יחסי יוון–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין נסיכות מונקו.
סקירה כללית.
היחסים בין מונקו ליוון הם יחסים "ברמה גבוהה של שיתוף פעולה" על פי משרד החוץ היווני. בין שתי המדינות נחתם הסכם בנושא מניעת כפל מס. אזרחי מונקו ויוון לא חייבים באשרה כדי להיכנס למדינה השנייה.
אלבר השני, נסיך מונקו, ביקר בביקור פרטי באתונה ב-17 וב-18 במאי 2010, בביקור הוא נפגש עם נשיא הרפובליקה ההלנית, קרולוס פפוליאס.
היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבהוטן. הסיומת, שנפתחה בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי בהוטן.
סיומת זו מנוהלת על ידי משרד התקשורת הבהוטני.
תתי-סיומות.
סיומת האינטרנט מחולקת לתתי-הסיומות הבאות:
זכור אב
זכור אב נמשך אחריך כמים הוא פיוט לתפילת גשם שמחברו איננו ידוע, ונאמר במנהג אשכנז המזרחי בתפילת מוסף של שמיני עצרת. הפיוט מבקש מהקב"ה שבזכות צדקתן של דמויות שונות (למשל אברהם או משה), יוריד גשם בחורף הבא.
רקע.
על פי ההלכה, החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת יש להתחיל לומר בתפילה משיב הרוח ומוריד הגשם, כי אז מתחילה עונת הגשמים. בשל כך, התפתח מנהג לומר בתפילה זו תפילה מיוחדת לירידת גשמי ברכה. הפייטנים חיברו לתפילה זו פיוטים רבים העוסקים במים ובגשם. ואחד הבולטים שבהם הוא רבי אלעזר בירבי קליר (חי בארץ ישראל במאה השישית), שחיבר מערכת ארוכה של פיוטים לתפילת גשם. פיוט זה הוא הפיוט האחרון במערכת זו, אך כאמור כנראה לא חובר על ידי הקליר עצמו, אלא נוסף לפיוטיו על ידי פייטן מאוחר יותר שאיננו יודעים את שמו.
תוכן הפיוט.
בכל מחרוזת, הפיוט מבקש שה' יזכור את אחד מאבות האומה, ומזכיר את הקשר שלו למים. כך למשל, במחרוזת המוקדשת למשה מוזכר סיפור הטמנת משה בתיבה ביאור (), השקאתו מים את צאן יתרו (), ובקיעתו את הסלע על מנת להוציא מים לבני ישראל. נושאי המחרוזות הם אברהם, יצחק, יעקב, משה, אהרן ועם ישראל לדורותיו.
כל מחרוזת נענית ברפרן מפי הציבור, המסכם את בקשת הזכירה שבמחרוזת ומבקש שבזכות הדמות שנזכרה בה ה' יוריד גשם. הרפרנים המתחלפים הם "בעבורו אל תמנע מים" (כלומר: בשביל אותו האדם, אל תמנע מאיתנו מים), ו"בצדקו חון חשרת מים" (כלומר: בזכות צדקותו, הענק לנו ענני גשם).
מקום הפיוט בתפילה.
במקור, הפיוט מיועד, יחד עם שאר פיוטי תפילת גשם, לחזרת הש"ץ של מוסף, בברכה השנייה ("מחיה המתים") בה בדרך כלל מזכירים משיב הרוח ומוריד הגשם. לאחר עלייתם לארץ של תלמידי הגר"א, הם אימצו את מנהג הספרדים לומר תפילת גשם לפני מוסף במקום באמצע חזרת הש"ץ, והנהיגו לומר רק את הפיוט הזה לפני תפילת עמידה של מוסף. כך נהוג בקהילות רבות כיום (בעיקר בנוסח אשכנז). בקהילות אחרות נהוג עדיין לומר את הפיוט בתוך חזרת הש"ץ, אך לרוב אומרים רק את הפיוט הזה (ואת ה"מגן" וה"מחיה"), ולא את כל המערכת של הקליר.
פורמולה 1 עונת 2018
עונת 2018 בפורמולה 1 היא העונה ה-69 בה התקיימה האליפות. העונה החלה ב-25 במרץ 2018 והסתיימה ב-25 בנובמבר 2018, במהלכה התקיימו 21 מרוצים.
לואיס המילטון זכה באליפות הנהגים בפעם השנייה ברציפות ובפעם החמישית בסך הכל. בכל השווה את הישגו של חואן מנואל פנג'יו. קבוצת מרצדס זכתה באליפות היצרנים בפעם החמישית בתולדותיה.
