אייקס אמסטרדם
הארי פוטר - לחשים
נת&quot;ע
פ.ס.וו. אינדהובן
מקהלת הצבא האדום
מקהלת הצבא האדום הוא שמה הנפוץ של ההרכב האקדמי לשירה וריקוד של הצבא הרוסי על שם אלכסנדר אלכסנדרוב (ברוסית: Академический ансамбль песни и пляски Российской Армии имени А. В. Александрова), או בפשטות אנסמבל אלכסנדרוב (Ансамбль Александрова). ההרכב הוא מקהלת גברים, הרכב המוזיקה הגדול ביותר ברוסיה, ששימש בעבר בתור המקהלה הצבאית הרשמית של צבא ברית המועצות לשעבר.
אף שהשם "מקהלת הצבא האדום" כבר אינו מהווה שמה של המקהלה ושונה כבר בשנת 1949, השם ממשיך להוות לשמה המסחרי של המקהלה מחוץ לגבולות רוסיה.
ישנה מקהלה נוספת בעלת מספר מאפיינים דומים (כגון רפרטואר, לבוש צבאי, שירים וכו'...) שם המקהלה "מקהלת משרד הפנים הרוסי", מקהלה זו הופיעה בארץ גם כן תחת השם "מקהלת הצבא האדום" אך למרות השם הדומה והדרך בה שווקה ההופעה זוהי אינה אותה המקהלה.
תולדות המקהלה.
מקהלת הצבא האדום נוסדה באופן רשמי בשנת 1928. בראשיתה מנתה המקהלה שנים-עשר חברים בלבד, בהדרכתו של אלכסנדר וסילייביץ' אלכסנדרוב, פרופסור צעיר למוזיקה בקונסרבטוריון של מוסקבה. המקהלה גדלה בהמשך והגיעה לכמאתיים איש.
בשנת 1946 החליף בוריס אלכסנדרוב, בנו של אלכסנדר, את אביו בתפקיד המנהל המוזיקלי של המקהלה. הוא הוביל את המקהלה במסעות קונצרטים ברחבי העולם והיא זכתה לפופולריות רבה, עד שפרש לבסוף בשנת 1986. המנהל הנוכחי הוא איגור ראייבסקי.
ב-25 בדצמבר 2016 נספו 64 מחברי המקהלה בהתרסקות מטוס משרד ההגנה הרוסי בים השחור. המקהלה הייתה בדרכה להופעה בפני חיילים בסוריה. ואדים אננייב בין הסולנים הבולטים של הלהקה לא היה על הטיסה בשל לידת בנו.
הלהקה חזרה להופיע בהרכב מחודש בפברואר 2017. ההרכב החדש הופיע בתיאטרון האקדמי המרכזי של הצבא הרוסי ב-16 בפברואר 2017.
סגנון שירה.
השירים שמבצעת המקהלה מקיפים רפרטואר של שירי עם רוסיים, מזמורי כנסייה ומוזיקה פופולרית; דוגמאות מוכרות: "קטיושה", "קלינקה", "קרנינה" ו"אוה מריה". מאז נפילת ברית המועצות מופיעה המקהלה לפני אנשים רמי-דרג הן ברוסיה והן מחוצה לה, כמו האפיפיור יוחנן פאולוס השני.
בשנת 1993 השתלבה מקהלת הצבא האדום בתרבות הפופ, כשהופיעה יחד עם להקת הפולחן הפינית "הקאובויס של לנינגרד" בהלסינקי, שם הופיעו בכיכר הסנאט לפני 70,000 מאזינים נלהבים, ובברלין. בבירת גרמניה התקיים הקונצרט בלוסטגארטן המרכזי ושיווה לפרידת הצבא האדום ממזרח ברלין נימה של אופטימיות.
בניגוד למקובל במקהלות אחרות, מקהלת הצבא האדום מסתמכת יותר על בריטון ובס מאשר על טנור. למעשה, כמעט אין שומעים צליל טנור בביצועיהם.
אטומיק קיטן
אטומיק קיטן (אנגלית: Atomic Kitten) היא להקת בנות אנגלית, שמקורה בליברפול. בלהקה חברות ליז מקלרנון ונטשה המילטון. עם השנים חברו לצמד ג׳ני פרוסט (בין השנים 2001-2008), אשר החליפה את חברת ההרכב המקורי קרי קטונה (אשר היוותה מבין חברות הלהקה המקוריות עד לעזיבתה הראשונה ב-2001, אך שבה לאחר האיחוד ב-2012 ועזבה שנית ב-2017). חברת הרכב אחרת, היידי ריינג', עזבה את הלהקה לטובת השוגאבייבז. אטומיק קיטן מכרו למעלה מ-12 מיליון אלבומים ושמונה מיליון סינגלים ברחבי העולם. שיריהם, בהם "Whole Again", "Eternal Flame", ו-"The Tide Is High", הצליחו להשתלב בצמרת מצעדי העולם.
