בדרך כלל קובע מוסד אקדמי תנאים ברורים בהם צריך תלמיד לעמוד כדי שיצוין באחת מדרגות ההצטיינות: השגת ממוצע ציונים גבוה, הגשת עבודת תזה הזוכה להערכה גבוהה או השתתפות בתוכנית למצטיינים. כל אוניברסיטה עצמאית לקבוע אמות מידה משלה לקבלת דרגת הצטיינות ומכיוון שאמות מידה אלה עשויות להיות שונות במידה משמעותית בין מוסד לימוד אחד לאחר, לא ניתן להשוות בין מקבלי דרגות הצטיינות ממוסדות שונים, או להסיק מן הדרגה את מאפייני ההצטיינות. דרגות הצטיינות בלטינית מוענקות בדרך כלל רק לתלמידי תואר ראשון ולעיתים נדירות לתלמידי תארים מתקדמים. בדרך כלל נכתבת דרגת ההצטיינות על תעודת התואר שאותה מקבל הבוגר.
דרגות ההצטיינות.
קיימת דרגת הצטיינות רביעית, egregia cum laude, "בכבוד יוצא דופן". השימוש בדרגת הצטיינות זו אינו שכיח ובא לציין בדרך כלל תלמידים שעמדו בדרישת קבלת תואר summa cum laude, אולם עשו זאת במסגרת תוכנית לימודים תובענית יותר.
דרגת הצטיינות נוספת אך פחות נפוצה היא maxima cum laude, שהיא דרגת ביניים בין magna ו-summa.
רשת הכבישים הערבית הבינלאומית משריק
רשת הכבישים הערבית הבינלאומית משריק (באנגלית: Arab Mashreq international Road Network; בערבית: شبكة طرق المشرق العربي الدولية) היא רשת של כבישים המחברת בין מדינות ערב הבאות: עיראק, סוריה, ירדן, הרשות הפלסטינית (נכללים כבישים בשטח ישראל), לבנון, כווית, מצרים, ערב הסעודית, בחריין, קטר, איחוד האמירויות הערביות, עומאן ותימן.
הרשת היא פרי הסכם רב-צדדי שהוא יוזמה מטעם ESCWA , ארגון של האומות המאוחדות למען פיתוח כלכלי של מערב אסיה. ההסכם, אשר נחתם בביירות בשנים 2001 ו-2002, מבקש ליצור כללים שיחברו את הכבישים בין המדינות כמו גם מספרי כבישים בין המדינות. ההסכם נכנס לתוקף בשנת 2003 וחתום על ידי אותן 13 מדינות השותפות לרשת הכבישים.
מקור השם לקוח מן המושג משריק, המתייחס לאזור גאוגרפי-פוליטי-תרבותי באסיה וכולל מספר מדינות ערב.
מדינת ישראל איננה צד בהסכם ולמרות זאת הרשת כוללת גם כבישים בשטחה בין גשר אלנבי לבין רצועת עזה וכן באזור מפרץ אילת.
נועה בייטלר
נועה בייטלר (נולדה בשנת 1980), היא אתלטית ישראלית בעבר. אלופת ישראל 6 פעמים בריצת 800 מטר (1997, 2000, 2001, 2002, 2003 ו-2004), 5 פעמים ברציפות בריצת 1500 מטר (1999 - 2003), שיאנית ישראל הנוכחית (2016) בריצת מייל ואלופת המכביה בריצת 800 מטר. הייתה שותפה לשיא ישראל בריצת שליחות 4x400 מטר.
ביוגרפיה.
בייטלר התאמנה בקבוצת מכבי ראשון לציון. היא למדה במכללת קרבונדל, אילינוי שבארצות הברית.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1997 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:14.66 דקות.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1999 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:30.04 דקות.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2000 זכתה בייטלר בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:07.41 דקות ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:33.20 דקות.
בתחרות שנערכה בבאנסקה ביסטריצה, סלובקיה ביולי אותה שנה זכתה במדליית כסף בריצת שליחות 4x400 מטר, ביחד עם שרון לב, אולגה דוגדקו ואירנה לנסקי, בשיא ישראלי חדש של 3:39.91 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-9 שנים (3:40.71 דקות).
שיאנית ישראל באולם.
