לאחר מבצע שוטר, בחודש יולי 1948, נכבש השטח כולו, ובכלל זה הכפר איג'זים (כיום: כרם מהר"ל), אשר רבים משטחיו היו בבעלות אל מהאדי. בניגוד לתושבי הכפר, שנמלטו מהאזור אל מעבר לגבול, עו"ד מחמוד אל מהאדי נותר עם בני משפחתו בחווה, והמשיך לקיימה עד אמצע שנות ה-50.
אז, נקלע אל מהאדי לקשיים כלכליים וביקש למכור את החווה. בתום משא ומתן ממושך, נמכרה החווה לקרן הקיימת לישראל ב-1956. תושבי כרם מהר"ל, שאדמותיהם נושקות לאדמות החווה, קיבלו הבטחה של גורמי התיישבות כי החווה תועבר אליהם, מאחר שהם סבלו ממצוקה חמורה של קרקעות ראויות לעיבוד חקלאי.
ההבטחה הופרה, והחווה נמכרה לעו"ד החיפאי יעקב סלומון, נכדו של יואל משה סלומון. המכירה עוררה סערה ציבורית עזה, שהקימו חברי מושב כרם מהר"ל ואנשי ציבור שנרתמו לזעוק את זעקתם. כלי התקשורת עסקו במכירה ובהבטחה שהופרה, ובמה שנראה אז כחוסר צדק משווע: המדינה סוחרת בקרקעות חקלאיות במקום לסייע לחקלאים שמתמודדים עם קשיי קיום. העיתונאים שסיקרו את הפרשה, רמזו על קשרי הון ושלטון – עו"ד סלומון נמנה עם פרקליטי הצמרת במדינה - והעניין הגיע גם לכנסת בשאילתא לשר החקלאות, קדיש לוז.
למרות הסערה, התעקשו ראשי הקרן הקיימת לבצע את עסקת המכירה. לאחר שיצאה לפועל, סלומון שיכן בחווה את ביתו וחתנו – בני משפחת רילוב, המחזיקה בה עד היום.
כיום.
לפני כ-15 שנים הוסבה החווה לגידול בשיטה הביו-אורגנית. כיום מגדלים בחווה מגוון של מטעים סובטרופיים על פי העקרונות האורגניים, הכוללים שימוש בקומפוסט אורגני במקום בדשן כימי ובשיטות אורגניות להגנה ממזיקים כגון: מלכודות, שימוש באויבים טבעיים והגנה על ידי רשתות מונעות מזיקים.
עקב מיקומה המיוחד של החווה בלב חורש טבעי בכרמל, הפעילות המשקית מוכוונת לשמירה על הסביבה. בשנת 2002 זכתה החווה במקום הראשון בתחרות שהתקיימה בין המשקים החקלאיים בארץ (לא רק המשקים האורגניים) בשמירה על הסביבה .
הגידול העיקרי בחווה הוא זיתים אורגניים לשמן זית ומאכל מזנים שונים חלקם מקומיים כמו הסורי והנבאלי וחלקם זנים איטלקיים שיובאו לארץ כגון: לצינו וקורטינה.
בחווה פועל בית בד אורגני המשמש לעצירת שמן מזיתי החווה בלבד בכבישה קרה.
כמו כן מגדלים בחווה ליצ'י, תאנים, אפרסמון וכרם ענבים מזן מרלו לייצור יין.
בנוסף,גרות בחווה 10 משפחות בבתים שבעבר היו אסמים.
בוסתן תם.
מטע הזיתים קרוי על שמו של טייס חיל האוויר, סרן תם פרקש, שנהרג במלחמת לבנון השנייה.
יקב אמפורה.
בלב חוות "מקורה" שבכרם מהר"ל, משובץ פסיפס אבנים ומחופה בגג רעפים אדמדם, שוכן מבנה יקב "אמפורה", שבו מיוצרים כ–65,000 בקבוקים בשנה. היקב הוקם בשנת 2000 על ידי גיל שצברג וגיא רילוב.
מעיין מקורה.
מעיין מקורה ממוקם במדרון הדרומי של עמק מקורה בלב חורש ים תיכוני, במגע בין שכבת הטוף של עמק מהר"ל לגיר שמעליו. מיקומו של המעיין באזור חקלאות אורגנית, מבטיח את ניקיונם של המים וזאת עקב ההימנעות משימוש בכל חומר כימי מזהם בחקלאות.
ההגיר שמקיף את העמק, אוגר בתוכו את מי הגשמים ומהווה מאגר מים תת-קרקעי טבעי, המים נעצרים בגיר עקב הטוף שנמצא מתחת לגיר.