היסטוריה.
אטומיק קיטן הוקמה ב-1997 על ידי אנדי מקלוסקי, חבר להקת "Orchestral Manoeuvres in the Dark" וכללה את היידי ריינג'. עם זאת, היידי עזבה את הלהקה והשתתפה רק בהקלטות הדמו. שמה המקורי של הלהקה היה "Honeyhead". שם זה שונה בהמשך ל-"Automatic Kittens", ולבסוף קוצר לשם הנוכחי.
הסינגל הראשון של הלהקה, "Right Now", יצא בדצמבר 1999 והשתלב בעשירייה הראשונה של המצעד הבריטי. לאחר הצלחה זו יצאה הלהקה לסיבוב הופעות באסיה. אלבומם הראשון, שנקרא גם הוא "Right Now", יצא ביפן במרץ 2000.
הלהקה התפרקה ב-2004 ובינואר 2008 התאחדה והוציאה את הסינגל "Anyone Who Had a Heart", גרסת כיסוי ללהיט של דיון וורוויק מ-1963; הסינגל הגיע למקום ה-77 במצעד הסינגלים הבריטי. לאחר מכן התפרקה הלהקה שוב וחזרה לפעול ב-2012 באמצעות ספיישל מיוחד אשר שודר בערוץ ITV2 ביחד עם קרי קטונה (אחת מחברות ההרכב המקורי) במקום ג׳ני פרוסט (אשר פרשה מעסקי הבידור באותה שנה). 5 שנים לאחר מכן עוזבת קטונה בשנית לאור שמועות על סכסוך עם נטשה המילטון, אך עם זאת, לא שוחררה סיבה רשמית לעזיבתה, מה שהוביל את המילטון ומקלרנון להמשיך את ההרכב כצמד.
דניאל טאמט
דניאל פול טאמט (באנגלית: Daniel Paul Tammet; נולד ב-31 בינואר 1979 בשם דניאל פול קורניי) הוא בריטי, בעל תסמונת סוואנט ותסמונת אספרגר, המצטיין בחישוב מתמטי, בזיכרון סדרתי ובלמידת שפות.
בניגוד לבעלי תסמונת סוואנט אחרים, נראה כי טאמט התגבר על לקויות רבות בכישוריו החברתיים, אם כי קבוצות אנשים גדולות גורמות לו לעצבנות. הוא מסוגל לתאר את חוויותיו ואת חישוביו המתמטיים באופן צורני, ויזואלי ורגשי, במקום בשיטות מסורתיות. חוויית המספרים כצבעים או כתחושות היא סוג מוכר של סינסתזיה, אבל טאמט טוען שלכל מספר עד 10,000 יש במוחו צבע ותחושה ייחודיים, והוא מסוגל לחוש אם מספר הוא ראשוני או פריק ולראות תוצאות חישובים בתור נופים במוחו. טאמט מחזיק בשיא האירופי של זיכרון ושחזור המספר פאי, שאותו שחזר במשך שעות אחדות עד הספרה ה-22,514 שלו.
טאמט מסוגל ללמוד שפות חדשות מהר מאוד. בעבור הסרט התיעודי עליו, הוצע לטאמט האתגר ללמוד איסלנדית בתוך שבוע ימים. לאחר שבוע, הוא דיבר איסלנדית מספיק טוב בשביל להתראיין בשידור חי בטלוויזיה, לספר על הכישורים שלו ולפטפט עם המנחים. טאמט הוא פוליגלוט הדובר 10 שפות: אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית, ליטאית, איסלנדית, פינית, אסטונית, ולשית ואספרנטו. הוא אוהב במיוחד אסטונית, כי היא מיוחדת ועשירה בתנועות. הוא החליף את שם משפחתו לטאמט, בהתבסס על המלה האסטונית טאם, שפירושה אלון. טאמט דובר שפה חדשה אשר המציא ושנקראת מנטי (Mänti). השפה קרובה ברוחה לשפה הפינית והאסטונית.
ב-2005 הוקרן סרט תיעודי בריטי על חייו, בשם "המוח הגדול". בסרט נראה טאמט משחזר מזכרונו את המספר פאי, ונפגש עם קים פיק, עליו התבסס הסרט "איש הגשם". באחד הקטעים בסרט, פיק מחבק את טאמט ואומר לו: "יום אחד תהיה גדול כמוני".
