בעולם של מסכים רגישים למגע (מכשירי טלפון חכמים וטבלטים) מניפולציה ישירה מתבטאת ביתר שאת. ראשית, במקום להשתמש באמצעי הצבעה כמו עכבר, נוגעים ישירות בצלמית על המסך. שנית, קל יותר ליישם פעולות מורכבות יותר הדורשות יותר מהצבעה אחת בו זמנית כאשר המסך מאפשר נגיעה במספר מקומות (Multi-touch). הדוגמה של ביטול קובץ ממחישה פעולה פשוטה יחסית עם מניפולציה על נקודה בודדת, היינו מיקום הסמן על גבי הצלמית של הקובץ. לעיתים, נדרשות שתי נקודות או יותר כמו במתיחה או כיווץ של עצם (Pinch in/out) אשר ניתן לעשות על ידי תנועת יד עם שתי אצבעות (Hand gestures). למרות היתרונות במגע בלתי אמצעי בעצם הגרפי יש להתמודד עם הקושי הפיזיולוגי לדייק בנגיעה בשטח קטן של המסך.
שימוש בטלפון חכם מאפשר גם מניפולציה ישירה באמצעות הזזת הטלפון עצמו בזוויות וכיוונים שונים. מניפולציה ישירה נחקרת היום גם בהקשרים של עבודה עם וידאו, מציאות רבודה וממשקי קול.
Liberum veto
ענבל שמש
ענבל שמש (נולדה ב־14 בדצמבר 1996) היא ג'ודוקא בנבחרת ישראל בג'ודו במשקל של עד 63 ק"ג, זוכת מדליית הארד באליפות אירופה לג'וניור- מלגה לשנת 2016, ומחזיקה בתואר אלופת ישראל בג'ודו לבוגרים במשקל 63 ק"ג לשנת 2017 ומדליית זהב במכביה העשרים.
ביוגרפיה.
ענבל נולדה בחיפה. היא בוגרת בית הספר ליאו בק בעיר.
מילדותה עסקה בתחומים התנדבותיים ובספורט. שמש החלה את אימוני הג'ודו שהייתה ילדה בת 4, ובשנת 2011 היא החלה את קריירת הג'ודו שלה כשהצטרפה למועדון הג'ודו של מכבי חיפה, וחברה לנבחרת ישראל לג'ודו משנת 2011.
בשנת 2016 זכתה בהישג המשמעותי הראשון שלה, כאשר זכתה במדליית הארד באליפות אירופה (עד גיל 21) בג'ודו שנערכה במלאגה, ספרד.
בשנת 2013 זכתה בתואר אלופת ישראל לקדטיות (עד גיל 18), במקום הראשון בסבב גביע אירופה לקדטים בקרואטיה, במקום ראשון בסבב גביע אירופה לקדטים בפורטוגל ובמקום השלישי באליפות אירופה לקדטים בטלאין.
בשנת 2014 היא זכתה בתואר אלופת ישראל לנוער בג'ודו (עד גיל 21), היא דורגה במקום החמישי בסבב גביע אירופה לג'וניור בפולין, ובמקום החמישי בסבב גביע אירופה לג'וניור בצ'כיה.
ב-2015, זכתה במקום הרשון בגביע אירופה בבלגיה בתחרות הבוגרות, בתואר אלופת ישראל לג'וניור, במקום השני בסבבי גביע אירופה ביוון וספרד, במקום השלישי בסבב גביע אירופה אוסטריה, ובמקום השלישי באליפות אירופה לג'וניור שנערכה בספרד.
בשנת 2016 זכתה במקום ראשון בסבב גביע אירופה בבלגיה- תחרות בוגרות, בתואר אלופת ישראל ג'וניור, במקום שני בסבב גביע אירופה, אתונה, יוון, במקום שני בסבב גביע אירופה בלה קורונה, ספרד, במקום שלישי בסבב גביע אירופה היוקרתי בלייבניץ, אוסטריה ובמקום שלישי באליפות אירופה לג'וניור- מלגה.
בינואר 2017 זכתה ענבל במקום הראשון באליפות ישראל בג'ודו לנשים (עד 63 ק"ג), וביולי אותה השנה זכתה ענבל במדליית זהב במכביה ה 20 . באותו החודש זכתה ענבל במדליית הכסף באליפות אירופה הפתוחה שנערכה במינסק, בלארוס, שמהווה ניקוד חשוב בדרכה לאולימפיאדת טוקיו 2020.
