באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בקופנהגן באמצע דצמבר אותה שנה, סיים חרותי במקום 16 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 21.61 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 21.44 שניות ועלה מהמקום ה-12. נוסף לכך, הוא סיים במקום 17 במשחה שליחים 4x50 מטר חופשי ביחד עם מרקוס שלזינגר, דניס לוקטב ותומר פרנקל בתוצאה של 1:29.49 דקות, כשחיין ראשון הוא קבע תוצאה של 21.83 שניות ובמקום 27 במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 23.39 שניות.
שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בסוף דצמבר אותה שנה הוא זכה ב-4 מדליות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 21.52 שניות, לפני מרקוס שלזינגר (21.72 שניות) ואהרון גרינברג מהפועל דולפין נתניה (21.85 שניות). מדליות כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 48.33 שניות, אחרי דוד גמבורג מהפועל ירושלים שקבע שיא ישראלי חדש של 47.66 שניות ולפני אהרון גרינברג (48.37 שניות) ובמשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.41 שניות, אחרי מרקוס שלזינגר (23.10 שניות) ולפני אהרון גרינברג (23.98 שניות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש שלך 52.36 שניות, אחרי תומר פרנקל שקבע שיא ישראלי חדש של 51.82 שניות ומרקוס שלזינגר (51.96 שניות).
בתחרות שנערכה בקליפורניה, ארצות הברית ב-25 ביוני 2018 קבע חרותי במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 23.57 שניות.
באליפות אירופה שנערכה בגלאזגו, סקוטלנד באוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום 15 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.77 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 23.75 שניות ועלה מהמקום ה-16 ובמקום 48 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.40 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 16 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דניס לוקטב, זיו קלונטרוב ודוד גמבורג בתוצאה של 3:19.40 דקות, כשחיין ראשון הוא קבע תוצאה של 49.94 שניות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בסוף דצמבר אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 21.27 שניות, שיפור לשיאו שעמד על 21.44 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 47.41 שניות שיפור לשיא בן השנה של דוד גמבורג (47.66 דקות). מדליית כסף במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 23.30 שניות, אחרי מרקוס שלזינגר (23.14 שניות).
באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בסוף יולי אותה שנה סיים חרותי במקום 14 במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 22.01 שניות, שמהווה קריטריון לאולימפיאדת טוקיו (2020). כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 22.06 שניות, שיפור לשיא בן ה-4 שנים של זיו קלונטרוב (22.16 שניות) ועלה מהמקום ה-12 לשלב חצי הגמר. במקום 15 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.62 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 23.49 שניות ועלה מהמקום ה-12 לשלב חצי הגמר.
הראשון ששחה 50 מטר חופשי מתחת ל-22 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה זכה חרותי ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 21.87 שניות ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-22 שניות, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 49.00 שניות, 7 מאיות השנייה איטי משיא ישראל ובמשחה ל-50 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש נוסף של 23.40 שניות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בסוף דצמבר אותה שנה זכה חירותי ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד וזכה בתואר השחיין המצטיין של האליפות. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 21.08 שניות, לפני מרקוס שלזינגר (21.59 שניות) ואהרן גרינברג (21.88 שניות), כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 21.26 שניות, שיפור במאית אחת לשיאו בן השנה, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 47.08 שניות, שיפור לשיא בן השנה שלו (47.41 שניות), לפני מרקוס שלזינגר (48.43 שניות) וזיו קלונטרוב (49.03 שניות) ובמשחה ל-50 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש נוסף של 22.86 שניות, שיפור לשיא הטרי מהמוקדמות של מרקוס שלזינגר (22.88 שניות), לפני מרקוס שלזינגר (23.00 שניות) ואהרן גרינברג (23.57 שניות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.11 שניות, אחרי תומר פרנקל שקבע שיא ישראלי חדש של 50.60 שניות ויעקב טומרקין (51.60 שניות).
באולימפיאדת טוקיו, חירותי התחרה בשני משחים. במשחה ל-50 מטר חופשי הוא סיים במקום ה-17 בתוצאה של 22.01 שניות והיה איטי 4 מאיות מעליה לחצי הגמר. במשחה ל-100 מטר חופשי הוא סיים במקום ה-29 בתוצאה של 49.26 שניות.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 סיים במקום 19 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.58 שניות במקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם תומר פרנקל, גל כהן גרומי ודניס לוקטב בשיא ישראלי חדש של 3:15.35 דקות.
קרב עלאם חלפה
קרב מיסלון
F9F פאנת'ר
גראמן F9F פאנת'ר (באנגלית: Grumman F9F Panther) היה מטוס קרב סילוני מתוצרת חברת גראמן האמריקאית, הראשון בשירות מבצעי על גבי נושאות המטוסים של צי ארצות הברית. המטוס ראה שירות נרחב בטייסות הצי והנחתים של ארצות הברית במהלך מלחמת קוריאה, בה שימש כמטוס תקיפה, זאת בשל חוסר יכולתו להתמודד מול מטוסי המיג 15 הרוסים והסינים בקרבות אוויר. המטוס היה למטוס הסילון הראשון בשירות הצוות האווירובטי של הצי, המלאכים הכחולים, ולמטוס הסילון הראשון בשירות הזרוע האווירית של הצי הארגנטינאי.
העיצוב התפתח מאוחר יותר ל-גראמן F-9 קוגר.
