בתרבות הפופולרית, משמש המערוך (בדומה למטאטא) כלי נשק של עקרות הבית וכן נעשה בו שימוש רב בסרטי הנפשה.
בתרגום לעברית של הסיפור "המאבד עצמו לדעת" של שלום עליכם, המערוך מופיע כ״מעגילה״:
The KLF
דני רום
דני שמולביץ' (שמילו) רום (29 בנובמבר 1940 – 18 בינואר 2021) היה כדורגלן ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ במדי מכבי חיפה ונבחרת ישראל.
קריירה.
בגיל 17 עלה לקבוצת הבוגרים של מכבי חיפה, ושיחק לראשונה במדיה נגד מכבי יפו ב-4 בינואר 1958. רום, "שחקן כלבו" שבנוסף להיותו חלוץ מוכשר שיחק בתפקידים רבים על המגרש, היה אחד השחקנים המהירים בישראל באותה תקופה ובעל נגיחות מצוינות.
בגיל 19 זומן לראשונה לנבחרת ישראל, והופעת הבכורה שלו הייתה ב-27 בנובמבר 1960 מול נבחרת קפריסין. היה שותף לזכייתה של מכבי חיפה בגביע המדינה ב-1962. רום היה שותף גם להישג השיא של נבחרת ישראל, העפלתה למונדיאל 1970 שנערך במקסיקו, ובטורניר פתח בהרכב במשחק מול , ומול נכנס כמחליף עם פתיחת המחצית השנייה. לאחר המונדיאל פרש ממשחק, אך חזר בו בשנת 1971 כדי לשחק בחצי גמר גביע המדינה, בו כבש, ובגמר, בו הפסידה הקבוצה להכח רמת גן. בעונת 1972/1973 חזר שנית למשחק פעיל, והציל את מכבי חיפה מירידה לליגת המשנה.
רום, שכבש 78 שערים לזכות מכבי חיפה בליגה ב-283 הופעות ו-20 שערים בגביע ב-43 הופעות, היה מלך השערים של מכבי חיפה עד אשר זאהי ארמלי עקף אותו בשנת 1989. עם זאת, בנבחרת לא כבש אף שער ב-29 הופעותיו.
רום היה גרוש בשנית ואב לאיש יחסי הציבור והעיתונאי ברק רום. היה נשוי לרכילאית ציפי רום וללאה רום.
רום נפטר ב-18 בינואר 2021 לאחר שסבל מדמנציה בשנותיו האחרונות.
מגררת
מִגרֶרֶת (נקראת גם: מַגְרֶדֶת, פֻּמְפִּיָּה) היא כלי מטבח שמטרתו גירור מוצרי מזון לרצועות או ריסוקם לרסק. המגררת עשויה לרוב נירוסטה (אף שישנן מגררות פלסטיק) ועל דפנותיה בליטות ששפתיהן חדות המשמשות לחיתוך, ובצמוד להן נקבים שדרכם עוברות פיסות המזון החתוך. המגררת מיוצרת בגדלים שונים: המגררות הגדולות משמשות להכנת המזון, והקטנות משמשות בעיקר בעת הגשת המזון לסועד - לרוב, מדובר במגררת לגירור גבינה מעל פסטה.
מגררות משמשות לגירור גבינות וירקות לצורך הכנת פשטידות, לביבות וסלטים (כמו סלט גזר או סלט קולסלאו); לגירור קליפת לימון, תפוז או אגוז מוסקט על מנת לאפשר שימוש במעטפת החיצונית של הקליפה לצורכי תיבול; לגירור שבבי שוקולד המיועדים לקישוט קינוחים, וכן לריסוק עגבניות (המשמש לתיבולו או לאכילה כתוספת למלאווח).
כיום מעבד המזון החשמלי מחליף את המגררת ברבים מתפקידי הקיצוץ, בעיקר כשנדרש עיבוד של כמות מזון גדולה. יש המעדיפים את המגררת על פניו כשנדרש מרקם מדויק, כדי להימנע מקיצוץ יתר.
אלי אביקזר
אלי אביקזר (16 ביוני 1947 - 16 במאי 2004) הוא מייסד שיטת קרב מגן ישראלי.
התבגרותו.
נולד בקזבלנקה שבמרוקו ועלה לישראל בשנת 1963. בשנות נערותו בעיר נתניה היה מעורב בעבריינות נוער קלה ובמספר רב של אירועי אלימות רחוב.
