המקרן הקוסמי משמש ליצירת אמנות קינטית חזותית. השמש מהווה את מקור האור. סיבוב כדור הארץ הוא המנוע המייצר את התנועה היחסית של הרפלקטורים והשמש. שורות של רפלקטורים קבועים מעוצבים כך שהם מקרינים תמונות אבסטרקטיות קינטיות מבעד למערכת של מסננים צבעוניים, הממוקמים ומתוכנתים "לתפוס" את השמש מזריחה ועד שקיעה בעונות השנה השונות. בהמשך שיכלל הניך את המקרן והפך אותו לרובוט המייצר תמונות שמש קינטיות תוך שימוש ברפלקטורים המונעים ידנית על ידי הרוח, ויוצרים אף הם תמונה שאינה חוזרת על עצמה.המוח האופטי הוא רובוט המייצר תמונות וסמלים חזותיים המהווים דיוקן עצמי של האמן. זוהי קופסה המכילה רפלקטורים של פסלי מראות, מסננים צבעוניים ומסך עץ להקרנה. קרני השמש מוחדרות באמצעות מראות חיצוניות, קבועות או מונעות ידנית. הן פוגעות ברפלקטורים, ולאחר המעבר דרך המסננים מוקרנות כתמונות הנעות על המסך. עיצוב המראות והמסננים, וסידורם, מספקים אפשרויות מגוונות ואין סופיות ליצירת תמונות אבסטרקטיות וקומפוזיציות קינטיות על גבי מסכים קונקרטיים, לפי ראות האמן.
השימוש במהירות האור ליצירת שטף של אימפרוביזציות ווריאציות של תמונות שמש, עורך סלקציה בזמן אמת של התמונות המוצלחות ומשמרן באמצעות צילום. טכניקה זאת שימשה את הניך ליצירת שקופיות ששימשו כתפאורה ומקור השראה לקונצרטים של אמנות סולרית בשילוב עם מוזיקה וריקוד.
הטכניקה של אמנות השמש מבוססת על קיומו של מקור אור בעל עוצמה אדירה, השמש, ומנוע חסכוני, שקט ובלתי נלאה, שפעולתו מתווספת לזו של סיבוב כדור הארץ. כך, באמצעות מסנני צבע ומראות הניתנות לעיצוב בחום, נוצרת אמנות קינטית מדהימה ביופייה, המתגלה כרלוונטית במיוחד לתחום הארכיטקטורה. לאמנות השמש טווח עצום של אפקטים המשלב בין הפעולה המקורית ודמיונו היוצר של האמן.
הערות שוליים.
פאול ק. הניך באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית
אריק סמית' (קצין)
אריק מ. סמית' (באנגלית: Eric M. Smith) הוא קצין בדרגת גנרל המשרת כסגן מפקד חיל הנחתים של ארצות הברית.
ביוגרפיה.
סמית' גדל בפלאנו שבטקסס. למד תואר ראשון באוניברסיטת טקסס A&amp;M, במהלך הלימודים הצטרף לתוכנית הכשרת הקצונה של חיל הנחתים וב-1987 התגייס לשירות הצבאי.
שירת בגדוד השני של רגימנט הנחתים השלישי ולחם עמו במלחמת המפרץ. שימש מפקד פלוגה בגדוד השני של רגימנט הנחתים השני והשתתף במבצע חילוץ האזרחים האמריקאים מליבריה בעקבות מלחמת האזרחים במדינה ב-1996. לאחר מכן שימש מדריך של צוערי הנחתים באוניברסיטת טקסס A&amp;M ולמד במכללה לפיקוד ומטה של צבא ארצות הברית. בשנים 2001–2003 הוצב בקראקס שבוונצואלה.
בשנים 2003–2006 שירת בדיוויזיית הנחתים הראשונה, כקצין מבצעים, סגן מפקד צוות הקרב החטיבתי הראשון, מפקד הגדוד הראשון ברגימנט הנחתים החמישי ועוזר קצין אג"ם של הדיוויזיה. כמפקד הגדוד הראשון פיקד על יחידתו בעת שנלחמה בקרבות בעיר רמאדי שבעיראק. בתפקידיו הבאים שימש עוזר למפקד חיל הנחתים, ראש מחלקת שיתוף אש ותמרון בפיקוד פיתוח תורת הלוחמה של חיל הנחתים. בשנים 2009–2012 שירת בדיוויזיית הנחתים השנייה ופיקד על רגימנט הנחתים השמיני, בתקופה זו הוצב עם הרגימנט במשך שנה באפגניסטן. ביוני 2012 מונה לראש תחום פיתוח היכולות של הנחתים, במאי 2013 מונה לעוזר צבאי בכיר לסגן מזכיר ההגנה של ארצות הברית אשטון קרטר.
