הסרט מתחיל במערכון קצר, בו שם טוב האבי מתקשה להבין את רופאו (מאיר סויסה) בעקבות היותו מסומם מזריקה וגז צחוק. הוא מתבלבל וחושב שהרופא ממליץ לו להטיל את מימיו בכיור הקליניקה. כשהוא יוצא משם הוא מתחיל לשיר ראפ. בבית הראשון פוגש שם טוב את שכנו אבנר (ישי סוויסה), שמתלהב מיכולות הראפ של שם טוב ומציע לו עזרה בשיפור השיר שלו. השניים שרים יחד את הפזמון, ובבית השני שם טוב האבי מתחיל להופיע במועדון ולאט לאט יש יותר קהל והוא פוגש שם מפיק מוזיקלי (רביד פלוטניק) שמשכנע אותו להפיק אלבום.
השיר כולו מושר בסגנון ראפ עם מוזיקה אלקטרונית, ומהווה מעין פרודיה על שירי ראפ עכשוויים.
באים להרים.
לאחר כ-5 שנים, שם טוב האבי הוא כבר ראפר מוכר ועשיר. השיר עוסק בכמה נושאים: תחילה, מילות השיר מזכירות שיר אהבה בין שם טוב למנקה הפיליפינית שלו (ג'נלין זוניו לוט), שממשיכה לנקות את ביתו גם כשעשרות אנשים באים לרקוד בביתו כל לילה כשהוא עורך מסיבה. אך לאחר הבית הראשון, הוא חושד שהמנקה גונבת לו ציוד מהבית. הוא הולך לבדוק לה את התיק וכשהוא מגלה שהיא לא זו שגונבת, הוא מבין שאלה האנשים המוזמנים למסיבה שהוא עורך. צמד המילים "באים להרים" הוא משחק מילים - להרים פירושו בסלנג עברי גם לשמח וגם לגנוב. לבסוף הוא שר קטע סולו קצר ללא מוזיקה על אנשים שגונבים ממנו, ובהן למשל חברות הכבלים, להן שילם על חבילת ספורט אשר לא כללה את ליגת האלופות. בסוף השיר מגיעים שוטרים לביתו.
האזרח הקטן.
שיר זה מתרחש בבית המשפט בו נשפט שם טוב האבי בגין העלמת מס. עורך דינו (ג'ימבו ג'יי) ממליץ לו לדבר על פנסיה כדי לתרץ את מעשיו. שם טוב נסחף לתוך שיר מחאה, בו הוא פונה ישירות לשופט, ומעביר ביקורת על מדיניות המיסים של המדינה. הוא מבקר את הטייקונים ובעלי ההון ששוחטים את האזרח הקטן ולא משאירים לו כסף. הפזמון מתחיל בפרפרזה לשיר "מי יצילני נא" של רמי קלינשטיין כששם טוב האבי שר "משתנה של מדינה / וואלה מי יצילני, אמא?". לאחר מכן הוא שר בקול גבוה "האזרח הקטן אני!" וכל באי בית המשפט קופצים ורוקדים, תוך שהשופט מתקשה להילחם בבלגן. בבית השני, שם טוב מעביר ביקורת רבה על הכנסת ועל תמיכתה בטייקונים במקום ב"אזרח הקטן", אך תוך כך הוא נתקל בניסוחים בעיתיים ("אני שומר בצד כסף שאני עובד עליו") ובטעות מודה בפשעים שונים ("הסתרתי הון, גנבתי טובלרון / מגיע הטכנאי של הוט, קובר אותו בחולות של ראשון"). תוך כדי שהוא מדבר מגיעה אישה (דלית זריהן), שמעבירה שוחד מבעלי ההון לשופט לעיני כל. במהלך הפזמון השני, בחסות הבלגן ששורר באולם, נלקח שם טוב על ידי השוטרים.
עם אחד.
