לודוויג השישי נולד בהיידלברג ב-4 ביולי 1539, לפרידריך השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ ומריה מברנדנבורג-קולומבאך, בתם של קזימיר, מרקיז ברנדנבורג-ביירוית וסוזנה מבוואריה. על מנת ללמוד צרפתית, למד לודוויג בשנת 1554 באוניברסיטת דול שבבורגונדי. לודוויג השתתף בניהול השלטון עוד בתקופת אוטו היינריך, הנסיך הבוחר מפפאלץ, ובשנת 1563 מונה למושל פפאלץ העילית.
בשנת 1576 מת אביו פרידריך השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ, ולודוויג עלה לשלטון במקומו. בניגוד לאביו שהיה קלוויניסט, היה לודוויג לותרני, וכל התאולוגים הקלוויניסטים שהיו בחצר אביו, עברו לחצר אחיו יוהאן קזימיר מפפאלץ-זימרן. במהלך מלחמת קלן עמד לודוויג לצד גבהארד טרוכזס פון ואלדבורג, והיה הנסיך הלותרני היחיד שעמד לצידו.
ב-22 באוקטובר 1583 מת לודוויג, ובנו פרידריך הרביעי, הנסיך הבוחר מפפאלץ עלה לשלטון במקומו.
משפחתו.
בשנת 1650 התחתן פרידריך עם אליזבת מהסן, נסיכת הבוחר מפפאלץ, בתם של פיליפ הראשון, רוזן הסן וכריסטינה מסקסוניה, ממנה נולדו לו 13 ילדים:
בשנת 1583 התחתן לודוויג עם אנה מפריזיה המזרחית, בתו של אדצארד השני, רוזן פריזיה המזרחית, אך לא היו לו ממנה ילדים.
הכרוניקה האנגלו-סקסונית
הכרוניקה האנגלו-סקסונית (באנגלית: Anglo-Saxon Chronicle) היא הכרוניקה הגדולה ביותר שנכתבה באנגליה האנגלו-סקסונית. הכרוניקה מהווה רשימת אירועים מפורטת המתעדת בסדר כרונולוגי את ההיסטוריה של אנגליה בתקופה האנגלו-סקסונית וכן בתקופה של כמה מאות שנים קודם לכן, לרבות התקופה הרומית. בכמה מחלקיו המקור נחשב לאמין, אך לא פעם האובייקטיביות שלו מוטלת בספק. לנוכח השוואה למקורות אחרים מימי הביניים, אפשר להיווכח כי לעיתים הכרוניקה משמיטה אירועים חשובים, מספקת גרסאות חד צדדיות לאירועים אחרים, וכוללת סתירות לא מעטות בין חלקיה. אף על פי כן, הכרוניקה האנגלו-סקסונית מהווה לצד ההיסטוריה הכנסייתית של העם האנגלי את המקור החשוב ביותר ממנו אנו למדים על קורותיה של אנגליה בין תום השלטון הרומי במאה ה-5 ועד לכיבוש הנורמני במאה ה-11. לצד תרומה לחקר ההיסטוריה של אנגליה, מעצם היותה של הכרוניקה אחת היצירות הגדולות ביותר שנכתבו באנגלית עתיקה, היא מהווה מקור חשוב ויוצא דופן ללימוד תולדות השפה האנגלית.
מלאכת הכתיבה החלה בממלכת וסקס בימיו של המלך אלפרד הגדול במהלך המחצית השנייה של המאה ה-9. תחילה, כללה הכרוניקה תיעוד בדיעבד של תולדות בריטניה משנת 60 לפנה"ס, סמוך לעת הגעת הרומאים לבריטניה. בהמשך מפורטים אירועים שונים אשר אירעו בתקופה הרומית והאנגלו-סקסונית, עד לעת חיבור הכרוניקה. לאחר מכן, כותבים הוסיפו לאורך השנים, בדרך כלל אחת לכמה חודשים, אירועים עדכניים. תיעוד אירועים אלו נעשה בזמן אמת וסמוך לעת התרחשותם. גרסאות שונות של הכרוניקה המשיכו באופן זה לתעד אירועים בתולדות בריטניה עד לשנת 1154, כמאה שנה לאחר הכיבוש הנורמני. כיום ברשות החוקרים תשעה כתבי יד של הכרוניקה, המהווים ככל הנראה עותק של המסמך המקורי שאבד עם השנים. כתבי יד אלו נמצאו במאות השנים האחרונות ברחבי מנזרים שונים לרוחבה של אנגליה. שבעה מתוך תשעה כתבי היד נמצאים כיום בספרייה הבריטית, אחד נוסף שוכן בספרייה הבודליינית, והכתב הנותר ממוקם באוניברסיטת קיימברידג'.