החל להתאמן תחת אימי שדאור בשנת 1964, מייסדה של תורת קרב המגע והיה לתלמידו הבכיר. אביקזר נהג לומר כי אם שדאור לא היה לוקח אותו תחת חסותו ו"מוציא אותו מהרחוב" (כדבריו), היה הופך להיות עבריין.
רקע באמנויות לחימה.
ב-1965 במקביל לאימוני קרב המגע החל להתאמן בג'ודו תחת גדי סקורניק ועמוס גרינשפן. מאוחר יותר התאמן גם באמנויות הלחימה קראטה וג'ו ג'וטסו. בשנת 1968 החל אביקזר ללמוד אייקידו, תחילה בישראל ומאוחר יותר בצרפת, שיטה אשר הפכה מרכזית בתפישתו.
בשנת 1971 הפך אביקזר להיות בעל החגורה השחורה הראשון אשר שדאור הסמיך בקרב מגע. זמן קצר לאחר מכן, זכה אביקזר בחגורה שחורה בג'ודו ובאייקידו.
כתלמידו הבכיר של שדאור תרם רבות לפיתוח תורת קרב המגע ועיצוב אופי השיטה מבחינה טכנית על פי הידע הנוסף שרכש באומנויות אלה.
שירות צבאי.
תחת חסותו של שדאור, הדריך אביקזר בהתנדבות אימוני קרב מגע מיוחדים בכוחות הביטחון השונים, תוך דגש על פיתוח יכולות יד-ריקה מיוחדות בכוחות מיוחדים.
אביקזר תרם רבות לפיתוח המקצוע בצה"ל: הרחבת משמעותית של מעגל המתאמנים עד לכ-90,000 חיילים וחיילות, ארגון מערך ההדרכה והטמעת טכניקות הדרכה מקובלות וסטנדרטים מעולם הספורט. בנוסף ניכרה תרומתו בפיתוח הטכני של השיטה ובהתאמתה לנסיבות המשתנות של התפתחות הטרור בשנות ה-70.
בשנת 1987 פרש אביקזר משירות קבע.
דרכו עד לפיצול בין ק.מ.י ל"קרב מגע".
בשנת 1974 פרש אימי שדאור מפעילות אקטיבית והעביר לניהול אביקזר את המכון לקרב מגע בנתניה.
ב-1978 נוסדה רשמית העמותה לקרב מגע. אביקזר נבחר להקים את הוועדות המקצועיות של העמותה ואת וועדת הדרגות, בהסתמך על כישוריו בקרב מגע וניסיונו כפעיל בהתאחדות הג'ודו.
בשנות השמונים ערך יחד עם שדאור ועם כמה מתלמידיו השתלמויות בארצות הברית לגופים פרטיים ולכוחות משטרה שונים.
הקמת ק.מ.י- קרב מגן ישראלי.
בשנת 1989, בעקבות רצון להתפתח מעבר לקרב מגע, ייסד אביקזר את העמותה ל-ק.מ.י. - קרב מגן ישראלי, ופרש מהאגודה לקרב מגע. דחיפה נוספת לפיצול הייתה מחלוקת מקצועית- תפישת עולמו המקצועית של אביקזר אשר כללה תובנות ממקצועות לחימה נוספים (בעיקר מאייקידו) הביאה להתפתחות שיטה שונה במקצת מקרב המגע שהיה מקובל עד אותה עת.
אביקזר ביקש להדגיש את ערכי הציונות והקשר למדינת ישראל בעמותה הצעירה ולכן שילב בשמה את המילה "ישראלי" ואף בחר מדי אימון בצבעי דגל הלאום.
ב-1996 העניק שדאור תעודת "מייסד" וכן דרגת דאן 8 לאביקזר, מחווה שמטרתה לסמן שהפיצול בין השיטות התקבל ברוח טובה.
בשנת 1999 זכה אביקזר לכבוד והכרה בינלאומית מיוחדים, כאשר הוענקה לו דרגת דאן 10 מטעם ראשי השיטות באמנויות הלחימה השונות בארץ ובעולם, מהמוסדות לחינוך גופני בישראל ומתלמידיו הבכירים.
תפישת עולם מקצועית וערכית.
