העמותה מפעילה בית מחסה בעמק האלה שכולל מרפאה וטרינרית, מרכז שיקומי וכן דיור קבע לעטלפים שפציעתם בלתי הפיכה ולא ניתן להשיבם לטבע. מתחם דיירי הקבע מותאם לנכויות השונות של העטלפים ומצויד בצעצועי העשרה, אביזרי פיזיותרפיה ומשטח נחיתה רך. בנוסף, מפעילה העמותה מוקד טלפוני שבו אפשר לדווח על עטלפים במצוקה וליצור קשר עם חברי ומתנדבי העמותה על מנת שאלה יאספו את העטלף ויעניקו לו טיפול.
פעילות העמותה מתבססת על תרומות, מערך מתנדבים קבוע וכן מתנדבים אד הוק (כגון הבאת עטלפים לבית המחסה מכל חלקי הארץ). בעמותה אין מקבלי שכר.
היסטוריה.
העמותה הוקמה ב-2015 על ידי פעילת זכויות בעלי החיים נורה ליפשיץ, אחרי שב-2014 הצילה עטלפה שזכתה לשם "אמילי". ליפשיץ הגיעה למסקנה כי יש צורך בהקמת עמותה שתטפל בעטלפי פירות פצועים ותשושים, שכן עטלף הפירות איננו חיה מוגנת ולעיתים קרובות אף נחשב כמזיק, וזוכה למוניטין שלילי בקרב הציבור.
בתחילת דרכה פעלה העמותה בתל אביב, ודירה בשכונת פלורנטין שימשה בית מחסה מאולתר לכ-70 עטלפים פצועים. בעקבות הגידול בפעילות ובמספר העטלפים שנזקקו לטיפול החליטה העמותה על הקמת בית מחסה ייעודי לעטלפים, גדול יותר, שיוכל להכיל מאות עטלפים. באמצעות מימון המונים בהדסטארט הקימה העמותה בתחילת 2016 בית מחסה לעטלפים שבו מטפלים מתנדבי העמותה בעטלפים פצועים או תשושים, בשאיפה לשקמם ולהשיבם לטבע, ואם לא - לשכנם בבית המחסה בדיור המתאים למצבם. העמותה נעזרת בתרומות ובמתנדבים האוספים את העטלפים ומסיעים אותם לבית המחסה.
אסון העטלפים בחדרה.
"אסון העטלפים" הוא כינוי לאירוע שהתרחש ב-16 ביוני 2016, כאשר נהרס בניין נטוש שכונה "בניין השוק", ברחוב תרנ"א 20 בחדרה. באותה עת שהו במבנה אלפי עטלפי פירות ועטלפים מסוגים אחרים, שהבניין שימש להם בית במשך למעלה 20 שנה. בשטח הבניין שנהרס מתוכנן לקום מרכז המגורים והמסחר "פרויקט ויוה". הבניין נהרס בניגוד להבנות שהיו עם עיריית חדרה ועם יזם הבנייה, על פינוי העטלפים לפני ההריסה כדי להצילם. אלפי עטלפים מצאו את מותם בעת הריסה או מפציעות בימים שאחריה. מאות עטלפים חולצו על ידי פעילים למען בעלי חיים, עמותת ע.ט.ל.ף ניהלה את פעולת ההצלה וקלטה את העטלפים הפצועים.
קישורים חיצוניים.
קישורים על אסון העטלפים בחדרה
צ'רטר חוקי
תסחור
5G/NR (קיצור של: 5th Generation, דור 5) הוא תקן טכנולוגי מהדור החמישי לתקשורת סלולרית, שעיקרו רוחב פס גדול יותר, קצב נתונים גבוה יותר, זמני השהייה נמוכים יותר, ותמיכה בכמות גדולה יותר של מכשירים - בהשוואה לתקן 4G. פריסת הרשת החלה ברחבי העולם ב-2019.
בגלל רוחב הפס הגדול יותר, צפוי שהרשתות החדשות ישמשו כספקי שירותי אינטרנט כלליים ויתחרו עם ספקי ההתקשורת הקווית, כגון אינטרנט בכבלים ואינטרנט דרך רשת הטלפון. 5G צפוי גם לאפשר שימוש נרחב יותר בטכנולוגיות מתחום האינטרנט של הדברים (IoTׂׂׂ) כגון ערים חכמות, בתים חכמים, רכבים אוטונומיים ועוד, שיוכלו לתקשר באופן רציף, וכן פיתוחים בתחום הבינה המלאכותית. המכשירים הסלולריים המתבססים על 4G לא יוכלו להשתמש ברשתות החדשות, ונדרשת חומרה התומכת ב-5G על מנת להתחבר לרשתות אלו.