התכונות המינרליות המיוחדות של מי מעיין מקורה נובעות מהרכב הסלעים המכילים את המים.
תכונותיו המיוחדות של מעיין מקורה הן חלק מפולקלור מקומי. מאז תחילת המאה ה-20 כפריים מכל האזור סיפרו בשבחם ונהגו לבוא למקורה על מנת להצטייד במי המעיין במקום.
מי המעיין עשירים בסידן ומגנזיום.
יפים זלמנוב
יפים איסקוביץ' זלמנוב (ברוסית: Ефим Исаакович Зельманов; נולד ב-7 בספטמבר 1955) הוא מתמטיקאי יהודי יליד רוסיה. הוא נודע בזכות עבודתו על בעיות קומבינטוריקה באלגברת ז'ורדן ובתורת החבורות. פתרונו לבעיית ברנסייד המצומצמת זיכה אותו במדליית פילדס בשנת 1994.
קורות חיים.
זלמנוב נולד למשפחה יהודית בחברובסק, ברית המועצות. הוא למד לתואר דוקטור באוניברסיטת נובוסיבירסק בהנחייתם של לאוניד בוקוט ואנטולי שירשוב. והמשיך את לימודיו באוניברסיטת לנינגרד ב-1985. עד 1987 החזיק במשרת מרצה בנובוסיבירסק, אז עזב את ברית המועצות.
בשנת 1990 היה לפרופסור באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, לאחר מכן עבר לאוניברסיטת שיקגו וב-1995 השתקע באוניברסיטת ייל. בשנת 2001 מונה לחבר באקדמיה הלאומית האמריקנית למדעים, ובכך היה למתמטיקאי הצעיר ביותר שחבר בה. משנת 2002 הוא פרופסור באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
זלמנוב משמש כעורך במספר כתבי עת מקצועיים, ובין היתר שימש כעורך ב-Annals of Mathematics וב-Journal of the American Mathematical Society - שניים מכתבי העת המתמטיים היוקרתיים ביותר. הוא חבר באגודות המתמטיות של מספר מדינות ברחבי העולם, וזכה לתוארי דוקטור לשם כבוד ממספר אוניברסיטאות (בקנדה, באוקראינה ובספרד). זלמנוב הוזמן להרצות שלוש פעמים בכנס הבינלאומי של המתמטיקאים - האירוע המרכזי והיוקרתי ביותר של העולם המתמטי, המתרחש אחת לארבע שנים.
עבודתו המתמטית.
עבודתו המוקדמת של זלמנוב הייתה באלגברת ז'ורדן בממדים אינסופיים. בפרט, מיין אלגברות ז'ורדן ראשוניות לא מנוונות ומכך גזר תשובה שלילית להשערה של פון נוימן, יורדן וויגנר לגבי קיומן של אלגברות ז'ורדן פשוטות לא מיוחדות מממד אינסופי. בנוסף, הראה כי אלגברת ז'ורדן החופשית מכילה מחלקי אפס (בניגוד למתרחש באלגברות אסוציאטיביות), ובכך התיר בעיה של ג'ייקובסון. הוא הראה כי אלגברת ז'ורדן פרימיטיבית למחצה מקיימת את הזהויות של אלגברות ז'ורדן מיוחדות, אם ורק אם היא מקיימת את זהות גלני.
ב-1987 פתר זלמנוב את אחת הבעיות הפתוחות הגדולות בתורה של אלגברות לי באותה תקופה, והוכיח כי אלגברת לי המקיימת את זהות אנגל היא נילפוטנטית מקומית (במקרה הסוף-ממדי זוהי תוצאה קלאסית וקלה). זלמנוב הוסיף והראה כי אלגברת לי הנפרשת על ידי איברים נילפוטנטיים ומקיימת זהות פולינומית היא נילפוטנטית מקומית. זוהי תוצאה מכרעת בפתרון בעיית ברנסייד המצומצמת, והיא נשענת על עבודותיו באלגברות ז'ורדן.
ואמנם, בהמשך לעבודה זו הצליח זלמנוב לקשר בין תוצאות קומבינטוריות מרחיקות לכת בתורת הזהויות של אלגברה לא-אסוציאטיבית (ובפרט באלגברות לי) לבעיית ברנסייד המצומצמת (ב-1989) וגזר מקשר זה תשובה חיובית עבורה (פתרון שזיכה אותו במדליית פילדס).
זלמנוב הוסיף והכליל תוצאה זו בכך שהראה כי חבורה נוצרת סופית, formula_1-שאריתית שההשלמה הפרו-formula_1 שלה מקיימת זהות פרו-formula_1, מוכרחה להיות סופית, וכן שחבורה קומפקטית ומפותלת היא בהכרח סופית.
