"סימן המסחר הטבעוני" (באנגלית: The Vegan Trademark) מכיל את הכיתוב "Vegan" והאות V משולבת עם עלה וחמנית. הסימן שייך ל"אגודה הטבעונית", שמסמנת באמצעותו מוצרים טבעוניים מאז שנת 1990. בסיס האגודה נמצא באנגליה, ועד היום סימנה המסחרי אושר לשימושם של למעלה מ-30,000 מוצרים שהוכחו, בין שאר הקריטריונים, כלא מכילים רכיבים מתוך רשימה של יותר ממאה רכיבים מהחי, תוספי תזונה מהחי ותוספים שיכולים להיות גם מהחי וגם מהצומח.
האגודה מסמנת מוצרים מתחום המזון, הביגוד, הקוסמטיקה וההנעלה. הקריטריונים העיקריים לקבלת הסימן למוצר הם:
תו ללא אכזריות.
תו ללא אכזריות (נקרא גם "סמל הארנב") מסמל מוצרים שייצורם לא היה כרוך בניסויים בבעלי חיים. מוצרים אלו יכולים להכיל רכיבים מהחי, ועל כן ייצורם אינו בהכרח ללא אכזריות. על פי רוב, התו מופיע על מוצרי קוסמטיקה בצורת ארנב (המסמל ארנב מעבדה). סמל זה נטבע בשנת 1959 על ידי פעילת זכויות בעלי החיים מוריאל דואודינג על מנת לסמל מוצרים מפרווה סינתטית. עם השנים, החלו חברות מסחריות לעשות שימוש לא הוגן בסמל הארנב ולהטביע אותו גם על מוצרים שייצורם כרוך בניסויים בבעלי חיים, ואמינות הסמל התערערה. במרץ 2001, התאגדו מספר ארגונים לזכויות בעלי חיים בשם "Coalition for Consumer Information on Cosmetics" ויצרו את "לוגו הארנב המדלג" (באנגלית: The Leaping Bunny Logo), המבטיח בצורה האמינה ביותר שמירה על עקרונות התו.
פאת השדה
עֲזִיבַת פְּאַת הֶשָּׂדֶה (מכונה גם– פֵּאָה) היא מצוות עשה מהתורה לבעל שדה חקלאי להניח את היבול הגדל בשולי השדה בעבור עניים, ולא לנכס לעצמו כלום מתבואה זו. פאת השדה היא אחת ממתנות עניים שחייבה התורה את בעלי השדות בארץ בלשון ברורה.
בסדרי המשנה מוקדשת מסכת שלמה העוסקת בדיני פאת השדה – מסכת פאה. עיקרי דיני הפאה נידונים בארבעת הפרקים הראשונים שבמסכת זו.
מקור המצווה.
מצווה זו נזכרה בתורה ב' פעמים:
שיעור הפאה.
בתורה לא מצוינת כמות ("שיעור") התבואה שיש להשאיר בסוף השדה, ולכן גם אדם שמשאיר כמות קטנה של תבואה מקיים את המצווה. במשנה נמנתה מצווה זו בכלל המצוות שאין להם שיעור: .
אף שכאמור מהתורה אין שיעור למצווה זו, חז"ל קבעו שיעור למצווה וחייבו להשאיר לפחות אחד חלקי שישים מכלל התבואה. בפועל, אפילו השארת שיבולת יחידה מספיקה כדי לצאת ידי חובת המצווה.
בשלושה מצבים ראוי להשאיר לפאה יותר מאחד חלקי שישים מהתבואה:
התלמוד מתיר לעשות את כל השדה לפאה - זאת בניגוד בניגוד לתרומה - שבה אין לעשות את כל ערימת התבואה תרומה.
מקום הנחת הפאה.
מקום הנחת הפאה הוא בסוף השדה. מספר נימוקים לכך ניתנו בתלמוד:
זמן הנחת הפאה.
הפאה צריכה להינתן בסוף הקציר או הקטיף, ויש לכך כמה טעמים:
דינים נוספים.
אין להניח פאה המשותפת לשני שדות, אפילו אם בשניהם גודל אותו סוג גידול, היות שהמצווה היא שיתוף העניים בכל שדה בפאה מיוחדת. גם אם השדות צמודים אבל יש ביניהם נחל או שביל או דבר אחר שחוצץ כך שאינם נחרשים ונקצרים כאחד, הם נחשבים כשני שדות וצריך להניח פאה לכל שדה. אבל במטע של אילנות, שביל או נחל אינו מפריד את המטע לשני חלקים, כי הם נראים כאחד, ורק אם היה גדר בין שני החלקים צריך להשאיר פאה מכל חלק בפני עצמו.
