תנועת הצופים לקחה על עצמה את המשימה של בניית גשר ודיאלוג עם ילדי ישראלים החיים בחו"ל, אלה שבחירת ההורים עשויה להעמיד אותם בסיטואציה של זהות כפולה (או משולשת). תנועת הצופים עוסקת בכך מאז סוף שנות השבעים. סדר היום של "צבר" הוא ציוני, ועוסק באוכלוסייה הישראלית השוהה בצפון אמריקה ובמדינות הגירה נוספות. "צבר" פונה בעיקר אל הילדים ובני הנוער שזה לא מכבר באו, ושנותרה בהם זיקה לתרבות הישראלית, לשפה העברית ולישראל כמרכז משני לחייהם (חברתית, משפחתית ותרבותית).
שבטי צבר.
צופי צבר מפעילים 20 שבטים בצפון אמריקה, 3 שבטים במערב אירופה, כ-30 שבטים במדינות חבר העמים, 2 שבטים באוסטרליה ושבט אחד בהונג-קונג.
שבטי צבר בצפון אמריקה.
מאז 1977 פועלים בארצות הברית שבטי צופים המיועדים לילדי ישראלים. תחילת הפעילות בימי שליח הצופים יצחק יניב, אשר ארגן בניו יורק פעילות תנועתית לילדי שליחים מישראל, וכעבור מספר שנים התחילו להצטרף לפעילות גם ילדי משפחות ישראליות שחיפשו קשר ישראלי חברתי. מודל הפעילות הוא הקמת שבטים מקומיים מקבילים לאלה בארץ, עם סממני פעילות דומים ככל האפשר. הפעילות נערכה מתחילתה במרכזים קהילתיים יהודיים, אשר לא הבינו בתחילת הדרך מדוע ההתעקשות לפעול בעברית דווקא, ומדוע לא לשתף בפעילות ילדים יהודים מהקהילה המקומית. בתוך מספר שנים, בראשית שנות השמונים, בתקופת השליחים דובי עופר וחגי שמואלי, פותח מודל הפעילות והארגון על פיהם מאוגדים השבטים במסגרת הנקראת "צבר", ומהווה חלק אינטגרלי של תנועת הצופים בישראל. הפעילות התפתחה להיקף יבשתי נרחב, והוקמו כ- 15 שבטי צבר בכל ריכוזי הישראלים בארצות הברית ובקנדה, כשהחשובים בהם הם השבטים בניו יורק, ב"וואלי" בלוס אנג'לס, בפאלו אלטו בקליפורניה (השבט הראשון בהנהגה), בבוסטון ובמיאמי.
המדריכים הבוגרים הם סטודנטים ישראלים בעלי רקע תנועתי המגויסים להפעלת השבטים בשכר סמלי, המנוסים שבהם ובעלי רקע צופי ישראלי - יוצרים אווירה ישראלית חינוכית הסוחפת בני נוער ישראלים להצטרף. הפעילות כוונה מראשיתה לבני נוער בעלי זיכרון ישראלי ברור השולטים עדיין בעברית עדכנית ומחפשים פעילות דומה לאלה של חבריהם בישראל. כבר ב- 1985 השתתפו בפעילות באופן סדיר ושילמו "מסי שבט" למעלה מ-2,000 חניכים ביבשת (מספר גבוה מאוד אף בהשוואה לפעילות תנועות נוער ציוניות יהודיות וותיקות). ההצלחה נזקפת בעיקר הודות לצורך שהפעילות ממלאת עבור בני הנוער הישראלים, והיא הובילה באופן טבעי ליצירת מסלולי חזרה לארץ וגיוס לצה"ל. משנת 2009 פועלת גם הנהגת "צבר" במערב אירופה, הכוללת שבטים באנגליה והולנד.
כיום רשומים בהנהגת צבר בצפון-אמריקה קרוב ל-3,000 חניכים.
שבטי הנהגת צבר:
התנועה מופעלת על ידי מרכז הנהגת "צבר" בניו יורק. בהנהגה, מלבד השליח המרכזי, מאוישת משרת רכז הדרכה, שאחראי על ההפעלה השוטפת של "צבר", התכנים החינוכיים, ליווי השבטים ופרויקטים שונים ברמת ההנהגה (הכשרת צוות בוגר, סמינרים, פיתוח מנהיגות צעירה בתנועה, סמינר שכבה בוגרת ועוד). בכל שבט מאותרים שני סטודנטים ישראלים בעלי רקע וניסיון בהדרכה, המהווים את הצוות הבוגר של ההנהגה, ואחראים על הפעלת השבטים - ארגונית וחינוכית.
