בשנה זו כיכבו בה הרכזים יבגני פשוטין וגיא קנטור, ברק פלג, הפורורדים קלי מקארתי, בורקו ראדוביץ וג'סי סולטרס, והסנטר תומר שטיינאוהר.
בשנים שלאחר מכן לא הצליחה להעפיל לחצי גמר הפלייאוף אך הגיעה לשמינית גמר גביע קוראץ' בעונת 2002 והפסידה, והשתתפה בסופרוליג בשנת 2001 בו זכתה מכבי תל אביב.
בשנת 2002 אוחדה הקבוצה עם בני הרצליה, והקבוצה המאוחדת נקראה "בני השרון". משחקי הבית של הקבוצה נערכו לסירוגין ב"אולם ספורט היובל" בהרצליה וב"אולם מטרווסט" ברעננה.
בתחילת עונת 2011/12, פורק האיחוד והקבוצה מליגת העל נקראת בני השרון/הרצליה. הקבוצה מהליגה הארצית חזרה להיקרא "מכבי עירוני רעננה".
בחודש אפריל 2012, זכתה הקבוצה בגביע האיגוד לאחר ניצחון בגמר (בסיכום שני מפגשים) מול קבוצת מכבי קריית גת.
במרץ 2014 הבטיחה הקבוצה את המקום הראשון בליגה הארצית (צפון), ובעקבות זה עלתה לליגה הלאומית.
באפריל 2017 הבטיחה הקבוצה את המקום הראשון בליגה הלאומית, ובעקבות זה זכתה בזכות האירוח בפליאוף.
בפליאוף אכזבה הקבוצה כאשר הודחה הקבוצה כבר ברבע הגמר אחרי הפסד 2-0 למכבי הוד השרון שסיימה את העונה הסדירה במקום השמיני.
בעונת 2017/18 סיימה הקבוצה במקום ה-5 והודחה ברבע הגמר לאחר שהפסידה 2-1 בסדרה למכבי רחובות.
בסיום עונות 2017/18 עזבו מאמן הקבוצה ברק פלג וסאם גיבנס למכבי חיפה. אבנר יאור שאימן את מכבי עירוני רחובות מונה למאמן הקבוצה.
את עונת 2018/19 סיימה הקבוצה במקום ה-1 וברבע הגמר גברה 1-2 על אליצור יבנה ברבע גמר הפלייאוף ולאחר מכן הודחה בחצי גמר הפלייאוף לאחר הפסד 3-0 בסדרת המשחקים למכבי חיפה.
בנובמבר 2019, מספר מחזורים לאחר תחילת עונת 2019/20 התפטר מאמן הקבוצה אבנר יאור ובמקומו מונה עופר ברקוביץ' שחתם במועדון לעונה וחצי.
במרץ 2020, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל החליט איגוד הכדורסל על סיום העונה של הליגה הלאומית בכדורסל.
העונה הופסקה לאחר 22 משחקים כאשר לזכות הקבוצה יש 10 ניצחונות והיא ממוקמת במקום ה-9 מתוך 14 קבוצות הליגה.
באפריל 2021 לאחר שהקבוצה לא זכתה להצלחה פוטר מאמן הקבוצה עופר ברקוביץ' ובמקומו מונה יוסי בונן.
ארד שרון
ארד שרון (נולד ב-1956) הוא אדריכל ישראלי.
חייו.
שרון הוא נכדו של האדריכל בוגר בית ספר הבאוהאוס אריה שרון, ובנו של האדריכל אלדר שרון. למד אדריכלות בבית הספר לאדריכלות ה-A.A. בלונדון.
שרון תכנן את בניין עיריית ראשון לציון, בניין המיון חדש במרכז רפואי אסף הרופא בצריפין, בניין נשים ויולדות במרכז רפואי ע"ש סורוקה בבאר שבע, בניין האודיטוריום של המרכז רפואי הדסה עין כרם, וכן את המגדל לקרדיולוגיה של המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סורסקי בתל אביב.
שרון עסק גם בפיסול סביבתי ועיצב (יחד עם האדריכלית נועה לב) את תאורת 7 שוברי הגלים של תל אביב, ו-3 קירות זכוכית בבית החולים הדסה עין כרם.
שרון עוסק בהוראה בפקולטה לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב, הוביל את הכנת תוכנית המתאר של העיר טייבה, וכתב מספר מאמרים שהתפרסמו בכתבי העת "אדריכלות ישראלית" ו"ארכיטקטורה". כיהן פעמיים בחבר השופטים בתחרות פרס רכטר לאדריכלות ומשמש באופן קבוע שופט בפרויקטי הגמר של הטכניון במסגרת פרס עזריאלי לאדריכלות.
