פעילותה של הבורסה מוסדרת בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, ורשות ניירות ערך מפקחת על פעילותה, כמו גם אוכפת את החוקים החלים על חברות ציבוריות. על מנת להיסחר בבורסה נדרשת חברה לעמוד בקריטריונים מסוימים הן בעת ההנפקה, והן בתקופת המסחר, קריטריונים אלה מעוגנים בתקנון הבורסה ובהנחיות הזמניות. תקנון הבורסה נועד לקבוע כללים לניהול תקין והוגן של הבורסה והוא מסמך המתעדכן באופן תכוף ובהתאם לשינויים בשוק ההון הישראלי.
רישום דואלי: חברות הרשומות גם בבורסות בחו"ל.
בשנת 2000 הוגדרו הקלות בחוק המסירות חלק מהרגולציה המוטלת על ידי חוק ניירות ערך מחברות הרשומות גם בבורסות זרות. חברות הנסחרות בבורסה מוכרת אחרת (רשימה סגורה של בורסות במדינות מתקדמות - NASDAQ, ב-New York Stock Exchange) NYSE), ב-NYSE MKT (לשעבר AMEX), ב-London Stock Exchange's Main Market) LSE) וב-High Growth Segment יכולות להירשם רישום דואלי מהיר לתל אביב תוך דיווח ורגולציה על-פי המתכונת הזרה, כאשר דרישות הרגולציה המקומיות עליהן מצומצמות. בנוסף, ההקלות הסדירו רישום של חברות הרשומות בישראל לרישום בבורסות מוכרות בחו"ל ואפשרו שינוי משטר דיווח בהתאם לכך.
לאור התעניינות הולכת וגוברת של חברות ישראליות גם ברישום למסחר בשווקים במזרח הרחוק, בהם סינגפור והונג קונג, בין בשל זיקה עסקית לשווקים אלה או בשל תפיסה לפיה מדובר בשוקי הון אטרקטיביים לגיוס, הגישה הרשות לני"ע הצעה אשר ביוני 2018 אושרה על ידי ועדת הכספים של הכנסת ולפיה תתאפשר הרחבת הסדר הרישום הכפול כך שיכלול שלוש בורסות נוספות: סינגפור, הונג קונג וטורונטו.
עמלות.
הבורסה גובה עמלות מחבריה על כל פעולה המתבצעת בה, בסך של כמה אלפיות אחוז מערך הנכס ברצף ועשרות אגורות ליחידת אופציית מעו"ף.
אזרחים המעוניינים לסחור בבורסה, עושים זאת באמצעות חברי הבורסה (הבנקים ובתי ההשקעות שצוינו), אשר גובים מסוחרים עם מחזורים נמוכים עמלה גבוהה בהרבה על שירותיהם. הבנקים גובים, בתעריפון ברירת המחדל שלהם (0.6%-0.8%), עמלה הגבוהה פי 100–200 מעמלת הבורסה למשקיעים דרכם. ניתן בדרך כלל לקבל הנחה של עשרות אחוזים מהתעריפון הבנקאי בבקשה בלבד, גם ללא מחזורים משמעותיים (לכ-0.2%-0.3%). חברים שאינם בנקים, קרי בתי ההשקעות גובים מסוחרים בעלי היקף מחזורים נמוך עמלה נמוכה יותר (כ-0.1%), של כפי 20 בלבד.
סוחרים פרטיים ומוסדיים עם היקף מסחר משמעותי, מקבלים הנחות ניכרות גם בבנקים וגם בבתי השקעות, באופן שעבור הסוחרים הגדולים מתקרב לתעריפון הבורסה.
נוסף על זאת, גובים הבנקים הישראליים מגוון עמלות שונות הקשורות לפעולות מול הבורסה, כגון דמי הפצה לקרנות נאמנות ו"דמי משמרת" שהיא עמלה ארכאית אשר מעטים מבתי ההשקעות ממשיכים לגבות. היא עומדת על 0.1-0.2 אחוזים שנתיים ומקורה בימים עברו, בהם היו ניירות הערך ניירות ממש, ונשמרו בכספת עבור לקוחות הבנק. בעולם דיגיטלי, ההצדקה לעמלה זו ברורה פחות, מרבית חברי הבורסה שאינם בנקים אינם גובים אותה מלקוחותיהם ואף הבנקים נוטים לוותר עליה עבור חלק מלקוחותיהם. הבורסה מפרסמת באתר האינטרנט שלה טבלת השוואת עמלות, המאפשרת השוואת מחירים בין עמלות המסחר השונות.
