צ'אנס המיואש נוסע לבית ראש העיר שם הוא מוכה קשות על ידי בנו וחבריו. הבנלי חשה אליו, מחבקת אותו ושניהם בורחים מהעיר.
שחאדה
שחאדה הוא שם משפחה שמקורו בערבית.
סעודת הבעל שם טוב
מרן (עיר)
מרן (בצרפתית: Meyrin) היא עיר וקומונה בקנטון ז'נבה שבשווייץ, והיא העיר הרביעית בגודלה בקנטון. היא נמצאת מצפון-מערב לעיר ז'נבה ובתחומה שוכן נמל התעופה הבינלאומי של ז'נבה.
בשנת 2004 לעיירה הועבר מרכז מבקרים של CERN - "גלובוס המדע והחדשנות".
דמוגרפיה.
כמו שכנתה ורנייה, הייתה מרן כפר קטן וחסר חשיבות אזורית עד לשנות ה-60, אז הוחל בפיתוח מואץ של האזור ונבנו בה שיכונים גדולים בהשראת רעיונותיו של האדריכל השווייצרי לה קורבוזייה. תוך שני עשורים גדלה אוכלוסיית העיר מ-3,000 תושבים עד קרוב ל-19,000. כיום מונה העיר כ-22,400 תושבים.
אומיד כוכבי
אומיד כוכבי (בפרסית: امید کوکبی; נולד ב-1982) הוא פיזיקאי ניסויי איראני באוניברסיטת טקסס באוסטין אשר נעצר באיראן כאשר חזר מארצות הברית כדי לבקר את משפחתו ב-30 בינואר 2011. תחילה הוא הואשם ב"איסוף מידע ושיתוף פעולה נגד הביטחון הלאומי", אך לאחר שזוכה מהאשמות העיקריות הוא נשפט על "התקשרות עם מדינה עוינת (ארצות הברית)" ו"הכנסות לא חוקיות". על אף שהכחיש את ההאשמות נגדו, נידון כוכבי בסופו של דבר למאסר של 10 שנים.
בספטמבר 2013 האגודה הפיזיקאית האמריקאית הודיעה שכוכבי יחלוק את פרס אנדריי סחרוב לשנת 2014 על "האומץ שלו לסרב להשתמש בידע שלו בפיזיקה כדי לעבוד על פרויקטים שמסוכנים לאנושות ועל עמידתו בפני לחץ פיזי ופסיכולוגי קיצוני".
בנובמבר 2013 ארגון אמנסטי אינטרנשיונל הפיץ הודעה לעיתונות על כך שהם רואים בכוכבי כ"אסיר מצפוני, שנאסם אך ורק בשל סירובו לעבוד בפרויקטים צבאיים של איראן וכתוצאה מהאשמות מזויפות הקשורות לקשרי ההשכלה הלגיטימיים שלו עם מוסדות אקדמאיים מחוץ לאיראן". הארגון דרש את שחרורו המיידי וללא תנאי.
באוקטובר 2014 האגודה האמריקאית לקידום המדע (AAAS) העניקה לכוכבי את אות המדע החופשי והאחראי "על עמידתו האמיצה ומוכנותו לשאת מאסר ולא לפגוע בהשקפה המוסרית שהמומחיות המדעית שלו לא תשמש לשימושים הרסניים ועל מאמציו לספק תקווה וחינוך לאסירים דומים".
חייו והשכלה.
כוכבי שייך לטורקמנים, קבוצה אתנית מוסלמית סונית ברובה. הוא דורג במקום ה-29 במבחן הכניסה לאוניברסיטאות באיראן, שמתקיים מדי שנה ובו מיליון משתתפים. הוא החל את לימודיו באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה ב-2000 והשלים תואר ראשון כפול בפיזיקה יישומית והנדסה מכנית. ב-2007 עבר לספרד, שם למד לתואר שני בפוטוניקה באוניברסיטה הפוליטכנית של קטלוניה במכון למדעי הפוטוניקה (ICFO) בברצלונה. אומיד החל את לימודי הדוקטורט שלו באוניברסיטת טקסס באוסטין ב-2010. הוא פרסם יותר מעשרים מאמרים משותפים, בהם 7 בכתבי עת מדעיים.
מאסר.
