באליפות ישראל שנערכה בשנת 1975 זכה ברנר ב-3 מדליות אישיות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.4 שניות, לפני ערן תיבון מהפועל מטה יהודה (57.6 שניות) ואמנון קראוס (58.0 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:04.2 דקות, לפני נדב בטשא מהפועל גוש זבולון (2:06.7 דקות) וניר שמיר מהפועל גבעת חיים (2:08.4 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:36.7 דקות, אחרי נדב בטשא (4:22.9 דקות) וישי ורדי מהפועל בית קמה (4:29.6 דקות).
בתחרות שחייה שנערכה בלונג ביץ' שבקליפורניה במרץ 1976 קבע ברנר שני שיאים ישראלים חדשים, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.05 שניות ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.4 דקות.
הוא שיפר את שיאיו הישראלים והעמיד אותם במשחה ל-100 מטר בתוצאה של 54.50 שניות ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:00.65 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוקטובר 1976 זכה ברנר ב-5 מדליות, 4 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.4 שניות, לפני ניר שמיר מהפועל גבעת חיים (55.56 שניות) ואמנון קראוס (57.2 שניות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:53.6 דקות), במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (8:46.9 דקות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (4:24.5 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי, בתוצאה של 2:03.1 דקות, אחרי ניר שמיר שקבע שיא ישראלי חדש לגילאי 18 בתוצאה של 2:02.9 דקות ולפני נדב בטשא (2:04.6 דקות).
איש עסקים.
לאחר פרישתו משחייה תחרותית הפך ברנר לאיש עסקים, והיה סמנכ"ל חברת מב"ע, ששלטה ברסקו וכן ניהל עם אביו את אטלנטיק - חברה לדיג וספנות.
בסוף שנות ה-80 ייסד ברנר יחד עם אהרון אחיעז את קבוצת קמור ושימש יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל שלה. קבוצת קמור הייתה חברת השקעות שפעלה בתחומי הפיננסים, הנדל"ן, המזון המהיר והרכב. מרכז הרווח העיקרי של החברה היה חברת קמור רכב, יבואנית ומשווקת מכוניות ב.מ.וו בישראל. בנוסף, החברה החזיקה כ-40% מרשת המזון המהיר ברגר קינג וכ-50% מחברת "סהר ניירות ערך".
סהר התמחתה בין השאר במימון חוץ בנקאי בתחום הליסינג ובעמילות מכס. לימים פוצלה פעילותה לשתי זרועות, האחת בתחום ניירות ערך והשנייה בתחום ההשקעות. עסקי ניירות הערך של סהר שפוצלו לחברה בת נמכרו לבסוף לחברת גמול (ונקראו "גמול סהר"), ועסקי ההשקעות שפעלו בשם "סהר אינווסטק", וכללו גם השקעות בחברות הייטק, נמכרו ב-2001 לעופר הירשזון, בנו של השר לשעבר אברהם הירשזון.
ניירות הערך של חברת "קמור" נסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב. חברת הבת, "קמור מוטורס", נציגתה של חברת BMW בישראל, נמכרה ב-2011 לדלק מוטורס. במרץ 2013 נכנסה "קמור" להקפאת הליכים ובמאי 2013 נכנסה לפירוק.
חיים אישיים.
ברנר היה נשוי לשחקנית סמדר ברנר בשנים 1975-1985 (כיום דישון). בתם שירלי ברנר, אף היא שחקנית קולנוע. לאחר גירושיו מסמדר נישא בשנית.
תארים והישגים.
בשנת 2009 נבחר ברנר להיות נושא הלפיד בטקס פתיחת משחקי המכביה השמונה-עשרה.
XSS (אנגלית: Cross Site Scripting) היא התקפה נגד גולש אינטרנט, המנוצלת באמצעות פגיעות ביישומי אינטרנט ומאפשרת לתוקף להזריק סקריפט זדוני שמטרתו לרוץ בדפדפנים של משתמשי מערכת אחרים.
בעת הרצת הקוד יוכל התוקף לבצע פעולות בשמו של המשתמש בשירות על ידי ניצול מגבלות בפרוטוקול HTTP ואף לגנוב את מזהה המשתמש.
רקע.
