ראשית הכרייה והמטלורגיה בתמנע השאירה מעט עקבות. בהתחלה כנראה רק ליקטו את תרכיזי העפרות מפני השטח וערכו חפירות שטוחות, בצורת בורות, באזורים שנראו בהם תרכיזי עפרות כבדים תקועים בסחף. שטחים נרחבים באזור המכרות שלרגלי מצוקי תמנע מכוסים בצפיפות ב"צלחות", פירים שנחפרו זה ליד זה דרך שכבת הסחף בחיפוש אחרי עפרות נחושת, ולאחר סיום הכרייה נסתמו. כמו כן נמצאו סימני כרייה שטוחים ועגולים, אופייניים לפטישי אבן, על פני פיסת הסלע הלבנבן נושא עפרות נחושת, שיש לשייכם כנראה לתקופה קדומה זו. פירי החפירה מתקופה זו רחבים מכיוון שפטישי האבן הצריכו תנועה רחבה. בכל אזורי הכרייה הקדומים נמצאו כלי צור ומעט חרסים שניתן לשייכם לסוף התקופה הנאוליתית ולראשית התקופה הכלקוליתית, היינו לאלף השישי או החמישי לפנה"ס. צמוד לאחד השטחים של "כרייה בבורות" נתגלה אתר התכה מיוחד במינו, שכפי הנראה שייך לתקופת תחילת המטלורגיה באזור. אתר זה הוא אתר ההתכה היחיד שנמצא ממש באזור המכרות של בקעת תמנע והוא למעשה אתר ההתכה הקדם-היסטורי היחיד שנמצא בתוך הבקעה. הסיגים שנמצאו באתר זה, שבהם נראו גושי עפרות לא מותכות או מותכות למחצה ופירורי אבן-חול לבנה, לא הגיעו בשעת ההתכה לדרגת חום גבוהה מספיק כדי לעבור למצב צבירה נוזלי. משום כך נשארו טיפות הנחושת, שהתהוו מן העפרות כבר בטמפרטורה נמוכה יחסית, כשהן תקועות בתוך הסיגים הצמיגיים, והיה צורך לשחררן באופן מכני באמצעות שבירה וכתישה. אתר זה מוכיח כי המטלורגיה באזור התחילה לא בתקופה הכלקוליתית, כפי שהיה מקובל לחשוב, אלא עוד בתקופה הנאוליתית, באלף השישי לפנה"ס. תקופת הבראשית של הפקת הנחושת מעפרות באזור (תקופת הנחושת סיני-ערבה שלב קדום), נמשכה על יותר מאלפיים שנה, מהאלף השישי עד האלף הרביעי לפנה"ס.
בתוך טווח זמן זה התפתחה המטלורגיה, מהתחלות פרימיטיביות ביותר עד לרמה מפותחת בהרבה, עם ידע וניסיון רב גם בבחירת סוגי העפרות והתכתן למטען-התכה מאוזן היטב, ואף בפיתוח מתקן התכה, מבור באדמה ומפוח, לתנור התכה בנוי, עם מערכת אוורור יעילה.
מומה
פניני הלכה
פניני הלכה היא סדרת ספרים הלכתית בהוצאת מכון הר ברכה שכתב הרב אליעזר מלמד ובה תשעה עשר כרכים. הסדרה מתוכננת להכיל את כל ההלכות הנצרכות בימינו. תחילתה של הסדרה בפינות הלכה שהעביר הרב מלמד בערוץ 7 ואוגדו לספר שיצא בשנת 1993 (ה'תשנ"ג)
הסדרה מופצת חינם דיגיטלית באינטרנט ורישיון השימוש שלה מתיר העתקת קטעים מהספר שלא למטרות מסחריות.
מאפייני הסדרה.
הספרים מחולקים לפרקים וכל פרק מחולק לחלקים המכונים "הלכות".
עם כל הלכה מובא גם הרקע הרוחני שלה. בתחילת כל נושא מופיעות מספר "הלכות" בהן מוסבר הרעיון של ההלכות לפי פסוקי התנ"ך, האגדה, המדרש, כתבי החסידות ועוד. לאחר ההקדמה מופיעות שאר ההלכות כחלק מתוך הרעיון השלם. הסדרה מביאה את רוב מסורות הפסיקה והמנהגים של האשכנזים, הספרדים והתימנים. הספרים כתובים בלשון בהירה ומודרנית ומתמקדים בשאלות מעשיות.