משחק הרפתקה
משחק הרפתקאה ממוחשב
ואט ארון
ואט ארוּן (בתאית: วัดอรุณ, בתרגום לעברית: "מקדש השחר") הוא מקדש בודהיסטי (ואט) בבנגקוק, תאילנד. המקדש נמצא במחוז בנגקוק יאי, על הגדה המערבית של הנהר צ'או פראיה. שמו המלא של המקדש הוא "ואט ארונראטצ'אווררם ראטצ'וורמאהוויהארה" (באלפבית לטיני: Wat Arunratchawararam Ratchaworamahavihara, תאית:วัดอรุณราชวรารามราชวรมหาวิหาร).
ארכיטקטורה.
הסמן הבולט של "ואט ארון" הוא הפראנג המרכזי (מגדל בסגנון קמבודי). מדרגות תלולות מובילות לשתי מרפסות. מקורות שונים מדווחים על גובה המגדל בין 66.8 מטרים ל-86 מטרים. פינות המקדש מוקפות בארבעה פראנגים לוויינים קטנים יותר. הפראנגים מקושטים בצדפים ופיסות חרסינה שבהם נעשה שימוש קודם כזבורית לספינות שהגיעו לבנגקוק מסין. סביב בסיסם של הפראנגים יש דמויות שונות של חיילים סינים וחיות קדומים. על המרפסת השנייה יש ארבעה פסלים של האל ההינדי אינדרה רוכב על אראוון (פיל מיתי במיתולוגיה של תאילנד).
על שפת הנהר יש ששה ביתנים (בתאית סאלה) בסגנון סיני. הביתנים עשויים מגרניט ירוק.
בסמוך לפראנגים מצוי אולם ההסמכה ובו דמותו של בודהה ניראמיטר שעל פי המסורת תוכננה על ידי המלך ראמה השני. מעל חזית הכניסה הקדמית לאולם ההסמכה יש גג ומעליו צריח מחודד המקושט בקרמיקה צבעונית ועבודות גבס מצופות בחרסינה צבעונית. בחזית יש פסלים של שני שדים - דמויות השומרים.
היסטוריה של המקדש.
המקדש נבנה בימי הבירה העתיקה של ממלכת איוטהאיה ונקרא במקור ואט מאקוק (מקדש הזיתים). בתקופה שבה ת'ונבורי הייתה בירת תאילנד, המלך טאסקין שינה את שמו לואט צ'נג.
למשך תקופה קצרה שכן במקדש בודהה מאזמרגד, אבל בשנת 1784 הועבר הפסל לואט פרה קוו.
במאה ה-19 שינה המלך ראמה השני את שם המקדש לואט ארונראטצ'את'רם. הוא שיקם את המקדש והגדיל את הפראנג המרכזי, ואת העבודה סיים המלך ראמה השלישי. ראמה הרביעי נתן למקדש את שמו הנוכחי ואט ארונרראטצ'אווררם.
מיתולוגיה.
הפראנג המרכזי מסמל את ההר המיתולוגי "הר מארו" מהקוסמולוגיה ההודית. הפראנגים הלוויינים מוקדשים לאל הרוח "פרה פאי". השדים בשביל הכניסה הם מהראמאיינה. הדמות הלבנה מכונה "סאהאססאטג'ה" והירוקה ידועה כ"טאסאקאנת".
פרשני מקרא
משחק הרפתקאות
בצלאל בר כוכבא
בצלאל בר כוכבא (נולד ב-1 בינואר 1941) הוא פרופסור אמריטוס בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב, זוכה פרס הומבולדט לשנת 2014.
ביוגרפיה.
בצלאל בר-כוכבא הוא יליד תל אביב, בן למשפחה שהשתייכה על הפלג הדתי של התנועה הרוויזיוניסטית, נקרא על-שמו של סבו, בצלאל דיין-פרידנריך שכיהן כרב ראשי רשמי של העיר לודז' בראשית המאה העשרים (בצד הרב מייזל הידוע שהודח על ידי השלטונות הרוסיים). לשם משפחתו אין קשר לעיסוקיו האקדמיים: השם אומץ על ידי אביו עם עלייתו מרוסיה בשנת 1914. הוא למד 12 שנים בבתי ספר דתיים, מהן שמונה שנים ב"כיתה תורנית", שבה למדו גמרא 5-4 שעות ביום. בצה"ל שרת בתפקידים שונים, בין השאר במשך למעלה משנה כקצין ידיעת הארץ של פיקוד המרכז.