בעבר, עם תחילת השימוש בשפת JavaScript (ובתסריטי צד לקוח בכלל), הובן לראשונה כי יש סכנה כאשר המשתמש מריץ קוד שנשלח אליו על ידי שרת אינטרנט. אחת מהבעיות המרכזיות הייתה שלקוד זה הייתה גישה לכל החלונות הפתוחים של הדפדפן, ולכן אתר אינטרנט זדוני יכול היה לנסות לגנוב מידע שהמשתמש הכניס לאתרים אחרים שבמקרה היו פתוחים באותו זמן בחלונות אחרים של הדפדפן. על מנת לתקן בעיה זו, פותחה בדפדפני אינטרנט מדיניות "אותו המקור" (same origin policy). במסגרת מדיניות זו, קוד שנשלח על ידי שרת אינטרנט יכול היה לגשת רק למידע שמקורו באתרים מאותו שם תחום ועל גבי אותו פרוטוקול. כך, אתרי אינטרנט זדוניים יכלו לגשת רק למידע שהם עצמם יצרו.
באופן כללי, פרצות XSS לרוב מנוצלות על מנת לעקוף מדיניות זו. ניצול הפרצות מורכב ממציאת דרכים להזריק קוד זדוני לעמודים השייכים לתחומים אחרים, ועל ידי כך לתת למנצל הפרצה גישה למידע רגיש של אתרים אלו.
סוגי XSS.
ניתן לחלק את פרצות ה- XSS לשלושה סוגים.
XSS Reflected.
פרצת XSS זמנית (נקראת גם Reflected) היא הסוג הנפוץ ביותר של פרצות XSS. כאשר דף אינטרנט משתמש בקלט מהמשתמש בייצור עמוד HTML דינמי, ולא מוודא שאין קוד זדוני בקלט זה, האתר עלול להיות פגיע לפרצת XSS זמנית.
הדוגמה הנפוצה ביותר למצב כזה היא מנועי חיפוש. לרוב, מנוע חיפוש יציג את המחרוזת שהמשתמש ביקש לחפש בתוצאות החיפוש. אם מחרוזת זו מכילה קוד זדוני ומנוע החיפוש לא מסיר אותו לפני ההצגה של התשובה, הקוד יהיה חלק מעמוד התשובה של המנוע.
במבט ראשון פרצה זו לא נראית מסוכנת למדי, מכיוון שלכאורה המשתמש יכול להשפיע אך ורק על עמודים שאותם הוא עצמו רואה. אולם, עם מעט הנדסה חברתית האקר יוכל לשכנע משתמש תמים לגשת לכתובת של אתר מוכר לו, כאשר הכתובת תזריק קוד זדוני לעמוד התוצאות, ובכך תתן להאקר שליטה מלאה על התוכן של עמוד זה.
XSS Stored.
פרצת XSS קבועה (נקראת גם Stored או Second-order) מהווה את הסוג המסוכן ביותר של פרצות XSS. הפרצה לרוב תימצא באתר המאחסן באופן תמידי קלט ממשתמש מסוים, בלי לוודא שהקלט לא מכיל קוד זדוני, ולאחר מכן מציג תוכן זה למשתמשים אחרים. דוגמה קלאסית לאתר כזה היא פורום המאפשר למשתמשים בו להציב הודעות הניתנות לצפייה על ידי שאר המשתמשים. האקר המציב הודעה המכילה קוד זדוני, יוכל למשל לגנוב את נתוני האימות של כל המשתמשים הצופים בהודעה, ולהתחזות אליהם לאחר מכן.
XSS DOM.
פרצת XSS מקומית (נקראת גם DOM Based XSS) קיימת לרוב בסקריפט צד לקוח אשר משתמש בקלט כדי לייצר עמוד HTML, בלי לוודא כי קלט זה אינו מכיל קוד זדוני. לדוגמה, קוד JavaScript אשר מקבל כתובת אינטרנט כקלט, ומשתמש בה לייצור עמוד HTML, בלי לוודא שהכתובת עצמה אינה מכילה קוד, יכיל פרצת XSS מקומית.
תרחישי ניצול אפשריים.
השמות בתרחישים לקוחים מתוך השמות הסטנדרטיים לתרחישי אבטחה
דוגמאות לניצול של פרצות XSS.
ניתן למצוא באינטרנט מאות דוגמאות של ניצול פרצות XSS. להלן מספר דוגמאות בולטות.
הגנה מפרצות XSS.