טכנולוגיה.
כמו ברשתות סלולריות מדורות קודמים, רשתות 5G פועלות בשיטה התאית, שבה אזור השירות מחולק לשטחים קטנים המכונים תאים. כל המכשירים האלחוטיים בשטח התא מחוברים לרשת האינטרנט והטלפון באמצעות גלי רדיו דרך אנטנה מקומית בתא.
המהירות המוגברת של רשתות סלולריות מדור 5 מושגת בחלקה באמצעות גלי רדיו בתדר גבוה יותר מאשר הרשתות הסלולריות הנוכחיות. עם זאת, גלי רדיו בתדרים גבוהים יותר הם בעלי טווח קצר יותר מאלו המשמשים את תחנות הבסיס הסלולריות הנוכחיות. כדי להבטיח שירות בפס רחב, פועלות רשתות 5G על עד שלושה תחומים: נמוך, בינוני וגבוה. רשת 5G מורכבת מרשתות של עד שלושה סוגים של תאים, כאשר כל אחת מהן זקוקה לאנטנות שונות, וכל סוג נותן תמורה שונה לקצב הנתונים לעומת מרחק ואזור הכיסוי. מכשירים הפועלים בדור 5 יתחברו לרשת דרך האנטנה המהירה ביותר בטווח מיקומם.
דור 5 בפס נמוך משתמש בטווח תדרים דומה לזה של דור 4 שלפניו, 600–700 מגהרץ הנותנים מהירויות הורדה של 30–250 מגה-ביט לשנייה (Mbps). תחנות בסיס בעלות ספקטרום תדרים נמוך יהיו בעלי טווח דומה לתחנות הבסיס של ה-4G, יכסו מספר קילומטרים רבועים, ויעניקו רמת שירות מינימלית על פני אזורים הדומים לרשתות 4G. ספקטרום התדרים הבינוני של 5G משתמש בגלי רדיו של 2.5-3.7 גיגה-הרץ, ומאפשר מהירויות של 100–900 מגה-ביט לשנייה, כאשר כל תחנת בסיס מספקת שירות ברדיוס של כמה קילומטרים.
שלוש הספקיות הגדולות בעולם של ציוד תקשורת בטכנולוגיות 5G הן החברות אריקסון משוודיה, נוקיה מפינלנד (וחברת הבת שלה Nokia Networks שרכשה את אלקטל-לוסנט) ו-וואווי הסינית. עם זאת הממשל האמריקאי אסר על ווואווי לספק ציוד 5G בארצות הברית ובעקבותיו הטילה איסור גם הממלכה המאוחדת. גם ממשלת ישראל שוקלת להטיל חרם על ווואווי בעקבות לחצי הממשל האמריקני.
פריסה.
החברות נוקיה וסמסונג הציגו גרסאות ראשונות של הטכנולוגיה בשנת 2015. ב-2018 החלו חברות הסלולר בעולם בפריסת רשתות התקשורת החדשות, ומכשירי קצה כגון טלפונים חכמים התומכים ב-5G החלו לצאת לשוק בתחילת 2019. על אף שהחלה פריסה של הרשת, נכון לשנת 2020 דור 3 עדיין נמצא בשימוש ו-46% ממשתמשי הסלולר בעולם עבדו על רשתות מהדור השני והשלישי.
בתחילת 2020 היו סין וקוריאה הדרומית המדינות הראשונות בעולם בהן פועלת רשת 5G בכל שטח המדינה. קוריאה הדרומית החלה להפעיל את רשת 5G ברמה ארצית באפריל 2019, עת שלוש ספקיות הסלולר הגדולות במדינה השיקו את הרשת באותו יום. באותו יום השיקה חברת ורייזון תקשורת את הרשת בשתי ערים בארצות הברית. בנובמבר 2019 הושק שירות ברשת 5G בכל רחבי סין במחיר של 18 דולר לחודש. בתחילת 2020 היו בדרום קוריאה 5 מיליון משתמשים ברשת 5G.
החל מ-2019 חלק מהמכשירים החכמים החלו לתמוך ברשתות 5G, כאשר הראשון מביניהם הוא Samsung Galaxy S10 5G.
מאפיינים טכניים.
ניהול וקביעת התקן.
פרויקט שותפות הדור השלישי (3GPP), קונסורציום של חברות בתחום התקשורת הסלולרית, הוא שקובע את התקנים ל-5G. תקני מינימום נקבעים על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU).