שם טוב נכנס לכלא, שם האסירים הנוספים מספרים לו על תוכנית בריחה מהכלא. שם טוב נרתע מהתכנית, ובעקבות זאת, שאר האסירים חושדים שהוא מלשין. הוא מסתכסך עם שני אסירים הומוסקסואלים, שמזהים אותו כהומופוב (אייל דוידי ושגיא דהן), ולאחר מכן עם אסירים כהי עור כשהוא פולט אמירה לא-תקינה פוליטית (אייל דוידי ואברהם לגסה). לבסוף, נפגש עם מנהיג של כנופיית נאו-נאצים שהכריזו על עצמם כרייך השלישי. מנהיג הכנופיה (איתי לוקץ') מציע לו להצטרף אליהם, ושם טוב מסביר לו שהוא יהודי, מה שגורם לנאצי לרצות לתפוס אותו. את כל הבעיות שלו הוא מספר לעורך הדין שלו כדי שיגיש ערעור, אך זה לא מתעניין בצרותיו של שם טוב, ומספר לו שהוא למעשה בוגד בו עם בת זוגו (דורון גוברמן), והם מתחתנים. השניים אומרים לו שאם הוא רוצה לבטל את החתונה, שיבוא. כשהרב שואל "מישהו מתנגד?" הוא צריך לומר שהוא. עוד הם אומרים לו שאם הוא מתכוון לבוא שילבש ז'קט מכובד. באותו הערב הוא בורח עם האסירים האחרים, ובסצנה האחרונה הוא נראה לובש את הז'קט. מלבד זאת, לאחר שהוא ברח, השוטרים מכריזים על לכידתו של שם טוב בעדיפות עליונה, מכיוון שמדובר ב"נאצי הומופוב גזען". שוטר ממוצא אתיופי מציע לשוטרים לבדוק אם האסירים ברחו דרך חור שמצא בקיר, שבבירור שימש כמנהרה לבריחה, אך השוטרים הלבנים לא מקשיבים לו ובמקום זאת הולכים לראות את הסרט חומות של תקווה. הסצנה מעבירה ביקורת על התנהלות המשטרה, פילוג החברה הישראלית והחובה לבחור צד, כמו בבית הסוהר. השיר נגמר ב"המשך יבוא".
ביקורות.
הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות. דנית צמית מ-ynet העניקה לסרט ביקורת חיובית, באומרה כי הוא "יצירה מרעננת, ביקורתית ונטולת פילטרים". גם צליל הופמן ממאקו העניקה לסרט ביקורת חיובית, באומרה כי הסרט הוא "24 דקות מפוארות של אופרת היפ הופ הזויה וצבעונית שמצדיקה כל שקל ששילמנו להם בשנה האחרונה". נדב מנוחין מוואלה! NEWS ביקר את הסרט אף הוא, תוך שהגדיר אותו כ"קאלט" וכ"נונסנס פרוע ונטול יומרות". אף על פי כן, ניב הדס מהארץ ביקר את הסרט באופן מעורב, באומרו כי הסרט "לא מספיק טוב כדי להגיע למעמד פולחני."
הצלחה.
הסרט זכה להצלחה רבה. השירים מתוך הסרט צברו הצלחה רבה בסטרימינג, תוך שהשיר "סם הרדמה" הגיע למקום הרביעי במצעד שירי הספוטיפיי השבועי, השיר "האזרח הקטן" הגיע למקום ה-12, השיר "עם אחד" הגיע למקום ה-35 והשיר "באים להרים" הגיע למקום ה-44. השירים "סם הרדמה" ו"האזרח הקטן" אף הועמדו לתואר שיר השנה במצעד המוזיקה השנתי של מאקו, והשיר "סם הרדמה" נכלל בהצבעת מצעד הפזמונים השנתי של כאן גימל. השיר "סם הרדמה" הגיע למקום ה-6 במצעד הפזמונים העברי השנתי של מאקו ולמקום ה-12 במצעד השנתי של כאן גימל, והשיר "האזרח הקטן" הגיע למקום ה-13 במצעד השנתי של מאקו.
בסיכום השנתי של יוטיוב ישראל לשנת 2020, הגיע הסרט למקום הראשון ברשימת "עשרת הסרטונים הטרנדיים ביותר בישראל".
פסקול.
אלבום הפסקול של הסרט יצא לאור ב-19 ביולי 2020, על ידי חברת התקליטים נענע דיסק. האלבום זכה בפרס אקו"ם להישג השנה לאלבום בשנת 2021.
קונפי
קונפי (בצרפתית: Confit) הוא מזון שבושל במשך זמן רב לצורך שימורו או לאכילתו המידיית.
בקונפי, המזון מתבשל בצורה איטית בנוזל כשמן, שומן או מי סוכר (סירופ), בחום נמוך (עד 90 מעלות צלזיוס) בניגוד לטיגון (230-160 מעלות צלזיוס). הבדל נוסף הוא בתוצאה הסופית: בעקבות החום הגבוה בטיגון, תכולת המים במזון מתאדה במהירות והוא הופך לפריך (בעקבות תגובת מייאר). בקונפי, בעקבות הבישול האיטי והחום הנמוך שאינו מגיע לטמפרטורת רתיחה (100 מעלות צלזיוס), מתפרקות רקמות הבשר אך המים אינם רותחים ואינם מתאדים והבשר המתקבל רך ונימוח.