בתחרות שנערכה באולם באילינוי, ב-25 בפברואר 2001 קבעה בייטלר בריצת מייל באולם שיא ישראלי חדש של 4:52.84 דקות, שיפור לשיא באולם בן ה-10 שנים של עדנה לנקרי-שומיק (4:57 דקות). באליפות ישראל שנערכה באותה שנה היא זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2.06.33 דקות ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:32.27 דקות, לפני דועה סלימן-חטיב (4.35.06 דקות) ונילי אברמסקי (4.36.63 דקות). בתחרות שנערכה באמסטרדם, הולנד ב-14 ביולי אותה שנה היא קבעה בריצת 1500 מטר שיא אישי חדש של 4:15.71 דקות, התוצאה השלישית בטיבה של אתלטית ישראלית.
אלופת המכביה.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-16 שנערכו בתל אביב ב-18 ביולי אותה שנה היא קבעה בריצת 800 מטר שיא אישי חדש של 2:04.23 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית, אחרי השיאנית הישראלית של עדנה לנקרי-שומיק (2:04.05 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2002 זכתה בייטלר בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:27.03 דקות.
שיאנית ישראל.
בתחרות שנערכה באולם באיימס, ארצות הברית ב-9 במרץ 2003 קבעה בייטלר בריצת מייל שיא ישראלי חדש של 4:45.20 דקות, שיפרו לשיא הוותיק בן ה-23 שנים של ענת מאירי (4:46.1 דקות). באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה היא זכתה שוב בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2004 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:10.69 דקות.
קת'לין בות'
קתלין בות' (באנגלית: Kathleen Booth; נולדה ב-1922) ידועה בשל יצירת שפת האסמבלי הראשונה וכן תכנון האסמבלר ו-Autocode (ARC, APE(X)C) למערכות המחשב הראשונות בבירקבק, אוניברסיטת לונדון.
חיים אישיים.
קתלין נולדה בעיירה סטורברידג' שב-ווסטרשייר, אנגליה. בשנת 1947 נישאה לאנדרו דונלד בות'.
קריירה.
קתלין בות' עבדה באוניברסיטת לונדון בין השנים 1946-1962.
בשנת 1947 עברה קתלין לארצות הברית כדי לשמש כעוזרת מחקר למי שעתיד להיות בעלה, אנדרו בות'.
כשחזרה לאנגליה, היא ובעלה קיבלו שבחים על תרומתם הנרחבת בתכנון דור ההמשך לארכיטקטורת ARC שפותחה לראשונה על ידי ג'ון פון נוימן, שנקרא ARC2.
תרומתה העיקרית הייתה פיתוח שפת האסמבלי לארכיטקטורה החדשה וכן פיתוח רכיבים מבוססים ארכיטקטורת ARC.
קתלין ובעלה, אנדרו, נחשבו לצוות הפיתוח הקטן ביותר בהשוואה לצוותים אחרים באותה התקופה באנגליה.
משנת 1947 ועד שנת 1953 הם פיתחו יחדיו 3 מערכות: ARC, SEC ו-APE(X)C.
אנדרו, בעלה, שהיה מהנדס חשמל, בנה את המחשבים ואילו קתלין כתבה את התוכנה עבורם.
הצוות המוערך זכה להצלחה מרובה על אף כוח האדם הקטן והתקציבים הנמוכים שעמדו לצידם.
אף על פי שמחשבי ה-APE(X)C שלהם הביאו לכדי פיתוח מערכות המחשב מסדרת HEC על ידי חברת הצוות מעולם לא זכה להיות ברשימת מדעני המחשב הטובים ביותר באנגליה.
קתלין פרסמה מאמרים רבים על עבודה במערכות ARC ו-APE(X)C וכן שותפה בכתיבת המאמר "Automatic Digital Calculators" שפורסם בשנת 1953 ולימד סגנונות פיתוח נכונים.
בשנת 1957 היא הייתה שותפה בהקמת בית הספר למדעי המחשב ומערכות מידע באוניברסיטת לונדון, בירקבק, יחד עם בעלה, אנדרו בות' וג'יי סי ג'נינגס. בשנת 1958, היא העבירה קורס בפיתוח תוכנה בבית הספר. In 1958, she taught a Programming course.