למרות שהמצווה היא להפריש את הפאה בזמן שהתבואה מחוברת לקרקע, בדיעבד ניתן להפריש אף לאחר מכן, ובתלמוד נחלקו עד מתי יכול להפריש:
חל על עשיר איסור לשמור פאה עבור עני מסוים אלא עני הקודם לקחת זוכה בפאה. אין באפשרותו של עני הרוצה בכך לשמור לעצמו על ידי פריסת בגד על הפאה וסימון הפאה כפאה "שלו" ואם עשה כן מותר לעני אחר ליטול ממנו.
התקופה הפרוגסיבית
אנתוני הגרטי
קמל אלטון
מאגר העמק העגול
מאגר העמק העגול בעיירה קלינטון  שבמחוז האנטרדון , ניו ג'רזי, ארצות הברית, הוא מאגר מים שהוקם בשנת 1960 על ידי רשות המים של ניו ג'רזי שהקימה שני סכרים רחבים והציפה את העמק הגדול. המאגר הוא הגדול ביותר בניו ג'רזי. את שמו הוא קיבל על שם העמק העגול הטבעי אותו הוא מכסה.
מאפיינים, חי ופנאי.
עומק המאגר מגיע ל-55 מטר, ושטחו עומד על 9.5 קמ"ר. הוא מכיל 55 מיליארד גלוני מים, לשימוש במרכז המדינה. המאגר מפורסם בשל מימיו הכחולים והצלולים. צלילותם של המים מאפשר להביט לתוכם כ-6 מטרים.
במאגר מצויים דגי פורל בשפע. המחלקה להגנת הסביבה בניו ג'רזי טוענת כי המאגר הוא המקום גידול הטבעי הדרומי ביותר עבור פורל האגם . במי האגם מצויים המינים: בס, פיקרל שרשרתי , שפמנונאים, צלופח אמריקאי , פרקה , טרוטה חומה, טרוטת עין-הקשת ועוד.
בסביבת האגם קיים פארק עם מתקני מחנאות, שחייה ומתקני צלילה. מסלולי הליכה ושבילי אופניים.
"משולש ברמודה" של ניו ג'רזי.
המאגר מכונה "משולש ברמודה" של ניו ג'רזי. זמן קצר לאחר שנפתח האגם לדייג, ב-1972, "נבלע" בו האדם הראשון, ומאז עלה מספר הטובעים בו ל-26 איש. גופותיהם של שישה מהם לא נמצאו עד היום, למרות המאמצים לאיתורם. ב-2006 אף נשכרה צוללת לשם כך, אך לא נמצאו עקבות.
יש שאומרים כי בעת הקמתו של המאגר הוא הוצף על יישובים עם בתים ועצים, ואלו עדיין קיימים בקרקעית האגם. את סיבת הנעדרים הם רואים בהסתבכות גופותיהם בסבך העצים שבקרקעיתו. בעלי תפקיד מטעם הרשויות וחובבי דיג מצביעים על התעלומה בתופעת טבע חריגה של משבי רוח התוקפים בפתאומיות את האגם ומטלטלים בחוזקה את השוהים על פניו. הרוחות נגרמות על ידי ההרים הסוגרים את האגם מכל עבריו, וכל משב רוח שחודר ביניהם - נלכד בשטח האגם. הרוחות הלכודות נעות בסיבוביות מעל המים ויוצרות גלים בגובה של עשרות סנטימטרים. לאורך שפת האגם הותקנו פנסים, שבעת שהאגם הופך לסוער, הם מהבהבים ומתריעים בפני בעלי סירות השוחרים לדוג באגם. התופעה מתרחשת לרוב בשעת הבוקר שבין 10 ל-11. בנוסף לתופעה זו, הטמפרטורה הנמוכה של המים, שבמקומות עמוקים עשויה להגיע גם לטמפרטורה של 10 מעלות צלזיוס, מקררת את האדם שנופל לתוכה עד כדי קבלת הלם, התכווצויות הגורמות לבליעת מים, ואף היפותרמיה. דובר משטרת ניו ג'רזי טוען כי הדבר יכול לקחת 30 שניות בלבד מעת הנפילה למים. לדברי הרשויות, טמפרטורת האגם גורמת גם לגופים שבו להישאר מתחת לפני המים, משום שבטמפרטורה זו הגופים לא מתפרקים ולא משחררים גזים שמסוגלים להרים אותם לפני המים. רונדה קווין, פרופסורית מאוניברסיטת סיטון היל , שמבקרת את המקום באופן קבוע, רואה גורם נוסף לטביעה הקטלנית הגבוהה במקום; צורתו העגולה, המקשה על השוהה בתוכו למצוא את כיוונו ולאמוד את המרחק הנכון אל שפת האגם. לדבריה, אף שחיינים מיומנים יתקשו לשחות באגם בתנאים קשים אלו.