איבריה
חצי-אי
אייר צ'יינה
אייר צ'יינה (באנגלית: Air China; במנדרינית: 中国国际航空公司) היא חברת התעופה הלאומית של סין (הרפובליקה העממית של סין) והחברה השלישית בגודלה במדינה וביבשת אסיה. בסיסה נמצא בנמל התעופה הבינלאומי "קפיטל" בבייג'ינג.
תולדות החברה.
החברה נוסדה ב-1 ביולי 1988 לאחר החלטת ממשלת סין לפצל את חברת CAAC איירליינס לשש חברות שונות- אייר צ'יינה, צ'יינה איסטרן איירליינס, צ'יינה סאות'רן איירליינס, צ'יינה נורת'רן איירליינס, צ'יינה סאות'ווסט איירליינס, וצ'יינה נורת'ווסט איירליינס.
אייר צ'יינה שבסיסה נקבע בנמל התעופה של בייג'ינג, קיבלה בעיקר את קוויה הבינלאומיים הביניבשתיים של CAAC ואת צי המטוסים ארוכי הטווח שלה, שכלל מטוסים מתוצרת בואינג מהדגמים 707, 747, ו-767. כמו כן קיבלה החברה מספר מטוסים מדגם בואינג 737 למרחקים בינוניים.
עם תחילת פעילותה, שירתה החברה 31 יעדים בינלאומיים ו-30 יעדים מקומיים.
הסכמי שותפות קוד.
בנוסף לחברותה בסטאר אלייאנס לאייר צ'יינה הסכמי שותפות קוד עם החברות הבאות:
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה נכון ליוני 2020:
קישורים חיצוניים.
מדיה וקבצים בנושא אייר צ'יינה באתר Airliners.net
עליות לארץ ישראל
מגדל איינשטיין
מגדל איינשטיין (בגרמנית Einsteinturm) הוא מצפה כוכבים בפארק המדע על שם אלברט איינשטיין בפוטסדאם שבגרמניה.
היסטוריה.
את המגדל תכנן האדריכל אריך מנדלסון עבור האסטרונום ארווין פינלי פרוינדליך, ומטרתו המקורית הייתה לספק תצפיות תומכות כדי לאשש את תורת היחסות של אלברט איינשטיין. הרעיון לבניין הועלה לראשונה ב-1917, הוא נבנה בשנים 1920–1921 אחרי מסע התרמה, והחל לפעול ב-1924. המצפה פועל גם כיום ומשמש לתצפיות על השמש, כחלק מהמכון האסטרופיזי של פוטסדאם. האור מן הטלסקופ מוקרן למעבדות שבתחתית המגדל.
זהו אחד הפרויקטים החשובים הראשונים של מנדלסון, והוא יצר אותו כשריצ'רד ניוטרה הצעיר עדיין היה חלק מהצוות שלו. כיום זו אחת מעבודותיו המוכרות ביותר של מנדלסון. הקירות החיצוניים נועדו תחילה להיות בנויים בטון, אבל בשל קשיי הבנייה נבנה רוב הבניין מלבנים וצופה בסטוקו. ב-1999 עבר הבניין שיפוץ מלא לרגל יובל ה-75 שלו, ותוקנו בו בעיות של לחות והתפוררות. לעיתים קרובות מוזכר הבניין כאחת הדוגמאות הבולטות הבודדות לאדריכלות אקספרסיוניסטית.
על פי השמועה, מנדלסון לקח את איינשטיין לסיור ארוך בבניין אחרי השלמתו, וחיכה לשמוע ממנו מחמאה כלשהי. המגדל, אף כי היה בנוי בהיגיון ומתאים לחלוטין למטרתו, בלט בשטח כמו "ספינת חלל כעורה". איינשטיין לא אמר דבר, אבל כמה שעות לאחר מכן, בזמן פגישה עם עמותת הבניין, הוא לחש פסק-דין בן מילה אחת: "אורגני". מנדלסון עצמו אמר שהוא תכנן את המבנה בעקבות דחף לא-מוסבר, וכי המגדל הגיח מתוך "המסתורין הסובב את היקום של איינשטיין".
