בנוסף לארגון Human Rights Watch, אמרה פאולה אטלבריק, מנכ"לית הועד הבינלאומי לזכויות הומואים ולסביות, כי "זה לא היה מקרה הומוסקסואלי". אטלבריק גם אמרה שהיא מוטרדת גם מן השפה הטעונה בה משתמשות כמה קבוצות למען זכויות להט"בים על מנת לגנות את ההוצאות להורג, והצביעה על הצהרתו של פיטר טאצ'ל, "זהו רק המקרה הברברי האחרון של האסלאמיסטים-פאשיסטים באיראן".
הן שוודיה והן הולנד הגיבו לדיווחים אודות ההוצאות להורג שנערכו במשהד והודיעו כי יפסיקו לאלתר את הסגרות לאיראן של להט"בים המבקשים מקלט מדיני. כמו כן, הודיעה שמשרד החוץ שלה יחקור את היחס כלפי הומואים ולסביות באיראן. ארגוני זכויות אדם בארצות הברית, בריטניה ורוסיה קראו גם הם למדיניות דומה.
במרץ 2006 הציעה ריטה ורדונק, שרת ההגירה ההולנדית, להפסיק את ההקפאה של גירוש מבקשי מקלט הומוסקסואליים לאיראן, בטענה כי "עכשיו ברור כי אין שאלה של הוצאות להורג או גזר דין מוות רק על בסיס העובדה כי הנאשם הוא הומו", והוסיפה כי הומוסקסואליות מעולם לא הייתה האשמה העיקרית נגד אנשים. אולם תחת לחץ פרלמנטרי, ובהסתמך על עדויות של ארגונים, כולל ארגון Human Rights Watch, שעינויים של הומוסקסואלים באיראן נמשכים, היא נאלצה להאריך את ההקפאה על גירוש לשישה חודשים נוספים. בסוף שנת 2006, גם בשל שדלנות מטעם ארגוני זכויות אדם, כולל ארגון Human Rights Watch, הנהיגה הולנד מדיניות חדשה המקלה בנטל ההוכחה מצד פליטים איראנים התובעים לקבל מקלט.
סקוט לונג מארגון Human Rights Watch כתב כי "לסביות והומואים איראנים אינם הפשטות, המוגנות מפוליטיקה - או מטילים, אין לצמצם את חייהם לאג'נדה של זרים בעלי כוונות טובות מהמערב". הוא הוסיף, כשהוא מבקר את הטענות שהוא אינו תומך בהן, כי "אם אנחנו רוצים לאתגר את ממשלת איראן, אנחנו זקוקים לעובדות, יש מספיק הוכחות לעינויים ודיכוי, כך שאנחנו לא זקוקים לטענות על 'פוגרומים'".
ב-2006, יום השנה הראשון לתלייה במשהד, יזמה "!OutRage" יום של פעילות בינלאומית נגד הרדיפה ההומופובית באיראן, עם עצרות המתוכננות להתקיים באמסטרדם, ברלין, בריסל, שיקגו, פורט לודרדייל, פרנקפורט, לונדון, מרסיי, מקסיקו סיטי, מוסקבה, ניו יורק, סן דייגו, סן פרנסיסקו, סיאטל, סטוקהולם, טורונטו, ונקובר, וינה, ורשה, וושינגטון, וערים אחרות, עם דיונים המתוכננים להיערך בבית הנבחרים הבריטי. הפגנות אלה חידשו את המחלוקת באם הטענות אודות המקרה שהופצו על ידי "!OutRage" היו חסרות כל בסיס.
ניו יורק טיימס דיווח כי סוכנות הסטודנטים האיראנית לחדשות ISNA צילמה את ההוצאות להורג. וושינגטון פוסט דיווח כי תמונות של התליות נישאו על ידי מפגינים בעצרות ובהפגנות ביותר משני תריסר אירועים ברחבי העולם.
שימוש בתצלומי ההוצאות להורג.
בתצלומי ההוצאות להורג של אסגרי ומארחוני נעשו שימושים למטרות שונות: חרט וילדרס, פוליטיקאי הולנדי ימני, השתמש בהם בסרטו הקצר "פתנה"" כאזהרה על מה שיקרה להומואים בעתיד דיסטופי שבו המוסלמים שולטים בהולנד, והם הוצגו בצורה לא נכונה במדיה החברתית כפלסטינים, ולא כאיראנים, שנתלו בשל היותם הומוסקסואלים.