למרות הסכנה והתעלומה שבאגם, דייגים חובבים ממשיכים לבוא אל האגם ולדוג ממגוון דגיו.
ארזי הלבנון - אנציקלופדיה לגאוני ספרד
יחסי יוון–מוזמביק
יחסי יוון–מוזמביק הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין רפובליקת מוזמביק.
סקירה כללית.
על פי משרד החוץ היווני, "היחסים הבילטרליים בין שתי המדינות הם יחסים טובים וידידותיים". שיתוף הפעולה הגדול ביותר של יוון עם מוזמביק הוא שיתוף פעולה במגזרי הספנות התיירותית. במוזמביק ישנה קהילה יוונית של 150 נפשות, רובם מתגוררים בעיר הבירה מפוטו. הכנסייה היוונית-אורתודוקסית של מוזמביק הוקמה בשנת 2006.
אזרחי יוון חייבים באשרה כדי להיכנס בגבולותיה של מוזמביק. אזרחי מוזמביק חייבים באשרה כדי להיכנס בגבולותיה של יוון.
אליפות האמריקות בכדורסל 1992
אליפות האמריקות בכדורסל 1992 הידועה גם בשם טורניר האמריקות 1992 היא האליפות החמישית שנערכה על ידי פיב"א אמריקה.
באליפות השתתפו 10 נבחרות. מטרת התחרות הייתה גם לקבוע את הנבחרות שיקבלו זכות להשתתף באולימפיאדת 1992.
ארצות הברית זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדותיה.
מתכונת התחרות.
תחילה נערכו משחקי העפלה אזוריות:
תחילה המשחקים נערכו בשני בתים. בהמשך, שש נבחרות המשיכו בפלייאוף לקביעת הנבחרות שיעפילו לאולימפיאדה.
קישורים חיצוניים.
נתונים מאתר פיב"א
מזמור חג המולד (סרט, 1971)
מזמור חג המולד (באנגלית: A Christmas Carol) הוא סרט אנימציה משנת 1971, אשר שמשמש כעיבוד לנובלה באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס שיצאה לאור ב-1843. הסרט שודר לראשונה בטלוויזיה ברשת ABC בארצות הברית ואחר כך הוקרן בבתי הקולנוע.
הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר לשנת 1971.
הפקה.
את הסרט "מזמור חג המולד" ביים ריצ'רד ויליאמס, האחראי לסגנון היה קן האריס שקיבל קרדיט כ"אנימטור ראשי". אלסטייר סים כיכב בתפקיד אבנעזר סקרוג', דמות שהוא גילם ב-1951 בסרט "סקרוג'". גם השחקן מייקל הורדרן גילם שוב את אותה דמות, הרוח של מארלי, מאותו סרט. מייקל רדגרייב היה המספר. האנימטור הוותיק צ'אק ג'ונס היה מפיק בפועל. בנו של ויליאמס, אלכסנדר ויליאמס, שהיה אז בן ארבע דיבב את דמותו של טים הזעיר.
סגנון חזותי.
לגרסה זו של "מזמור חג המולד" יש מראה ייחודי. הסגנון הוא בהשראת האיורים של ג'ון ליץ' שאייר את המהדורה המקורית, ושל הרישומים בעט ודיו של המאייר מילו וינטר שעיטרו את המהדורות משנות השלושים של המאה העשרים. הקהל המיועד אינו של ילדים קטנים. בשל האווירה הקודרת של הסרט והדגש על אפלה וצללים, היו שחשבו שסרט זה הוא המפחיד ביותר מבין העיבודים לסיפור הקלאסי של דיקנס.
פרס האוסקר.
הסרט הופק במקור כסרט טלוויזיה לחג המולד, רק מאוחר יותר הוקרן בבתי הקולנוע, ולכן היה זכאי למועמדות לפרס האוסקר. הסרט זכה בפרס סרט ההנפשה הקצר הטוב ביותר לשנת 1972. הוא העיבוד היחיד של "מזמור חג המולד" שזכה בפרס אוסקר.
אליפות האמריקות בכדורסל 1993