בית הכנסת החדש (ורוצלב)
אשר וייל
אנתוני ג'יימס קמפבל וייל (נולד ב-30 במאי 1936) הוא עורך ומוציא לאור ישראלי-בריטי זוכה פרס ידיד ירושלים מטעם יריד הספרים הבינלאומי בירושלים ופרס "בוני-ציון" של אגודת נפש בנפש בשנת 2015. עמד בראש צוות ההוצאה של ביוגרפיות וכתבים של רבים מהפוליטיקאים המובילים במדינה. וייל היה ממקימי יריד הספרים הבינלאומי בירושלים ועמד בראש האגודה הישראלית לתרבות הדיון והסמינר האנגלו-ישראלי.
ביוגרפיה.
וייל נולד בלונדון, בן בכור לברנרד מקס וייל ו־וויולט ססיל אפריאט (וייל). משפחתו של אביו היגרה לאנגליה מגרמניה בסוף המאה ה-19, ואמו היא בת למשפחה יהודית ממרוקו ומהגרים איריים וסקוטיים שהגיעו לאוסטרליה. לווייל חמישה ילדים משני נישואין והוא מתגורר בירושלים.
במהלך מלחמת העולם השנייה, בשל ההפצצות האוויריות על לונדון ופינוי העיר, וייל התגורר בקנט, קורנוול ולונדון. הוא למד בפנימיית ויסדבורו לודג' ובתיכון העיר לונדון , שם התגלה הכישרון שלו בתחום השחייה.
וייל היה אלוף בריטניה לשנת 1956 במקצה 100 יארד (כ-91.5 מטר) שחיית גב ובשנת 1957 ייצג את בריטניה בתחרות המכביה.
הוא למד אנתרופולוגיה באוניברסיטת לונדון עד שעלה לישראל בשנת 1958. וייל עלה לישראל בספינת "ארצה", התגורר תחילה בקיבוץ בית השיטה ובשנת 1959 עבר לתל אביב.
קריירה.
קריירה בבריטניה.
בשנת 1955 החל וייל לעבוד בהוצאת הספרים של אוניברסיטת אוקספורד כעורך ספרים להוראת אנגלית. בהמשך מונה לאחראי לפרסום הבינלאומי של ספרי ההוראה של החברה.
קריירה בישראל.
הוצאה לאור.
בשנת 1959 מונה וייל למנהל המכירות, ובהמשך למנהל ההוצאה לאור, של התוכנית הישראלית לתרגומים מדעיים, אז תחת משרד ראש הממשלה. התוכנית נעזרה בידע המדעי של המהגרים לישראל בתרגום פרסומים מדעיים שיצאו ממדינות הגוש הסובייטי, שהיו בלתי ידועים לעולם המדע המערבי. במהלך זמן זה הוא הקים והיה למוציא לאור של הוצאת הספרים האוניברסיטאית. וייל הציג לישראל סטנדרטים פרסומיים מערביים, ביניהם כריכות ספרים קשיחות-מעוצבות וכן תקן מחירים קמעונאיים.
וייל היה ממקימי יריד הספרים הבינלאומי בירושלים, ובמשך כ-50 שנה נמנה בוועד המנהל. אחת לשנתיים בין השנים 1967–2002, פרסם את מדריך הסחר של מפעלי הוצאות לאור בארץ, ובשנת 2001 הוא כתב ופרסם את הספר ההיסטורי של היריד. בין השנים 1962–1975 ישב וייל בראש המרכז הישראלי להדפסת וייצוא ספרים.
בשנת 1969 מונה וייל למנהל ודירקטור של חברת הוצאת ספרים בירושלים, Weidenfeld and Nicolson. כשזו נסגרה בשנת 1975, בשל המיתון הכלכלי הקשה שהכה בישראל לאחר מלחמת יום הכיפורים, נהיה למייסד של חברת הוצאה לאור בשם "עידנים", בשיתוף עם עיתון "ידיעות אחרונות". במהלך שנות פעילות החברות וייל הוציא לאור ספרים רבים של מנהיגי ישראל, ביניהם חיים הרצוג, עזר ויצמן, שמעון פרס, גולדה מאיר, יצחק שמיר, משה דיין, אבא אבן, יגאל ידין, איסר הראל, טדי קולק, עדין אבן ישראל, נתן שרנסקי ולאה רבין. כמו כן פרסם את ספרן של דמויות בולטות זרות ביניהן אנואר סאדאת, הנרי קיסינג'ר וננסי ורונלד רייגן. וייל נותר בשיתוף עם ידיעות אחרונות עד לשנת 1993.
הוראה.
בין השנים 1993–2001 העביר וייל קורס באוניברסיטה הפתוחה בשם "הוצאה לאור- תאוריה ויישום".
אומנות ותרבות בישראל.
בשנת 1981 מונה וייל עורך הראשי של המגזין הרבעוני של משרד החוץ, , שסקר את התרבות הישראלית ויצא לאור בשש שפות, אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית, רוסית וערבית. במהדורות מיוחדות המגזין הודפס בשפות רבות נוספות, כגון יפנית וסינית. מגזין אריאל היה הערוץ העיקרי באמצעותו הציגה ישראל את חייה התרבותיים העשירים בפני העולם. בשל קיצוצי תקציב נסגר המגזין בשנת 2003.
מדיה יהודית.