האוניברסיטה מחולקת לשלושה קמפוסים מרכזיים ושטחה הכולל כ-6.4 קילומטרים רבועים. הקמפוס הראשי ממוקם במזרח האוניברסיטה ושטחו כ-2 קילומטרים רבועים. בקמפוס כ-158 מבנים המיועדים ללימוד, מעבדות מחקר ומגורי סטודנטים. כמו כן פועלים באוניברסיטה הקמפוס למקצועות מדעי הבריאות והקמפוס למחקר, הממוקם במערב האוניברסיטה.
פקולטות ומחלקות.
באוניברסיטת מזרח קרוליינה פועלות מספר פקולטות ומחלקות בתחומים שונים:
מכונים ומרכזי מחקר.
באוניברסיטה פועלים מספר מכוני מחקר ומרכזי מחקר בתחומי מדעי החיים והבריאות, הרפואה, הניהול והחינוך. בין מרכזי המחקר נכללים מרכז לפסיכופיזיולוגיה יישומית, מרכז לחקר אנרגיה מתחדשת והנדסת סביבה, מכון לחקר הים, מכון לחקר עסקים קטנים, מכון מזרח קרוליינה לסוכרת והשמנת יתר ומוסדות מחקר נוספים.
באוניברסיטה נערכים גם מחקרים בשדה, במסגרתם הסטודנטים והחוקרים יוצאים אל מחוץ לקמפוס ומשתתפים במחקרים בקהילה ובסביבה הקרובה. בין מחקרים אלה מתקיימת פעילות מחקר ושימור עופות מים במסגרת שיתוף פעולה שמקיימת האוניברסיטה עם שמורת "סילבאן הייטס" (Sylvan Heights), בין היתר בתחום שימור מינים בסכנת הכחדה.
קהילה יהודית ויחסים עם ישראל.
באוניברסיטת מזרח קרוליינה לומדים כ-200 סטודנטים יהודים לתואר ראשון.
במוסד הלימוד פועלת שלוחה של ארגון הלל (ארגון בינלאומי לחיי קמפוס לסטודנטים יהודים) שבו פעילים סטודנטים לתואר ראשון. בין פעילויות הארגון באוניברסיטה נכללת תוכנית מנהיגות לסטודנטים וכן השתתפות בפרויקט תגלית בישראל.
באוניברסיטה הוקם בשנת 2016 ארגון הסטודנטים העצמאי “Pirates for Israel” שעוסק בתחום ההסברה לישראל ובו יכולים סטודנטים ללמוד על תרבות ישראל. הארגון עורך מפגשים לסטודנטים וכן פעילויות הסברה ופנאי בקמפוס.
במרץ 2017 העבירה אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה החלטה בתחום המאבק באנטישמיות. בצעד זה החליטה אגודת הסטודנטים לפעול למניעת אנטישמיות בקמפוס ולתמיכה בקהילה היהודית. האגודה העלתה הצעה זו לאחר מספר תקריות אנטישמיות שהתקיימו במדינה, אחדות מהן בקמפוס עצמו. לאחר העברת ההחלטה פעלה האגודה בשיתוף ארגונים יהודיים בקהילה לגינוי ולמיגור אנטישמיות.
פליתוקיון
פליתוקיון (שם מדעי: Plithocyon) הוא סוג נכחד של טורף ממשפחת ההמיקיוניים (שייתכן שכלולה במשפחת הדוביים). הוא חי בתקופת המיוקן באירופה ואמריקה הצפונית שלפני 15.97 עד 5.3 מיליון שנה מהיום. המאובנים שלו התגלו בתצורת ברסטו שבקליפורניה, באגן נהר רובי (Ruby River Basin) במונטנה, בבורסה שבטורקיה ובצרפת. הוא תואר ב-1955 בידי גינצבורג.
יונק זה הגיע לגודל של אדם בוגר ובמראהו דמה לקרובו ההמיקיון. הם היו בעלי פנים דומות לדובים אך בעלי ניבים רחבים ארוכים ושיניים טוחנות מחודדות באחורי הלסת, אשר הותאמו לאכילת בשר. הם היו טורפים היפרקרניבורים ולא אוכלי כל כמו הדובים המודרניים וייתכן שהם צדו בחבורות קטנות במישורים. טרפו כלל בעיקר פרסתנים מהירים כמו אייליים, ג'ירפיים, גמליים וסוסיים.
מינים.
בסוג זה נכללו 6 מינים:
אמפיקיוניים
ריפוי העיוור מבית צידה
ריפוי העיוור מבית צידה הוא נושאו של אחד מהנסים של ישו. הוא מופיע רק בבשורת מרקוס ח: 26-22. מיקומה המדויק של בית צידה נתון לוויכוח בקרב החוקרים, אך ככל הנראה היא מצויה בתל בית ציְדה השוכן בבקעת בית צידה בתוך שטח פארק הירדן בצפון-מזרחה של הכנרת. בשטח התל, שהיה ידוע פשוט כ"א-תל". התגלו שרידים של עיר עתיקה המזוהה כ"בית צידה" ההלניסטית.
