מעט אחרי מלחמת ששת הימים וכיבוש הר חברון בידי ישראל, חודשה ההתיישבות היהודית בגוש עציון, שחוסלה במלחמת העצמאות. ב-27 בספטמבר 1967 הוקם מחדש כפר עציון, ההתנחלות הראשונה שהוקמה ביהודה ושומרון. בהמשך הוקמו היישובים הר גילה, ראש צורים, אלון שבות, אלעזר, מגדל עוז, תקוע ועוד. בד בבד, חודשה ההתיישבות היהודית בחברון והוקמה קריית ארבע.
בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 הוקמו גרעיני התיישבות בירושלים ובקריית ארבע אשר כיוון עלייתם הוא דרום הר חברון. היישוב הראשון שהוקם הוא בית יתיר. ראשית העלייה הייתה אל מחנה יתיר בתוך יער יתיר ומשם עברו למקומם הקבוע על יד חורבת לוציפר ומשטרת לציפר.
בהמשך הוקמו היישובים מעון, כרמל, סוסיא, עתניאל, בית חגי, תלם, שמעה, מצפה לכיש ועוד. במועצה האזורית הר חברון ישנם 20 יישובים, דתיים לאומיים וחילוניים, בהם יישובים קהילתיים, מושבים שיתופיים-חקלאיים, חוות ומצפים. בנוסף נמצאים בשטח המועצה מספר מאחזים כחוות מעון, אביגיל ועוד. במועצה מתגוררים נכון לשנת 2020 כ-11,000 בני אדם.
שטח אש 918.
בדרום הר חברון הוכרז בשנת 1981 שטח אש של צה"ל הקרוי "שטח אש 918" ומשתרע על כ-30 קמ"ר. בשנת 2020 פורסמו פרוטוקולים של ועדת השרים להתיישבות מהם עולה כי המדינה הכריזה על אזור זה כשטח אש ללא כל סיבה מבצעית, רק על מנת לפנות ממנו את תושביו הערבים. לפי פרשנות אחרת, ביולי 1981, יזם שר החקלאות אריאל שרון מהלך, בו הורחב שטח האש באופן משמעותי לכ-30,000 דונם, כך שיעצור את התפרסות היישובים הערביים באזור. הנושא עלה לדיון בוועדת השרים להתיישבות והוא הסביר כי הוא מעדיף שהצבא ישתמש בשטחים הללו בשל "התפשטות ערביי ההר הכפריים".
באוגוסט 1999 נמסרו לתושבי השטח צווי פינוי בשל מגורים בלתי חוקיים בשטח אש. ב-16 בנובמבר 1999 פינו כוחות הביטחון בכוח כ-700 תושבים. חלקם קיבל סיוע בבניית בתים חדשים מחוץ לשטח האש. ב–2012 הודיעה המדינה לבג"ץ כי שטח האש נחוץ לה, ולא תתאפשר שהיית קבע במקום. שבעה מבתי המאחז אביגיל שוכנים בשטח אש זה וכן כאלף בדווים, בשמונה כפרים בלתי מוכרים המיועדים לפינוי. אחת מהמחלוקת סביב שטח האש היא האם הייתה התיישבות קבע בחלק מהשטח לפני ההכרזה על שטח האש.
לצד סוגיית המבנים הקבועים בשטח האש, נוהלו מגעים בין הגורמים המקומיים לבין שלטונות הצבא בכל הנוגע לשהייה במקום לצורכי מרעה וחקלאות אך לא למגורי קבע. לבסוף, גובש מתווה פשרה עם חלק מהשוהים בתחומי השטח, שבמסגרתו הותרה אליו כניסת חקלאים ורועי צאן בזמנים שבהם לא מתקיימים אימונים.
בנובמבר 2021, בתגובה לפיגוע הירי בשער השלשלת, הקימו מתנחלים אוהל סמוך לכפר חאלת א-דבע, ניסו להצית מבנה חקלאי, גרמו נזק לכלי רכב, ולאחר מכן החלו לירות וליידות אבנים. שני ערבים נפצעו מירי ועוד חמישה נפצעו מיידוי אבנים.
קישורים חיצוניים.
אדריכלות
הסכסוך הישראלי-פלסטיני
ג'יאנלואיג'י בופון
איגנורטיו אלנצ'י
תלמה ילין (בית ספר)
תֶלמה יֶלין הוא בית ספר תיכון ארבע שנתי לאמנויות בשכונת בורוכוב בגבעתיים הקרוי על שם הצ'לנית תלמה ילין.
מגמות.
