נהג לקרוא לאורחיו Mon Petit (קטן שלי) ואת פני חברי משפחת המלוכה שביקרו תדיר בויין כיבד במילים Mon Petit Prince. פואן נהג למתוח את באי המסעדה בשיתוף שוליותיו. שליח היה מגיע למסעדה, פואן היה מזמינו לשתות על חשבונו ובוקיז בעיקר או האחים טרואגרו היו צובעים את אופניו. ובסל הפיקניק שהיו האורחים לוקחים עימם לאכול תמיד היה שם ביצה אחת נאה לחלוטין. בוקיז רכן מתחת לשלוחן האורחים והיה צובע את נעליהם במברשת. פואן נתן לאורחיו משקה קקאו כה מרוכז, שהללו ביקשו מים לדלל אותו והוא הוסיף למשקה סודה.
אושיות מטבחו ותבשיליו המפורסמים.
התבשילים המזוהים עם פואן הן מנות אזוריות, אותן שידרג והעלה לכדי יצירות מופת: גרטן של זנבות סרטנים, תרנגולות וכמהין, פואה גרה במעטה בריוש, ומבחר חביתות ונקניקיות ליון המלוות בתפוחי אדמה.
בין המנות המפורסמות שהמציא פואן ניתן למנות את: תרנגולת בראס ופטריות כמהין מבושלים בשלפוחית חזיר, סלמון ממולא המבושל בבריזה ביין פורט, Deliced de Saint-Antoine, תבשיל רגלי חזיר בבצק עלים, אותו יצר במיוחד עבור Albert Lebrun, פילה דג סול "בריאנט סבארין", שהיה מוס לובסטר שמנוני מכוסה בכמהין פרוסות, עטוף בפילה שלוק של דג סול על בצק עלים של סרטנים. כל פילה היה מכוסה בזנב לובסטר, סקאלופ, ופיסת כמהין עבה.
התבשיל המפורסם מכל אותו יצר פואן הוא Marjolaine. שעל שיפורו עד לרמת גימור מושלמת עמל במשך שנים רבות. המנה מורכבת מעוגת ספוג קלה של שקדים ואגוזי לוז וממולאת בשלושה קרמים שונים: שוקולד, חמאה ופרלין.
פועלו והישגיו.
פואן היה מבשרו של זרם הבישול הנובל קוויזין, אשר בין יוצריו העיקריים היו תלמידיו טרואגרו ובוקיז, והפך את המטבח הצרפתי הכבד לקליל יותר. במסורת הבישול הקלאסי היה דגש על רוטבי רביכה ופואן העביר את מרכז הכובד לשימוש ברטבים פשוטים יותר הכוללים שימוש בטפיוקה, Arrowroot, וצמצום קרם פרש.
פרנאן פואן שם דגש על טריות ללא פשרות. לא השתמש בשום חומר גלם מהיום הקודם, ולא שמר או אחסן דבר ליום המחרת. טבחיו החלו את יום העבודה עם מטבח מבריק וסיימוהו באותה צורה. מגמה זו נהפכה לחוק בל יעבור בקרבו של המטבח העילי בן ימינו.
הוא אסר על עישון במסעדתו, חרף העובדה שבימיו היה העישון סמל סטטוס, ולמעשנים בחדר האוכל היה ניתן מיד קפה וחשבון לשלם. פעם הגיעו לארוחת צהרים זוג אמריקאים והזמינו קולה עם הסעודה, פואן גירשם בבושת פנים מן המסעדה.
ספרו החשוב ביותר הוא Ma Gastronomie, שגדולי השפים עד לימינו אלה כדוגמת תומאס קלר, רואים בו את אחד מטובי ספרי הבישול הקיימים. הספר מתמקד בטכניקות, יותר מאשר במתכונים.
פואן נודע במיוחד במימרות החוכמה שלו, שרבות מהן נכללו בספרו, כדוגמת: "קישוטים צריכים להיות מותאמים כמו עניבה לחליפה" וכן: "ארוחה טובה צריכה להיות הרמונית כסימפוניה ובנויה היטב כמו קתדרלה נורמאנית". "אם בורא העולם עמל קשות כדי לתת לנו דברים מצוינים לאכול, המעט שאנו יכולים לעשות הוא להכין אותם היטב ולהגישם בטקסיות".