שבטי צבר במערב אירופה.
שבט צופי צבר הראשון במערב אירופה נפתח בספטמבר 2010 בלונדון, מאז הוקמה "הנהגה" של תנועת הצופים האחראית על פעילות צופי ישראל במערב אירופה וכוללת שלושה שבטי צופים:
בלונדון ובאמסטרדם פועלות שתי קומונות שנת שירות של תנועת הצופים בשיתוף עם הסוכנות היהודית. המתנדבים פועלים במסגרות שונות בקהילה, עובדים עם תנועות הנוער השונות, מלמדים עברית בבתי-ספר, ומקיימים פעילות צופית עברית כמו בישראל.
שבטי צבר במדינות חבר העמים.
בחודש מרץ 2009 יצאה לאוקראינה משלחת מצומצמת של שלושה נציגי תנועת הצופים העבריים במטרה להעביר סמינר ראשון להקמת הנהגת צופי צבר באוקראינה ובמולדובה. חניכי הסמינר היו סטודנטים יהודים או זכאי עלייה אשר מעוניינים לקחת חלק בפעילות נוער חדשה לקהילה היהודית כחלק מצופי ישראל. פעילות הצופים במדינות חבר העמים נתמכת על ידי נתיב (לשכת הקשר). תוך מספר חודשים הוקמו חמישה שבטי צופים והצטרפו לפעילות כ-270 חניכים אשר עוברים פעילות צופית פעם בשבוע בשפה הרוסית. בשנים הראשונות הפעילות נוהלה כולה מישראל, דרך סמינרי הכשרות בהן לקחו חלק שליחים ישראלים אשר נסעו בעיקר למדינות אוקראינה ומולדובה ביחד עם מתורגמנים. עם הזמן נבחרו בעלי תפקידים מקרב החניכים אשר גדלו בתנועה והוקמה הנהגה מקומית בכל אחת ממדינות חבר העמים. צוות ישראלי דובר רוסית גויס והוקמו משרדים לניהול הפעילות במטה תנועת הצופים בבית פיליפס בתל אביב.
גרעין צבר.
ערך מורחב - גרעין צבר
גרעין צבר היא תוכנית של גרעיני העלייה של תנועת הצופים העבריים בישראל. זוהי התארגנות של צעירים יהודים השוהים בתפוצות בגילאי 18 - 24, לעלייה ארצה והצטרפות לשירות בצבא ההגנה לישראל. מטרתו של הגרעין - יצירת מסגרת תומכת לקבלת החלטה לעלות ארצה ולהשתלבות בחיי קיבוץ, שירות צבאי, ובחברה הישראלית בכללה.
חץ וקשת.
תנועת הצופים החלה להפעיל בשנת 1981 בשיתוף הגדנ"ע בצה"ל את תוכנית "חץ וקשת" – 5 שבועות של הכרות אינטנסיבית ומרגשת עם ישראל לנוער ישראלי החי בתפוצות. בכל שנה במהלך חופשת הקיץ מגיעים במסגרת "חץ וקשת" מאות בני נוער ישראלים מחו"ל, וחוברים לבני גילם מתנועת הצופים העבריים בישראל, למסע משותף וחוויתי ברחבי המדינה הכולל טיולים מצפון עד דרום, שבוע גדנ"ע צבאי, הכרות עם החברה הישראלית, התמודדות עם שאלות של זהות יהודית וציונות ויצירת קשרים לכל החיים. את חץ וקשת מדריכים חיילים וקצינים של צה"ל, ובאוטובוסים יושבים יחד ילדים ישראלים מכל רחבי העולם עם חניכי תנועת הצופים מישראל. תוכנית זו אינה מיועדת דווקא לבני ישראלים החיים בחו"ל אלא לכל בני-הנוער היהודים בתפוצות, ובדרך כלל חניכי "צבר" אינם המשתתפים העיקריים בתוכנית זו. החל משנת 2009 הצטרפו לתוכנית גם עשרות צעירים מחבר המדינות.
מטרות התוכנית.
התוכנית שמה לעצמה למטרה להביא לחיזוק הזהות היהודית והזיקה למדינת ישראל בקרב משתתפיה. כמו כן, התוכנית פועלת ליצירת קשר משמעותי בין בני נוער מתנועת הצופים לבין בני נוער יהודיים מרחבי העולם. מטרת התוכנית להעניק למשתתפיה מוטיבציה להמשך קיומם של קשרים אלו וכן לעשייה בקהילות מהן הגיעו.
