלה-ק'אצה. לאורך המשפט העידו הניצולים ובני משפחותים של חלק מהנרצחים, בחלק מהעדויות סופר על אונס על ידי שוטרים וחיילים, עינוי נשים לשם הנאת החיילים והשמעת צרחות הנשים על מנת שישמעו בחדרי החקירות הסמוכים, התעללות גופנית מסוגים שונים ומכות חשמל, בחודש אוקטובר 2014 נידונו 15 נאשמים למאסרי עולם, חלקם בגין פשעים נגד האנושות, אחד הנאשמים שהורשעו הוא ריינלדו ביניונה שעמד בראש החונטה.
על ששת הנאשמים הנוספים נגזרו תקופות מאסר של בין 10-20 שנים, ונאשם אחד זוכה מכל אשמה.
שניים מהנאשמים הם קלאודיו ראול גרנדה שנידון ל-13 שנות מאסר, הוא הורשע באותן עברות בהן חשוד גאוטו, בהן איתור, איסוף מידע וסימון של אזרחים בעלי תפיסות שמאל, פעולות אשר הביאו לחטיפתם ורציחתם של מאות בני אדם בהם קטינים. ואלברטו חוליו קנדיוטי שהיה מפקדו של גאוטו ביחידת המודעין, הוא הוסגר מאורוגוואי לאחר שנמלט מארגנטינה, הורשע בפשעים נגד האנושות ונידון למאסר עולם.
גאוטו לא הועמד לדין במהלך המשפטים כי מיקומו לא היה ידוע במהלכם, ולפי החוק הארגנטיני לא ניתן להעמיד לדין אדם בהיעדרו. על מנת לנסות ולאתרו ב-2011 הממשל הארגנטיני הציע פרס על מציאת חשודים בפשעים נגד האנושות, בסכום של 500 אלף דולר.
ב-2015 עלה חשד כי גאוטו נמלט למדינה ישראל בגל העלייה מארגנטינה בתחילת שנות ה-2000. פעילים מקומיים בישראל, בהם העיתונאי שלמה סלוצקי ממשפחות הנרצחים וגם אחרים, החלו לחפש אותו. לאחר תחקיר של ערוץ 1 אותר לבסוף גאוטו כשהוא מתגורר בקריית ביאליק, כאשר הוא מזוהה בשם הישראלי יוסף כרמל.
ניסיון ההסגרה.
בין ישראל וארגנטינה אין הסכם הסגרה וישראל אינה מוכנה להסגיר את גאוטו.