במהלך חופשה בשנת 2011, נסע כוכבי לאיראן כדי לבקר את משפחתו. בפברואר 2011 נעצר בנמל התעופה הבינלאומי האימם חומייני בדרכו לטוס חזרה לארצות הברית, והוא הושם בצינוק במשך 36 ימים לאחר מעצרו. במכתב פתוח כוכבי טען שהרשויות מנסות להשיג את שיתוף הפעולה שלו עבור תוכנית הגרעין האיראנית באמצעות איומים עליו ועל בני משפחתו.
לאחר 15 חודשים של מעצר ללא משפט ודחייה של שני משפטים ביולי ובאוקטובר 2011, כוכבי הועבר למעצר בטהראן ב-13 במאי 2012. על פי סנגורו, סעיד חליל, כוכבי נשפט בפני השופט אבולגהאסם סלווטי עם קבוצה של 10–15 אנשים באותו המשפט, תחת אישום משותף של שיתוף פעולה עם המודיעין הישראלי (המוסד). בעוד שאסירים אחרים הודו בפומבי בשידור בטלוויזיה, כוכבי הכחיש את כל האשמות ולא דיבר במשפט. הוא נידון ל-10 שנים במאסר, שנותר גם לאחר ערעור שהתקיים ב-19 באוגוסט 2012.
כמה איגודים מקצועיים של פיזיקאים, בהם איגוד הפיזיקאים האמריקאי, האגודה הבינלאומית להנדסה אופטית SPIE, האגודה האופטית האמריקאית (OSA) והאגודה האופטית האירופית הביעו מחאה נגד מאסרו. במכתבים הפתוחים שפרסמו למנהיג העליון של איראן, האיתוללה עלי ח'אמנאי, נכתב כי כוכבי אינו פעיל פוליטית ולא היה מעורב באף תנועה פוליטית באיראן. כוכבי הוא מומחה לטכנולוגיית לייזר, ומומחיות זו ייתכן שהובילה לניסיון להשתמש בו כדי לעבוד עבור תוכנית הגרעין האיראנית, בתחום של הפרדת איזוטופים.
מאז 2007, מספר בעלי אזרחות כפולה אמריקאית-איראנית או האמריקאים ממוצא איראני עמדו בפני מעצר, מאסר או תביעה פלילית בעת ביקור באיראן.
במכתב פומבי לעלי שאריף ממרץ 2013, שעל פי כוכבי היה שותפו לחדר באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה בטהראן, טען כוכבי כי התבקש לשתף פעולה עם הצבא לפני ובמהלך מעצרו, אך תמיד סרב.
ב-24 בנובמבר 2015 הועבר אומיד לבית החולים טלגהני בטהראן, בשל אבנים בכליות.
תנועת התוכנה החופשית
תנועת התוכנה החופשית (באנגלית: The Free Software Movement - FSM) או תנועת תוכנת הקוד הפתוח החופשית (Free and Open Source Software Movement - 'FOSSM) היא תנועה חברתית, שמטרתה הבטחת חירויות עבור משתמשי תוכנה: החופש להריץ תוכנה, ללמוד אותה, לשנות אותה ולהפיץ עותקים שלה בהפצת-המשך.
מקור התנועה בשנות ה-70, בשילוב תרבות ההאקר והאקדמיה, אך קידום של ממש קיבלה כאשר המתכנת היהודי ריצ'רד סטולמן השיק בשנת 1983 את פרויקט גנו. שנתיים לאחר מכן הקים סטולמן את קרן התוכנה החופשית שתהווה ארגון המאגד את התנועה.
פילוסופיה.
אבן הפינה בעקרונות התנועה היא קידום שיתוף פעולה בין אנשים באמצעות מחשבים. משמעות הדבר דחיית ה"תוכנה הקניינית", אשר מעצם טיבה שייכת למישהו מגבילה אפשרויות שיתוף פעולה, ותחת זאת, קידום התוכנה החופשית, במטרה לשחרר את כל משתמשי המחשב ברשת. סטולמן מציין כי פעולה זו תקדם את ההתקדמות של הטכנולוגיה, כיוון ש"משמעותה הימנעות מהשכפול הבזבזני של מערכת תכנות. במקום זאת המאמץ יכול לעבור לקידום התוכנה העדכנית ביותר".
חברים במוסד לתוכנה חופשית שהקים סטולמן, מאמינים כי כל המשתמשים בתוכנה כלשהי זכאים לחופשים המנויים במסמך "ההגדרה לתוכנה חופשית", אותו ניסח לראשונה ב-1986. המוסד מחזיק כי חירויות אלה נחוצות ליצירת חברה הגונה, בה משתמשי תוכנה מסייעים זה לזה תוך שמירת בעלות על מחשביהם, וכי זה לא מוסרי לאסור או למנוע מאנשים ליישם חירויות אלה.
