בווהאן מעבדה לאיתור חירום מאולתר של 2000 מ"ר בשם "הואו-יאן" ( Chinese, "עין האש") נפתח ב־5 בפברואר 2020 על ידי BGI, שיכול לעבד מעל 10,000 דגימות ביום. עם הבנייה עליה פיקח מייסד ה- BGI וואנג ג'יאן ולוקח 5 ימים, הדוגמנות הראתה כי המקרים בהוביי היו גבוהים ב-47% והעלות המקבילה להתמודדות ההסגר הייתה מכפילה אם יכולת הבדיקה הזו לא הייתה מגיעה לפעולה. במעבדת ווהאן הוחלפו מייד במעבדות הואו-יאן בשנג'ן, טיאנג'ין, בייג'ינג ושנחאי, בסך הכול 12 ערים ברחבי סין. עד 4 במרץ 2020 סך כל התפוקה היומית עמד על 50,000 בדיקות ביום.
קוד פתוח, עיצובים מרובי גוונים שפורסמו על ידי Assigami Assays שוחררו שיכולים לבדוק עד 1122 דגימות חולים עבור COVID19 באמצעות 93 בדיקות בלבד. ניתן להפעיל עיצובים מאוזנים אלה במעבדות קטנות ללא צורך במטפלים נוזליים רובוטיים.
עד חודש מרץ, מחסור בכמויות לא מספיקות של מגיב יצרו צוואר בקבוק לבדיקת המונים באיחוד האירופי בבריטניה ובארצות הברית. מה שהוביל לכמה מחברים לחקור פרוטוקולי הכנת דגימות הכוללים דגימות חימום ב-98 למשך 5 דקות לשחרור גנום RNA לבדיקה נוספת.
ב־31 במרץ הוכרז כי איחוד האמירויות הערביות בוחן כעת יותר מאוכלוסייתה עבור נגיף Coronavirus לכל מדינה מאשר בכל מדינה אחרת, והיא הייתה בדרכה להגדיל את רמת הבדיקות כדי להגיע לרוב האוכלוסייה. זה היה באמצעות שילוב של יכולת מעבר, ורכישת מעבדת תפוקה המונית בהיקף אוכלוסין מקבוצה 42 ו-BGI (בהתבסס על מעבדות גילוי חירום "הואו-יאן" בסין). המעבדה, שהוקמה ב-14 יום, מסוגלת לבצע עשרות אלפי בדיקות RT-PCR ביום, והיא הראשונה בעולם בסדר גודל זה שהייתה פעילה מחוץ לסין.
ב־8 באפריל 2020, בהודו, בית המשפט העליון בהודו משנה את הצו המקורי שלו והתיר בדיקות חינם במעבדות פרטיות לקאסטות חלשות כלכלית.
ה-FDA אישר בדיקה של מעבדות אבוט המשתמשת בטכנולוגיית הגברה של חומצה גרעינית איזותרמית במקום PCR. מכיוון שהדבר אינו מצריך סדרה של מחזורי טמפרטורה לסירוגין (כמו שבדיקות PCR בדרך כלל עושות) שיטה זו יכולה לספק תוצאות חיוביות תוך פחות מחמש דקות ותוצאות שליליות תוך 13 דקות. ישנם כיום כ-18,000 מכונות אלה בארצות הברית, ואבוט מצפה להעלות את הייצור כדי לספק 50,000 בדיקות ביום.
בדיקות לניסיון.
ארגון הבריאות העולמי ממליץ למדינות שאין למעבדות הלאומיות שלהן ניסיון קודם עם בדיקות קורונה לשלוח את בדיקות הקורונה הראשונות (חמש הדגימות החיוביות הראשונות ועשר הדגימות השליליות הראשונות) לאחת מ-16 מעבדות העזר של ארגון הבריאות העולמי לאימות התוצאות. 7 מהמעבדות נמצאות באסיה, 5 באירופה, 2 באפריקה, אחת בצפון אמריקה ואחת באוסטרליה.
יעילות הבדיקות.