פואן סבר שההכנות הפשוטות ביותר הן גם הקשות ביותר: "רוטב ביארנז הוא פשוט חלמון ביצה, שאלוט, מעט חומץ, טרגון וחמאה, אולם לוקח שנים מרובות של תרגול על מנת להגיע לתוצאה המושלמת."
מטיס (גרם שמימי)
סייבר-פסיכולוגיה
סייבר-פסיכולוגיה (Cyberpsychology) היא תחום החוקר את האינטראקציה בין אנשים למחשבים. סייבר-פסיכולוגיה בוחנת את התהליכים, המוטיבציות, הכוונות, ההתנהגויות וההשפעות הפסיכולוגיות הקשורים לכל סוג של טכנולוגיה. זה כולל טכנולוגיות כמו מחשבים, טלפונים, משחקי מחשב, תוכנות ועוד. סייבר-פסיכולוגיה משלבת כמה תחומי מחקר כמו פסיכולוגיה, מדעי המחשב, הנדסה וממשק אדם-מחשב. נושאי המחקר העיקריים בתחום הם התנהגות ואישיות מקוונת, רשתות חברתיות מקוונות ותפקוד פסיכולוגי, משחקים וגיימינג, טלפסיכולוגיה (ייעוץ פסיכולוגי מקוון), מציאות מדומה ובינה מלאכותית. מכיוון שהתחום עדיין בחיתוליו, אין עדיין הסכמה על הגדרתו ועל התחומים הנמצאים בתוכו.
הבדלים בינאישיים.
תכונות אישיות.
תחום מחקר רחב בסייבר-פסיכולוגיה עוסק באפיון המשתמשים בכלים טכנולוגיים שונים. באופן כללי, לא נמצא קשר משמעותי בין תכונות אישיות לבין שימוש ברשתות חברתיות מקוונות. עם זאת, קיים קשר בין תכונות אישיות לבין התנהגויות ספציפיות ברשת. נוירוטיות קשורה לשימוש בעייתי באינטרנט. כן נמצא שככל שהגיל עולה, כך יורדת הקבלה של טכנולוגיות שונות. ככל הנראה הירידה בקבלה נובעת מתחושה של קושי בשימוש בטכנולוגיה.
מגדר.
קיימים מספר הבדלים בין גברים ונשים בהתנהגות שלהם ברשת. גברים מפגינים יחס חיובי יותר כלפי טכנולוגיה, בהשוואה לנשים. נשים נוטות לתת ולקבל יותר תמיכה חברתית ברשתות חברתיות מאשר גברים. בהשוואה לגברים, נשים רגישות יותר לפרטיות שלהן ברשת. בהשוואה לנשים, גברים נמצאים בסיכון מוגבר להתמכר לאינטרנט, בדומה לסיכון המוגבר שלהם להתמכרויות באופן כללי. במבט ספציפי יותר, נראה שלגברים יש סיכוי גבוה יותר להתמכר למשחקים ברשת בעוד שלנשים יש סיכוי גבוה יותר להתמכר לרשתות חברתיות.
השלכות של שימוש ברשתות חברתיות.
חוקרים רבים בודקים את ההשלכות הפסיכולוגיות של שימוש ברשתות חברתיות. לא נמצא קשר בין משך הזמן שאנשים מבלים ברשתות חברתיות לבין רווחתם הנפשית, הדימוי העצמי שלהם ושביעות הרצון מהחיים. קיים קשר חלש בין משך הזמן שמבלים ברשתות חברתיות לבין דיכאון ובדידות. כן נמצא גם שככל שעולה השימוש ברשתות חברתיות, כך עולה הסיכוי לסבול מהפרעה בדימוי הגוף. קיים קשר שלילי בין שימוש ברשתות חברתיות מקוונות לבין הצלחה בלימודים. ככל שהשימוש נרחב יותר, כך יורדים הביצועים הלימודיים. עם זאת, נראה שהקשר בין השניים אינו גדול, במיוחד לא אם מתייחסים רק לשימוש בפייסבוק.
שימוש בעייתי.
במסגרת המחקרים על התנהגות ברשת, קיים מושג הנקרא שימוש בעייתי או התנהגות בעייתית. הכוונה בכך היא להתנהגות הפוגעת בהיבטים שונים בחיים כמו לימודים, עבודה, חברויות ויחסים זוגיים.
התמכרות לאינטרנט.
