בתקופת לאפם ומקארתור, המשיך הארפרז לפרסם ספרות יפה מאת ג'ון אפדייק, ג'ורג' סונדרז, ואחרים.  פוליטית, הארפרז נקט קו ביקורתי במיוחד כלפי הממשל האמריקאי, בנושאי מדיניות פנים וחוץ כאחד.  טוריו החודשיים של העורך לאפם הוקיעו את ממשלי ביל קלינטון וג'ורג' ו' בוש בקביעות.  מאז 2003, התמקד כתב העת בדיווח על המלחמה בעיראק, ופרסם כתבות ארוכות על המערכה על פאלוג'ה, ועל ההטבות למקורבים שאפיינו את השיקום האמריקאי של עיראק.  כמו כן עסק כתב העת בנושאים כגון שיבוט, הפלות מלאכותיות, והתחממות עולמית. בשנת 2011 החלה הסופרת הבריטית זיידי סמית' לכתוב טור על ספרים חדשים.
ג'&quot;ד סלינג'ר
מכנאס
הארפרס
נפי ת'יאם
עומק חדירה
בבליסטיקה סופית, עומק חדירה (באנגלית: impact depth) של קליע כלשהו הוא קירוב למרחק שהקליע מצליח לחדור דרך שריון המטרה. הפיזיקאי סר אייזק ניוטון פיתח לראשונה קירוב גס למרחק החדירה של קליעים הנעים במהירויות גבוהות, שתקף במיוחד למהירויות פגיעה גבוהות בהרבה ממהירות הקול בחומר ממנו עשוי שריון המטרה.
הקירוב של ניוטון לעומק החדירה.
הקירוב של ניוטון לעומק החדירה של קליעים במהירויות גבוהות מבוסס אך ורק על שיקולים הקשורים בתנע של הקליע. בפיתוח הקירוב לא מתחשבים כלל באנרגיה הקינטית של הקליע.
הרעיון הבסיסי של הקירוב הוא פשוט: הקליע נושא תנע מסוים. כדי לעצור את הקליע, התנע הזה חייב להיות מועבר אל מסה אחרת. כיוון שהמהירות של הקליע החודר כה גבוהה שכוחות הקוהזיה בתוך חומר השריון ניתנים להזנחה, התנע ניתן להעברה רק לחומר שבחזית הקליע, אשר ייהדף במהירות הקליע. אם הקליע יהדוף מסה השווה למסה שלו במהירות הזאת (מהירות הפגיעה שלו), אז התנע שלו כולו הועבר למסה שמלפני הקליע והקליע ייעצר (זהו רק קירוב: המסה שהוא צריך להדוף היא בפועל גבוהה יותר ממסתו שכן מהירותו יורדת במהלך החדירה לשריון). עבור קליע עם סימטריה גלילית, עד הרגע שהוא ייעצר הוא יחדור לעומק ששווה לאורכו שלו כפול יחס הצפיפויות שלו ושל החומר ממנו עשוי השריון.
הקירוב הזה תקף רק לקליע קהה (ללא צורה אווירודינמית) וחומר מטרה ללא קוהזיה, לפחות לא במהירות הקליע. זה נכון במיוחד כאשר מהירות הקליע גבוהה בהרבה ממהירות הקול בתוך חומר המטרה - במהירויות גבוהות כאלה, מרבית החומרים המוצקים לא "מספיקים" להגיב (התכונות שלהם כחומר מוצק לא באות ליד ביטוי) ומתחילים להתנהג כמו זורם. זאת הסיבה גם מדוע הקירוב הזה תקף במיוחד עבור מהירויות גבוהות - הקשיחות של החומר (הקושי לשבור אותו) לא באה לידי ביטוי במהירויות פגיעה גבוהות בהרבה ממהירות הקול בחומר המטרה.
אליפות אירופה בכדורסל 1981
אליפות אירופה בכדורסל 1981, המכונה גם יורובאסקט 1981, הייתה האליפות ה-22 לנבחרות כדורסל אירופאיות. האליפות התקיימה בין התאריכים 26 במאי עד ה-5 ביוני 1981 בערים פראג, ברטיסלאבה והבירוף אשר בצ'כוסלובקיה. באליפות השתתפו 12 נבחרות לאומיות ובסיומה זכתה נבחרת ברית המועצות בתואר האליפות ה-13 בתולדותיה, לאחר שגברה על נבחרת יוגוסלביה במשחק הגמר. ולדיס ולטרס, שחקן הנבחרת המנצחת, קלע לאורך האליפות 16.7 נקודות בממוצע למשחק וזכה בתואר ה-MVP. נבחרת ישראל סיימה את הטורניר במקום השישי, עם מאזן כולל של 3 ניצחונות ו-5 הפסדים.
