שטח רכסי הוגן 8,867 קמ"ר והם חלק מהרי אומינקה שבהרים הפנימיים.
שיא גובהם של רכסי הוגן 1,075 מטרים מעל פני הים.
תת-רכסים.
רכסי הוגם כוללים את הרכסים הבאים:
לקריאה נוספת.
• Jane G. Ferrigno, U.S. Geological Survey Professional Paper, PP 16-17
פעולת החבלה במסילת הברזל הטורקית לקסיימה
פעולת החבלה במסילת הברזל הטורקית לקסיימה היא פשיטה שערכו הכוחות הבריטים במהלך מלחמת העולם הראשונה, בחודש מאי 1917, על קטעים ממסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה על מנת לחבל בה ולמנוע מהטורקים להשתמש בה.
רקע היסטורי.
החל משנת 1915 התחוללו קרבות בחצי האי סיני בין כוחות האימפריה העות'מאנית לבין הכוחות הבריטים על השליטה על תעלת סואץ. על מנת לתמוך, לוגיסטית, בכוחותיהם סללו הטורקים מסילת רכבת שהחלה במסילת השומרון ונמשכה דרך ראש העין, לוד, ואדי צראר, באר שבע עד ניצנה שם הוקם מרכז לוגיסטי גדול.
בעקבות הניצחונות הבריטים במערכה על תעלת סואץ (פברואר 1915 ואפריל 1916), בקרב רומני (אוגוסט 1916), בקרב מגדבה (דצמבר 1916) ובקרב רפיח (ינואר 1917) נסוגו הכוחות הטורקים מצפון סיני והכוחות הבריטים נערכו לכיבוש ארץ ישראל אולם הכשלונות בקרב עזה הראשון (מרץ 1917) ובקרב עזה השני (אפריל 1917) עצר את התקדמות הכוחות הבריטים.
הרקע לפשיטה.
הכשלונות הבריטים לכבוש את עזה הביאו לתוצאות הבאות:
המפקדים הבריטים חיפשו דרך פעולה שתיתן מענה ל-2 הנקודות הנ"ל.
ההכנות לפשיטה.
הרעיון לפשיטה הועלה על ידי לוטננט גנרל פיליפ צ'טווד (Chetwode) וקצין האג"מ שלו בריגדיר גנרל גאי דאוני .
המטרות המיידיות של הפשיטה הוגדרו כדלקמן:
מתכנני הפשיטה קיוו, בנוסף, שההכנות לפעולה והצלחתה תשפר את מורל הכוחות הבריטים.
על בסיס מידע מודיעיני שנאסף בטיסות סיור, סיורים רכובים ומפי שבויים הועלתה הערכה שהצבא הטורקי החל לפרק קטעים מהמסילה אולם הפיקוד הצבאי דבק בהערכה על רמת הסיכון של המסילה ועל הצורך המיידי לחבל בה.
ב-14 במאי 1917 הוציאה המפקדה הבריטית פקודת מבצע לביצוע הפשיטה. התוכנית כללה 2 כוחות פשיטה, כח אבטחה וכח הטעיה כדלקמן:
במסגרת ההכנות לפיצוץ גשרי הרכבת נבנה דגם של גשר ועליו התאמנו כוחות ההנדסה בחפירת בורות ביסודות בגשר ובטכניקה של תליית חומר הנפץ באמצע האומנה על מנת להשיג אפקט פגיעה מרבי.
ביצוע הפשיטה.
הכוחות פעלו מ-22 במאי עד ה-23 במאי כדלקמן:
במהלך הפשיטה חיבלו הכוחות בכ-21 ק"מ של מסילה וב-9 גשרים. הגשרים המשמעותים שחובלו בפשיטה היו:
למרות איחור בביצוע תוכנית הפעולה היא הסתיימה בהצלחה וללא נפגעים והכוחות חזרו לבסיסם.
שיר הבטלנים
שיר הבטלנים (ידוע בעיקר בשירת הסקאט בפזמון: "הוֹפָּה הוּלֶה") הוא השיר אשר ייצג את ישראל באירוויזיון 1987. השיר, שנכתב והולחן על ידי זהר לסקוב, את השיר עיבד קובי אושרת והוא בוצע בשפה העברית על ידי הצמד הקומי "הבטלנים", נתן דטנר ואבי קושניר (שנקראו לצורך כך באנגלית: Lazy Bums), לבושים בחליפות שחורות ועניבות בסגנון האחים בלוז, בבימויו של מיכה לבינסון. בגמר התחרות הגיע השיר למקום השמיני, עם 73 נקודות.