בבישול בשר, הבשר מומלח כחלק מתהליך השימור. לאחר ההמלחה והבישול בשומן, אם אוחסן במקום קריר ומוצל, הקונפי עשוי להישמר מספר חודשים או שנים.
קונפי כצורת בישול מקושר עם המטבח הצרפתי.
אטימולוגיה.
מקור השם במילה הצרפתית "confire" (לשמר או להחמיץ) שמקורה במילה הלטינית "conficere" שפירושה "לעשות, להכין, לייצר". השם ניתן בימי הביניים לפירות שבושלו בסוכר.
סוגים.
פירות.
קונפי פירות (שלמים או חתוכים) מורכב מפירות שבושלו בסוכר. על הפרי להתאחד באופן מלא עם הסוכר. מכיוון שבישול פירות גדולים (למשל מלון) דורש זמן רב, הקונפי מופק לרוב מדובדבנים, תות שדה וכו'.
אף על פי שמי סוכר בריכוז נמוך הם מצע גידול לחיידקים, בריכוז גבוה מאוד הם מונעים התפתחות חיידקים ובקטריות ובכך נשמר המזון לאורך זמן.
בשר.
בשר אווז ובשר ברווז מופק לרוב מרגלי החיה. כדי לשפר את טעמו ולשמרו לזמן ארוך יותר, הבשר מושרה במלח למשך הלילה לפני ההכנה. לאחר מכן הבשר מתובל בעשבי תיבול ומתבשל לאיטו כשהוא שקוע בשומן שלו. בשר הודו וחזיר מבושלים באותה השיטה. שיטה זו היא התמחות של המטבח הצרפתי (דורדון, טולוז וכו').
במסעדה, הקונפי מוגש לאחר עיבוד נוסף: הבשר נאפה להפיכת העור לפריך או מוסף לפאי.
מטבל.
במטבח האיטלקי, קונפי מבצל, שום וצ'ילי נוצר לאחר בישול איטי וממושך בשמן זית ומעט מלח, לעיתים בתוספת עשבי תיבול כטימין ומרווה. הבישול קצר משמעותית מקונפי בשר ואורך כשעה. הקונפי המתקבל בסיום הבישול הוא בעל טעם מרוכז ומרקם רך.
קפה נמרוד
קפה נמרוד היא רשת בתי קפה ישראלית.
היסטוריה.
הרשת הוקמה בשנת 2010 על ידי אהוד שגב וחבר ילדותו דוד אייל, לזכר אחיו של אהוד, , שנהרג במלחמת לבנון השנייה. הסניף הראשון הוקם בנמל תל אביב. בשיאה מנתה הרשת 10 סניפים שהופעלו על ידי זכיינים. בכל סניף הוצבה תמונתו של נמרוד.
בשנת 2019 דווח על קשיים כלכליים אליהם נקלעה הרשת. בשנת 2020 דווח על סגירת הרשת בעקבות משבר הקורונה. חלק מזכייני הסניפים של הרשת בחרו להמשיך לפעול לאחר פירוקה כבתי קפה עצמאיים הממשיכים לשאת את השם "קפה נמרוד".
דובר החוק
דובר החוק או איש החוק (באיסלנדית: lög(sögu)maður, בדנית: lovsigemand, בנורווגית: lagmann, בשוודית עתיקה:laghmaþer או laghman, בשוודית: laghman, בפרואזית: løgmaður, בפינית: laamanni, בגרינלנדית:inatsitinuk) היה תפקיד מנהיגותי חילוני בארצות הסקנדינביות שהוקם בראשית ימי הביניים. יסודו במסורת בעל-פה המשותפת הגרמאנית, שבה היה נהוג שחכמי העם ידקלמו את החוק. בארצת הסקנדינביות הפך ייעוד זה לתפקיד רשמי. שניים מדוברי החוק הידועים ביותר היו סנורי סטורלוסון וטורגני דובר החוק (תורגני).
בלטינית מילה מקבילה הייתה justitiarum, בצרפתית - justicier, בעלת משמעות של "איש צדיק" או "שופט".
איסלנד.
התפקיד של "דובר החוק" lög(sögu)maður (לגסגומדור או לגסגימדיר) הונהג באיסלנד בשנת 930 יחד עם הקמת האלת'ינגי, אספת העם או הפרלמנט. אולפליוטור (אולפליוטיר - Úlfljótr) שהגיע מנורווגיה הייתה הדמות המייסדת הנחשבת גם למחברם המקורי של החוקים.