הגנה אמינה מפרצות XSS דורשת קידוד של כל תגי ה- HTML המיוחדים הקיימים במידע שעלול להכיל קוד זדוני (למשל כזה המגיע מהמשתמש). לרוב פעולה זו מתבצעת לפני ההצגה עצמה של התוכן, ולשפות תכנות רבות יש ספריות המספקות שירות זה. (נקרא בהקשר הזה לרוב "quoting" או "escaping").
לדוגמה, נניח שהמשתמש הכניס את המחרוזת הבאה:
קידוד נכון של המחרוזת יהפוך אותה לצורה הזו:
הצורה המקודדת תיראה בתוך עמוד HTML בדיוק כמו המחרוזת שהמשתמש הכניס, אולם הקוד (שבמקרה זה מקפיץ חלון עם המחרוזת "XSS") לא ירוץ.
הבעיה הגדולה ביותר עם הגנה מפני פרצות XSS היא שהגנה בצורה המתוארת למעלה, למעשה מונעת מהמשתמש להכניס כל דבר שאינו טקסט פשוט אל תוך עמודי HTML. אם נדרש לאפשר למשתמש הכנסת תוכן מעבר לטקסט פשוט, יש להפריד בין תגי HTML חוקיים לכאלו שאינם חוקיים, ומשימה זו היא קשה הרבה יותר, מכיוון שכל מקרה דורש טיפול לגופו.
אלי פוקס
אלי (אליהו) פוקס (15 בינואר 1924 - 3 במרץ 1992) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי, אחד הכדורגלנים המובילים בשנות ה-40 וה-50 בישראל. על שמו נקראת קבוצת נערים ב' של מכבי תל אביב.
ביוגרפיה.
פוקס התגלה על ידי המאמן אגון פולק והחל לשחק במכבי תל אביב ב-1941. אחיו הצעיר, יונה, שיחק גם הוא בקבוצה. כשחקן כיכב פוקס, שהתנשא לגובה של 1.86 מטר, בתפקיד רץ (קשר), ואף היה הקפטן של הקבוצה שנים רבות וזכה עימה בחמש אליפויות וארבעה גביעים. כמו כן הופיע פוקס תשע פעמים במדי נבחרת ישראל בשנים 1948–1954, חלקם כקפטן הנבחרת.
בשנת 1954 עזב את מכבי תל אביב עקב סכסוך עם ההנהלה והמאמן ג'רי בית הלוי, והחל באימון, תחילה בתור מאמן-שחקן, במכבי חיפה, שבה השריש סגנון משחק התקפי ואטרקטיבי, עם רעיונות מודרניים לטקטיקה במשחק הכדורגל.
בשנת 1959 יצאה הודעה על מינויו למאמן נבחרת ישראל, אבל סמוך להמראה למשחק הידידות בוורוצלאב נגד נבחרת פולין הוחלט בהתאחדות לכדורגל למנות במקומו את היהודי-הונגרי גיולה מאנדי, שפוקס סירב לשמש כעוזרו.
לאחר תקופתו במכבי חיפה אימן מספר קבוצות בישראל, ביניהן הפועל קריית חיים,מכבי פתח תקווה,הפועל תל אביב, הפועל ירושלים,בית"ר תל אביב, הפועל אשדוד, הפועל עכו, מכבי נתניה, הפועל קריית שמונה (יועץ), הפועל באר שבע, מכבי שעריים, בני יהודה תל אביב,בית"ר ירושלים,קדצניה שנייה במכבי חיפה, ועוד קבוצות.
כמו כן, אימן פוקס גם בווסטיו אפולון ופורט אליזבת שבדרום אפריקה, באולימפיאקוס ניקוסיה ובאומוניה ניקוסיה שבקפריסין בהצלחה יחסית, כאשר בדרום אפריקה זכה באליפות ובקפריסין זכה באליפות וסגנות. כאשר ב-1960 הפסידה קבוצתו אמוניה ניקוסיה את התואר על חודה של נקודה בעקבות ערעור של קבוצת אנורתוסיס פמגוסטה, שזכתה במקומה באליפות. בנוסף הגיע פוקס בקפריסין לגמר גביע אחד עם אולימפאקוס.
כמו כן בסוף שנות ה-80 כתב טורים על ספורט בעיתון חדשות.
בשנת 1992 נפטר פוקס בגיל 68 מדום לב, במהלך עבודתו כאיש תחזוקה בחברת ארקיע, שם עבד לאחר הפרישה מחיי הכדורגל.
אה&quot;מ פרינס אוף ויילס (53)