ב-28 במאי 1971 כוננה אוסטריה יחסים דיפלומטיים שגריריים עם הרפובליקה העממית של סין וניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם הרפובליקה של סין. ממשלת הרפובליקה של סין הביעה על כך צער עמוק. ב-25 באוקטובר 1971, במסגרת החלטה 2758 של האספה הכללית של האו"ם 2758 שהחליטה בסוגיית הייצוג הסיני, אוסטריה, יחד עם מרבית מדינות אירופה, תמכו ברפובליקה העממית של סין להחליף את המושב של הרפובליקה הסינית.
יחסי סחר.
לשכת הסחר הבינלאומית במשרד הכלכלה הטאיוואני הקימה קבוצה כלכלית במשרד הייצוג האוסטרי בווינה; אוסטריה הקימה נציגות מסחרית בטייפה.
בשנת 2019 אוסטריה היא שותפת הסחר ה-39 בגודלה, שותפת היבוא ה-35 בגודלה ושותפת הייצוא ה-40 בגודלה של הרפובליקה של סין. על פי הנתונים הסטטיסטיים של ועדת סקירת ההשקעות במשרד הכלכלה, משנת 1990 עד 2013, סכום ההשקעה הכולל של אנשי עסקים טאיוואניים באוסטריה היה 15.38 מיליון דולר, עם 49 פרויקטים בסך הכל.
ישנם יותר מ-10 אנשי עסקים טייוואנים אשר עוסקים בתעשיית קייטרינג באוסטריה, ורובם הפכו מסעדות סיניות מסעדות אסייתיות. בנוסף לענף הקייטרינג, רוב העסקים הטייוואנים הוקמו לאחר 1990. היקף העסק שלהם הוא קטן עד בינוני או משרדי. יצרנים ידועים כוללים את צ'יינה איירליינס, EVA Air, Evergreen Shipping, Zhaohui Petrochemical, Acer Computer, BenQ, Hon Hai קבוצת טכנולוגיה וכו. תעשיות עסקיות כוללות מידע, תקשורת, אלקטרוניקה, הובלה, מוצרי בית, ייצור מזון, סחר ביבוא ויצוא, סוכנויות נסיעות ותעשיות שירות אחרות. בשנים האחרונות אנשי עסקים מהיבשת ואנשי עסקים בהונג קונג ביצעו מספר מקרי השקעה רחבי היקף באוסטריה, ויוצרים תחרות עסקית ולחץ על אנשי עסקים טאיוואניים. ארגונים עסקיים טאיוואניים שהוקמו כיום כוללים את לשכת המסחר של טייוואן האוסטרית.
פרחי לונדון
פרחי לונדון (באנגלית: the London pirchim choir או The London School of Jewish Song) היא מקהלת ילדים מסוגת המוזיקה החסידית, שפעלה בין השנים 1970–1999 בלונדון, על ידי המוזיקאי, המלחין והמנצח יגאל צליק. המקהלה נחשבת לחלוצה ולפורצת דרך בתחום המוזיקה החסידית, ולאחת מיסודות הזא'נר החסידי העכשוי.
היסטוריה של המקהלה.
תחילת הדרך.
יגאל צליק נולד בשנת 1948 בדרום תל אביב. בנעוריו היגרה משפחתו ללונדון, ושם למד בישיבת גייטסהד.
לאחר נישואיו החל לעבוד כמורה ליהדות בבית ספר יהודי אך לא דתי בלונדון.
לדבריו, שם זיהה את הצורך ביצירת מוזיקה יהודית דתית. לשם כך הוא אסף קבוצת ילדים וייסד את מקהלת 'פרחי לונדון'.
אלבום הבכורה של המקהלה יצא לאור בשנת 1970 בשם 'מה נאוו' והוא כלל 14 שירים שאת רובם הלחין צליק עצמו. על ההפקה המוזיקלית הופקד ג'פרי קריימר. שירים בולטים מתוך האלבום הם 'שמעו מלכים', 'המבדיל' (בלחנו של ג'פרי קריימר), כי הם חיינו (בלחנו של ש. גרוס) ו'יוונים' בלחן עממי.
האלבום התקבל באהדה רבה, ותוך זמן קצר הפכה המקהלה להצלחה מסחררת.
לקראת סוף שנת 1971 יצא אלבומם השני 'ברכי נפשי', גם כן בהפקתו המוזיקלית של ג'פרי קריימר. באלבום זה נכללו כמה להיטים הנחשבים עד היום כנכסי צאן ברזל במוזיקה החסידית, 'מראה כהן' ו'דרכך אלוקינו' שהלחין צליק ו'באין מליץ יושר' בלחנו של ג'פרי קריימר. שיר ידוע נוסף הוא 'יקום פורקן' בלחנו של ספנסר ליכטיג שאף מתארח לקטע סולו בשיר.