התמכרות לאינטרנט היא תלות פסיכולוגית באינטרנט, ללא קשר לסוג הפעילות. מחקרים בסייבר-פסיכולוגיה בוחנים את גורמי הסיכון להתמכרות זו ואת ההשלכות שלה. קיים סיכון גבוה יותר להתמכרות לאינטרנט בקרב אנשים עם דיכאון, חרדה ועוינות. למשתנים הרגשיים הללו יש משקל גבוה יותר מאשר למשתנים חברתיים. משתנים חברתיים שזוהו כקשורים להתמכרות לאינטרנט הם קשיים משפחתיים וחברתיים. מהצד השני, דימוי עצמי חיובי, כישורים חברתיים ותפקוד משפחתי חיובי מגנים מפני התמכרות לאינטרנט. קיים גם קשר בין בעיות פסיכולוגיות לבין התמכרות לגיימינג מבין כל סוגי המשחקים, משחקי תפקידים המוניים ברשת הם בעלי הסיכוי הגבוה ביותר ליצור התמכרות.
בריונות והטרדה ברשת.
בריונות ברשת היא פעולה אגרסיבית ומכוונת המתבצעת כנגד פרט או קבוצה תוך שימוש באמצעים אלקטרוניים, שוב ושוב כנגד קורבן המתקשה להגן על עצמו או על עצמה. בקרב מתבגרים, קיים קשר בין היותך קורבן לבין היותך בריון. כלומר, נראה שנוכחות בתפקיד אחד מהם מנבאת את הנוכחות גם בשני. תוכניות התערבות יכולות להפחית התנהגות בריונית שכזו.
נשים וגברים שעברו הטרדה ברשת או סייבר סטוקינג חווים השלכות שליליות רבות לבריאותם הנפשית כגון דיכאון, חרדה, מחשבות אובדניות והתקפי חרדה. הקורבנות מדווחים גם על חוסר תמיכה מצד מערכת המשפט.
משחקים ומציאות מדומה.
משחקי מחשב ומשחקי וידאו כוללים תחומים שונים כמו פעולה, הרפתקה, משחק תפקידים, סימולציות, אסטרטגיה וספורט. למשחקים אלה ישנן השלכות פסיכולוגיות. לדוגמה, משחקי וידאו המשלבים פעילות גופנית (Exergames) נקשרו לתוצאות פסיכולוגיות חיוביות כגון הנאה וזרימה. שימוש במשחקים כאלה בקרב ילדים ומתבגרים בעלי משקל עודף משפרים את הדימוי העצמי ואת החוללות העצמית. משחקים שיתופיים מגבירים את המשיכה של הילדים והמתבגרים לשחק במשחקים שכאלה.
אחד הכלים אותם בוחנים בתחום הסייבר-פסיכולוגיה הוא מציאות מדומה. מציאות מדומה יכולה לסייע לשנות את נקודת המבט של המשתמשים בה. התערבויות המשלבות מציאות מדומה מצליחות להגביר את רמת הפעילות הגופנית של המשתתפים בהן.
דוד קושניר (אתלט)
דוד (דודיק) קושניר (21 ביוני 1931 – 18 באוקטובר 2020) היה אתלט ומאמן אתלטיקה ישראלי. ייצג את ישראל בשתי אולימפיאדות (מלבורן 1956 ורומא 1960).
קושניר זכה באליפות ישראל בקפיצה לרוחק שש פעמים. החזיק בשיא הישראלי בקפיצה לרוחק במשך כ-18 שנים. בשנים 1955–1956 זכה באליפות ישראל בריצת 100 מטר, בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת. בשנים 1952–1953 זכה באליפות ישראל בקפיצה במוט. בשנת 1961 שבר את השיא הישראלי בקרב עשר, שיא שהחזיק כ-6 שנים.
ביוגרפיה.
דוד קושניר נולד בכפר יחזקאל לאסתר ושמעון קושניר, מחלוצי העלייה השנייה. למד בבית-הספר היסודי במושב ובעודו ילד ונער נשא בעול עבודות המשק. את חינוכו התיכוני קיבל בבית-הספר החקלאי במקוה ישראל. משם יצא עם בני כיתתו להתיישבות בקבוצת יזרעאל, שבה ריכז את ענף המטעים וכספורטאי שיחק בקבוצת הכדורגל "הפועל" בלפוריה בליגה הלאומית. אחיו היה טוביה קושניר, אחד מחללי מחלקת הל"ה.
בתחרות הראשונה שלו בנוער העובד בפ"ת, שנערכה בשנת 1947, קפץ קושניר, בן ה-16, למרחק של 5.80 מטר.
אלוף המכביה.