עלייה לישראל
שי אביטל
שי אביטל (רפופורט) (נולד ב-1952) הוא אלוף (מיל') בצה"ל, שימש כמפקד מפקדת העומק. בעבר מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.
ביוגרפיה.
אביטל נולד וגדל במושב ארבל, ולמד בבית הספר החקלאי כדורי. התגייס לצה"ל בשנת 1970 והתנדב לסיירת מטכ"ל. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה וכן הכשרה כמפקד כיתה. מפקד פלוגת האימונים ביחידה באותה עת היה יוני נתניהו, ואביטל העיד כי הושפע ממנו מאוד. עם סיום המסלול יצא אביטל לקורס קציני חי"ר, ובסיומו שב ליחידה כמפקד צוות. הוא הושפע מאוד גם מדמותו של מאיר הר-ציון. אביטל נהג להקריא לחייליו מיומנו של הר-ציון ואף הזמין אותו להרצות בפניהם.
במלחמת יום הכיפורים לחם אביטל עם צוותו ברמת הגולן ובחצי האי סיני. סיירת מטכ"ל עלתה לרמה כבר ביומה השני של המלחמה, ולקחה חלק בלחימה כפלוגת סיור מובחרת בעוצבת געש בפיקודו של רפול. ב-9 באוקטובר הוקפץ כוח של היחידה, בפיקוד יוני נתניהו, למחנה נפח בעקבות הודעה על חדירת מסוקים המנחיתים לוחמי קומנדו סורים בקרבת הבסיס. אביטל העיד כי היה זה קרב קשה, אשר כלל מגע אש מטווח קרוב והשלכת רימונים, שהוכרע בשל הביטחון והדוגמה האישית שהפגין נתניהו בקרב. במהלך הקרב בין סיירת מטכ"ל לבין הקומנדו הסורי נהרגו כארבעים לוחמים סורים ושני לוחמים מכוח הסיירת. כמו כן השתתף אביטל במבצע בו חילץ כוח הסיירת בפיקוד נתניהו את סגן-אלוף (לימים אלוף) יוסי בן-חנן הפצוע מתל א-שמס. לאחר מכן עברו אביטל וחייליו לחזית הדרום, השתתפו בלחימה במבואות איסמאעיליה ובהשתלטות על ג'בל עתקה.
בשנת 1974 השתתף בפריצה לדירת מגורים בבית שאן בה התבצרו שלושה מחבלים. כל ששת הלוחמים מסיירת מטכ"ל שפרצו לדירה, ואביטל בהם, קיבלו משר הביטחון, שמעון פרס, ספר שירים של נתן אלתרמן כהוקרה על אומץ לבם. ב-1975 השתתף אביטל במרדף אחר חוליה בת ארבעה מחבלים שחדרה מלבנון לאזור מטולה. אביטל נתקל במחבלים לבדו והרג אותם בקרב קצר. באותה שנה השלים קורס סיור ביחידת הריינג'רס של צבא ארצות הברית. ב-1976 שהה בקניה ועסק בהכשרת כוחות המשמר של ראש הממשלה, ג'ומו קניאטה. במבצע יונתן סייע בארגון נחיתת כוחות המחלצים בניירובי. בשובו התמנה למפקד הפלגה הייעודית של סיירת מטכ"ל. לאחר מספר חודשים נפצע באורח קשה בתאונת דרכים שגרמה לנכות בידו הימנית, ועבר תקופת שיקום ממושכת במהלכה יצא ללימודים.
ב-1979 חזר ליחידה ומילא בה תפקיד בכיר. הוא השתתף בפעולת ההשתלטות על בית הפעוטות במהלך הפיגוע במשגב עם ב-1980. במרץ 1982 מונה למפקד סיירת מטכ"ל, ובתקופת כהונתו פרצה מלחמת לבנון הראשונה. אביטל שהתנגד למלחמה, לחץ לשלב את הסיירת במלחמה כיחידת חיל רגלים רגילה, בין היתר בקרב על המיוערת. במהלך המלחמה אמר אביטל, בכנס שנכחו בו שר הביטחון אריאל שרון והרמטכ"ל רפאל איתן, כי הוא מתנגד לעצם הרעיון של כניסת כוחות שריון לביירות, מעצם היותה עיר הבירה של מדינה שכנה. יחד עם זאת אמר אביטל שאם בכל זאת יוחלט להיכנס לעיר, הוא יוביל את חייליו במבצע. ימים ספורים לפני שהוחלף על ידי עמר בר-לב השתתף בחילוץ בני הערובה שנחטפו בקו 300.