קבוצת פורס אינדיה נקלעה במהלך העונה לבעיות כלכליות, החלה בהליך של פשיטת רגל ונאלצה להפסיק את פעילותה באליפות ולאבד את כל הנקודות שצברה באליפות היצרנים. קבוצת משקיעים בראשות לורנס סטרול רכשו את הקבוצה והקימו אותה מחדש אתחת השם "רייסינג פוינט פורס אינדיה" שהצטרפה לאליפות בגרנד פרי בלגיה.
רשת נטפליקס, בשיתוף עם קבוצת פורמולה 1 ליוו במהלך העונה את הקבוצות והפיקו את הסדרה דוקומנטרית "" שעלתה לשידור במרץ 2019.
דירוג האליפות.
הניקוד באליפות מחולק בהתאם למפורט בטבלה הבאה:
פרס קלינגה
פרס קלינגה (באנגלית: Kalinga Prize) הוא פרס המחולק על ידי אונסק"ו מאז שנת 1952 לאישים שתרמו לפופולריזציה של המדע והנגשת ידע מדעי לקהל הרחב.
זוכי הפרס הם אישים אשר השתמשו באמצעי תקשורת, ספרים, סרטים, הרצאות, שידורי רדיו וטלוויזיה, להנגשת הידע המדעי לקהל הרחב והדגשת חשיבות המדע לקידום האנושות. רבים מהזוכים היו מדענים, אולם היו גם עיתונאים, מורים וסופרים שזכו בפרס.
הפרס מחולק מדי שנה. בשנים זוגיות הוא מחולק בניו דלהי ובשנים אי זוגיות הוא מחולק בחגיגות יום המדע העולמי. מועמדים לפרס מוצגים על ידי המדינות החברות באונסק"ו, כאשר כל מדינה רשאית להמליץ על מועמד אחד לקבלת הפרס. הזוכה נבחר על ידי מנכ"ל אונסק"ו על פי המלצת ועדה מייעצת בת ארבעה חברים, הכוללת שלושה נציגים של המדינות החברות באונסק"ו על פי חלוקה גאוגרפית, ונציג של קרן קלינגה.
טתיס (ירח)
טתיס (המכונה גם שבתאי III) הוא ירח בגודל בינוני של שבתאי שקוטרו 1,060 ק"מ. ירח  זה התגלה על ידי ג. ד. קאסיני ב-1684, והוא קרוי על שם הטיטאנית תטיס מהמיתולוגיה היוונית.
לטתיס צפיפות נמוכה של 0.98 גרם/ס"מ3, הצפיפות הנמוכה ביותר מבין כל הירחים הגדולים במערכת השמש, דבר המעיד על היותו עשוי קרח ברובו.
פני השטח של טתיס בהירים מאוד, והוא השני בבהירותו מבין הירחים של שבתאי, לאחר אנסלדוס.
פני השטח של טתיס זרועים במכתשים רבים, ובמספר רב של שברים גאולוגיים/גראבן. מכתש הפגיעה הגדול ביותר הוא מכתש אודיסאוס שקוטרו כ-400 קילומטרים. הגראבן הגדול ביותר הוא שבר איתקה שרוחובו כ-100 קילומטרים, ואורכו למעלה מ-2,000 קילומטרים.
חלק קטן מפני השטח של הכוכב הם מישורים שטוחים שנוצרו ככל הנראה מפעילות קריווולקנית.
כמו יתר ירחי שבתאי, טתיס נוצר מתוך ענן הגז השבתאי - ענן הגז והאבק שהקיף את שבתאי לאחר היווצרותו.
מספר גשושיות התקרבו לטתיס ובהן "פיוניר 11" (1979), "וויאג 'ר 1" (1980), "וויאג' ר 2" (1981), וכן מספר רב של פעמים על ידי "קאסיני" מאז 2004.
גילוי הירח ומתן שמו.
טתיס התגלה על ידי ג'ובאני דומניקו קאסיני בשנת 1684, יחד עם דיוני, ירח נוסף של שבתאי. קסיני גילה קודם לכן שני ירחים נוספים של שבתאי: יאפטוס בשנת 1671 וריאה בשנת 1672. קסיני השתמש לגילוי הירחים בטלסקופ אווירי שהקים בשטחי מצפה הכוכבים של פריז.
קסיני קרא לארבעת הירחים שגילה בשם "Sidera Lodoicea" - "הירחים של לואי" לכבודו של לואי ה-14, מלך צרפת.