התצלומים הוצגו בפני נשיא איראן לשעבר, מחמוד אחמדינז'אד, במהלך ראיון שנערך ב-2008 והוא נשאל אם לדעתו "גברים הומוסקסואלים ולסביות צריכים למות באיראן?" אחמדינז'אד השיב: "לא, אין חוק להוצאתם להורג באיראן. או שהם היו סוחרי סמים או שהם הרגו מישהו אחר. מי שהרג מישהו אחר או מי שביצע מעשי אונס יכול להיענש על ידי הוצאה להורג. מעבר לכך, אפילו לא יודעים מי הם הומוסקסואלים, כך שאין לנו הוצאות להורג של הומוסקסואלים".
בארצות הברית, רפרודוקציות בשחור-לבן של התצלומים הובאו על ידי מפגינים לעצרת בכיכר דופונט שבוושינגטון, ונעשה בהן שימוש בלפחות 26 הפגנות אחרות ברחבי העולם, כך על פי אלו שארגנו אותן. לפני שנסגרה, חנות ספרות להט"ב "Lambda Rising" שבוושינגטון הציגה את התצלומים בחלון הראווה שלה.
זוכת פרס נובל לשלום שירין עבאדי, אירנית הידועה כפעילת זכויות האדם ומייסדת "Defenders of Human Rights Center" (ארגון איראני למען זכויות אדם), מחתה על הוצאתם להורג של קטינים. פיליפ קניקוט, חתן פרס פוליצר לביקורת, כתב ב-"וושינגטון פוסט" כי "אולי הדבר העצוב ביותר בתמונות האלו הוא שאף ארגון חדשות חשוב מחוץ לאיראן לא הצליח לחשוף את מה שבאמת קרה. ההשפלה האחרונה של חייהם הקצרים של הבנים הייתה שהם לא היו חשובים מספיק על מנת לעורר חקירה רצינית".
סוורפלי רדקרישנן
סוורפלי רדקרישנן (5 בספטמבר 1888 – 17 באפריל 1975) היה פילוסוף ופוליטיקאי הודי. שימש כסגן נשיא הודו הראשון בשנים 1952–1962, וכנשיא הודו השני בשנים 1962–1967. נחשב לאחד מגדולי הפילוסופים של הדת בהודו במאה ה-20. עבד באוניברסיטת קולקטה ובאוניברסיטת אוקספורד. נחשב לחוקר פורץ דרך בתחום חקר ההינדואיזם, הן בהודו והן במערב.
ביוגרפיה.
רדקרישנן נולד בשנת 1888 בדרום הודו הבריטית, ליד גבול אנדרה פרדש וטאמיל נאדו. התחתן בגיל 16 ובהמשך נולדו לו חמש בנות ובן. בשנת 1906 סיים תואר שני בפילוסופיה. בשנת 1918 מונה לפרופסור וכתב מאמרים רבים ובשנת 1920 פרסם את ספרו הראשון. בשנת 1938 נבחר להיות חבר באקדמיה הבריטית.
אחד מתפקידיו הפוליטיים הראשונים היה ייצוג הודו באונסק"ו החל משנת 1947, ובשנים 1949–1952 היה גם שגריר הודו לברית המועצות. בשנת 1949 נבחר לאספה המכוננת של הודו. בשנת 1952 נבחר לסגן נשיא הודו, ושימש בתפקיד זה כעשר שנים, עד שנבחר לנשיא הודו בשנת 1962. לרדקרישנן לא היה רקע פוליטי במפלגת הקונגרס הלאומי ההודי, ולא לקח חלק מרכזי במאבק נגד השלטון הבריטי.
