אצטדיון סאטורן בשכונת ראמנסקויה במוסקבה משמש כמגרשה הבייתי של קבוצת סאטורן מאז נחנך בשנת 1999. האצטדיון מכיל 14,685 מושבים ושופץ במהלך מאי-יוני 2002. במחזור ה-30 בליגה בעונת 2007, באצטדיון נערך משחק האליפות של זניט סנקט פטרבורג שהתארחה אצל סאטורן והניפה את גביע האליפות בסיום המשחק. ב-2 בנובמבר 2008 נערך משחק האליפות של רובין קאזאן שהתארחה אצל סאטורן ובסיום המשחק חגגה את זכייתה באליפות, אך רשמית הוענק לה גביע אליפות ב-9 בנובמבר באצטדיון המרכזי בקאזאן.
בשנים 2012 ו-2013 טורפדו מוסקבה אירחה את משחקי הבית שלה באצטדיון לאחר שמגרש אדוארד סטרלצוב לא עמד בתקנים של ליגת המשנה הרוסית.
האצטדיון שימש כמגרש הבייתי של טורפדו גם בעונת 2013/2014 כשבאותה עונה אנז'י מחצ'קלה אירחה את משחקיה במסגרת האירופית. ביוני 2017 נבחרת רוסיה בכדורגל נשים אירחה מספר משחקי ידידות.
סאטורן 2.
מועדון הכדורגל "סאטורן 2" (ברוסית: ФК Сатурн-2) הוא קבוצת המילואים של סאטורן. הקבוצה הוקמה ב-1991 ועד 2004 ייצגה את העיירה דולגופרודני שבמחוז מוסקבה בליגה הרוסית השנייה והיוותה קבוצת כדורגל עצמאית לפני שנרכשה ב-2004 על ידי קבוצת האם של סאטורן והפכה לקבוצת הבת שלה. ב-2011 שוב הייתה לקבוצה עצמאית ועברה להשתמש במשאבי קבוצת סאטורן שהתפרקה, אך ב-2014 שוב הוכפפה לסאטורן, כשהוקמה מחדש. בשנים 1991–2004 נקראה בשם "קוסמוס". מאז 2004 נקראת בשם סאטורן-2.
ישיבת אור אלחנן
ישיבת אור אלחנן - "אהל תורה" ברנוביץ' היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית בירושלים, שאליה מסונפות מספר ישיבות קטנות ברחבי הארץ. נכון ל-2019 לומדים בה כ-300 תלמידים.
יסוד הישיבה.
בשנת ה'תשל"ט (1979) עלה לישראל הרב אלעזר שמחה וסרמן מלוס אנג'לס שבארצות הברית, שם עמד בראשותה של ישיבת "אור אלחנן דקליפורניה" שנוסדה על ידו על שם אביו, הרב אלחנן וסרמן, ולזכר ישיבת "אהל תורה" שהוקמה על ידי אביו בעיר ברנוביץ' שבליטא בשנת ה'תרפ"א (1921). עם עלותו ארצה, העביר את הישיבה בלוס אנג'לס לרשותה של ישיבת חב"ד בעיר, בתנאי ששמה יישמר.
הרב וסרמן רצה להציב גלעד לאביו, באמצעות הקמתה של ישיבה שתתנהל על פי מתכונתה של הישיבה בברנוביץ'. הוא מינה את הרב מאיר חדש, ששימש כמשגיח בישיבות חברון ו"עטרת ישראל", למנהל הרוחני הראשי של הישיבה, ואת בנו, הרב משה מרדכי חדש, לראש הישיבה. לאחר פטירת הרב משה מרדכי בתמוז ה'תשע"ו, מונו בנו הרב חיים אריה חדש וחתנו הרב צבי אליעזר וינפלד לראשי הישיבה. אחיו של הרב משה מרדכי, הרב נפתלי חדש, הוא המנהל הרוחני, לצד הרב צבי פלונצ'ק. על צוות הישיבה נמנים הרבנים ר' שמריהו גרוסנס, ר' זלמן גודמן ר' מרדכי סומפולינסקי, ר' אברהם פוזן,והרב צבי פסח כהן (בנו של הרב דוד כהן וגיסם של ראשי הישיבה) הרב אליהו אורלנסקי .
מבנה הישיבה.
הישיבה התחילה את דרכה בבניין שכור בשכונת עזרת תורה בירושלים, עם קבוצה של בחורים יוצאי ישיבות חברון, בית התלמוד ואחרות. שיטת הלימוד בישיבה קיבלה את צביונה של ישיבת חברון מבחינת סדר היום ומסכתות התלמוד הנלמדות.