שלב הבתים הראשון.
בשלב הראשון חולקו הנבחרות לשני בתים. שלוש הנבחרות שסיימו ראשונות בכל בית עלו לשלב הבתים השני, ושש הנבחרות הנותרות שיחקו ביניהן על מקומות 7–12.
שלב הבתים השני.
מקומות 1–6.
בשלב הבתים השני שיחקה כל נבחרת מול שלוש הנבחרות מולן לא התמודדה בשלב הראשון. תוצאות המשחקים שנערכו בשלב הראשון בין נבחרות שעלו שלב נכללות במאזן הקבוצות בשלב הבתים השני. שתי המדורגות ראשונות בסיום שלב זה התמודדו ביניהן על מדליית הזהב, והנבחרות המדורגות במקומות 3 ו-4 שיחקו ביניהן על מדליית הארד.
משחקי הגמר.
&lt;br&gt;
הארפר'ס מגזין
הארפר'ז מגזין
הארפר'ס
יורובאסקט 1981
יורובאסקט 1989
הרפרז
הרפרס
יורובאסקט 2017
יורובאסקט 1999
יורובאסקט 1997
יורובאסקט 1995
יורובאסקט 1993
יורובאסקט 1991
יורובאסקט 1977
יורובאסקט 1975
יורובאסקט 1957
יורובאסקט 1951
יורובאסקט 1949
יורובאסקט 1947
לאה קולודצקי
מוניקה פויג
מוניקה פויג מרצ'אן (בספרדית: Mónica Puig Marchán; נולדה ב-27 בספטמבר 1993) היא טניסאית מקצוענית מפוארטו ריקו.
הישג השיא שלה הוא זכייה במדליית זהב בטורניר הטניס באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), שהייתה מדליית הזהב הראשונה בהיסטוריה של פוארטו ריקו, והמדליה הראשונה שזכתה אישה ממדינה זו. בשיאה דורגה במקום 33 בעולם (11 ביולי 2016) וכיום (אוגוסט 2016) מדורגת במקום 34 בעולם בסבב ה-WTA.
פויג זכתה עד היום ב-7 תוארי יחידות (1 WTA ו-6 ITF)
קריירה.
פויג החלה בקריירה המקצוענית שלה בספטמבר 2010.
את שנת 2013 היא סיימה במקום 53 בדירוג העולמי.
בשנת 2014 זכתה בטורניר הראשון שלה בשטרסבורג והגיע למקום 41 בעולם. בסוף שנה זו דורגה במקום 56.
בשנת 2015 חלה נסיגה מסוימת בהישגה. היא הגיעה לחצי הגמר בטורניר פאטיה, וסיימה את השנה במקום 92 בעולם
2016 שנת השיא וזכייה במדליית זהב אולימפית.
בשנת 2016 היא העפילה לגמר טורניר סידני בו הפסידה לסבטלנה קוזנצובה. באליפות אוסטרליה הפתוחה היא העפילה לסיבוב השלישי בו הפסידה לאגניישקה רדוונסקה מפולין. בטורניר איסטבורן העפילה לחצי הגמר.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא זכתה במדליית הזהב לאחר שגברה בדרך על שלוש שחקניות זוכות גארד סלאם. בסיבוב הראשון היא ניצחה את פולונה הרצוג מסלובניה. בסיבוב השני ניצחה את אנסטסיה פבליוצ'נקובה מרוסיה. לאחר מכן גברה על גרביניה מוגורוסה מספרד, ולאורה זיגמונד מגרמניה. בחצי הגמר היא ניצחה את פטרה קביטובה מצ'כיה בשלוש מערכות, ובגמר גברה על אנגליקה קרבר מגרמניה בשלוש מערכות. פויג היא הטניסית הלא מדורגת הראשונה שזוכה במדליית הזהב בטניס, והטניסאית הראשונה באמריקה הלטינית שזוכה במדליה זו.
באליפות ארצות הברית הפתוחה הודחה בסיבוב הראשון לאחר שהפסידה לזאנג מסין בשתי מערכות.
באליפות אוסטרליה הפתוחה הודחה בסיבוב השני, לאחר שהפסידה למונה ברטל מגרמניה בשתי מערכות.