שנות השיא.
בשנת 1973 יצא האלבום השלישי שנקרא 'פרחי לונדון ותזמורת נגינה' ומוכר יותר בשם 'אשירה להשם'. באלבום נכללו להיטים רבים אשר מאפיינים עד היום את המקהלה. בין השירים ניתן למצוא את 'חמול', 'פדה בשלום', 'וכי ידיו של משה עושות מלחמה', 'מצא חן במדבר' 'לכו בנים' ו'אשירה להשם בחיי'. לדעת רבים מדובר באלבום המוצלח ביותר של המקהלה.
באותה שנה צליק פגש בלונדון בחור ישיבה בן 18 בשם יוסי גרין, צליק זיהה אצלו כישרון מוזיקלי וביקש ממנו שילחין שירים עבור המקהלה. גרין נענה להצעתו והלחין 3 שירים שהתפרסמו באלבום הבא. מאוחר יותר התפרסם יוסי גרין בזכות כשרון ההלחנה שלו והוא נחשב לאחד מגדולי המלחינים במוזיקה החסידית.
בשנת 1974 הקים צליק שלוחה ישראלית למקהלה, ובאותה שנה יצא האלבום 'פרחי ירושלים יד בזמר' בהפקתו של מונה רוזנבלום. גם באלבום זה נכללו כמה שירים המאפיינים את המקהלה, 'קן ציפור', 'נכספה', 'מציון באהבה לבני ציון' שכתב והלחין צליק, ואת 'הנה מה טוב' 'ואמרתם כה לחי' ולהיט האלבום 'קול ברמה נשמע' שהלחין יוסי גרין.
על העטיפה נכתב שיגאל צליק הלחין גם את השירים הללו ולא יוסי גרין, דבר שגרם למתיחות בין השנים. לאחר תקופה הם השלימו וחזרו לעבוד יחד.
בערך בשנת 1976 יצא לאור האלבום החמישי של המקהלה הנקרא 'Londone live' (לונדון בהופעה חיה) אלבום זה כשמו הוקלט בקונספט של הופעה כשבין השירים מושמעים דברי הסבר ומערכוני קישור. גם באלבום זה נכללו להיטים כמו 'למען אחי' (לחנו של אביעזר וולפסון), 'אחת שאלתי', 'אני מאמין' והלהיט הגדול 'שמע בני' בלחנו של ר' חיים בנט.
האלבום הבא יצא בשנת 1978 ונקרא בשם 'עשור לפרחי לונדון'. שירי האלבום הולחנו על ידי דודי רוזנברג ובעיבודים של ישראל לאם. בין השירים שהצליחו ניתן למצוא את 'המלאך הגואל', 'מודה אני', 'מזמור לדוד', 'ויתן לך', ו'ידיד נפש'.
באותה תקופה המקהלה כבר לא ממש התבלטה, היות שכבר פעלו ברחבי העולם מקהלות ילדים רבות כגון פרחי טורונטו, פרחי מיאמי, פרחי עמודי שש ועוד. גם פריצתו של הזמר מרדכי בן-דוד החלה באותן שנים. דבר זה הוביל ככל הנראה להחלטתו של יגאל צליק לקחת פסק זמן מתעשיית המוזיקה ולסגור את המקהלה.
הקאמבק.
לאחר עשור של הפסקה יגאל צליק החליט לפתוח מחדש את המקהלה, ובסיוע בנו יואל הוציא בשנת 1988 אלבום בשם 'לונדון חוזרת'. את רוב השירים הלחין יגאל עצמו ואת חלקם בנו יואל.
האלבום הבא יצא בשנת 1991 בשם 'The London school of Jewish song', ומוכר גם בשם 'אנעים זמירות'. באלבום זה הוא שב לשתף פעולה עם יוסי גרין שהלחין 5 שירים, וביניהם את 'אשת חיל', 'אלה ברכב' ו'step' שהולחן על מילותיו של יגאל צליק. שיר נוסף שזכה להצלחה הוא 'אנעים זמירות' בלחנו של יואל צליק. באותה שנה המקהלה התארחה במופע האסק 04. קטעים מהופעה זו נכנסו לאלבום האוסף 'דקות בלתי נשכחות' של מופעי האסק.
בשנת 1997 יצא אלבומם האחרון של המקהלה 'ונישא ברכה', או באנגלית 'Mama'. האלבום כלל 7 שירים חדשים ומחרוזת להיטים מהשנים הקודמות. שירים בולטים מתוך האלבום הם 'יהי החודש', 'ונישא ברכה' ו'אודה'.