תפילות הימים הנוראים של ראש הישיבה, הרב משה מרדכי חדש, ולאחר פטירתו - הרב חיים אריה חדש, מושכות לישיבה מאות אנשים.
כיום מבנה הישיבה נמצא בשכונת רוממה בירושלים.
הישיבה ומוסדותיה כיום.
בשנת תשנ"ג עברה הישיבה למבנה קבע בשכונת רוממה עילית שבירושלים. בישיבה הגדולה כ-300 בחורים (נכון לשנת 2019), וכן כולל אברכים. כן נמנים עם תלמידי המוסדות, עוד מאות אחדות של בחורים בישיבות קטנות המסונפות אליה: באחוזת ברכפלד שבמודיעין עילית שבראשה עומד הרב סומפולינסקי, בשכונת גבעת שאול בירושלים, בטבריה שבראשה הרב אחיקם שבח ובישיבה הקטנה "כנסת מאיר" (ראו להלן).
כמו כן מפעילה הישיבה את המכון להוצאת ספרים "אוהל תורה ברנוביץ'", העוסק בעיקר בעריכת והדפסת ספריו של הרב אלחנן וסרמן. וכן ספרי "מראה מקומות" על הש"ס.
כנסת מאיר.
כנסת מאיר היא ישיבה קטנה ליטאית שהוקמה בשנה 1996 בראשון לציון.
הישיבה הוקמה על ידי הרב משה מרדכי חדש ונקראת על שם אביו הרב מאיר חדש.
הישיבה מנוהלת על ידי המשגיח הרב מאיר מילוא, וראש הישיבה הרב שמעון בן ציון ברוורמן, הישיבה ממוקמת בשיכון המזרח ברחוב עזרא. בתחילת דרכה הייתה בשיכון קאליב הסמוך. לישיבה פנימיה שמיועדת לבחורים שגרים הרחק מהמקום.
STS-31
STS-31, היא המשימה ה-35 בתוכנית המעבורות של נאס"א, שביצעה מעבורת החלל דיסקברי. במשימה זו הוצב טלסקופ החלל האבל במסלולו סביב כדור הארץ. שיגור המשימה התבצע ב-24 באפריל 1990, והמעבורת חזרה לכדור הארץ ב-29 באפריל 1990.
המשימה.
המשימה שוגרה ב-24 באפריל 1990 בשעה 8:33:51 EDT. המטען העיקרי היה טלסקופ החלל האבל ששוחרר במסלול לוויני נמוך בגובה 612 קילומטר, הגובה שהמעבורת הגיעה עליו במשימה זו היה הגבוה ביותר עד אז על מנת שהאבל ישוחרר בגובה המבצעי שלו הרבה מחוץ לאטמוספירה. דיסקברי הקיפה את כדור הארץ 80 פעמים במהלך המשימה. שאר המשימה הוקדשה לצילום וניסויים על הסיפון, בזכות הגובה הרב שהמעבורת הגיעה אליו התאפשרו צילומים של המאפיינים הגאוגרפיים של כדור הארץ בקנה מידה גדול שלא מתאפשר במסלולים נמוכים יותר. סרטונים הוקלטו על ידי שתי מצלמות IMAX והתוצאות הופיעו בסרט "גורל בחלל" מ-1994. הניסויים שהתבצעו במשימה כללו מחקר ביו-רפואי, זיהום חלקיקים, מדידות קרינה מייננת, ופרויקט סטודנטים החוקר השפעת חוסר כוח כבידה על מעגלים חשמליים. המעבורת נחתה ב-29 באפריל 1990 בשעה 6:49:57 PDT על מסלול 22 בבסיס חיל האוויר אדוארדס בקליפורניה.
בית הקברות נחלת יצחק
בית הקברות נחלת יצחק בגבול גבעתיים-תל אביב הוא מבתי הקברות הוותיקים בגוש דן. נקרא על שם השכונה שבה הוא נמצא, שכונת נחלת יצחק.
היסטוריה.
שטח בית הקברות נקנה על ידי חברה קדישא במספר שלבים. בתחילה נקנו 32 דונם ולאחר מכן, באפריל 1930, 22 דונם נוספים. המקום נפתח לקבורה בשנת 1932 בשל הצפיפות בבית הקברות טרומפלדור, בית העלמין היהודי היחיד בתל אביב ובנותיה באותו זמן. שטחו העיקרי של בית העלמין נמצא בתחום השיפוט של עיריית גבעתיים וחלקו בתחום השיפוט של תל אביב-יפו.
