בשנת 1926 יזמה את שוק הספרים הראשון, שהתקיים בשדרות רוטשילד. היריד נמשך יום אחד ובמהלכו נמכרו הספרים בהנחה של 25 אחוז.
עם השנים התפתח האירוע והפך לשבוע הספר העברי.
המשבר הכלכלי העולמי של 1929 הביא עמו מיתון, ירידה חדה במכירות ובתשלומים ומוריה מצאה את עצמה, כחברות רבות ביישוב, על סף פשיטת רגל. על מנת להציל את העסק המשפחתי החליטה ברכה להמשיך את שיווק הספרים ובמקביל לנסות ולמכור את הספרים שנותרו במלאי. מאיר, בעלה, נכנס כשותף לחברת "הפלס" שעסקה בנדל"ן, בנייה, ביטוח ומוצרי קוסמטיקה.
הוצאת מסדה.
בשנת 1930 החלה את פעילות הוצאת הספרים "מסדה" בביתה. ב-1932 ייסדה את ההוצאה רשמית ברחוב הרצל בתל אביב והקימה את דפוס פלאי, שבו הודפסו ספרי ההוצאה. המיזם הראשון שהפיקה ההוצאה היה "האנציקלופדיה הכללית" בעריכת פרופ' יוסף קלאוזנר. מיזמים נוספים מרובי-כרכים היו תנ"ך בפירוש ש"ל גורדון, היסטוריה של המוזיקה באירופה, האנציקלופדיה לפסיכולוגיה, "אנציקלופדיה מסדה" בחמישה כרכים, אנציקלופדיה תרבות, אנציקלופדיה תרבות ועולם התרבות שתורגמו במקור מאיטלקית (הוצאת פאברי) ואנציקלופדיה לנוער "אביב".
פלאי שיתפה פעולה גופים נוספים, הבולט שבהם היה מוסד ביאליק. במסגרת שיתוף פעולה זה הופקו "מלחמות היהודים" של יוספוס פלביוס, וכן סדרת ספרי אמנות הציור בצבע, שכללה כרכים על רפאל, מיכלאנג'לו ולאונרדו דה וינצ'י.
בשנת 1944 עזב מאיר את "הפלס" שב למסדה וניהל את תחום ההפצה בחברה.
בניהולה, זכתה ההוצאה להצלחה כלכלית, רכשה נכסי מקרקעין ונמנתה עם הוצאות הספרים המובילות בארץ. גולת הכותרת של מסדה היה מיזם האנציקלופדיה העברית, שבנה, אלכסנדר פלאי, יסד והיה מנהל המערכת שלה עד שנות ה-80 של המאה ה-20.
ברכה פלאי פרשה מניהול מסדה לאחר יום הולדתה ה-90 וחילקה את מסדה לשניים: הוצאת "מסדה" - המחלקה העברית, שנוהלה על ידי נכדה יואב ברש, ו"מסדה פרס", שכללה את האנציקלופדיה העברית והמחלקה האנגלית והייתה בידי בנה אלכסנדר.
בשנת 1979 הוענק לה התואר יקירת העיר תל אביב.
בשנת 1984 פרסמה פלאי את האוטוביוגרפיה שלה, "חיים של ברכה".
ברכה פלאי נפטרה ב-1986 ונקברה בבית העלמין קריית שאול לצד בעלה, שנפטר ב-1958.
משפחתה.
לברכה ומאיר נולדו שני ילדים:
הבן אלכסנדר (1915-2007) נישא שלוש פעמים. הותיר אחריו שני ילדים מנישואיו הראשונים.
הבת שרה (1922-2012), נישאה ב-1943 ליצחק ברש (1920-1971), בנו של אשר ברש. לשניים נולדו שלושה ילדים: הבן יואב, והבנות רותי ויעל.
