בשנת 2010 הסך הכולל של החלב שיוצר במדינה עמד על 1,304 מיליון ליטר חלב, וב-2012 כ-1,410 מיליון ליטר חלב.
כ-60% מתנובת החלב הארצית באים מלמעלה מ-180 משקים שיתופיים - קיבוצים ומושבים שיתופיים. לאלה יש עדרים גדולים, המונים כל אחד בממוצע 300 פרות חולבות. כ-38% מתנובת החלב הכללית מיוצרים בכ-1,400 משקים משפחתיים, המצויים בתוך כ-135 מושבים.
דיג וחקלאות ימית.
מאז ומעולם היה הדיג גורם כלכלי חשוב בארץ ישראל. עם הקמת המדינה חלה פריצה משמעותית בתחום הדיג בארץ. הוקמו קואופרטיבים לדיג על ידי דייגים מעוזבי הקיבוצים. חברת "נחשון" ההסתדרותית חידשה את פעולתה, שיפצה ספינות מודממות ורכשה ספינות חדשות. מחלקת הדיג שהוקמה במשרד החקלאות רכשה ספינות מכמורת בהולנד, דנמרק ואנגליה ובשנת 1954 כבר פעלו בחופי הארץ 28 ספינות עבור הקיבוצים שדות ים, מעגן מיכאל, נווה ים וסער, המושבים מכמורת ודור וכמה קואופרטיבים.
דיג מסחרי במזרח הים התיכון היה בעבר המקור העיקרי לדיג בארץ ישראל, אך הוא ירד באופן משמעותי עקב הידלדלות מאגרי דגים, וכיום האספקה של דגים טריים בישראל תלויה כמעט לחלוטין בחקלאות ימית. דגים מהכנרת כוללים אמנון הגליל, קרפיון כסוף, קרפיון העשב, ברמונדי, קיפון בורי, בורי אפור ועוד.
דיג במים מתוקים מתבצע בכנרת בכמויות קטנות יותר. עם זאת, מנתוני אגף הדיג עולה כי בעשור הראשון של המאה ה-21, ובייחוד בשנים 2007–2008 ירדה כמות הדגים בעלי הערך המסחרי בכנרת, בעיקר זו של האמנון בעשרות אחוזים מדי שנה. כך, בשנת 2008 נידוגו בכנרת 224 טונות בלבד לעומת 2,163 טונות בשנת 1998, שהיא ירידה של כ-90%. להערכת רוב אנשי המקצוע הירידה נגרמת בשל הקורמורנים - עופות בר נודדים - שניזונים ממנה.
כיום טכנולוגיה חלוצית נמצאת בשימוש לגידול דגים באגמים מלאכותיים במדבר הנגב. מדענים ממרכז בנג'יס לחקלאות מים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב גילו שהמים המעט מלוחים במדבר יכולים לשמש לחקלאות שדה, חקלאות ימית ולשילוב של שניהם. מחקר זה הוביל לגידול דגים, שרימפס וסרטנים בנגב.
ישראל, הענייה במים מתוקים-שפירים, הייתה אחת המדינות הראשונות בחלק זה של העולם שהחלה לנצל מי ים לגידול מיני דגים ויצורים ימיים אחרים בעלי ערך חקלאי-כלכלי. תחילת החקלאות הימית בישראל הייתה כבר בתקופת היישוב בשנות עשרים של המאה העשרים שהתפתחה מדיג לגידול דגים במים מתוקים בבריכות ומכלים ביבשה, לא באגמים. בשנת - 1970, במסגרת "החברה לחקר ימים ואגמים בע"מ" (חיא"ל), הוקם באילת "מרכז לאומי לחקלאות ימית" (מלח"י). המרכז עוסק בפיתוח טכנולוגיית חקלאות ימית בבריכות ביבשה. שם, מנוצלים מי הים לגידול זני דגים ואצות, צדפות, סרטנים וקיפודי ים.
פירות וירקות.
ישראל היא אחת מהיצרניות והמייצאות המובילות בעולם בפירות הדר. פירות אלו כוללים תפוזים, אשכוליות, קלמנטינות ופומלית, שהיא הכלאה של אשכולית ופומלו שפותחה בארץ.
יותר מארבעים סוגים של פירות גדלים בישראל. ומלבד ההדרים, הם כוללים אבוקדו, בננות, תפוחים, דובדבנים, שזיפים, נקטרינות, ענבים, תמרים, מיני קקטוסים, אפרסמונים שסקים ורימונים. ישראל היא היצרנית המובילה של השסק לאחר יפן.