בתיכון שש מגמות לאמנות: מוזיקה קלאסית, מוזיקת ג'אז, מחול, תיאטרון, אמנות חזותית וקולנוע. הוא מוגדר כתיכון ארצי ובשל כך מקבל תלמידים מכל רחבי ישראל. נוסף על לימודי החובה התאורטיים והמעשיים במגמות אלה מקיים בית הספר תוכניות אמנותיות במהלך שנת הלימודים ופסטיבל אמנויות שנתי שבו התלמידים מציגים מגוון מופעים ותערוכות. בית הספר מחייב לימודים לתעודת בגרות עיונית מלאה הכוללת 5 יחידות באחד ממקצועות האמנות.
בית הספר קרוי על שם הצ'לנית תלמה ילין שהייתה מחלוצות הפעילוּת והחינוך המוזיקלי הישראלי.
לתלמה ילין שתי תזמורות, תזמורת סימפונית ותזמורת ביג בנד:
כמו כן בבית ספר פועלת מקהלה הפועלת במגמת המוזיקה הקלאסית ובניצוח ישי שטקלר.
מלבד מופעי התזמורות מקיים בית הספר מופעי תיאטרון, מחול, תערוכות אמנות, ערבי קולנוע והופעות ג'אז שונות.
תלמידי מגמות התיאטרון, האמנות החזותית, הקולנוע והג'אז יוצאים מדי שנה למחנות יצירה אמנותיים ברחבי הארץ המשלבים סדנאות ופגישות עם יוצרים ומרצים מהבולטים בתחומם. בבית הספר מתקיימות כיתות אמן בהדרכת אמנים ידועי שם מהארץ וממדינות אחרות.
היסטוריה.
בית הספר הוקם בספטמבר 1959, על ידי מורי האקדמיה למוזיקה בתל אביב, בראשות הפרופסור עדן פרטוש ופעל בשנים הראשונות כשלוחה של האקדמיה למוסיקה. מנהלו הראשון של בית הספר היה יצחק הירשברג. הלימודים בשנה הראשונה התנהלו בדירת שלושה חדרים ברחוב בן יהודה בתל אביב. בית הספר כלל אז כיתות ט' וי'. בראשיתו, כלל בית הספר מגמה מוזיקלית בה הושקעו כ-9–10 שעות שבועיות, לצד לימודי תיכון. המטרה המוצהרת של בית הספר הייתה לגדל חובבי מוזיקה ולאפשר לתלמידים חובבי מוזיקה להמשיך לנגן ולהשתלם בתאוריה מוזיקלית לצד לימודי תיכון מלאים. בהתאם לכך היו טענות שבית הספר מיועד לבעלי כישרונות רגילים ולא לבעלי כישרון יוצא דופן. בית הספר גם התגאה בקיום מבחני כבוד ובליווי אישי של התלמידים.
בשנת 1963 העניק יהודי מנוחין את חסותו לבית הספר. בשנת הלימודים תשכ"ה נפתחו כיתות ז'-ח' בבית הספר. בשנת 1967, לאחר שבית הספר לאמנויות ׳רננים׳ נקלע למשבר כספי, השתלבו חלק גדול מתלמידיו בתלמה ילין. בעקבות כך נוספו לבית הספר מגמות לתיאטרון, מחול וציור ופיסול.
בשנות ה-80 דיווחו הורים על כתובת מגורים פיקטיבית בגבעתיים על מנת שילדיהם יוכלו ללמוד בתיכון תלמה ילין. בית הספר התגאה גם בהישגים הלימודיים הגבוהים של תלמידיו במקצועות העיוניים. בשנת 1990 הוקמה אגודת ידידים לבית הספר.
בשנת 1989 לא שולם שכר לימוד לבית הספר מעבר לתשלומים הנהוגים בבתי ספר אחרים, אולם התלמידים היו צריכים לשלם בעצמם על השיעורים הפרטיים בנגינה ועבור סדנאות מחול. בהמשך עבר בית הספר לגבות שכר לימוד יותר גבוה מהתלמידים. לאור תלונות על שכר הלימוד הגבוה בבית הספר, הורה משרד החינוך על הורדה מדורגת של שכר הלימוד בבית הספר מכ-11,000 ש"ח בשנה, ל-9,500 ש"ש בשנת הלימודים תש"פ (2019–2020) ול-6,800 ש"ח לשנה משנת הלימודים תשפ"א והלאה. בעקבות זאת, וסירוב של רשויות אחרות לסייע במימון התלמידים מהרשויות שלהם בבית הספר, החליט ראש עיריית גבעתיים, רן קוניק, על שינוי מתכונת בית הספר והורה שלפחות 50% מהתלמידים יהיה מגבעתיים. בדצמבר 2021 יצא בית הספר לקמפיין גיוס המונים בקרב בוגריו.