לבית הקברות שני מתחמים מוקפי חומות, המופרדים ביניהם על ידי רחוב אבני זיכרון, שהוא כביש ואיננו מהווה חלק מהם. המתחם העיקרי הוא בעל צורת מלבן, המשתרע ממזרח למערב ובו שדרה מרכזית. המתחם האחר ממוקם ממערב לו, וצורתו כמשולש, שבסיסו פונה אל המלבן. פתחי שני המתחמים נמצאים זה מול זה ומקושרים במעבר להולכי רגל לרוחב רחוב אבני זיכרון.
בית הקברות משתרע על פני שטח של 86 דונם ובו כ-30 אלף קברים, מתוכם כ-7,500 קברים של ילדים. בית העלמין הוכרז על ידי המוסד לביטוח לאומי כבית עלמין סגור לקבורה, והקבורה בו מתאפשרת במשורה ותמורת תשלום גבוה ביותר. לאורך השדרה הראשית במתחם המזרחי, שאורכה 700 מטר, מצויים עצים, פרחים, מדשאות, ספסלי ישיבה ופינות מוצלות.
בגלל הצפות בעונת החורף במקטע ואדי מוסררה של נחל איילון, שמנעה גישה לבית הקברות מכיוון תל אביב, רכשה החברה קדישא בשנות ה-30 של המאה ה-20 שטח אדמה ברוחב 8 מטר מהטמפלרים בשרונה שהיו בעלי הקרקע כדי לבנות גשר ולסלול כביש למעבר גם בימי סער. עיריית תל אביב סללה את כביש הגישה ותמכה כספית בבניית הגשר.
רבים מהקבורים בנחלת יצחק הם אישים ידועים בעולם התורה והחסידות, צאצאים של שושלות חסידיות גדולות, כגון אדמו"רי חסידות רוז'ין, הרבי משטפנשט, רבני שכונות ומחלקות ורבנים ראשיים של העיר תל אביב וכן עסקנים, סופרים ואנשים מן היישוב.
הסופר א. ז. בן ישי, שנתן את שמם של רחובות רבים באזור תל אביב, הבליע בחן רב מעין "הכנה" לבאי בית הקברות מכיוון מערב. ההולך ברחוב נחלת יצחק מזרחה, רואה את רחוב חפץ חיים, לאחר מכן את רחוב חיי אדם, ולבסוף, לפני הפניה לבית הקברות, את רחוב מעבר יבוק. משחק שמות זה הוא דו-רבדי: שמות הרחובות הללו הם שמות ספרי אחרונים, כאשר ה"סיפור" מתחיל מאדם החפץ חיים, לאחר מכן הוא חי (חיי אדם), אחר כך אל אל רחוב המתאר מצב שבו הוא מת (מעבר יבוק הוא ספר מנהגי אבלות שכתב ר' אהרן ברכיה ממודנה) ובסוף אל "רחוב אבני זיכרון" שבו נמצאת הכניסה הראשית אל בית הקברות.
חלקות צבאיות ואנדרטאות.
בבית העלמין ארבע חלקות צבאיות לחללי מלחמת העצמאות, הממוקמות במתחם המערבי (1,151 חללים).
במתחם המזרחי נמצאת חלקה לחללי תנועת המרי העברי והמחתרות, ובהם חללי אלטלנה וכן חלקת הקבורה של מפקד הלח"י, אברהם שטרן (יאיר) במקום גם מספר קברי אחים של חללי הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב במלחמת העולם השנייה, חללי המאורעות וההעפלה.
בדומה לבתי קברות אחרים בישראל, גם בבית הקברות נחלת יצחק הוקמו אנדרטאות לזכר קורבנות השואה. מתחת לחלק מהן נטמנו אפר ועצמות שהובאו ממחנות ההשמדה. באנדרטאות: אנדרטאות לזכר הנספים בטרבלינקה, במיידנק ובבאבי יאר, ואנדרטאות ליהודי ליטא, לבוב וראדומסק. אנדרטאות אלו ממוקמות במתחם המערבי.
STS-61
STS-61, הייתה משימת השירות הראשונה לשדרוג ותיקון טלסקופ החלל האבל והטיסה החמישית של מעבורת החלל אנדוור.
STS-82
STS-82, הייתה משימת השירות השנייה לטלסקופ החלל האבל.
סובייקטיביזם מוסרי
סובייקטיביזם מוסרי הוא האמונה המטא-אתית לפיה כל הטענות המוסריות ניתנות לצמצום לטענות עובדתיות לגבי עמדותיו של הפרט. הוא מנוגד לאובייקטיביזם מוסרי, על-פיו טענות מוסריות הן בלתי-תלויות בהתייחסויותיו האישיות של הפרט. זהו סוג של רלטיביזם מוסרי במובן זה שערך האמת של טענות מוסריות יחסי לעמדותיו של הפרט.
__תוכן__