בשנת 1958, קתלין כתבה ספר המסביר כיצד לתכנת עבור ארכיטקטורת APE(X)C.
מחקרה של בות' ברשתות עצביות הוביל למערכות סימולציה לזיהוי דפוסי התנהגות אצל בעלי חיים.
בשנת 1961 היא ובעלה פרשו מעבודתם באוניברסיטה מפני שבעלה, על אף תרומתו הרבה, לא קיבל את הקידום לו יחל וכן מפני שמערכת חדישה, I.C.T. Type 1400, שנתרמה לבית הספר והייתה אמורה להגיע למחלקה שלהם הגיעה לבסוף לבית הספר לרפואה טרופית באוניברסיטה.
אליזבת אן ביילי סטון
וילהלם, יורש העצר של גרמניה
אמא שלי - סנטה קתרינה
"אמא שלי - סנטה קתרינה" הוא שמו של הדפס מאת האמנית הישראלית מילכה צ'יזיק.
תיאור.
ההדפס, שנוצר בטכניקה של תצריב ואקווטינטה, יצא במהדורה של 7 עותקים, שהודפסו על נייר בגובה 65 ס"מ, וברוחב 50 ס"מ.
הוא מהווה חלק מסדרה של הדפסים שיצרה האמנית בעקבות ביקור במנזר סנטה קתרינה שבסיני. בשנת 1977 ביקרה האמנית במקום במסגרת פרויקט של קבוצת אמנים ישראלים . בסדרת ההדפסים התבססה צ'יזיק על ציורי הילדים של השבטים הבדואים מן האזור. בהדפס זה מופיע דמות נשית, לבושה עבאיה ורעלה שחורות, התופסת את מרב הפורמט. על רקע בגדיה הוסיפה האמנית תיאור של המנזר. ברקע התיאור מופיע משטח ורוד ועליו דגם של צלב או ענח'.
סולידרנוסט ארנה
סולידרנוסט ארנה (ברוסית: Солида́рность Аре́на; עד אפריל 2021: "סמרה ארנה"; רוסית: Самара Арена; או "קוסמוס ארנה", Космос Арена) הוא אצטדיון כדורגל שנפתח באפריל 2018 בעיר סמרה שברוסיה. האצטדיון אירח חלק ממשחקי מונדיאל 2018.
היסטוריה.
על פי אחת ההצעות האצטדיון היה אמור להיבנות על הגדה הדרומית של הוולגה, כאשר העיר סמרה בנויה רובה ככולה מצפון לנהר. אבל כמה אדריכלים, מתכנני ערים ואנשי ציבור הציבור היו סקפטיים לגבי האפשרות של בניית האצטדיון לכיוון הנהרות וולגה סמרה בשל עלויות גבוהות באופן בלתי סביר, מרחק מופרז משדה התעופה ומגבלות לפיתוח תשתיות תחבורה בחלק הישן של העיר וסכנת הריסה של מבנים היסטוריים, וצובר משמעותי מאוד של עבודה באזור הבנייה עקב היעדר תשתיות בסיסיות כשהאזור עצמו הוא גם שטח שמועד להצפות. בשל כך, לאחר הביקור של נציגי פיפ"א, עלו מספר מקומות חלופיים בהם יוקם האצטדיון, כמו השטח של המפעל ע"ש מסלניקוב, מפרץ קירוב, שכונת החורש האדום, ואזור ההיפודרום של סמרה. לבסוף הוחלט לבנות את האצטדיון באזור תחנת הרדיו לשעבר ושכונת סורוקין בחלק הצפוני של העיר.
האצטדיון נפתח לבסוף באפריל 2018 לאחר עיכוב מתמשך בבנייה, כאשר נבנה גם מרכז קניות, שלא היווה חלק מהתוכניות המקוריות.
משחק הבכורה נערך ב-28 באפריל 2018 בין קריליה סובייטוב סמרה לפאקל וורונז' במסגרת ליגת הכדורגל הלאומית של רוסיה.
ב-22 במאי 2019 האצטדיון אירח את משחק הגמר של הגביע הרוסי בכדורגל 2018/2019.
באפריל 2021 שונה שם האצטדיון ל"סולידרנוסט ארנה" (Солида́рность Аре́на).
אוד האסל