חוג'ת אל-אסלאם
מוזיאון בית אוסישקין
מוזיאון בית אוסישקין הוא מוזיאון להיסטוריה ולטבע הנמצא בקיבוץ דן שבצפון עמק החולה. הוא מחולק לשני אגפים עיקריים: זואולוגי, וארכאולוגי/היסטורי. המוזיאון הוקם על מנת להציג בו את הנוף הייחודי ועולם החי שאפיינו את עמק החולה טרם ייבוש החולה והביצות. באגף הזואולוגי מוצגים אוספים של פוחלצי בעלי חיים - דגים, פרפרים, זוחלים, דו-חיים, עופות ויונקים. התצוגה הזואולוגית מוקפדת ומתבססת על חלוקה טקסונומית-מדעית, ודיורמות שמציגות בצורה אמנותית בתי גידול שונים. הדיורמות נבנו בידי צייר הטבע וולטר פרגסון ומנהל מוזיאון הטבע בירושלים, סידני קורקוס. באגף זה נמצאים גם שני חדרי תצוגה נוספים במפלס נמוך יותר, חדר אחד מוקדש לתצוגה של הגולן והחרמון, חדר שני, שבעבר הוצגה בו תערוכת קבע בוטנית הפך לחלל לתערוכות מתחלפות החל משנת 2017 והוצגה בו תערוכת צילומים של האוח העיטי מאת עזרא חדד, ובשנת 2019 תערוכה בשם "הצבי ישראל 2019" שכללה דימויים מצולמים של צבאים בידי צלמים-חובבים ותמונת מצב מדעית עדכנית של המין בישראל. באגף זה נמצאים משרדי המוזיאון, חדר הפיחלוץ ומחסנים,
האגף הארכאולוגי-היסטורי שכולל אודיטוריום, מציג תערוכה חדשה (2020) שבחלקה מציגה את אורח החיים בעמק החולה בתקופת המקרא. במסגרת תערוכה זו מוצגים ממצאים ארכאולוגיים שהתגלו בחפירות תל דן, מפות התיישבות ועוד. חלקה השני של התערוכה מדלג למאות ה-19 עד ה-21 וסוקר את תולדות ההתיישבות החדשה בעמק בעזרת מוצגים, ביניהם חפצים ייחודיים לאזור וחוזה רכישת הקרקעות בידי קרן קיימת לישראל, וסרטוני יומן. עוד מוצג בו הסרטון 'דן מדן' שמציג בעזרת אנימציה על גבי צילום תקופתי ועדכני, את סיפורו של המוזיאון והיסטוריה מקומית של האזור.
המוזיאון נמצא בקצהו הצפוני של שביל ישראל.
המוזיאון שייך לחברה להגנת הטבע ומופעל בשיתוף המועצה האזורית גליל עליון וקיבוץ דן. הוא הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ועל ידי תוכנית ציוני דרך.
מנהל המוזיאון הראשון היה אלימלך הורביץ. על הקמת וניהול המוזיאון הוא קיבל את פרס העבודה. בעבר היה יוסי לב ארי מנהל המוזיאון, במקביל אליו פעל המשמר גיורא גיסיס. המנהלת הנוכחית היא ענת ניסים והאוצר סער נודל (החל משנת 2017).
היסטוריה.
ראשיתו של המוזיאון באוסף של דוגמיות שנאספו מן הטבע בצריף המזכירות של קיבוץ דן. עם גידול האוסף חיפש אלימלך הורביץ, מאנשי הקיבוץ, מישהו שיממן הקמת מוזיאון, ולאחר דחיות מצד אנשים שונים שטענו שאין טעם להקים מוזיאון בכפר נידח, הצליח לשכנע את יוסף ויץ להקים בקיבוץ מוזיאון על שמו של מנחם אוסישקין. אבן פינה למוזיאון הונח באוקטובר 1951. מבנה המוזיאון תוכנן על ידי האדריכל לאופולד קרקואר והוא נבנה מאבנים שהובאו למקום מהכפר הערבי הנטוש הונין שברכס רמים, ועובדו בידי סתתים מירושלים. בשל צורתו הייחודית הכריזה המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות על בית אוסישקין כמבנה לשימור. אגף ראשון של המוזיאון נחנך ב-13 בינואר 1955. בשנת 1960 נחנך האגף השני. באותה שנה ביצע המוזיאון סקר ארכאולוגי של בקעת החולה. המוזיאון הופגז במלחמת ששת הימים ושוקם לאחר מכן. בנובמבר 1969 נחנך במוזיאון מרכז אזורי לחקר הקרקע על שם הרברט טנזר.
בשנת 2021, המוזיאון היה בסכנת סגירה משום שהמועצה האזורית גליל עליון הפסיקה לשלם את חלקה בניהול מוזיאון הטבע בית אוסישקין ודרשה תשלום ארנונה בגובה עשרות אלפי שקלים. לבסוף, ראש המועצה ויתר על הדרישה. נכון לתחילת נובמבר ולמרות הפרסום, המשך קיומו של המקום עדיין בסימן שאלה.