השיר מתאר את שגרת יומו של אדם בטלן, ככל הנראה מובטל, המתעורר בשעה 10 בבוקר, ואינו יכול לראות את השמש כיוון שהתריסים מסתירים אותה. מתוארת בשיר שגרתו להכין לעצמו קפה, לעשן, להאכיל את הציפורים וכולי. לקראת סיום השיר, בסוף יומו של הבטלן, מסופר כי אינו יכול לראות את הירח, כיוון שהוא חסום על ידי בניינים.
ביצוע השיר.
לקראת האירוויזיון.
השיר נבחר לייצג את ישראל לאחר השתתפותו לראשונה בקדם-אירוויזיון 1987, שם סיים עם 79 נקודות, והביס 15 שירי אמנים ישראלים אחרים, ביניהם של זוכה אירוויזיון 1978, יזהר כהן. הייתה זו הפעם הראשונה שנבחר צמד קומי-סאטירי לייצג את ישראל. הדבר עורר את זעמו של שר התרבות, יצחק נבון, שאיים להתפטר אם השיר ייצג את ישראל בליל התחרות; אך אף על פי שהשיר בוצע, השר לא קיים את איומו.
בתחרות.
באירוויזיון בוצע השיר במקום השני בסדר השירים, לאחר "Mitt liv", שייצג את נורווגיה, ולפני "Nur noch Gefühl", שייצג את אוסטריה.
מנחת האירוע, הזמרת הצרפתייה-הבלגית ויקטור לאזלו, הציגה את הצמד נתן דטנר ואבי קושניר כ"צמד פוחחים עליזים, בסגנון השחקנים-הטרובאדורים, המפזרים שמחה וצחוק באשר הם הולכים. השיר, 'הופה הולה של הבטלנים', הוא מעין המנון לנהנתנות".
את השיר ביצעו בשידור חי שני הקומיקאים, לבושים בחליפות שחורות ועניבות בסגנון האחים בלוז. השניים הופיעו בליווי תזמורת ומנצח בלבוש דומה, ומדי פעם רקדו באופן מתואם.
לדברי הסופרת והמסאית שולמית הראבן, השיר הוא דוגמה ל"משחק נגד הטקסט" – "הוא מצליח מפני שהוא שיר מלא מרץ וקצב ומעורר מאוד, כלומר בדיוק ההפך מהטקסט האומר 'אני בטלן'".
ביצוע באנגלית ווידאו קליפ.
השיר הוקלט במקור גם באנגלית, וצולם לו וידאו קליפ בשבוע שלפני האירוויזיון, בנמל התעופה בן-גוריון ובבריסל (צילם: פיטר סלע, ערך: יגאל שילון).
ביצועים לאחר המופע וגרסת כיסוי.
השיר זכה להצלחה גם לאחר המופע, ובעיקר באיסלנד, שם הצמד יצא לסיבוב הופעות והופיע בטלוויזיה.
גרסאות פרודיות.
לקראת בחירות 1988 ביצע הקומיקאי טוביה צפיר גרסה פרודית ל"שיר הבטלנים", ששודרה בתוכנית "ממני" של מני פאר בטלוויזיה הישראלית וזכתה לפרסום. צפיר הופיע בתפקיד כפול, של שני עסקנים חרדים עבדקנים, אשכנזי ומזרחי, ששליחי המפלגות משחרים לפתחם. את הפזמון שרו השניים יחד: "הופה הולה הולה הולה / שר החוץ וראש ממשולה / הופה הולה הולה – קפוץ-קפוץ-קפוץ / הופה הולה הולה – מערך, ליכוד וכולי / תנו לנו כל מה שרק נחפוץ".
גרסה פרודית נוספת ביצעה להקת פנצ'ר: השיר "הופה חול"ה" מתאר את מורת רוחו של ישראלי שכל חבריו טסים לחופשות בחו"ל ורק הוא נשאר לו "עצוב בודד מאוד כאן / עם הדיכאון ועם הזפת על הים". הפזמון החוזר: "הופה חו"לה הופה חו"לה / כל החברה כבר בחו"לה / ואותי השאירו פה לבד / הופה חו"לה-חו"לה / הופה-הופה חו"לה-חו"לה / לא נשאר לי אף חבר אחד".