בנובמבר 2018 זכתה במדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 23 לאחר שגברה בקרב על הישראלית פז לייבל.
בחודש מרץ 2018 זכתה ענבל במדליית הזהב בתחרות מסבב אירופה הפתוחה בורשה, פולין. כשבוע לאחר מכן זכתה במדליית הארד בגראנד פרי אגאדיר, מרוקו. בחודש ספטמבר 2018 זכתה במדליית הזהב בתחרות גביע אירופה בברטיסלאבה, סלובקיה. באוקטובר 2018 במדליית ארד בגביע אירופה מאלגה, ספרד. בחודש נובמבר 2018 זכתה במדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 23. (המדליה השלישית שלה באליפויות אירופה אחרי הזכייה בארד באליפות אירופה עד גיל 18 ועד גיל 21).
בחודש ינואר 2019 זכתה במקום השני בגרנד פרי תל אביב שהעניק לה נקודות חשובות בדרכה לאולימפיאדה.
בספטמבר 2020, לראשונה מאז פרוץ הקורונה, קיים איגוד הג'ודו הישראלי תחרות אתגר בולודרום סילבן אדמס בת"א, שם ענבל זכתה בקטגוריה עד 63 ק"ג.
במקביל לגודו ענבל סטודנטית להנדסה תעשייה וניהול באוניברסיטה הפתוחה.
פפוס ולוליינוס
אמילי מרפי
אמילי מרפי (באנגלית: Emily Murphy; 14 במרץ 1868 – 27 באוקטובר 1933) הייתה משפטנית, פעילת זכויות נשים וסופרת קנדית. ב-1916 יסדה עם פעילות אחרות את "בית משפט נשים" אשר שמע עדויות במקרים של גירושים ותקיפה מינית. באותה שנה היא מונתה כשופטת - האישה הראשונה בתפקיד זה בקנדה ובאימפריה הבריטית כולה. היא מוכרת בעיקר בשל תרומתה לתנועה הפמיניסטית הקנדית, ובמיוחד בתחום המשפטי, שם עסקה בשאלה האם נשים נחשבות לבני אדם תחת החוק הקנדי. מרפי הייתה אחת מ"החמישייה האמיצה", קבוצת נשים אקטיביסטיות אשר פתחו במאבק משפטי להכרה כאנשים על פי חוק, ספציפית החוק שקבע מי זכאי להיבחר לסנאט. הנשים הגיעו עם התיק (שנקרא "תיק בני האדם") עד לבית המשפט העליון, אשר קבע כי הן לא בני אדם לפי החוק. רק בפנייה למשרד המשפטים זכו הנשים בעתירתן ועשו היסטוריה.
עם כל זאת, מרפי היא דמות שנויה במחלוקת בשל עבודתה המאוחרת יותר, אשר מקושרת לגזענות ואאוגניקה נגד מהגרים, בעיקר מסין.
יחסי הונגריה–ישראל
יחסי הונגריה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים שבין ישראל לבין הונגריה. שגרירות ישראל בהונגריה נמצאת בבודפשט ושגרירות הונגריה בישראל נמצאת בתל אביב-יפו.
שגריר ישראל בהונגריה (נכון ל-2021) הוא יעקב הדס-הנדלסמן. שגריר הונגריה בישראל (נכון ל-2021) הוא לוונטה בנקו (Benkő Levente).
היסטוריה.
היחסים בין שתי המדינות כוננו לראשונה בשנת 1949. הונגריה פתחה בנציגות רשמית מטעמה יחד עם עוד מדינות בגוש המזרחי כבר בשנת 1952. הונגריה ניתקה את יחסיה עם ישראל בעקבות מלחמת ששת הימים בשנת 1967 והנציגויות ההונגריות בישראל נסגרו.
התחלת הרפורמות של שליט ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב (הגלאסנוסט והפרסטרויקה) תאמו את דעותיו ותפיסותיו של מנהיג הונגריה יאנוש קאדאר. עקב כך נחלשה תלותה של הונגריה בברית המועצות ובכך הונגריה התחילה לכונן יחסים דיפלומטיים עם מדינות המערב, דבר שהוביל לחתימת הסכמים ראשונים ישראל בפעם הראשונה מ-1967 ב-14 בספטמבר 1987 עד לחידוש היחסים הדיפלומטיים עם ישראל בשנת 1989. ישראל והונגריה פתחו בשנת 1987 משרדי אינטרסים בנציגויות זרות שלא בארצן. ישראל פתחה את משרד האינטרס שלה בנציגות הונגריה בשווייץ והונגריה פתחה את המשרד שלה בנציגות ישראל בשוודיה.