לסדרה ניתנו הסכמות של הרבנים אברהם אלקנה כהנא שפירא, שלמה גורן, מרדכי אליהו, שאול ישראלי, זלמן ברוך מלמד, אליהו בקשי דורון, מאיר מאזוז, דוב ליאור, ונחום אליעזר רבינוביץ. בהמשך סייגו הרב ליאור והרב מזוז שהסכמתם אינה כוללת את הכרך על טהרת המשפחה.
בשבט התשע"ו, פברואר 2016, הגיעה תפוצתם של הספרים לחמש מאות אלף, ובשנת התשפ"א (2021) נמכרו כבר למעלה ממיליון עותקים של הסדרה. המהדורה הרגילה היא בכריכה קשה ובכל כרך כשלוש מאות עמודים בממוצע. קיימת גם מהדורת כיס בכריכה רכה ומהדורה לתלמידי חטיבות ביניים שהספר נלמד בהן.
חלקים מן הסדרה תורגמו לאנגלית, צרפתית, ספרדית ורוסית.
משרד החינוך אישר לאולפנות רעיה, טל רעיה, עפרה ולהב"ה להיבחן לבגרות בהלכה על פי סדרת פניני הלכה. לצורך כך הוכנו מקראות מתוך הסדרה. למעלה ממאה מוסדות נוספים לומדים את הסדרה שלא עבור בחינות הבגרות.
על הסדרה קיבל הרב אליעזר מלמד בשנת ה'תשע"ג את 'פרס היצירה היהודית' על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק מאת 'הקתדרה לתורה ולחכמה' בגבעת שמואל, בשנת ה'תשע"ט את פרס כץ ליישום ההלכה בחיים המודרניים, ובשנת ה'תשפ"א את פרס הרב קוק לספרות תורנית מטעם עיריית תל אביב-יפו.
באדר א' ה'תשפ"ב, פברואר 2022 יצאה ישיבת הר ברכה במבצע "לימוד המונים" שבמסגרתו קיבלו על עצמן מעל 5000 קבוצות לימוד ברחבי הארץ והעולם ללמוד מעל 80,000 ספרים מסדרת פניני הלכה במשך כשנה. לקראת הפרויקט נמסרו המלצות ללימוד בסדרה מאת רבנים רבים, ובמסגרת המבצע העמותה קול רנה יצאה בקמפיין לעידוד פתיחת שיעורים בפניני הלכה לזכרה של רנה שנרב שנרצחה בפיגוע ב-2019.
ספרי ההרחבות.
ספרי ההרחבות לסדרה מביאים את סיכומי רוב הסוגיות הנידונות בפניני הלכה ואת הדעות השונות בסוגיות אלו. הספרים נכתבים בידי הרב מאור קיים, רב בישיבת הר ברכה וראש מכון ההוצאה לאור.
עד היום נכתבו ספרי הרחבות לכרכים על ברכות, שבת, ימים נוראים, סוכות ומועדים וכן על שמחת הבית וברכתו.
נכתבו גם 'הרחבות' שטרם ראו אור בספר והן מצויות באתר האינטרנט של הסדרה.
פניני הלכה לילדים.
בשנת תשע"ז יצא לאור הכרך הראשון בסדרת 'פניני הלכה לילדים' המעובדת כקומיקס ומשולבת עם סיפורים. עד כה יצאו בסדרה זו שמונה כרכים (שבת א'-ג', ברכות א' ו-ב', תפילה א'-ב' ושביעית ויובל).
הספרים ערוכים ומאוירים על ידי הרב יאיר ביטון.
ביקורת.
בשנת 2020 הרב מלמד פרסם את שיטתו המצדדת בקיום מפגשים עם מנהיגים רפורמים, דבר שעורר התנגדות לשיטתו ההלכתית ולפסיקותיו.
בשנת 2021 פרסם את ספר פניני הלכה-טהרת המשפחה, ורבנים רבים המזוהים עם הזרם החרדי-לאומי פרסמו סדרה של מכתבים נגד פסיקותיו, והעלו טענות שהוא פוסק להקל נגד המקובל. בעקבות הפרסומים הצטרפו גם רבנים חרדים לביקורת וקראו להחרים את ספריו. מנגד, רבנים רבים מהציבור הדתי לאומי, גיבו את שיטתו ההלכתית וקראו להמשיך ללמוד בספריו.
הפועל ניר רמת השרון
הפועל ניר רמת השרון היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר רמת השרון, המשחקת בליגה הלאומית. מגרשה הביתי הוא אצטדיון גרונדמן, המכיל כ-4,300 מקומות ישיבה.