בראיון שנתן עבור חוקר האינטרנט יובל דרור, סיכם סטולמן את ההבדלים שבין חברות התוכנה הקניינית לבין המסר של תנועת התוכנה החופשית:
אף על פי שסטולמן התבטא מספר פעמים נגד התוכנה הקניינית כ"מרושעת", המוסד לתוכנה חופשית מכיר בכך שיש משתמשים ומתכנתים התומכים בתנועת התוכנה החופשית ואינם פוסלים כול מאפיין בתוכנה הקניינית כלא מוסרי. גם לפי סטולמן, יתרונות התוכנה הקניינית בנוחות השימוש הטכנית בהן וברווח הכלכלי שהיא מניבה לעסקים.
לפי ג'ואל ווסט מאוניברסיטת סן חוזה,  "כיוון ששינוי חברתי יכול להתרחש כתוצר נלווה בלתי מתכונן של שינוי טכנולוגי, לעיתים קרובות תומכי הטכנולוגיות החדשות מקדמים אותן כאמצעים לשינוי חברתי חיובי." אמירה זו מתמצתת רבות מהבסיס הרעיוני שביסוד התנועה לתוכנה חופשית. אם שינוי חברתי יכול להיות תוצאה של התקדמות טכנולוגית, כיצד זה מוסרי למנוע זאת מאנשים? באמצעות השימוש במחשב לדוגמה יש לאדם אפשרויות מגוונות בהרבה לגשת למידע מאשר לפניו, ואסור שטכנולוגיה זו תהיה חופש מותנה, בחזקת פריווילגיה סלקטיבית. התנועה מכוונת לכול הפחות לעורר מודעות לרעיונות אלה.
פעילות.
כתיבה והפצת תוכנה חופשית.
ליבת העבודה של תנועת התוכנה החופשית בפיתוח תוכנה. גם בעת הפיתוח, התנועה נמנעת משימוש בתוכנה קניינית. לפי סטולמן, "הדבר היחיד בתחום התוכנה שיותר גרוע מעותק לא מורשה של תוכנה קניינית, זה עותק מורשה תוכנה קניינית, כיוון שזה עושה אותו נזק לקהילת המשתמשים, אך בנוסף יוזם המפלצת מפיק רווח מזה."
קידום מודעות.
משתמשי תוכנה רבים הנתקלים בתוכנה חופשית אינם מודעים למאפייניה ועלולים להסכים להחליפה בתוכנה לא חופשית, או להוסיף עליה תוכנה לא חופשית. לכן ישנם חברים בתנועת התוכנה החופשית שמקדישים זמן לקידום מודעות לעקרונותיה על ידי מתן הרצאות ואירוח כנסים.
חוקרת התוכנה מרגרט. ס. אליוט, מהמכון לתוכנה אוניברסיטת קליפורניה באירוויין, קושרת בין קידום תנועת התוכנה החופשית לבין החובה לאפשר לכול אדם את הזכות להשתמש באינטרנט, בהנחה שיש לו מחשב נגיש. לטענתה העולם הפך ליותר מבוסס על מסגרת הטכנולוגיה ויכולות הקידום שלה, ולכן בקיומו של אינטרנט סלקטיבי אין שום הגיון.
לפי חוקרים נוספים התומכים בתנועת התוכנה החופשית, אם השאיפה היא לחיות בעולם המאפשר דו-קיום הנהנה מעזרה הדדית ותקשורת בינלאומית, תוכנה חופשית היא מטרה ראשונה במעלה. רעיונות אלה הם ניסיון לקדם "סביבה שיתופית" בה קיימת הבנה של יתרונות הקהילה הקרובה והרחוקה כאחד.
שתדלנות.
התנועה לחופש התוכנה מתנגדת לרישום פטנטים והרחבת חוק זכויות היוצרים במיוחד בהקשר של תוכנה, ומבצעת שתדלנות בבתי מחוקקים בנושא. במקביל התנועה מעודדת משרדי ממשלה ועבודות יזמות ממשלתית להשתמש בתוכנה חופשית.
בישראל עמותת המקור עובדת מול ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ולשם כך מרכזת את היוזמות הממשלתיות השונות ברחבי העולם, בדף קוד פתוח בסגנון ויקי.
מעקב עצמי.