היסטוריה.
הבורסה לניירות ערך בתל אביב נוסדה בשנת 1953. עוד קודם לכן, החל בשנת 1935, התקיים מסחר בניירות ערך בארץ ישראל ולאחר מכן, במדינת ישראל, בבנק אנגלו-פלשתינה (לימים, בנק לאומי) המנדטורי. המסחר התנהל בבנק, במשרדו של מר מרדכי פנחס חסון – בנקאי ישראלי, ממקימי לשכת החליפין לניירות ערך ומנכ"ל בבנק לאומי. במשרד ששימש כבורסה. המסחר היומי במסגרת "לשכת החליפין לניירות ערך" ארך שעה בלבד. בין הוגי הרעיון היו בנקאים עולי גרמניה כמקס קולנשר ואחיו ליאו.
החברות הנסחרות בבורסה.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 היה היקף הפעילות של הבורסה מצומצם ונסחרו בו, בשנת 1965, 80 חברות בלבד. נכון לפברואר 2022, נסחרות בבורסת תל אביב 545 חברות בשווי שוק כולל של 837 מיליארדי שקלים.
ירידת מחזורי המסחר (2007–2012).
קיימים מספר גורמים אשר הביאו לירידת מחזורי המסחר בבורסה בתל אביב ממחזור השיא בשנת 2007 ועד השפל הרב-שנתי בשנת 2012. הגופים המקצועיים (הבורסה עצמה, רשות ניירות ערך, משקיעים מוסדיים) חלוקים ביניהם באשר לסיבות המרכזיות לירידה זו ולדרכי הטיפול המועדפות בה. מספר התפתחויות בשוקי ההון בישראל ומחוצה לה, תרמו להגעה למצב זה:
על רקע גורמים אלו, מחזורי המסחר קטנו משמעותית החל מסוף 2007. מחזור המסחר בניירות והמירים ירד משיא של 593.2 מיליארד ש"ח ב-2007 ל-265.1 מיליארד ש"ח ב-2012 ומחזור המסחר באופציות על מדד תל אביב 25 ירד מ-94,280 אלפי אופציות ב-2007 ל-57,397 אלפי אופציות ב-2012. מספר החברות הרשומות למסחר גם הוא קטן משמעותית משיא של 657 חברות בשנת 2008 ל-533 חברות בינואר 2013. עם זאת, המסחר באיגרות חוב ומק"מ עלה בתקופה זאת.
בחודש נובמבר 2014 פרסמה רשות ניירות ערך הצעה לשינוי מבנה הבורסה, לרבות הפיכתה לחברה למטרות רווח, מתוך מטרה לשפר את שקיפות פעולתה, את יעילותה, את הסחירות ואת שיתופי הפעולה עם בורסות אחרות בעולם.
עליית מחזורי המסחר משנת 2020.
מחזור המסחר היומי הממוצע בשוק המניות בשנת 2020 הסתכם בכ-1.9 מיליארד שקל ביום, גבוה בכ-35% מהמחזור הממוצע בשנים 2015–2019 (שהסתכם בכ-1.4 מיליארד שקל ביום). לעלייה במחזורי המסחר תרמה מגפת הקורונה העולמית, שהתפשטה בישראל החל בפברואר 2020, והביאה לעלייה חדה בתנודתיות במסחר בשווקים, וליציאה ממשבר הקורונה וחזרת המשק לצמיחה חיובית חדה בשיעור של כ-8.2% מהתמ"ג בשנת 2021 לאחר התכווצות הפעילות במשק בכ-2.2% בשנת 2020.
העלייה במחזורי המסחר התגברה ברבעון הראשון של 2022 בהשפעת גורמים רבים, בראשם: ציפיות להעלאת הריבית במשק על מנת לבלום את המשך התגברות האנפלציה זאת בדומה לבנקים מרכזיים בעולם, ופלישת רוסיה לאוקראינה ב-24 בפברואר 2022 – לחימה שעשויה להביא להתגברות האינפלציה לצד האטה בצמיחה העולמית. מחזור המסחר היומי שהסתכם בכ-2.6 מיליארד שקל ברבעון הראשון של 2022 היה גבוה בכ-38% מהמחזור בשנים 2021-2020 וגבוה בכ-3% ממחזור השיא שנרשם בשנת 2007.