כתבי היד.
כל כתבי היד של הכרוניקה האנגלו-סקסונית שנמצאים כיום בידינו מהווים עותקים של גרסאות קודמות יותר, אשר בתורם הם גרסאות של הטקסט המקורי. אף על פי שהתאריך והמיקום המדויקים של כתיבת הכרוניקה אינם ידועים, ישנה תמימות דעים בקרב החוקרים כי הגרסה המקורית נכתבה במאה ה-9 בממלכת וסקס, ככל הנראה בחצרו של המלך אלפרד הגדול. לאחר כתיבת הגרסה המקורית של הכרוניקה, נוצרו עבורה מספר עותקים אשר הופצו למנזרים שונים ברחבי אנגליה, זאת על מנת לשמר אותם. עם השנים הגרסה המקורית אבדה וכך גם חלק מהעותקים שלה, ובמקביל העותקים עצמם זכו לגרסאות חדשות, מהן יש לנו כיום תשעה.
מתוך תשעה כתבי היד של הכרוניקה האנגלו-סקסונית אשר שרדו עד ימינו, שבעה כתובים במלואם באנגלית עתיקה. כתב יד נוסף, תמצית קנטרברי הדו-לשונית (גרסה F), כולל טקסט כפול וזהה הן באנגלית עתיקה והן בלטינית. כתב יד אחר,
כרוניקת פטרבורו (גרסה E), משלב לצד טקסט מוקדם יותר באנגלית עתיקה גם טקסט מאוחר יותר באנגלית תיכונה.
התפתחות הגרסאות.
כאמור, כל כתבי היד של הכרוניקה האגנלו-סקסונית שנמצאים כיום בימינו נובעים ממקורות מוקדמים יותר ומהווים עותקים של מקורות אלו. בהשפעת הטקסט המקורי, נכתבו בשלהי המאה ה-9 שלושה חיבורים קדומים שונים: ספר השנים של סנט נאוטס, חיי המלך אלפרד וכרוניקת אתלווירד. במקביל זכה הטקסט המקורי לעותקים רבים. אחד העותקים התפתח ככל הנראה מוקדם יחסית אל כרוניקת וינצ'סטר (גרסת A). בין השנים 1001 ו-1013 וינצ'סטר הועתקה אף היא, והעתק זה מכונה כיום כרוניקת וינצ'סטר (גרסת A).
עותק נוסף של הטקסט המקורי של הכרוניקה, אשר שימש גם את כתיבת חיי המלך אלפרד, הועתק לגרסה מאוחרת יותר. על בסיס גרסה זאת, אשר לא קיימת כיום, נכתבו במקביל כרוניקת אבינגדון 1 (גרסה B) וכרוניקת אבינגדון 2 (גרסה C) במהלך אמצע המאה ה-11 במנזר אבינגדון. מהגרסה עליה התבססו כרוניקות אבינגדון, התפתחה גרסה נוספת, ככל הנראה בנורת'מבריה. גרסה זאת אשר אבדה עם השנים ומכונה הגרסה הצפונית, היוותה את הבסיס לעותק מאוחר יותר – כרוניקת פטרבורו (גרסה E). כרוניקה מאוחרת אחרת, כרוניקת ווסטר (גרסה D), היוותה כנראה שילוב של הגרסה הצפונית יחד עם חיבור חיצוני, ההיסטוריה הכנסייתית של בדה ונרביליס. לצד כל אלו, גרסה מאוחרת ויוצאת דופן של הכרוניקה האנגלו-סקסונית, תמצית קנטרברי הדו-לשונית (גרסה F), התפתחה כנראה הן מהגרסה הצפונית של הכרוניקה והן מכרוניקת וינצ'סטר (גרסה A).
מוצאם של הקטע הקוטוניאני (גרסה H) וכרוניקת שולחן חג הפסחא (גרסה I) אינו ידוע במדויק, אך בדומה לשאר הגרסאות הן התפתחו מעותקים קדומים יותר.
אדיר ונאור
אַדִּיר וְנָאוֹר הוא פיוט שמחברו אינו ידוע, שנאמר בחזרת הש"ץ ביום הכיפורים במרבית קהילות ישראל. במנהגי האשכנזים בתפילת מוסף ובנוסח הספרדים בכל תפילות היום. יהודי ספרד נוהגים לומר פיוט זה בדרך כלל בניגון קצבי.