ביצוע בדיקות לאיתור נשאי הנגיף, ובעקבותיהן הטלת הסגר על הנבדקים שנמצאו חיוביים ובידוד לאנשים שבאו איתם במגע בתקופת הדגירה (הניתנים לאיתור באמצעות חקירה אפידמיולוגית), הוכחו ככלי היעיל ביותר לבלימת המגפה עד למציאת חיסון נגד הנגיף. תפקיד הבדיקות הוא איתור חולים. הן מיועדות בין היתר לעובדים חיוניים או לאזרחים בסיכון מיוחד שאינם יכולים להתבודד כראוי, למשל בבתי חולים ובבתי אבות. כמו כן, הן חיוניות מאוד כדי לקבל מידע על מוקדי התפרצות מיוחדים - כפי שנעשה בעיר בני ברק שבישראל. כמו כן, הבדיקות חשובות כדי להקל את הסגר. ניתן לפתוח בהדרגה אזורים גאוגרפיים שבהם נראה כי המגפה במגמת התמתנות. ועוד לפני כן - כדי לשקול אם אפשר בכלל להתקדם לכיוון של יציאה מהסגר. הבדיקות הן חלק ממערך שמסיע לצמצום ההדבקה. הוא יעיל אם מבוצע איתור מהיר של חולים, בידודם (עדיף מחוץ לתא המשפחתי) ובידוד מגעיהם. לכן, יש חשיבות לקבלת תשובות מהירות לבדיקות הקיימות, ולוודא סגירת מעגל מהירה מול מגעי החולה. בהמשך הן שימשו גם כתנאי כניסה למקומות (כמו במהלך מגפת הקורונה באוסטריה) או כחלק מהתו הירוק.
איטליה.
חוקרים בעיירה וו האיטלקית (העיירה בה מת חולה הקורונה הראשון באיטליה), ערכו שני סבבי בדיקות על כלל האוכלוסייה (כ-3,400 תושבים), בהפרש של כעשרה ימים. כמחצית מהאנשים שנמצאו חיוביים לא דיווחו על תסמינים, וכל המקרים שהתגלו הושמו בהסגר. לאחר שבוצע עוצר נסיעות והוכרז אזור מוגבל נבלמה התפשטות הנגיף.
סינגפור.
בעקבות הקפדה על כללי ההרחקה, הגבלת טיסות, בדיקות והסגר, התפשטות המגפה בסינגפור הייתה איטית יותר בהשוואה למדינות מפותחות אחרות. עם זאת גם ללא דרישה מטעם הממשל בוטלו אירועים רבים. החל ב-28 במרץ ייעצה הממשלה לתושבים להישאר בבתיהם (אך בתי הספר נפתחו מחדש בזמן לאחר חופשת החג ב-23 במרץ). בהמשך הוכרז סגר ששוחרר בתחילת מאי. זאת עקב גל שני של נדבקים, בעיקר במעונות הצפופים של העובדים הזרים.
מדינות אחרות.
בכמה מדינות נוספות, כמו איסלנד ודרום קוריאה, ביצעו בדיקות רבות לאיתור נשאי הנגיף וכאלו שבאו איתם במגע. מחקר סטטיסטי מצא כי במדינות שביצעו בדיקות רבות (ביחס למספר מקרי המוות), שיעורי התמותה נמוכים בהרבה, ההסבר לכך, ככל הנראה בשל מדיניות הבדיקות האגרסיבית, מטיבות המדינות הללו לאתר את החולים עם תסמינים קלים בלבד או ללא תסמינים כלל.
מחקר ופיתוח של בדיקות אפשריות.
בטאיוואן נערכים ניסיונות לפיתוח בדיקה המשתמשת בנוגדנים מונוקלוניים הנקשרים לחלבון נוקלאוקפסיד (חלבון N) של ה-SARS-CoV-2, בתקווה שהיא תוכל לספק תוצאות תוך 15 עד 20 דקות כמו בדיקה מהירה לשפעת. ב-8 באפריל העלה ארגון הבריאות העולמי חששות מפני שימוש בבדיקות הנמצאות בתהליך מחקר. ב2- באפריל אישר ארגון המזון והתרופות האמריקני בדיקת נוגדנים, אולם ישנם חוקרים המזהירים כי לא ניתן להסתמך על תוצאות בדיקות כאלה, לפני ביצוע מחקר כמה מן המחלימים אכן פיתחו נוגדנים לנגיף.
עד סוף יוני, פותחו מגוון של בדיקות סרולוגיות, ברמות דיוק שונות.
עם הזמן פותחו ערכות לבדיקה עצמית. ב-17 בנובמבר מנהל המזון והתרופות האמריקאי נתן לראשונה אישור חרום לבדיקת קורונה ביתית. הן חולקו ללא תשלום ביוזמת הממשלה בבתי ספר בארצות הברית, קנדה, בריטניה, גרמניה, איטליה וצרפת.
הערות שוליים.