בשנת 1973, שני מדענים ישראלים, חיים רבינוביץ ונחום קידר מן הפקולטה למדעי החקלאות של האוניברסיטה העברית, פיתחו מגוון זנים מיוחדים של עגבניות - המבשילות בקצב איטי יותר מאשר עגבניות רגילות באקלים חם. צוות החוקרים הצליח, באמצעות הכלאות עם זני מאכל מקובלים לטפח זנים בעלי חיי מדף הארוכים ביותר בעולם, המאפשרים לקטוף את הפרי בעודו בשל ועשיר בטעם. הפרי נשאר מוצק וטרי במשך שבועיים-שלושה, ללא כל צורך בקירור.
גילוי זה שינה את פני כלכלת החקלאות הישראלית, וזרעי העגבניות מהזנים שפותחו בישראל הם מענפי הייצוא החשובים של החקלאות בישראל. כמות העגבניות למאכל המיוצרת בשנה בארץ מגיעה ליותר מ-140,000 טון, וכמות העגבניות לתעשייה היא כפולה מכך. חלק ניכר מהגידול נעשה בחממות, מזני מכלוא שפותחו בישראל. מלבד זאת, הייתה לפיתוח הזן השפעה עולמית בכך שאיפשר ייצור בקנה מידה גדול יותר מאשר בעבר מבלי לחשוש לקלקול והרקבה. בעבר, חקלאים נאלצו להשליך כ-40 אחוזים מתוצרתם.
פרחים.
עד לפני כ-30 שנה חקלאות הפרחים בישראל התמקדה רק בשוק המקומי, והגידולים השתרעו על שטחים קטנים יחסית של כמה עשרות דונם. בעקבות מחקרים שנעשו, הפך גידול הפרחים לענף היצוא הראשון של מוצרי חקלאות טריים בישראל. כיום ישראל מייצרת כמויות עצומות של פרחים ליצוא. יצוא הפרחים בשנת 2000 עלה על 50 מיליון דולרים. הגידולים הנפוצים ביותר הם מינים שונים של פרחי שעווה, ואחריהם ורדים, אשר גדלים על 214 דונם של קרקע. מלבד זאת בולטים הציפורן, הגרברה והגיפסופילה, בנוסף לפרחים המועדפים במערב כמו חבצלות, ורדים, וצבעוניים. עובדות אלו הופכות את ישראל לשחקנית מרכזית בתעשיית הפרחים העולמית, ובמיוחד כספקית של פרחים אירופיים מסורתיים בחודשי החורף, וכיום נחשבת ישראל ליצואנית הפרחים השלישית בגודלה בעולם.
תערוכות חקלאות.
תערוכת אגרו ישראל - יבול שיא היא התערוכה הגדולה ביותר המתקיימת בצפון, בעין חרוד, במקביל לתערוכה נערך כנס ובו מוצגים מחקרי השנה האחרונה בתחום החקלאות.
תערוכת אגרומשוב ("Agro mashov"; עד 2008) היא תערוכה בינלאומית שנתית לחקלאות לצד ועידה, המתקיימת בגני התערוכה בתל אביב. התערוכה הוקמה בשנת 1991, ומוצגים בה תוצרת חקלאית, טרקטורים, כלים חקלאיים, זרעים, השקיה, חממות ועוד.
תערוכת אגריטק מתקיימת בישראל אחת לשלוש שנים. יעודה הוא הצגת טכנולוגיות חקלאיות ישראליות ובינלאומיות.
תמיכה ממשלתית ייחודית בחקלאות.
במדינת ישראל קיימת תמיכה ממשלתית ייחודית בחקלאות, הבאה לידי ביטוי במגוון דרכים: מכסי מגן מיוחדים - במיוחד בענפי הלול והרפת, היתר לתאם מחירים בין החקלאים השונים (כלומר, העדר איסור על קרטל) בניגוד לתחומים אחרים במשק, מניעת תחרות בענף הלול - באמצעות הקצאת מכסות לבעלי לולים, סובסידיה, מחירי מים מופחתים, השתתפות ממשלתית בביטוח מפני נזקי טבע, והקלות במיסוי.
לצד אלו קיים משרד ממשלתי מיוחד: משרד החקלאות ורמ"י וקק"ל נוקטות מדיניות של החכרת קרקעות רבות בתנאי שישמשו עבור חקלאות בלבד.