בנוסף, ניתן דגש מיוחד בתוכנית על חיזוק מערכת הערכים, המסוגלות העצמית, הבינאישית והקבוצתית של כל חניך.
קרוואן הידידות.
קרוואן הידידות הוא להקה של 10 מדריכים ומדריכות מהשכבה הבוגרת של תנועת הצופים בישראל, אשר יוצא למסע הופעות בפני עשרות קהילות יהודיות בכל רחבי ארצות הברית. למעל מ45 שנה שקרוואן הידידות מביא איתו את השירים, הריקודים והרוח הישראלית ליותר מ-300 אלף איש בכ-42 מדינות ביבשת האמריקאית. הקרוואן הראשון יצא ב-1972 ועבר בארצות הברית עם אקורדיון וגיטרה כשהוא מתארח אצל מאות משפחות מארחות ומשאיר אחריו רושם חיובי.
כיום, עם מערכת הגברה משוכללת, הקרוואן עדיין עובר ביבשת עם אותה המתודה ואותה המטרה: לחגוג את הקשר של ישראל והקהילה היהודית בארצות הברית. ההצלחה של הקרוואן בעשרות שנות קיומו מתבטאת בגידול מתמיד בביקוש, שנענה על ידי תנועת הצופים בהרחבת הפרויקט משנה לשנה. כיום מונה הקרוואן 30 מדריכים ב – 3 להקות שונות, שיחד מצליחות להגיע להיקף חסר תקדים של הופעות וקהילות.
עמותת צופים צבר עולמי.
בשנת 2009 הוקמה עמותת "צופים צבר עולמי" על-מנת לתמוך בפעילות העולמית של תנועת הצופים העבריים.
מטרות העמותה:
התזמורת הסימפונית של רדיו שוודיה
התזמורת הסימפונית של רדיו שוודיה (בשוודית: Sveriges Radios Symfoniorkester) היא תזמורת סימפונית נודעת בסטוקהולם, שוודיה.
מנשר לאמנות
מכללת מנשר לאמנות היא בית ספר גבוה לאמנות ומרכז תרבות בתל אביב. בית הספר הוקם בשנת 2005 על ידי הסופרת רונית ידעיה והצלם עודד ידעיה המשמש כמנהל בית הספר.
הלימודים ופעילות המכללה.
במנשר מתקיימים לימודים לתואר ראשון במדעי הרוח בשיתוף האוניברסיטה הפתוחה, כמו גם לימודים חלקיים, קורסים בודדים ולימודי המשך. הלימודים בבית הספר מתרכזים בתחומי הקולנוע, האמנויות החזותיות והכתיבה.
בית הספר ממוקם ברחוב דוד חכמי 18, בשכונת הרכבת בתל אביב. מתחם מנשר כולל גם גלריה לאמנות עכשווית, אולם הקרנות ובית קפה. במקום נערכים סימפוזיונים, דיונים על תערוכות ואירועים שונים הפתוחים לקהל הרחב. באוגוסט 2009 פורסמה תוכנית להקמת מבנה חדש לבית הספר, בחלק משטחה של התחנה המרכזית הישנה של תל אביב.
מדי שנה מפרסמת מחלקת הכתיבה של בית הספר אסופה בשם "דיבור".
בית הספר מנוהל על ידי חברה לתועלת הציבור (חל"צ) בעלת שם זהה – מנשר.
מחלקות.
בבית הספר פועלות שש מחלקות:
הכרה בינלאומית.
סרט הגמר "עין לבנה" של תומר שושן היה מועמד לפרס האוסקר בקטגוריית הסרט הקצר בשנת 2020.
יבגני סבטלנוב
יבגני סבטלנוב (רוסית: Евге́ний Фёдорович Светла́нов; 6 בספטמבר 1928 - 3 במאי 2002) היה מנצח ומלחין רוסי.
חייו.
סבטלנוב נולד במוסקבה, ושם למד ניצוח בקונסרבטוריון. משנת 1955 ניצח על תזמורת תיאטרון בולשוי והתמנה למנצח הראשי בשנת 1962. משנת 1965 היה מנצח ראשי של התזמורת הסימפונית של ברית המועצות (שהפכה לתזמורת הסימפונית הממלכתית של רוסיה). ב-1979 התמנה למנצח אורח ראשי של התזמורת הסימפונית של לונדון.