המקהלה המשיכה להופיע כשלוש שנים אחרי צאת האלבום ולאחר מכן נסגרה.
הופעות.
הופעותיה של המקהלה התאפיינו בכוריאוגרפיה ובתלבושות ייחודיות.
צליק עצמו נהג להופיע על הבמה יחד עם הילדים, כשאופן עמידתו ותנועותיו תפסו לא מעט פוקוס בזמן ההופעה.
כיום ניתן למצוא ברשת סרטונים בודדים בלבד מתוך הופעות של המקהלה.
השפעה.
מקהלת פרחי לונדון נחשבת לפורצת דרך במוזיקה החסידית כיוון שעד להקמתה היו בודדים בציבור הדתי שעסקו במוזיקה. מסיבה זאת אנשים רבים זוקפים לזכותה של המקהלה את התפתחות הז'אנר החסידי.
בעקבות הצלחת המקהלה קמו לה מקהלות מתחרות רבות. ולאחר מספר שנים בהשראת המקהלה החלו גם קריירות סולו.
שירים רבים של המקהלה נחשבים ל'נכסי צאן ברזל', מושמעים ומבוצעים עד היום.
בתחנות הרדיו החרדיות מקובל להשמיע את השירים 'קן ציפור' בשבוע פרשת 'כי תצא' שבה מסופר אודות מצוות שילוח הקן, ואת השיר 'קול ברמה' בסמיכות לציון יום השנה לפטירת רחל אמנו.
בקיץ 2016 נערך בפתח תקווה מופע הצדעה למקהלת פרחי לונדון ביוזמתו ובהפקתו של חנן בר סלע ובניצוחו של יואלי דיקמן. באירוע הופיעו הזמרים יוסף חיים שוואקי, אברימי רוט, ילד הפלא לשעבר עמית ליסטוונד והנער עוזיה צדוק ששרו שירים נוסטלגיים של המקהלה.
קאברים.
קאברים נוספים לשיר 'מראה כהן' בוצעו על ידי זמרים רבים באלבומים ופרויקטים שונים, וביניהם: א-ברען, האסק, קצב הלב, לשנה טובה עם ר' אלתר ועוד.
'מראה כהן' הוא שיר הנושא באלבומו השני של הזמר שלמה כהן.
בוגרים.
בין בוגרי המקהלה בלונדון והשלוחה הישראלית שהמשיכו לעסוק במוזיקה ניתן למצוא את הזמר דדי גראוכר, האחים חיים ודוד נדב, הזמר מיכאל סקופסקי, הזמר עקיבא מרגליות, המוזיקאי דודי ליבוביץ והחזן ישראל רנד.
יחסי אוסטריה–תאילנד
יחסי אוסטריה–תאילנד הם יחסי החוץ בין אוסטריה לתאילנד.
היסטוריה.
האימפריה האוסטרו-הונגרית וממלכת סיאם כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1869, עם חתימת הסכם הידידות, המסחר והניווט. במהלך מלחמת העולם הראשונה הצטרפה סיאם למדינות ההסכמה ואף שלחה חיל משלוח לאירופה, בעוד שאוסטריה הייתה חלק ממעצמות המרכז במלחמה. בשנת 2019 חגגו שתי המדינות 150 שנה לכינון היחסים ביניהם.
יחסי יפן–ניגריה
יחסי יפן–ניגריה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין יפן לבין הרפובליקה הפדרלית של ניגריה.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים שבין יפן לניגריה כוננו ב-1 באוקטובר 1960, יום הכרתה של יפן בעצמאותה של ניגריה. במהלך השנים מספר מנהיגים ניגרים ביקרו ביפן, דוגמת, אולוסגון אובסנג'ו, גודלאק ג'ונתן ומוחמדו בוהארי. מאידך, ראש ממשלת יפן לשעבר, יושירו מורי, ביקר בניגריה בשנת 2001.
יחסים כלכליים.
בשנת 2015, שוויו של הסחר בין שתי המדינות הסתכם ב-99,000 מיליון ין. במהלך הוועידה השנתית להתפתחות היחסים עם היבשת האפריקאית, הוקם הארגון "המועצה להקמת עסקים יפניים–ניגרים". בשל גודלו של התמ"ג בניגריה ותעשיית הנפט המתפתחת, כמה חברות יפניות התעניינו בהשקעה בניגריה כמרכז סחר אסטרטגי עבור יפן באפריקה ככלל ובמערב אפריקה בפרט.
ניגרים ביפן.