נמל התעופה הבין-לאומי פרם
נמל התעופה הבין-לאומי פרם (ברוסית: Международный аэропорт Пермь) הוא נמל תעופה בינלאומי השוכן כ-16 קילומטר דרומית מערבית לעיר פרם, בירת מחוז פרם ברוסיה, בקרבת הכפר בולשוייה סבינו. נמל התעופה נמצא גם בשימוש של חיל האוויר הרוסי.
היסטוריה.
בניית נמל התעופה החלה ב-1952 בסמיכות לכפר בולשוייה סבינו (Большое Савино), תחת פיקוחו של מרשל ברית המועצות, גאורגי ז'וקוב, ש"הוגלה" לאחר המלחמה להרי אורל בתפקיד מפקד המחוז הצבאי אוראל.
ב-1965 נפתח הנמל גם לטיסות אזרחיות וכלל גם 39 חניות ליד הטרמינל ואזור לסחורות. במהלך המלחמה הקרה פעלה בנמל התעופה טייסת של מטוסי מיג-25 וכן מספר מטוסים אחרים.
ב-2002 הוארך מסלול הטיסה מ-2,500 מטר ל-3,200 מטר. ב-2012 אושרה תוכנית רב שנתית לפיתוח נמל התעופה על מנת לעמוד בקצב הגובר של המשתמשים בו. בית נתיבות חדש נחנך ב-30 בנובמבר 2017. קיים תכנון לבנות במקום גשרי עליה למטוס.
החטיבה הצפונית ברצועת עזה
החטיבה הדרומית ברצועת עזה
בין שמיים לארץ (עמותה)
יואב ג'ראפי
יואב פנחס ג'ראפי (נולד ב-29 באוגוסט 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער במ.ס. אשדוד מליגת העל.
קריירת מועדונים.
גרפי נולד בתל מונד. גדל במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא, וב-20 בינואר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 נגד מכבי אום אל-פחם במסגרת הליגה הלאומית. בעונת 2012/2013 צורף באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת, שימש כשוער שני ורשם 4 הופעות בליגה, אך בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה א'.
בקיץ חתם ג'ראפי במ.ס. אשדוד, אך לא שותף במשחקי הקבוצה בעונת 2013/2014, ובספטמבר הושאל להפועל רעננה. ב-14 בפברואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ובליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על מכבי נתניה, ובסך הכל שותף בשני משחקי ליגה בעונת 2014/2015.
לקראת עונת 2015/2016 חזר ג'ראפי למ.ס. אשדוד, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ג'ראפי ערך 17 הופעות ליגה בעונה זו, אשר בסופה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל, וב-11 ביולי 2016 חתם לחמש שנים במועדון. בעונת 2016/2017 הפך לשוער הראשון הקבוצה של הקבוצה, אך ביולי 2017 שבר את ידו במהלך מחנה האימונים של הקבוצה, וחזר לשחק רק כעבור ארבעה חודשים. בעונת 2018/2019 היה שותף מרכזי במסע ההישרדות של הקבוצה, שניצחה 5 מתוך 6 משחקי הפלייאוף התחתון ושרדה בליגת העל בזכות ניצחון במחזור האחרון, למרות ששהתה במשך רוב העונה מתחת לקו האדום.
לקראת עונת 2019/2020 הושאל ג'רפי לארבע שנים להפועל תל אביב. ב-27 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 להפועל רעננה בגביע הטוטו. גרפי החל את העונה כשוער הראשון של הקבוצה, במהלך העונה נפצע, ובסך הכל ערך 25 הופעות בכל המסגרות במדי הפועל תל אביב, והעפיל עמה לפלייאוף העליון ולחצי גמר גביע המדינה. ב-14 ביולי 2020 ביטלה הפועל תל אביב את הסכם ההשאלה באופן חד צדדי, ובתגובה הגישה נגדה מ.ס. אשדוד תביעה ב-26 ביולי 2020, בגין הפרת ההסכם בין שתי הקבוצות. ב-11 באוגוסט 2020, הורתה הנהלת מ.ס. אשדוד לג'ראפי לשוב לאימוני הקבוצה, לאחר שהפועל תל אביב ניסתה להשאילו להפועל חדרה ללא-אישורה.
נבחרת ישראל.
במרץ 2019 ג'ראפי זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, לקראת המשחקים מול ומול , במסגרת מוקדמות יורו 2020.
אומינקה (נהר)
נהר אומינקה (באנגלית: Omineca River) הוא נהר בצפון פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.