בסוף המאה ה-17 אסטרונומים קראו לארבעת הירחים, וכן לירח טיטאן בשמות "שבתאי 1" עד "שבתאי 5" (לפי סידרם: טתיס, דיוני, ריאה, טיטאן ויאפטוס). לאחר שהתגלו הירחים מימס ואנקלדוס בשנת 1789 שונה המספור בהתאם, כאשר שני הירחים שהתגלו זכו לשמות "שבתאי 1" ו"שבתאי 2" והחמישה האחרים קודמו ונקראי "שבתאי 3" עד "שבתאי 7" בהתאמה.
השמות המודרניים של שבעת הירחים ניתנו על ידי ג'ון הרשל (בנו של ויליאם הרשל, מגלה מימס ואנקלדוס, בספרו משנת 1874, כאשר הוא נתן לירחים את השמות של הטיטאנים מהמיתולגיה היוונית - האחים והאחיות של קרונוס (הוא סטורנוס - שמו הלועזי של שבתאי).
טתיס נקרא על שם הטיטנית טתיס מהמיתולוגיה היוונית.
מסלולו של טתיס.
מסלולו של טתיס הוא במרחק של 295,000 ק"מ ממרכזו של שבתאי (4.4 פעמים קוטרו של שבתאי). נטיית המסלול היא 1°. האקסצנטריות של המסלול זניחה. טתיס נע בתהודה מסלולית עם מימס, אך זו אינה גורמית לאקסצנטריות של המסלול.
מסלולו של טתיס נמצא בתוך השדה המגנטי של שבתאי (המגנטוספרה של שבתאי).
טתיס נע במסלול משותף עם הירחים טלסטו וקליפסו, הנעים בנקודת לגראנז' L4 (60° לפני טתיס) ו- L5 (60° אחרי טתיס) על אותו המסלול.
מאפיינים פיזיים של טתיס (תיאור פני השטח).
טתיס הוא הירח ה-16 בגודלו במערכת השמש. קוטרו 531 קילומטרים. מסתוו של טתיס 2010 × 6.17 (0.000103 ממסת כדור הארץ), היינו פחות מ-1% ממסת הירח. צפיפותו של טתיס היא 0.98 גרם לסמ"ק, דבר המעיד על כך שהוא מורכב ברובו מקרח.
פני השטח של טתיס מחזירים אור גלוי יותר מכל גוף אחר במערכת השמש, האלבדו של טתיס הוא 1.229, דבר המעיד על כך שפני השטח של טתיס מכוסים קרח (ובשל כך פני השטח נראים חלקים באופן יחסי).
אאולוס אוויליוס פלאקוס
אאולוס אוויליוס פלאקוס (בלטינית: Aulus Avilius Flaccus) היה פרפקט במצרים, שמונה על ידי הקיסר טיבריוס בסוף שנת 32 או תחילת שנת 33 לספירה.
הוא גדל עם בניה של בתו של אוגוסטוס קיסר ובשנים מאוחרות יותר היה חברו של טיבריוס.
תקופת שלטונו חופפת לפרעות נגד יהודי אלכסנדריה בשנת 38 לספירה. על פי תיאורים מסוימים, ובהם תיאורו של הפילוסוף היהודי פילון האלכסנדרוני, פלאקוס היה אחראי למעשי זוועה נגד היהודים במהלך המאורעות הללו.
בחיבורו "נגד פלאקוס", פילון כותב שפלאקוס התיר לאספסוף להציב פסלים של הקיסר קליגולה - שדרש שינהגו בו כבאל - בבתי כנסת יהודיים באלכסנדריה, שנחשבה התגרות חסרת תקדים. בהמשך, הוציא פלאקוס הודעה שבה כינה את כל היהודים "זרים" ובכך התיר לכל המעוניין להמשיך להשמיד את היהודים "כאילו היו שבויי מלחמה". פילון כותב שבתגובה להודעה, דחף האספסוף את היהודים מארבעה רבעים של העיר ודחס את כולם אל חלק קטן מאוד של רובע חמישי, כאשר המון העם פנה לביזה וחילק אותו כשלל במלחמה.
פלאקוס בסופו של דבר הודח מתפקידו והוגלה. הוא נאסר בסתיו 38 לספירה, ולאחר מכן גורש אל האי אנדרוס , שם הוצא לאחר מכן להורג בשנת 39 לספירה.
אוקו
הארווי פיירסטין
הארווי פיירסטיין
אליהו לנדא (ראש ישיבה)
הרב חיים אברהם אליהו לנדא (נולד בכ"ו בתמוז ה'תרצ"ח) הוא מראשי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד.
ביוגרפיה.