היסטוריה.
הקבוצה "הפועל רמת השרון" הוקמה ב-1957 והחלה את דרכה בליגה ג'. קבוצה זו בילתה את רוב שנותיה בליגות הנמוכות (ליגה א' וליגה ב') כקבוצה חצי-מקצוענית המנסה להעפיל לליגות הגבוהות ללא הצלחה. בסוף עונת 1983/1984 הצליחה לראשונה להעפיל לליגה השנייה. בעונת 1984/1985 שיחקה הקבוצה בליגה הארצית והייתה זקוקה לניצחון במחזור הסיום על הפועל ירושלים כדי לעלות לליגה הראשונה, אך הקבוצה הפסידה. שנה מאוחר יותר ירדה לליגה א' וכעבור שנתיים חזרה לליגה ב'.
בשנת 1991 הקים מאיר יצחקי, אחיו של ניר יצחקי, כדורגלן הקבוצה בעבר, שנפטר באותה השנה בגיל 18 כתוצאה משבץ מוחי, את קבוצת "מכבי ניר רמת השרון" להנצחת שם אחיו. לאחר מספר שנים במהלך אמצע שנות ה-90 הקבוצות מכבי והפועל רמת השרון אוחדו והקבוצה החדשה נקראה "עירוני ניר רמת השרון". כיום שמה המלא הוא הפועל ניר רמת השרון.
לאחר האיחוד, מצב הקבוצה החל להשתפר בהדרגה והיא החלה לטפס במעלה הליגות. בשנת 1996 עלתה הקבוצה חזרה לליגה א' (הליגה השלישית). בשנת 2000 סיימה רמת השרון במקום השני בליגה א' ולא הייתה אמורה לעלות לליגה הארצית, אולם האיחוד בין בית"ר תל אביב לשמשון תל אביב גרם לעלייתה של רמת השרון לליגה הארצית. בעונת זכתה בגביע הטוטו של הליגה הארצית (הליגה השלישית). בשנת 2004 העפילה רמת השרון לליגה הלאומית (ליגת המשנה).
בעונת עלתה רמת השרון לליגה הבכירה, ליגת העל לראשונה בתולדותיה. כמו כן, באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הטוטו של הליגה הלאומית. מאחר שאצטדיון גרונדמן, בו שיחקה עד אז, לא עמד בדרישות ההתאחדות לכדורגל לאירוח משחקי ליגת העל, אירחה הקבוצה את משחקי הבית שלה באצטדיון וינטר ברמת גן, עד לסיום הכשרתו של אצטדיון גרונדמן במרץ 2012.
לקראת עונת הציג המועדון סמל חדש, בסוף העונה הקבוצה ירדה לליגה הלאומית לאחר שלוש עונות רצופות בליגת העל.
בעונת זכתה קבוצת הנוער של המועדון בגביע המדינה לנוער ע"ש אבי רן.
סגל נוכחי.
נכון ל-27 באוגוסט 2021
תארים.
גביע הטוטו (ליגת המשנה)
גביע הטוטו (הליגה השלישית)
הפועל אשקלון
הפועל עירוני אשקלון היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר אשקלון, אשר משחקת בליגה ב'.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 1955 ובילתה את תחילת דרכה בליגות הנמוכות, כאשר היא מתנדנדת בין ליגה ג' וליגה ב' ומנסה לטפס במעלה הליגות. בעונת 1964/1965 שיחקה לראשונה בליגת המשנה (ליגה א') וסיימה במקום התשיעי בבית הדרום.
בשנים הבאות הייתה לקבוצת אמצע טבלה בליגה זו, עד שבסוף עונת 1971/1972 ירדה שוב לליגה השלישית. את המשך שנות ה-70 ושנות ה-80 המוקדמות בילתה הקבוצה בליגות הנמוכות יותר תוך שהיא מנסה להעפיל לליגה השנייה ללא הצלחה. רק בעונת 1982/1983 הצליחה לשחק שוב בליגה השנייה, אז סיימה במקום השביעי בליגה זו, אך שנתיים לאחר מכן, בסוף עונת 1984/1985, ירדה פעם נוספת לליגה השלישית. באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הטוטו לליגת המשנה בשנתו הראשונה של המפעל, לאחר שניצחה 0–2 את בני יהודה תל אביב במשחק הגמר שנערך ב־7 במאי 1985 באצטדיון רמת גן.