צחי בן ציון
יצחק (צחי) בן ציון (נולד ב-6 בפברואר 1964), רופא, פסיכיאטר וסקסולוג ישראלי. משמש כפסיכיאטר הראשי של מחוז דרום של שירותי בריאות כללית וכמנהל המרפאה לבריאות מינית במרכז הרפואי האוניברסיטאי "סורוקה" לנגב. בעבר כיהן כסגן-מנהל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה וכפסיכיאטר הראשי של קופת חולים לאומית. פרט לפעילותו הרפואית, נודע גם כמספר סיפורים וכאמן סטנד-אפ.
ביוגרפיה.
בן ציון נולד בבת ים לאביו שלמה-נתנאל שהיה מורה ולאמו אלקה שהייתה ספרנית. הוריו היו ניצולי שואה ילידי בוקובינה, שעלו מרומניה.
הוא סיים את לימודיו התיכוניים בגיל 16, והמשיך מיד ללימודי תואר ראשון בפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. בצה"ל שירת בחיל המודיעין. לאחר מכן החל ללמוד מתמטיקה בטכניון, אך החליט לשנות כיוון אחרי שנה, ועבר ללימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. לאחר סיום לימודי הרפואה ב-1990, התמחה באורולוגיה, אך בשל רצונו לעבוד כרופא מין, פרש במחצית ההתמחות ופנה להתמחות בפסיכיאטריה - אותה השלים ב-1998. לקראת סוף ההתמחות בפסיכיאטריה נסע להולנד והשתלם ברפואת מין. הוא בעל הסמכה לרפואת מין מהאיגוד האירופי לרפואת מין FECSM. כמו כן השתלם בדנמרק ואיטליה וזכה לתואר מומחה אירופי לטיפול בהפרעות במצב רוח וחרדה ESAMD.
בן ציון כיהן כסגן מנהל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, ומנהל המרפאה לטיפול בהפרעות ובתפקוד המיני והזוגי במרכז. משמש כמזכיר החברה הישראלית להפרעות בתפקוד המיני וחבר באיט"ם - האגודה הישראלית לטיפול מיני. ייסד וניהל את פורום הסקסולוגיה הראשון בעברית באינטרנט, מנהל פורום מין וזוגיות באתר האינטרנט של שירותי בריאות כללית, שם מוצגות גם הרצאותיו. כיום מנהל את פורום ההפרעות בתפקוד המיני באתר "כמוני".
ב-2010 עזב בן ציון את בית החולים סורוקה לאחר מחלוקת עם הנהלת בית החולים, לאחר שלטענתו סירבה לנקוט הליכים נגד רופא בכיר שתקף אותו מילולית וגרם לו להתקף לב. הוא מונה לתפקיד הפסיכיאטר הראשי ומנהל השירות הסקסולוגי בקופת חולים לאומית.הוא היה שותף בכיר בעצוב הרפורמה בבריאות הנפש והקים ארבע מרפאות בריאות נפש מחוזיות וקרא להן מרפאות "ציפור הנפש".
לקראת כניסת הרפורמה בבריאות הנפש לתוקפה, התבקש בן ציון לשוב לשירותי בריאות כללית ולהקים מחלקה חדשה לבריאות הנפש במחוז הדרום ולשוב לנהל את המרפאה לבריאות מינית ב"סורוקה".
בשנים 2014, 2015 נבחר לאחד ממאה הרופאים הטובים בישראל מטעם המגזין "פורבס". ב-2012 הרצה במסגרת אתר ההרצאות TED.
במאי 2018 עלתה לשידור בערוץ רשת התוכנית "הזדמנות אחרונה לאהבה" העוסקת בזוגות העומדים בפני גירושין, ובה משמש בן ציון כמגשר בין בני הזוג.
בן ציון נשוי ואב לארבעה, גר בעומר.
Ride the lightning
Ride The Lightning
גשר הזהב
דוכס יורק
דוכס יוֹרְק (באנגלית: Duke of York) הוא תואר אצולה בבריטניה. התואר מוענק מאז 1385, בדרך כלל לבן השני של הריבון הבריטי. תואר האצולה הסקוטי המקביל היה דוכס אולבני, וב-3 מקרים במהלך המאה ה-18, בעקבות חוקי האיחוד של 1707 ואיחודן של אנגליה וסקוטלנד תחת כתר אחד, הוענק התואר "דוכס יורק ואולבני".