צמיחה במספר חשבונות הריטייל אצל כל חברי הבורסה המקומיים בשנת 2020.
הריטייל הישראלי הסתער במהלך שנת 2020 על שוק ההון הישראלי ופתח חשבונות חדשים בקצב גבוה משמעותית לעומת 2019, בקרב כל חברי הבורסה. כ-141,000 חשבונות חדשים נפתחו על ידי הציבור הרחב במהלך שנת 2020, לעומת כ-98,000 חשבונות חדשים בשנת 2019, צמיחה של כ-44%. חברי הבורסה שאינם בנקים בלטו בקצב רכישת הלקוחות החדשים, עם קפיצה של כ-170% לעומת שנת 2019. בקרב הבנקים הייתה עלייה של כ-36% בשנת 2020 לעומת התקופה המקבילה אשתקד. גם בשנת 2021 מספר החשבונות גדל ועמד על כ-140,000.
רפורמת המדדים.
בתחילת 2017 ערכה הבורסה רפורמה מקיפה במדדי הניירות הערך הנסחרים בה והקמת מדדים חדשים. בין השינויים העיקריים ברפורמה, הורחב מספר המניות הנכללות בכל מדד והופחתה תקרת המשקל של מניה במדד. למשל, מדד תל אביב 25, שנחשב למדד הדגל של הבורסה הורחב מ-25 מניות ל-35 מניות, ושמו שונה בהתאם למדד תל אביב 35. המשקל המקסימלי למניה במדד הופחת מ-10% ל-7%. מטרת הרפורמה היא בין היתר הקטנת הריכוזיות במדדים. היות שלמעלה מ-70% ממשקל המדד נבע מכעשר מניות בלבד, כשאחת מהן שינתה ערכה בחדות המדד הגיב בחריפות ולכן נחשב ריכוזי מדי.
במסגרת הרפורמה נוצרו מדדים חדשים במטרה להעלות עניין משקיעים בבורסה ולהגדיל את הפעילות בה. המדדים החדשים הם ת"א-BlueChip15Price, ת"א-SME150 ות"א-רימון.
בשנת 2021 הושקו מדדים חדשים נוספים כמו מדד הקלינטק, מדד רשתות שיווק, מדד ת"א-125 נק' ו-4 מדדי אג"ח חדשים.
ראשי הבורסה.
מנכ"לים:
יושבי ראש:
מדדי הבורסה.
במניות ישנם, לאחר הרפורמה בתחילת 2017 שני מאגרי מניות. מאגר רימון הוא הבכיר מביניהם ומכיל כ-230 מניות המתאימות לשימוש כנכסי בסיס לנגזרים. מניות אלו בעלות שווי גבוה יותר ותנאי סף נוקשים יותר ביחס להחזקות ציבור. מאגר תמר מכיל גם מניות קטנות יותר וכן מניות עם החזקות ציבור נמוכות.
מדדי מניות ענפיים.
נוסף על אלה, קיימים מדדים נוספים לפי שווי שוק, מדדים ענפיים נוספים ומדדי אג"ח ממשלתי.
משכן הבורסה.
בשנת 1960 עברה הבורסה למשכן עצמאי, ב"פסאז'" ברחוב אלנבי 113 בתל אביב. בפברואר 1983 עברה הבורסה למשכנה ברחוב אחד העם 54, תל אביב. בשנת 2001 נחנך בבניין הבורסה מרכז המבקרים הממוקם באולמות המסחר ההיסטוריים. במרכז התקיימו ביקורים לימודיים, כנסים ואירועים בנושא שוק ההון.
ב-24 ביולי 2014 עברה הבורסה לניירות ערך למשכנה החדש בקרן הרחובות מונטיפיורי ואחוזת בית בתל אביב, בצמוד למגדל שלום מאיר. מתחם הבורסה מתפרש על פני מגרש בן דונם וחצי, שנרכש על ידה בשנת 2007 במחיר של 58 מיליון ש"ח. תהליך הבנייה ארך חמש שנים. הבניין משתרע על שטח של 22.6 אלף מטרים רבועים, מתנשא לגובה של 60 מטרים ומונה 14 קומות. היחס בין מספר הקומות לגובה אינו סטנדרטי, משום שהבניין כולל קומות בעלות תקרות גבוהות, כגון קומת הכניסה המתנשאת לגובה של 10 מטרים.