ביוני 2015 מונה למפקד כוחות הנחתים בפיקוד דרום של ארצות הברית. הוא היה בכך לקצין הראשון הממלא תפקיד זה באופן בלעדי. חודשים ספורים אחר כך, בנובמבר 2015, נקרא על ידי מזכיר ההגנה אש קרטר לשמש כעוזרו הצבאי, לאחר שקרטר פיטר את העוזר הקודם שהואשם בהטרדה מינית. בפברואר 2017 מונה לעוזר ראש אגף תכנון, מדיניות ומבצעים במטה חיל הנחתים.
ביוני 2017 קודם לדרגת מייג'ור גנרל ומונה למפקד דיוויזיית הנחתים הראשונה. במסגרת תפקידו כמפקד הדיוויזיה שם מטרה להילחם בתופעת ההתעמרות בחיילים מצד עמיתיהם. כ-30 חיילים נשלחו למחבוש כתוצאה מהמדיניות התקיפה. בית הדין הצבאי לערעורים קבע שצעדיו של סמית' היו מרחיקים לכת, בעלי עניין אישי והביאו להטיה כנגד הנאשמים. באוגוסט 2018 מונה למפקד כוח המשלוח השלישי של הנחתים שמפקדתו באוקינאווה שביפן. ביוני 2019 מונה למפקד פיקוד פיתוח הלוחמה של הנחתים.
באוקטובר 2021 הועלה לדרגת גנרל ומונה לסגן מפקד חיל הנחתים.
תווית (לשון)
תווית היא מילה שמשתמשים בה לצד שם עצם (כמילה שבאה לבדה או כתחילית או סופית) במטרה לציין את מידת היידוע (definiteness) של שם העצם, ובשפות מסוימות גם את היקף קיומו או ערך מספרי כלשהו שקשור אליו.
בדקדוק האנגלי מחשיבים לעיתים קרובות את התוויות כחלק מהקטגוריה הרחבה יותר של מיידעים (Determiners), אשר כוללת תחתיה את התוויות, כינויי הרמז (כגון "this" ו"that"), כינויי השייכות (possessive determiners, כגון "my" ו"his") ואת הכַּמָּתים (quantifiers, כגון "all" ו"few"). כמו כן, לפעמים מחשיבים תוויות ומיידעים אחרים כסוג של שם תואר, מאחר שהם מתארים את המילים שהם באים לפניהן.
בשפות שמשתמשים בהן בתוויות, כל שם עצם כללי (common noun), מלבד כמה יוצאי דופן, מובע עם מידת יידוע מסוימת, מיודע או בלתי-מיודע, שבאה בתור לוואי (attribute, בדומה לאופן שבו מספר רב של שפות מייחסות לכל שמות העצם מספר דקדוקי מסוים או מין דקדוקי). התוויות הן חלק מן המילים השכיחות ביותר בשפות רבות; באנגלית, למשל, המילה השכיחה ביותר היא the.
בדרך כלל מסווגים את התוויות לשתי קבוצות: מיידעות ובלתי-מיידעות. מעט שפות עם מערכת משוכללת יותר של תוויות יכולות להבחין בין תת-קבוצות נוספות. בתוך כל קבוצה, שפות יכולות להשתמש בסוגים שונים של אותה התווית, עקב ההתאמה ללוואים (grammatical attributes) שונים כגון מין, מספר או יחסה. כמו כן, תוויות יכולות להיות מושפעות משינויים בהגייה, כגון השמטה או הוספה של הגיים.
תווית מיידעת.
התווית המיידעת משמשת להבהרה ודיוק היחס לחלק מסוים מתוך קבוצה כללי. יכול להיות שמדובר במשהו שהדובר ציין בעבר או במשהו שצוין באופן ייחודי. לדוגמה, תוספת ה"א היידוע (תווית היידוע בעברית) למשפט "תן לי ספר" "תן לי (את) הספר" מבהיר שהבקשה היא לספר מסוים, ולא כל ספר יספיק למבקש.
תווית בלתי-מיידעת.