על פי מדד PSE של ה-OECD, תמיכת ישראל בחקלאים עומדת על כ-10%, לעומת ממוצע של כ-20% תמיכה במדינות ה-OECD ובאיחוד האירופי.
טענות בעד ונגד תמיכה ממשלתית ייחודית בחקלאות.
עיקר הטענות בעד תמיכה ממשלתית ייחודית בחקלאות מתמקדות בחקלאות של גידולי שדה ובמרעה, ואילו הטענות העיקריות נגד תמיכה ממשלתית ייחודית בחקלאות מתמקדות בענפי הרפת והלול - בטענה שאין הצדקה לתמוך בהם יותר מאשר בענפי תעשייה אחרים.
בין התומכים בתמיכה ייחודית לבין המתנגדים, שורר ויכוח אם החקלאות בישראל תורמת מבחינה סביבתית, או שנזקיה עולים על התועלת. ביחס לטענות שמצדיקות תמיכה ייחודית בחקלאות מכיוון שהחדשנות הישראלית בתחום תורמת לישראל גם מבחינה כלכלית וגם מבחינה בינלאומית - המתנגדים משיבים שאותן תחומים המתאפיינים בחדשנות טכנולוגית ייחודית עומדים בזכות עצמן, ואינן זקוקים לתמיכה ממשלתית.
Cofacebdi
הסמ&quot;ג
קווין דויל (שחקן)
קווין דויל (באנגלית: Kevin Doyle; נולד ב-1960) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה.
דויל נולד בוונסברי שבלינקולנשייר. הוא מוכר מהופעותיו בסדרת הטלוויזיה "האגמים" בתפקיד ג'ון פאר, באופרת הסבון "קורוניישן סטריט", ובסדרת הדרמה "The Crimson Field". בסדרת הדרמה התקופתית "אחוזת דאונטון" שיחק דויל בתפקיד ג'וזף מולזלי, אחד המשרתים של הרוזן מגרנת'הם.
דויל הרבה להופיע בתיאטרון בהפקות רבות, בהן עשר מחזות עם הלהקה השייקספירית המלכותית.
מכון ירושלים לדיינות
מכון ירושלים לדיינות הוא ארגון המאגד מספר פעילויות ומוסדות ביניהן כולל אברכים "אוהל יוסף", בית דין לממונות "נתיבות חיים" בהכוונת הרב נפתלי נוסבוים, "בית הוראה" עבור המעוניינים להיוועץ בעניינים הלכתיים, תפעול אתר "דין", מכון מחקר תורני, ועוד. בראש המכון עומדים הרב יוסף פליישמן, אב בית דין "נתיבות חיים", והרב אשר פלג, המכהן גם כדיין.
כולל האברכים ממוקם צמוד לבית הדין, על מנת להכשיר את האברכים הלומדים בו להוראה, כחלק מפעילות זו, אברכים מהכולל משתתפים בחלק מהדיונים כשימוש והנחשבים שביניהם אף יושבים כדיינים בהרכבים השונים.
משרדי המכון נמצאים בירושלים אך למכון שלוחות נוספות כמו הכולל לדיינות שבקריית יערים.
המכון גם מוציא לאור ספרי הלכה, מהמפורסמים שבהם היא סדרת הספרים "עומקא דדינא". וכן עלון בשם "עלון המשפט" שבו נידונים נושאים שונים בחושן משפט.
אתר דין.
באתר "דין", רבני האתר מספקים מענה הלכתי לכל דורש, במגוון שפות, בכל תחומי ההלכה: דיני ממונות, הלכות אישות, כשרות המזון, שמירת שבת, שימוש במכשירים ואביזרים טכנולוגיים ועוד. השאלות ממוינות לפי נושאים, ונשלחות לרבנים המומחים בתחומן. כאשר נשלחות למערכת האתר שאלות מורכבות ביותר הדורשות מאמץ מחקרי מרוכז, רבני האתר נועצים בפוסקים חשובים ומדענים רלוונטיים, ומפרסמים את התשובות עם ריכוז של עיון הלכתי, ועם הפניות למקורות השונים, עבור ציבור הקוראים.
השאלות והתשובות נאספות באתר, וכך נרקם מאגר הלכתי, המכיל עשרות אלפי תשובות הלכתיות.
בנוסף האתר מכיל מאגר פרסומי מאמרים הלכתיים מקיפים בנושאי אקטואליה שונים.