מוניקה פואיג
פתק בבקבוק
פתק בבקבוק (נקרא גם מסר בבקבוק, או מכתב בבקבוק) הוא צורת תקשורת באמצעותה נשלח מסר בתוך כלי קיבול אטום (לרוב באמצעות בקבוק) וזאת מתוך כוונה, מחשבה או תקווה שיגיע בזמן בלתי-ידוע בעתיד לאדם כלשהו שיוכל לקרוא את המסר ואף לענות בחזרה. המסר נשלח לרוב על פני שטח מים נרחב (ים או אוקיינוס), תוך ניצול הציפה על פני הזרמים שיסחפו אותו לקו חוף במקום אחר על פני כדור הארץ.
הזרמים מסוגלים להעביר בקבוק הצף על פני המים למרחקים המשתרעים על פני תבל, כך משפחה השליכה בקבוק לנהר האמבר בבריטניה וכעבור שנתיים היא קיבלה תשובה מטובאלו שבאוקיינוס השקט. עם זאת, הסבירות שאכן בקבוק שכזה יימצא על ידי אדם היא נמוכה מכיוון שרוב קווי החוף בכדור הארץ אינם מיושבים וזאת בהנחה שהבקבוק אכן מגיע לקו החוף.
מטרות וסיבות.
יש לצורת תקשורת זו מספר סיבות, או מטרות:
היסטוריה.
אמצעי זה קיים עוד מימי קדם, שכן כלי קיבול אטומים צפים על פני המים באופן פשוט יחסית ואין צורך בטכנולוגיה מיוחדת מרגע שיש כלי קיבול שניתן לבודד אוויר בתוכו. המקרה המתועד הראשון הוא מסביבות שנת 310 לפנה"ס אז שלח הפילוסוף היווני תאופרסטוס בקבוקים על פני המים כדי להראות כי הים התיכון נוצר באמצעות כניסת מים מן האוקיינוס האטלנטי.
אף על פי שהיו שימושים צבאיים כבר מהמאה ה-16, צורת תקשורת זו מצד יחידים החלה רק עם היכולת לתקשר באמצעות הדואר הימי או אמצעים טכנולוגיים יותר מאוחרים. לפני כן, לא היה לכך שימוש מכיוון שלא היה ניתן למצוא דרך להחזיר מענה למוען. כמו כן, עד תחילת המאה ה-20 השימושים היו כמעט רק למקרה של קריאת מצוקה בעת טביעת אונייה. הפתק בבקבוק שהחזיק את הזמן הרב ביותר ונמצא הושלך בשנת 1784 בעת טביעת ספינה יפנית במימי האוקיינוס השקט ונמצא כעבור 151 שנים, בשנת 1935, בכפר הירטורמורה שביפן על ידי אוספי אצות.
החל מתקופות יותר מאוחרות לא נמצא לשיטה זו כל שימוש מעשי, אם כי יש לכך השלכות תרבותיות שקשורות במחשבות של הלא-נודע ועל יד הגורל שתקבע מי הצד השני שיקבל את הפתק. בתחילת המאה ה-20 נעשו מחקרים על זרמי הים ובד בבד גם נשלחו מכתבים אל עבר קשר עם הלא נודע, בשנת 2015 נמצא בגרמניה בקבוק שהושלך בים הצפוני בין 1904 ל-1906.
שיטות דומות ליצירת קשר.
לא בהכרח פתקים מועברים בדרך הים, להלן דוגמאות למקרים אחרים:
מוטי זוננפלד
מוטי (אליהו מרדכי) זוננפלד הוא איש עסקים ונדבן יהודי, חבר ועד מנהל בעמותת נאמני מרכז שניידר.
ביוגרפיה.
זוננפלד, בנם של ג'ני (שיינדל חנה) ומשה יהודה זוננפלד, נולד בברזיל. קרוי על שם סבו הרב אליהו מרדכי, בנו של הרב יוסף חיים זוננפלד. למד בישיבת "הישוב החדש" בתל אביב, ישיבת סלבודקה וישיבת מרכז הרב.
זוננפלד מרבה לתרום לישיבות מכל החוגים, בהם, ישיבת מיר, מוסדות חסידות בעלזא וישיבת מרכז הרב. בין השאר הוא תומך בהוצאת ספרים תורניים באמצעות קרן רא"ם. תרם גם את בית המדרש 'בית נפתלי' של חסידות בעלזא באשדוד לעילוי נשמת אביו של אלימלך פירר, יו"ר עזרה למרפא.
חיים אישיים.
זוננפלד נשוי בשלישית לשרה ומתגורר בירושלים וברעננה. לפרקים מתגורר גם בברזיל. בתו דניאלי נהרגה בתאונת דרכים בשנת תשע"ה.
קרן דניאלי.
בעקבות פטירת בתו הקים את 'קרן דניאלי" המקדמת מיזמים רבים לטובת החברה הישראלית. מבין המיזמים:
מגן דמיאנסק