ספרו האוטוביוגרפי, "נולדתי ביום כחול", יצא לאור בשנת 2006.
בשנת 2000 החל טאמט להתגורר בקנט יחד עם מהנדס התוכנה ניל מיטשל, שעימו הקים את חברת לימודי השפות האינטרנטית Optimnem. כיום הוא מתגורר באביניון שבדרום צרפת עם בן זוגו הצלם הצרפתי ג'רום טאבט.
המקהלה הקאמרית רמת גן
המקהלה הקאמרית רמת גן הוקמה בשנת 1993 ופועלת בעיר רמת גן בתמיכת ראש העירייה והרשות לתרבות ולאמנות של העירייה. במקהלה מעל 50 זמרות וזמרים, רובם יוצאי המקהלות מקהלת רינת וזמרי קאמרן. רבים מהם סולנים, המופיעים באופן עצמאי, ויש בהם מוזיקאים מקצועיים.
בעלי תפקידים בולטים.
מייסדת המקהלה, המנהלת המוזיקלית והמנצחת של המקהלה היא זמרת האלט ובוגרת המדרשה למוזיקה, חנה צור. מנצח המשנה של המקהלה הוא ריי פרנס, חבר המקהלה כזמר בס ונגן טרומבון ישראלי בולט, אשר כיהן כטרומבוניסט ראשי בתזמורת הפילהרמונית הישראלית במשך למעלה משלושה עשורים. את המקהלה ליוותה במהלך רוב שנותיה הפסנתרנית גבי ארגוב, וכיום המלווה של המקהלה הוא המלחין והפסנתרן אייל באט. זמרת הסופרן דפנה זהבי, חברת קיבוץ נען וכלתו של המלחין דוד זהבי, היא חברה ותיקה במקהלה.
פעילות.
המקהלה מופיעה בקביעות במקומות שונים בארץ, בין היתר במוזיאון תל אביב לאמנות, במשכן לאמנויות הבמה, במועדון צוותא, בקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב ובאולם הנרי קראון בירושלים. בין השאר, משתתפת המקהלה בקביעות בפסטיבל אבו גוש למוזיקה ווקאלית המתקיים פעמיים בשנה. המקהלה הופיעה גם בפסטיבל ליטורגיקה בירושלים ובפסטיבל למוזיקה ליטורגית "סאקרה" בנצרת. רבים מהקונצרטים של המקהלה הועברו בשידור חי על ידי רשות השידור הישראלית. בשנים האחרונות ערכה המקהלה סיבובי הופעות בספרד, בצרפת ובגרמניה.
רפרטואר.
המקהלה מבצעת מגוון רחב של יצירות, כולל יצירות א-קפלה ויצירות תזמורתיות של מיטב המלחינים הקלאסיים מהמאה ה-15 ועד ימינו, לצד מוזיקה ישראלית מקורית. המקהלה שרה יצירות בשפות רבות: עברית, לדינו, לטינית, גרמנית, איטלקית, אנגלית, צ'כית ויוונית. בין היצירות הקלאסיות הבולטות שביצעה המקהלה ניתן למנות את הסימפוניה השנייה של מאהלר, שבוצעה עם התזמורת הסימפונית ירושלים ועם מקהלה יפנית בניצוח גארי ברתיני. כמו כן ביצעה את הרקוויאם הגרמני של ברהמס, את שירת המיסה בסי מינור של באך, את סימפוניה מס' 2 מאת מנדלסון, את הרקוויאם של ורדי וכן יצירות גלוריה מאת ויוואלדי, פוצ'יני ופולנק. עוד ראויה לציון היצירה "קידוש לשבת", אחת מהיצירות האחרונות שחיבר קורט וייל.
הרפרטואר העברי של המקהלה כולל יצירות מלב הקאנון של הזמר העברי כגון "שיר הרעות", "הליכה לקיסריה" ו"עטור מצחך", לצד פיוטים ומזמורים מהמסורת היהודית כמו "צור משלו אכלנו" ולצד שירים אומנותיים ישראליים מודרניים, כגון "אני רוצה להיכנס לספר בראשית" – מחזור שירי תנ"ך שכתבה נאוה סמל והלחינה אלה מילך-שריף.
המקהלה השתתפה בהקלטת הפסקול של הסרט "רשימת שינדלר" מאת סטיבן ספילברג.
גרשם שולם
אנדריי קודרסקו