88. מתי יבוטלו בדיקות קורונה לפני טיסה?, AIDG
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות)
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף–2020 הוא צו שהוצא על ידי המנהל הכללי של משרד הבריאות לצורך התמודדות עם מגפת הקורונה בישראל. הצו נכנס לתוקפו ב-2 בפברואר 2020. תוקפו נקצב תחילה לתקופה של 30 יום והוארך בהמשך מספר פעמים ונכון להיום תוקפו עד 28 בפברואר 2022.
הצו הוא חקיקת משנה (כלומר מיקומו במדרג הנורמות הוא נמוך), ולמרות זאת משמש כמכשיר המשפטי העיקרי לצורך הטלת חובת בידוד בית על מי שנחשד כי היו לנשאים של נגיף הקורונה החדש על מנת למנוע מהם מלהדביק אנשים אחרים בישראל בנגיף ובכך להגביל את התפשטות המחלה שהוא מחולל. הצו יוצר מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט ועל חופש העיסוק. מכוחו נכנסו לבידוד בית רבבות אנשים.
לאחר הוצאת הצו הורחבו הוראותיו גם על מנת למנוע הצטופפות אנשים במרחב הציבורי, בבתי עסק ובמקומות עבודה.
ממשלת ישראל התקינה ב-15 במרץ 2020 תקנות שעת חירום לצורך אכיפת הוראות הצו ובכלל זה באמצעות הטלת עונש מאסר או קנס.
הצו.
הצו הוצא על ידי מנכ"ל משרד הבריאות מכוח סמכותו שלפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם. תנאי סף להוצאת הצו בקשר לנגיף הקורונה החדש היה הוספת המחלה שמחולל הנגיף על ידי שר הבריאות לרשימת מחלות בעלות חשיבות בין–לאומית המנויות בתוספת לפקודה. צו בהתאם הוצא על ידי השר יעקב ליצמן ב-27 בינואר.
עדכון והרחבת הצו.
לאחר הוצאת הצו הוא תוקן והורחב מספר פעמים על מנת להתמודד עם הנסיבות המשתנות של התפשטות המחלה:
החל ב-22 במרץ הוטלו הגבלות רבות נוספות על חופש התנועה וחופש העיסוק במסגרת תקנות שעת חירום שהתקינה הממשלה, וחלק מהוראותיהן החליפו את ההוראות שבצו. המגבלות שנקבעו בתקנות הוסרו בחלקן מסוף חודש אפריל ובמהלך חודש מאי.
הוראות הצו.
חלק מההוראות בצו נכללו בהמשך גם בנוסחן של תקנות שעת חירום שהתקינה הממשלה לצורך התמודדות עם התפשטות הנגיף.
אלו ההוראות המעודכנות העיקריות הנכללות בצו:
הוראות לעניין בידוד:
הצו מכיל הוראות נוספות, לרבות:
צווים, תקנות והוראות נוספים לעניין הבידוד.
מנכ"ל משרד הבריאות פרסם צווים נוספים לעניין הבידוד:
ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות הוציאה ב-4 בפברואר תעודת מחלה גורפת לאלו שחלה עליהם החובה לשהות בבידוד בית לפי הצו. ביולי 2020 הורה בג"ץ על בטלותה של תעודת מחלה זו החל מ-30 בספטמבר. בהמשך נוצר הסדר חדש.
ממשלת ישראל התקינה ב-2 באפריל תקנות לשעת חירום המאפשרות לחייב חוזר לישראל מחוץ לארץ לשהות בבידוד באתר בידוד מטעם המדינה (מלונית) במקום בבידוד בית. הן מאפשרות גם לחייב אדם שנחשף לחולה להיכנס לבידוד באתר מטעם המדינה (זאת בעיקר לצורך הוצאת חייבים בבידוד מאזורים שהתחלואה בהם בנגיף היא גבוהה במיוחד).
אלמורה
אלמורה (בהינדי: अल्मोड़ा, באנגלית: Almora) היא עיר בהודו. העיר ממוקמת במחוז אלמורה שבתוך אוטראקהאנד. אלמורה ממוקמת 1,642 מטרים מעל פני הים ומספר התושבים בעיר היה 34,122 נכון ל-2011.
כ-10 ק"מ מאלמורה נמצא הכפר קאסר דיווי הפופולרי בקרב מטיילים ישראלים, ומוגדר כחלק משביל החומוס. בכפר יש בית חב"ד שפעיל בעונת הטיולים.
שריפה (פירושונים)
שריפה בשבת
שריפות היער בקליפורניה (2018)
שריפות היער של השבת השחורה
שריפת בתי היהודים בבורשה
שריפת גווייה
ABC (מכונית)