על פי בשורת מרקוס, ח 22–26, כאשר הגיע ישו לעיירה בגליל, לבית צידה, הוא התבקש לרפא עיוור. ישו אחז בידו של העיוור והוליך אותו אל מחוץ לעיר, מרח טיט שיצר מערבוב רוקו ומעפר על עיניו של העיוור והניח עליו את ידיו. כאשר שאל אותו ישו האם הוא רואה, השיב העיוור "אֶרְאֶה אֶת־בְּנֵי הָאָדָם כִּי מִתְהַלְּכִים כְּאִילָנוֹת אֲנִי רֹאֶה", ישו חזר הניח את ידיו מחדש על עיני העיוור, והתוצאה הייתה שעיניו נפקחו לראייה ברורה ומושלמת. ישו שולח אותו לביתו ומצווה עליו "אַל־תָּבֹא אֶל־תּוֹךְ הַכְּפָר ואַל־תְּדַבֵּר לְאִישׁ בַּכְּפָר".
אף על פי שהסיפור נמצא רק בבשורת מרקוס, הוא נתמך בחוזקה על ידי "קריטריון המבוכה" (Criterion of embarrassment - כלי ביקורת לטובת הברית החדשה, כאשר קיים חשש לקיומה של אפולוגטיקה שאינה תואמת לנאמר בכתבי הקודש), שכן ניתן לטעון כי המאמינים נוצרים הקדומים "לא שבעו נחת" מכך שישו "נאלץ לכאורה" לברך פעמיים לצורך השגת התוצאה הראויה.
הסופר הנזיר בדה ונרביליס, שנודע בזכות היותו סופר ומשכיל, אשר עבודתו המפורסמת ביותר, קשורה בתולדות הכנסייה של האומה האנגלית, טוען כי "באמצעות הנס הזה, מלמד אותנו המשיח עד כמה גדול עיוורונו הרוחני של האדם, שרק בהדרגה, ובשלבים רצופים, הוא יכול להגיע להארה של ידע אלוהי" .
הציטוט המדויק על נס הריפוי הזה מתוך הברית החדשה הוא כלהלן:
וַיָּבֹא אֶל־בֵּית צָיְדָה וַיָּבִיאוּ אֵלָיו אִישׁ עִוֵּר וַיִּתְחַנֲנוּ לוֹ לָגַעַת בּוֹ׃ וַיֹּאחֶז בְּיַד הָעִוֵּר וַיּוֹלִיכֵהוּ אֶל־מִחוּץ לַכְּפָר וַיָּרָק בְּעֵינָיו וַיָּשֶׂם יָדָיו עָלָיו וַיִּשְׁאָלֵהוּ וַיֹּאמֶר אֵלָיו הֲרֹאֶה אָתָּה׃ וַיַּבֵּט וַיֹּאמֶר אֶרְאֶה אֶת־בְּנֵי הָאָדָם כִּי מִתְהַלְּכִים כְּאִילָנוֹת אֲנִי רֹאֶה׃ וַיּוֹסֶף וַיָּשֶׂם שֵׁנִית יָדָיו עַל־עֵינָיו וַתִּפָּקַחְנָה עֵינָיו וַיֵּרָפֵא וַיַּרְא הַכֹּל הֵיטֵב עַד־לְמֵרָחוֹק׃ וַיְשַׁלְּחֵהוּ אֶל־בֵּיתוֹ וַיֹּאמַר אַל־תָּבֹא אֶל־תּוֹךְ הַכְּפָר (וְאַל־תְּדַבֵּר לְאִישׁ בַּכְּפָר)׃
— הבשורה על-פי מרקוס, פרק ח, פסוקים 22–26, בתרגום דליטש
הברית החדשה מתארת רק נס נוסף אחד שנעשה בבית-צידה, נס הלחם והדגים שבו האכיל אלפי נפשות ממעט ככרות לחם ומעט דגים, מתועד בבלוקס ט: 16. לפי בשורת יוחנן כא: 25, נעשו על ידי ישו הרבה יותר נסים מאשר הללו שתועדו בכתב.
על פי מתי יא: 22-21, הוכיח ישו את העיר בית צידה על חוסר האמונה בה למרות כל המעשים האדירים והנסים שנעשו בקרבה. " 21 אוֹי לָךְ כּוֹרָזִין אוֹי לָךְ בֵּית־צַיְדָה כִּי הַגְּבוּרוֹת אֲשֶׁר נַעֲשׂוֹּ בְקִרְבְּכֶן לוּ בְּצוֹר וּבְצִידוֹן נַעֲשׂוֹּ הֲלֹא־כְבָר שָׁבוּ בְּשַׂק וָאֵפֶר׃ אֲבָל אֲנִי אֹמֵר לָכֶם כִּי בְּיוֹם הַדִּין יֵקַל לְצוֹר וְצִידוֹן מִכֶּם"
מייסד המתודיזם ג'ון וסלי מציע כי ישו ליווה את האיש מחוץ לעיירה לפני שריפא אותו, כמצעד של מורת רוח כנגד תושבי בית צידה, בשל חוסר אמונתם העיקש".