הגדרות.
"איגוד הדור הבא של רשתות סלולריות" (Next Generation Mobile Network Alliance) הגדיר את הדרישות הבאות מרשתות 5G:
תכונות נוספות על פי IMT-2020 של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי:
5G בישראל.
ב־3 ביולי 2019 פרסם משרד התקשורת את מכרז התדרים לפריסת הרשת בישראל. המשרד העריך כי משך ההקמה יעמוד על חמש שנים והעלות, לכלל החברות הסלולר בישראל יחד, תעמוד על כשני מיליארד שקל. המשרד אישר לחברות להקים את הרשת בשותפות, בתנאי שהיו לפחות שלוש קבוצות של מתמודדים. 24 בנובמבר 2019 היה אמור להיות המועד האחרון להגשת הצעות למכרז, אך חברות הסלולר בישראל הודיעו למשרד התקשורת כי אין בכוונתן לגשת למכרז בתנאים שנקבעו. בדצמבר 2019 הגישו החברות סלקום, גולן טלקום ואקספון עתירה נגד משרד התקשורת למתן צו ביניים לביטול המכרז, בטענה שאינו הוגן. העתירה נדחתה על ידי בית המשפט המחוזי בירושלים. ב-17 בפברואר 2020 הוגשו לבסוף למשרד התקשורת הצעות משותפות לקראת המכרז. ההצעות שהוגשו נועדו לאישור מוקדם של המשרד לקבוצות המשתתפות, וזאת לקראת המעבר לשלב הבא של המכרז. ההצעות שהוגשו היו של פרטנר תקשורת יחד עם HOT mobile והצעה נוספת של קבוצה הכוללת את: סלקום, גולן טלקום ואקספון. חברת פלאפון תקשורת החליטה להגיש הצעה לבדה, כך שהשלב הזה במכרז אינו רלוונטי עבורה.
פריסת רשתות סלולריות מדור 5 בישראל נדחתה מספר פעמים, עקב עיכובים במכרז של משרד התקשורת.
ב-4 באוגוסט 2020 פורסם כי החל מכרז התדרים בישראל על הפעלת רשתות דור חמישי, שהסתיים ב-13 באוגוסט, כאשר חולקו התדרים לשש חברות סלולר שהתאגדו לקבוצות: קבוצת סלקום, גולן טלקום ומרתון (אקספון 018), קבוצת פלאפון וקבוצת פרטנר והוט מובייל. חברת פלאפון פרסמה ב-4 באוגוסט 2020 כי כבר פרסה מאות אתרי דור חמישי בתדרים החדשים.
ב-29 בספטמבר 2020 העניק שר התקשורת יועז הנדל רישיונות להפעלת רשת דור 5 בישראל לחברות פלאפון, פרטנר והוט מובייל.
באמצע 2021 פרסם ynet מדגם של ביצועי רשתות ה-5G בשלוש ערים בישראל, וממנו עולה כי הכיסוי של הרשתות חלקי ביותר וקצב הנתונים בהן אינו אחיד, ולרוב לא מגיע לרמה הנדרשת על ידי התקן.
תאוריות קשר.
סביב טכנולוגיית 5G נפוצו מספר תיאוריות קשר. במהלך התפרצות מגפת הקורונה הופצו באינטרנט מספר תאוריות קשר סביב הקשר בין מקרים קשים של SARS-CoV-2 לרשת דור 5. הדבר הביא למספר מתקפות נגד אנטנות סלולריות שהוצבו בהולנד, בריטניה, קפריסין, בלגיה, איטליה, שוודיה וקרואטיה. אחד מהמקורות העיקריים של תאוריית קשר בנוגע לסכנות כביכול של רשתות דור 5 הוא תעמולה רוסית, שהופצה על ידי ערוץ החדשות הבינלאומי Russia Today החל ממאי 2019 במסווה של ידיעות חדשותיות, כחלק ממסע תעמולה שמטרתו לערער את יציבות המשטרים במערב. באביב 2019 היה ניסיון לאסור התקנת תשתית ל-5G במספר קנטונים בשווייץ, אבל הניסיון לא צלח עקב היעדר סמכויות של הרשויות המקומיות. בישראל, ב-2020 הרב אמנון יצחק העלה סרטונים תחת השם "חדשות וירוס TV" בהם הוא מביע תמיכה בתאוריה המקשרת בין ה-5G ומגפת הקורונה, טען כי מטרת פיזור אנטנות מהדור החמישי היא איכון של אזרחים וכי החיסונים מכילים ביו-שבבים.