מבנה.
בסוף שנת 1961 נחתם הסכם עם עיריית תל אביב שהתחייבה להקים לבית הספר מבנה בשכונת יד אליהו. בראשית 1962 הוחל בבניית המבנה וטקס הנחת אבן פינה התקיים ב-23 במרץ 1962. המבנה החדש נחנך ב-13 במרץ 1963.
בשנת 1975 עבר בית הספר באופן זמני לרחוב יגאל אלון בשכונת נחלת יצחק, שם התמקם במבנים שפינה תיכון עירוני מקצועי י"ד - ויצו צרפת. בית הספר פעל במקום בתנאים לא נוחים עד מעברו לגבעתיים.
בספטמבר 1980 עבר בית הספר לפעול בשכונת בורוכוב שבגבעתיים, שם הוא פועל עד היום.
באפריל 2015 נפתח לראשונה (לתצוגות בלבד) מבנה חדש שנבנה במשך כשנתיים עבור המגמה החזותית של בית הספר. המבנה החל לשמש ללימודים סדירים החל בספטמבר 2015 ויש בו, מלבד כיתות אמנות וסדנאות שונות, גם סדנת מחול.
טענות לפגיעות מיניות.
בתחילת 2018 פורסמו טענות נגד 3 ממורי בית הספר לשעבר, מנחם נבנהויז, יוני לוקאס ובועז ארד, לפיהן פגעו מינית בתלמידים בזמן שלימדו בבית הספר. בעקבות טענות נוספות על הטרדה מינית שעלו נגד מורים בבית הספר הורה שר החינוך, נפתלי בנט, על בדיקה מקיפה של האירועים בבית הספר. יום לאחר פרסום הכתבה שם בועז ארד קץ לחייו.
מנהל.
מנהל בית הספר הנוכחי הוא ד”ר דן שגיב.
מנהל בית הספר הראשון היה יצחק הירשברג. בתחילת שנות ה-60 עבר הניהול לידי מרדכי קשתן שהמשיך לנהל את בית הספר אל תוך שנות ה-70.
בשנים 1979–2002 ניהל את בית הספר יצחק נתן. בשנת הלימודים 2002–2003 ניהלה את בית הספר יהודית גלעדי. בשנים 2003–2016 ניהל את בית הספר חיים דייטשמן.
תזמורות.
התזמורת הסימפונית.
התזמורת מונה 82 נגנים בגילים 14 – 18, כולם תלמידי מגמת המוזיקה הקלאסית של בית הספר. המנהל המוזיקלי והמנצח של התזמורת הוא גיא פדר.
רבים מנגני התזמורת זוכים במלגות מטעם קרן התרבות אמריקה - ישראל, "קרן רונן" וקרנות אחרות. רבים זוכים בתחרויות בישראל ומחוצה לה ומשתתפים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה ובתוכנית דייוויד גולדמן לנגנים צעירים מצטיינים של המרכז למוזיקה ירושלים.
ההשתתפות בתזמורת היא חלק ממערך הלימודים והבחינות במגמת המוזיקה הקלאסית. התזמורת מופיעה במקומות שונים בארץ ואחת לשנתיים יוצאת לסיור קונצרטים בחו"ל.
על הישגיה הגבוהים זכתה התזמורת לשבחים ממבקרי מוזיקה בעיתונות וכן ממאסטרו זובין מהטה אשר גם ניצח עליה לפני מספר שנים ב"קדם קונצרט" בהיכל התרבות בתל אביב.
ביג בנד.
תזמורת הביג בנד תלמה ילין היא ההרכב הייצוגי של מגמת הג'אז בבית הספר. ההרכב בניצוחו של המוזיקאי מר אלי בנאקוט הוא ההרכב המפואר ביותר בתחום הג'אז: 4 חצוצרות, 4 טרומבונים, 5 סקסופונים, 5 כלי קצב וזמרים. התזמורת מופיעה בישראל ומחוצה לה, נוטלת חלק בכיתות אמן, מקליטה ומתעדת את עיבודי הבגרות של בוגרי המגמה, ומבצעת רפרטואר מגוון ורחב משל טובי המעבדים בישראל ומחוצה לה.
בעבר הוזמנה התזמורת לסיורים לימודיים באוניברסיטאות המובילות בתחום הג'אז New School בניו-יורק ו Berklee בבוסטון, וכן למתן הופעות בקהילות שונות ובמגמות למוזיקה בבתי ספר תיכון בארצות הברית ובקנדה.