קמרון ג'ונסון
קמרון "קאם" ג'ורדן ג'ונסון (באנגלית: Cameron Jordan Johnson; נולד ב-3 במרץ 1996) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA, בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד.
קריירת מכללות.
ג'ונסון נולד וגדל בעיירה מון טאונשיפ שעל יד פיטסבורג, פנסילבניה, ובשנת 2014 החל ללמוד באוניברסיטת פיטסבורג. כבר במשחקו השמיני בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה נפצע בברכו ונאלץ להחמיץ את כל המשך העונה; פציעה זו הקנתה לג'ונסון את האפשרות להשתתף בליגת המכללות שנה אחת נוספת, מעבר לארבע השנים הסטנדרטיות. לאחר שבעונת 2015/2016 קלע 4.8 נקודות בממוצע למשחק, בעונה העוקבת ביצע קפיצת מדרגה, הפך לשחקן חמישייה קבוע וקלע 11.9 נקודות בממוצע למשחק. בשנת 2017 סיים את תוארו הראשון בתקשורת ועזב את אוניברסיטת פיטסבורג.
לקראת עונת 2017/2018 עבר ללמוד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית, ומכיוון שסיים כבר את לימודיו היה פטור מתקופת הצינון ("Redshirt") הנדרשת מספורטאים אשר עוברים בין אוניברסיטאות שונות. בעונתו הראשונה עם ה"טאר הילס" קלע 12.4 נקודות בממוצע למשחק, ובעונתו האחרונה שיפר את תפוקתו לממוצעים של 16.9 נקודות ו-5.8 ריבאונדים למשחק. באותה עונה הוביל את הקבוצה, לצד קובי וייט ונאסיר ליטל, לשלב שמינית גמר טורניר אליפות המכללות (NCAA Sweet Sixteen), בו הודחה על ידי אוניברסיטת אובורן. במרץ 2019 נבחר לחמישיית העונה של מחוז ACC, לאחר שהוביל את כל שחקני המחוז עם 45.7% קליעה מהשלוש.
קריירה ב-NBA.
בדראפט ה-NBA 2019 נלקח ג'ונסון בבחירה ה-11 על ידי מינסוטה טימברוולבס, אשר מיד שלחה אותו יחד עם דאריו שאריץ' לפיניקס סאנס, בתמורה לג'רט קולבר (הבחירה השישית בדראפט). בחירתו של ג'ונסון בבחירה ה-11 נחשבה כמפתיעה למדי בעת הדראפט; מרבית התחזיות שלפני הדראפט צפו שייבחר לקראת סוף הסיבוב הראשון.
במרץ 2022 קלע שיא קריירה של 38 נקודות כולל דיוק של 9/12 מקשת השלוש וסל ניצחון במשחק נגד הניו יורק ניקס, במדי הסאנס.
אנטונינה גורדי
פסגת סמית'
תום העיוור
תומאס ויגינס, "תום העיוור" (Blind Tom Wiggins; 25 במאי 1849 – 14 ביוני 1908) היה עבד ממוצא אפרו-אמריקאי, עיוור מלידה ואוטיסט, שנתגלה כבעל כישרון יוצא דופן בנגינה והלחנה של יצירות לפסנתר. ויגינס סבל מתסמונת סוואנט – תסמונת נדירה הפוקדת אחד מתוך 16 מיליון מהלוקים באוטיזם, כאשר הלוקים בה מתאפיינים על ידי כישרון מיוחד בתחום ספציפי.
קורותיו.
ויגינס נולד במחוז האריס, ג'ורג'יה במטעי וילי אדוארד ג'ורג' ונמכר ב-1850 יחד עם הוריו לגנרל בשם ג'יימס נייל בת'ון ששינה את שמו לתומאס גרין בת'ון או לפי מקורות אחרים לתומאס ויגינס בת'ון, מאוחר יותר כשהתפרסם קוצר שמו לתומאס ויגינס או "תום העיוור". בשל היותו עיוור, לא יכול היה ויגינס לבצע את העבודה הנדרשת בדרך כלל מעבדים ובעליו שקלו בתחילה להמיתו משום שלא היה לו ערך כלכלי לגביהם, אולם בסופו של דבר הותירוהו בחיים תוך שהם מאפשרים לו לשחק לבדו ולשוטט במטע שהשתייך לאדונו.