התווית הבלתי-מיידעת מעידה על כך ששם העצם שהיא מתייחסת אליו איננו ידוע לשומע. במקרה זה, יכול להיות שמדובר במשהו שהדובר ציין בפעם הראשונה או בניסיון מצד הדובר לטעון טענה כללית יותר שמתייחסת לשם העצם. באנגלית, התווית הבלתי-מיידעת היא a/an, תלוי אם המילה שלאחריה מתחילה בעיצור או תנועה. לדוגמה:בעברית אין תווית בלתי-מיידעת.
בשפות שונות.
ניתן למצוא תוויות במספר רב של שפות הודו-אירופאיות (בפרט בשפות הרומאניות), בשפות שמיות (רק את התווית המיידעת) ובשפות פולינזיות. עם זאת, הן חסרות מבחינה פורמלית בסינית, באינדונזית, ביפנית, בהינדית, בפנג'אבי, באוּרדוּ, ברוסית, ברוב השפות הסלאביות והבלטיות, ביוֹרוּבה, בטורקית ובשפות הבנטו. במספר שפות שיש בהן תוויות, כמו בשפות הצפון-קווקזיות, השימוש בתוויות איננו בגדר חובה, ואילו בשפות אחרות, כגון גרמנית ואנגלית, השימוש בתוויות מחייב.
בשפות רבות, השימוש בתוויות מושפע מהמין, מהמספר או מהיחסה של שם העצם. בשפות מסוימות, התווית יכולה להיות היחידה המרמזת על היחסה. במספר רב של שפות אין תוויות, והן יכולות להשתמש בדרכים אחרות כדי להבדיל בין מידע חדש למידע ישן.
מוצא התוויות והתפתחותן.
מוצא מילית היידוע השמית.
במרבית השפות השמיות קיים יידוע, המופיע כתחילית של המילה המיודעת, וקיים דמיון בינו לבין המילה *hal. לפי מודל השפה הפרוטו-שמית, באם כל השפות השמיות, אכן, צורת היידוע הייתה התחילית *hal. בערבית, מילית זו הפכה ל-אַל. כשה-אַל מושמת בראש מילים, שמתחילות באחד ממחצית עיצורי הערבית המכונים אותיות שמש, הלמ"ד של ה-אַל אינה מבוטאת ובמקומה אות השמש מסומנת בדגש חזק, זאת בשל קשיי הגיית צמד האותיות ברציפות. תופעה זו מסבירה מדוע *hal הידיעה התקצרה בעברית ל-ה"א בפתח ומדוע האות הבאה אחרי ה"א הידיעה בדרך כלל מקבלת דגש חזק משלים, שמייצג את הלמ"ד, שכבר לא שם (חוץ ממקרים שבהם האות הראשונה של המילה היא: א, ה, ח, ע, ר, שאינן מקבלות דגש חזק).
הערות שוליים.
שיטת החזקה
באנליזה נומרית שיטת החזקה היא שיטה למציאת קירוב לערך העצמי הכי גדול בערכו המוחלט של מטריצה ואת הווקטור העצמי המתאים לו. זוהי שיטה פשוטה למציאת ערך עצמי.
אף על פי שהשיטה מאפשרת למצוא רק קירוב לערך העצמי הגדול ביותר ולווקטור העצמי המתאים לו, היא שימושית מאוד בבעיות חישוביות. לדוגמה בהפעלתה על מטריצה דלילה של השכנויות או הקישורים באינטרנט, ניתן להשתמש בה לחישוב דירוג האתרים של גוגל, PageRank, וטוויטר עשתה שימוש בשיטה זו כדי להציג המלצות למשתמשים אחרי מי לעקוב.
תיאור השיטה.
עבור מטריצה ריבועית formula_1 בגודל formula_2.
formula_6 יתכנס לערך העצמי הגדול ביותר בערכו המוחלט.
אם הערך העצמי הגדול ביותר של formula_1 גדול ממש מכל שאר הערכים העצמיים (בערכם המוחלט, כולל ריבוי) אז הווקטור formula_8 מתכנס לוקטור העצמי המתאים לערך העצמי הגדול ביותר.
קצב התכנסות.
קצב ההתכנסות של השיטה תלוי בפער בין הערך העצמי הכי גדול לזה הבא אחריו.
פרקשד
לפחות שני יישובים מכונים בספרות העברית בשם פרקשד:
פארקאשד
פרקסד
פארקאסד
גיל אגינסקי-פרץ
אליס נאטר
אליס נאטר (באנגלית: Alice Nutter; נולדה ב-10 ביולי 1962) היא מוזיקאית, מחזאית ותסריטאית בריטית.
ראשית דרכה.