הפיוט מהלל את האל.
מבנה הפיוט.
האותיות הראשונות בכל תיבה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי. בכל משפט יש תקבולת משלימה.
הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט, שבדרך כלל מושר על ידי הקהל, הוא המילים המאדירות את האל: .
הפיוט מושתת על המבנה המופלג (=הסופרלטיבי) ובשימוש במילים כמו: "אדיר", "נורא" ו"מי אל כמוך?". מבנה זה מופיע בתפילת חנה: .
דשנל
אלכסנדר טוד
סר אלכסנדר רוברט טוד (אנגלית: Alexander Robert Todd; 2 באוקטובר 1907, גלאזגו, סקוטלנד - 10 בינואר 1997) היה כימאי-אורגני וביוכימאי בריטי, זוכה פרס נובל לכימיה לשנת 1957, בעקבות עבודתו בנושא הנוקליאוטידים והקו-אנזימים הנוקליאוטידים.
טוד היה בנם הבכור של אלכסנדר טוד איש עסקים מגלאזגו ואשתו ז'אן לאורי. למד בבית הספר לבנים ע"ש אלן-גלן בגלאזגו, ולאחר מכן באוניברסיטת גלאזגו שם, בשנת 1928, קיבל תואר ראשון בכימיה. היה נשיא האגודה הכימית בשנים 1962-1960.
קישורים חיצוניים.
לילי אלדרין
ראובן שיף
ראובן שיף (נולד ב-21 באפריל 1950) הוא יושב ראש וממייסדי הפירמה RSM שיף הזנפרץ ושות'. כיהן כנשיא לשכת רואי חשבון בישראל.
שיף הוא מומחה למיסוי, ביקורת, חשבונאות, ייעוץ כלכלי ואסטרטגי, ניהול סיכונים, רגולציה וממשל תאגידי בחברות ציבוריות, פרטיות וממשלתיות. משמש כיועץ וכחבר בדירקטוריונים בחברות ממשלתיות, ציבוריות ופרטיות ומלווה משקיעים בזירה העסקית המקומית והבינלאומית. חבר בוועדות מקצועיות בתחומי המיסוי, החשבונאות וניהול סיכונים.
ביוגרפיה.
ראובן שיף נולד וגדל בתל אביב. את שירותו הצבאי עשה בחיל השריון. בוגר תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות
מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1978 ייסד את פירמת רו"ח שיף הזנפרץ ושות' המהווה כיום את אחת מהפירמות מהגדולות והמובילות בישראל
לראיית חשבון, מיסים, ניהול סיכונים וביקורת פנים, ייעוץ עסקי וליווי עסקאות. הפירמה מונה כיום חמישה עשר שותפים ומעסיקה כ-150 עובדים וחברה ברשת הבינלאומית RSM – רשת ראיית החשבון המדורגת כרשת ה-6 בגודלה בעולם.
בשנים 2006–2009 כיהן רו"ח ראובן שיף כנשיא לשכת רו"ח בישראל והוביל רפורמות ומהלכי חקיקה משמעותיים בתחומי הביקורת, החשבונאות והמיסים וביניהם הטמעתה של התקינה החשבונאית הבינלאומית IFRS בקרב חברות ישראליות.
שיף נשוי למיכאלה ואב לארבעה, מתגורר ברמת השרון.
פעילות עסקית.
שיף הוא מומחה למיסוי, ביקורת, חשבונאות, ייעוץ כלכלי ואסטרטגי, ניהול סיכונים, רגולציה וממשל תאגידי בחברות ציבוריות, פרטיות וממשלתיות. משמש כיועץ וכחבר דירקטוריונים בחברות ממשלתיות, ציבוריות ופרטיות ומלווה משקיעים בזירה העסקית המקומית והבינלאומית. חבר בוועדות מקצועיות בתחומי המיסוי, החשבונאות וניהול סיכונים.
שיף כיהן כחבר דירקטוריון ויו"ר ועדת הביקורת של "מנורה מבטחים פנסיה וגמל". שימש במשך למעלה מ-10 שנים כיו"ר הדירקטוריון של מרכנתיל שוקי הון בע"מ, כיו"ר ועדת ההשקעות של "אריה חברה לביטוח (מקבוצת כלל ביטוח), חבר דירקטוריון בחברות: נכסים מ.י, צבי צרפתי ובניו בע"מ, אמד פיתוח נדל"ן והשקעות בע"מ, וכיו"ר המוסד לסקירת עמיתים של לשכת רו"ח בישראל.
פעילות ציבורית.