עקמומיות גאודזית
עקמומיות גאודזית (formula_1; באנגלית: Geodesic curvature) של עקום נתון formula_2, בגאומטריה דיפרנציאלית, היא גודל המודד כמה רחוק העקום מלהיות מסילה גאודזית. בתוך יריעה נתונה formula_3, העקמומיות הגאודזית היא פשוט העקמומיות הרגילה של העקום הנח בה. לעומת זאת, כאשר העקום חייב להימצא בתוך תת-יריעה formula_4 של formula_3 (למשל, במקרה של עקומים על גבי משטח נתון), העקמומיות הגאודזית מתייחסת לעקמומיות של formula_2 "הנצפית" מתוך תת-היריעה formula_4 והיא שונה באופן כללי מהעקמומיות הנצפית של formula_2 ביריעה בה היא משוכנת (כלומר ב- formula_3). העקמומיות formula_10 של formula_2 כפי שנצפית ביריעה הגדולה יותר תלויה בשני גורמים: העקמומיות של תת-היריעה formula_4 בכיוון של formula_2 (העקמומיות הנורמלית formula_14), שתלויה רק בכיוון של העקום, והעקמומיות של formula_2 הנראית מתת היריעה formula_4 (העקמומיות הגאודזית formula_1). הקשר המתמטי בין אלו הוא formula_18. בפרט, לעקומים גאודזיים על formula_4 יש עקמומיות גאודזית אפס (הם "ישרים"), כך ש-formula_20, מה שמסביר מדוע הם נראים עקומים במרחב המקיף בו משוכנת היריעה.
מבחינה היסטורית, מושג העקמומיות הגאודזית קדם למושג היריעה, כך שקודם הוכח שהעקמומיות הגאודזית המוגדרת כ-formula_21 היא אכן גודל פנימי "שמור" של המשטח.
הגדרה מתמטית.
כדי לכמת את העקמומיות הגאודזית יש להתאים לכל נקודה על המשטח בנייה של בסיס אורתונורמלי כך ששני וקטורים שלו יפרשו את המישור המשיק למשטח בנקודה הספציפית, והווקטור השלישי יהיה הנורמל למשטח באותה נקודה. לאור ההתאמה הזאת, העקמומיות הגאודזית של עקום formula_2 בנקודה formula_23 מוגדרת כקצב הסיבוב של הווקטור המשיק לעקום מסביב לוקטור הנורמל למשטח formula_24, כאשר מתקדמים במהירות קבועה לאורך העקומה. הגדרה זאת כללית יותר מזו של עקמומיות של עקומה במישור ומכילה אותה; ההבדל החישובי נעוץ בכך שבעוד שבמישור וקטור הנורמל לא משנה את כיוונו, על גבי משטח כללי גם המשיק לעקומה וגם וקטור הנורמל משנים את כיוון ההצבעה שלהם במרחב.
דוגמה.
נניח ש-formula_4 היא ספירת היחידה formula_26 במרחב אוקלידי תלת-ממדי. העקמומיות הנורמלית של formula_26 היא זהותית אחת, ללא קשר לכיוון החתך. למעגלים גדולים יש עקמומיות formula_28, כך שיש להם עקמומיות גאודזית אפס, ולכן הם עקומים גאודזיים. ל-"מעגלים קטנים" בעלי רדיוס formula_29 יש עקמומיות formula_30 ועקמומיות גאודזית formula_31. באופן כללי, בגאומטריה הלא אוקלידית שמתקיימת על פני משטחים עקומים, עקומים בעלי עקמומיות גאודזית קבועה שונה מאפס ניתנים למידול כמעגלים.
הספר עץ המוצצים
חברות תעופה ויעדי טיסה מנמל התעופה בן-גוריון
נמל התעופה בן-גוריון הוא שער הכניסה האווירי הראשי של מדינת ישראל. מאז שנות התשעים הנמל שופץ והוגדלה הקיבולת שלו על מנת שיוכל לעמוד בגידול היקף הנוסעים העוברים בו. בעקבות הסכם "שמים פתוחים" בין ישראל והאיחוד האירופי, הותר לחברות תעופה מהאיחוד האירופי לפתוח קווי טיסה ישירים לישראל ללא הגבלה. ההסכם הביא לגידול משמעותי בהיקף הטיסות, בעיקר של חברות לואו קוסט.
לפי נתוני רשות שדות התעופה, בשנת 2018 עברו בנתב"ג 22,949,676 נוסעים בטיסות בינלאומיות ופנים-ארציות, המהווים גידול שנתי של 10.75% בתנועת הנוסעים בשדה.
יחסי ירדן–קניה
יחסי ירדן–קניה הם היחסים בין ממלכת ירדן לבין קניה. לירדן שגרירות וקונסוליה בניירובי, ואילו לקניה שגרירות בקהיר האמונה על ייצוגה בירדן וקונסוליה בעמאן.
היסטוריה.