אביקזר הדגיש את היעילות והפשטות בפיתוח שיטות הלחימה וההגנה העצמית שלו. הרעיון המרכזי אותו יישם היה שימוש במינימום תנועה וכח להשגת מקסימום תוצאה, או במילותיו אשר הפכו למוטו של ק.מ.י: "מינימום הגנה כנגד מקסימום התקפה".
אביקזר הרבה לשלב בק.מ.י תובנות מאמנויות הלחימה הרכות כגון אייקידו, על מנת לצמצם את הצורך בשימוש בכח.
יותר מכל ראה אביקזר את עצמו כמחנך ומורה דרך. בתורתו הדגיש אביקזר מאוד את הריסון, ההימנעות מעימות אלים והשימוש בכח כמוצא אחרון. בנוסף, בהדרכתו הרבה להדגיש ערכים כגון אהבת האדם, אנושיות, וטוהר מידות בצד ציונות ואהבת הארץ.
בשנת 2004 נפטר אלי אביקזר לאחר מאבק ממושך במחלת הסרטן.
יהודה אביקזר, בנו וממשיך דרכו של אלי, קיבל ממנו בשנת 2004 דרגת דאן 5 בקרב מגע. לאחר פטירתו של אלי, בשנת 2005 השיק יהודה בנו את עמותת אל"י (אמנות לחימה ישראלית). ההקפדה באל"י הוא על מקצועיות בקרב מגע, תוך פיתוח תוכנית לימודים מקיפה ומפורטת הכוללת שינויים מרחיקי לכת ופיתוחים משמעותיים בתורת קרב המגע בהתבסס על מורשת אביו. שיטת מתן החגורות השתנתה ומגוון התרגילים והטכניקות התעצם והשתכלל.
ירון גוטפריד
ירון גוטפריד (נולד בשנת 1968) הוא מנצח, פסנתרן ומלחין ישראלי. הוא מנהל בית הספר למוסיקה בקריה האקדמית אונו.
ביוגרפיה.
ירון גוטפריד נולד בירושלים בשנת 1968. בגיל 5 החל ללמוד לנגן בפסנתר. את שירותו הצבאי עשה כפסנתרן, מעבד ועוזר מנצח בתזמורת חיל האוויר. גוטפריד היה תלמידם של נעם שריף בקומפוזיציה ושל מנדי רודן בניצוח והוא בוגר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
גוטפריד מרבה להופיע עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, באוקטובר 2016 ניצח על אחד עשר קונצרטי פתיחת העונה של הפילהרמונית הישראלית עם סולנים מובילים ובהם יפים ברונפמן, קטיה בוניאטישבילי, המקהלה הפילהרמונית של פראג וזמרים סולנים. בינואר 2015 הוזמן להחליף את המנצח ואלרי גרגייב בפילהרמונית הישראלית לביצוע בכורה ישראלי של הסימפוניה הרביעית של שוסטקוביץ' בקונצרט שזכה לביקורות מהללות.
הופעותיו בארץ ובעולם כוללות תזמורות מובילות ובהן התזמורת הסימפונית של קלן, התזמורת הפילהרמונית של סין, התזמורת הסימפונית של בייג'ינג, התזמורת הסימפונית של שנזן, התזמורת הסימפונית של טביליסי, תזמורת האופרה של פירנצה מאג'יו מוזיקלה, תזמורת הקונצרטים של בודפשט, התזמורת הפילהרמונית על שם קודאי, התזמורת הסימפונית טורינגן, התזמורת והמקהלה הקאמרית החדשה של פוטסדאם, התזמורת הסימפונית Brazos Valley (טקסס), תזמורת פסטיבל מוסטונן בטאלין, התזמורת הסימפונית של ונקובר, התזמורת הסימפונית La Crosse, התזמורת הסימפונית Salta (ארגנטינה), Symphonic Band L’Auditori (ברצלונה), התזמורת הקאמרית של פורטלנד, התזמורת הסימפונית Southwest Florida, הסימפונית של מנילה, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, הקאמרטה הישראלית ירושלים וסימפונט רעננה. בין השנים 2002 - 2013 שימש כמנהלה המוזיקלי של תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית.
גוטפריד מופיע באופן קבוע בסין בהיכל המוזיקה שבעיר האסורה ובסיורי קונצרטים עם תזמורות בערים רבות בסין. בין היתר הופיע באולמות מובילים ובהם הNCPA, אולם הקונצרטים של בייג'ינג וב 15 ערים שונות בסין.