היחסים כיום.
מאז כינון היחסים ועד היום, היחסים בין שתי המדינות מושפעים מאוד מההיסטוריה של יהדות הונגריה ושואת יהודי הונגריה בפרט.
ב-21 באוגוסט 2001 ביקר במזרח אירופה סגן ראש ממשלת ישראל ושר החוץ שמעון פרס. במהלך הביקור נכח פרס בהונגריה ונועד עם נשיא הונגריה פרנץ מדל ועם ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן.
ב-25 בינואר 2010, ביום הזיכרון הבינלאומי לשואה יצא שר החוץ אביגדור ליברמן לביקור בן 3 ימים בבודפשט. הוא נועד עם ראש ממשלת הונגריה גורדון ביינאי ועם מספר גורמים בכירים במדינה. בביקורו אמר: "הונגריה היא מדינה ידידותית וחשובה שהתייצבה לצד ישראל בכל ההצבעות בעת האחרונה, על דו"ח גולדסטון בעצרת האו"ם ובוועדה לזכויות אדם בז'נבה ובהצבעה על היוזמה השוודית במועצת שרי החוץ של אירופה. בין שתי המדינות שוררים יחסים טובים המתבטאים גם בתחומי הכלכלה והתרבות וחשוב לטפח אותם".
ב-16 בנובמבר 2015 ביקר בישראל שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו ואמר כי הונגריה מתנגדת לסימון מוצרים ישראליים שיוצרו מעבר לקו הירוק (ביהודה ושומרון), בניגוד לשאר מדינות באירופה.
בדצמבר 2015 תוכנן לחנוך פסל בדמותו של בלינט הומן, שר החוץ ההונגרי שקרא לגירוש יהודי הונגריה במהלך השואה בשנת 1944. בפברואר 2016, בעקבות הפגנות כנגד הצגת הפסל, בוטלה הצגתו.
לאחר פיגועי נובמבר 2015 בפריז, אמר גאבור הוזדאר, ראש העירייה ההונגרית סאנטגוטהארד כי "ישראל עומדת מאחורי הפיגועים". בעקבות דבריו, שלח יו"ר מפלגת יש עתיד יאיר לפיד מכתב לראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן הדורש ממנו לגנות את דבריו של הוזדאר.
ב-12 ביולי 2016 נפגשו חברי פרלמנט הונגרים עם יו"ר קבוצת הידידות הפרלמנטרית ישראל-הונגריה, חבר הכנסת ישראל אייכלר והבטיחו לו שיפוץ של 120 בתי עלמין יהודיים בהונגריה.
ב-17 ביולי 2017 בא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור רשמי ראשון, מאז חידוש היחסים עם המדינה, של ראש ממשלה ישראלי בהונגריה. ב-18 ביולי נתניהו התקבל בטקס רשמי על ידי ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן ורעייתו. וב-20 ביולי נפגש נתניהו עם הנשיא יאנוש אדר בארמון הנשיא.
ב-18 ביולי 2018 ביקר אורבן בישראל.
ב־30 בנובמבר 2018, בהצבעה אנטי-ישראלית באו"ם, הונגריה שברה את הקונצנזוס האירופי בהחלטה, והתנגדה.
ב-19 במרץ 2019, חנכה הונגריה נציגות סחר דיפלומטית בירושלים, אשר מהווה שלוחה של שגרירות הונגריה בתל אביב.
ב-21 במאי 2020 שוחח שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו עם שר החוץ הישראלי גבי אשכנזי ואמר לו כי הונגריה תמשיך לעמוד לימינה של ישראל וכי המתקפות הדיפלומטיות על ישראל נובעות מצביעות פוליטית.
ב-11 במרץ 2021 הגיע ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן לביקור בירושלים, במהלכו נפגש עם ראש ממשלת צ'כיה אנדריי באביש וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.
במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות, הטילה הונגריה הטילה וטו על החלטה של האיחוד האירופי נגד ישראל. במקביל, כאות לסולידריות עם ישראל הונף דגל ישראל לצד דגל הונגריה בכיכר הגיבורים בבודפשט, שנחשבת לאחת הכיכרות המרכזיות בעיר.
שבט איתנים