בג"ץ דן בעתירות בהרכב מורחב של תשעה שופטים, ובפסק הדין שפורסם ב-4 באפריל 2021 העתירות התקבלו באופן מלא. שמונה שופטי בג"ץ קבעו בדעת רוב כי האיסור על השתתפות בהפגנות במרחק העולה על 1,000 מטרים ממקום מגוריו של אדם, שעמדה בתוקף ב-1 עד 13 באוקטובר באותה שנה, אינה חוקית ולא עוברת את מבחני החוקתיות לנוכח הפגיעה החמורה בחירות ההפגנה ובחופש הביטוי.
השופט מני מזוז ציין כי היה על ראש הממשלה בנימין נתניהו להימנע מליטול חלק בהחלטה על אישור התקנות, אשר נועדו בעיקר להגבלת ההפגנות שכוונו נגדו אישית.
נקבע כי "מקום קיום ההפגנה מהווה חלק מהותי מן המסר של ההפגנה, במיוחד כאשר מדובר במעונו הרשמי של נבחר ציבור, וכן לנוכח החשיבות היתרה שיש לייחס למתן אפשרות לבקר את השלטון בעיתות חירום".
בנוסף, נקבע כי כל הקנסות שהוטלו מכוח התקנה המגבילה את ההפגנות בטלים, וכי אם הממשלה לא יכולה להשיב את הקנסות שהוטלו בתקופה זו בגין השתתפות בהפגנות במרחק העולה על 1,000 מטר, יבוטלו כלל הקנסות שהוטלו בתקופה בגין הפרת הגבלת מרחק היציאה מהבית, והכספים ששולמו בגין קנסות אלה יושבו למשלמים.
תגובות נתניהו להפגנות.
למן ההפגנות הראשונות נגדו ביולי 2020, טען נתניהו כי ההתקהלויות ההמוניות בהפגנות גורמות להפצת מגפת הקורונה, ואף כינה את ההפגנות "מדגרת קורונה". טענה זו הייתה ועודנה שנויה במחלוקת - מחקרים מדעיים שונים הגיעו לממצאים סותרים בכל הקשור להשפעת הפגנות באוויר הפתוח על העלייה בתחלואה. ברם, חלק מגורמי המקצוע הרפואיים בישראל טענו אף הם, כי יש להימנע מקיום הפגנות המוניות, לפחות בתקופות בהן התחלואה ממגפת הקורונה הגיעה לשיא.
לאחר ההחלטות על הטלת סגרים, ובמיוחד לאחר ההחלטה להטיל את הסגר השני בחודש ספטמבר 2020, הואשם נתניהו על ידי גורמים שונים, ובהם פוליטיקאים ממחנה המרכז-שמאל ואנשי תקשורת, כי הטלת הסגרים לא נעשתה מסיבות בריאותיות, אלא מסיבות פוליטיות - עצירת ההפגנות נגדו. נתניהו הגיב להאשמות אלו באומרו כי ההפגנות אינן פוגעות בו פוליטית, וההחלטה להגבילן התקבלה מכיוון שהן פוגעות במאמצים למגר את מחלת הקורונה, משום שהן מאפשרות לכל אזרח לשבור את הסגר בטענה שהוא "בדרך להפגנה".
נתניהו טען שההפגנות נגדו הן "אנרכיסטיות והזויות". אמירות אלה גררו ביקורת נגדו מצד חברי כנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה. כמו כן, טען נתניהו שבמסגרת המחאה מתקיימת הסתה לאלימות כנגדו, לרבות קריאות לרצחו. ביום הזיכרון ה-25 ליצחק רבין, טען נתניהו ש-. טענה זו הסתמכה על פרסומים, שהופיעו ברשתות החברתיות, וכללו, בין השאר, קריאות לרצוח אותו וכן את בניו ואשתו, בגינם הוגשו מספר כתבי אישום במהלך השנה החולפת.
כנגד כלי התקשורת טען נתניהו, במיוחד בראשית המחאה, כי הן מעניקות כיסוי נרחב ובלתי פרופרציוני להפגנות נגדו. כך למשל, ב-25 ביולי כתב נתניהו בעמוד הפייסבוק שלו כי ערוץ 12 , וטען כי הם מדווחים על . נתניהו טען גם כי כמעט כל התוכניות מגויסות לתעמולה בולשביקית נגדו, וכי הם נתניהו צירף להודעתו תמונת סטילס משידורי ערוץ 12 בה נראה פארק צ'ארלס קלור, כשעל הדשא אנשים בודדים, כשהכיתוב שצורף לתמונה על ידי הערוץ הוא "גל של מחאה". חלק מהעיתונאים העבירו גם הם ביקורת על כל התקשורת בישראל, ובהם שמעון ריקלין, איש תקשורת המזוהה עם הימין שאמר כי: . מנגד, אתר העין השביעית המגדיר עצמו כעוסק בסקירה וביקורת של התקשורת, פרסם בתגובה לטענות נתניהו כי ההפגנות זכו לסיקור גם בכלי תקשורת בולטים בעולם.
במהלך ההפגנות, הואשם נתניהו בהפצת ידיעות כוזבות, מטעות או מוגזמות, בעיקר דרך הרשתות החברתיות. במקרה אחד העלה נתניהו פוסט ב-"טוויטר" של אדם בכינוי "דנה רון" ובו קריאה לירות בו "כדור בראש". במקרה אחר אמר שהמשטרה עצרה "ליד משרד ראש הממשלה אדם שאיים לרצוח אותי ובכליו נמצאו סכינים". מאוחר יותר התברר שהפרופיל "דנה רון" מזויף ולא ברור מי עומד מאחוריו, והאיש שנעצר ליד משרד ראש הממשלה הוא דר רחוב. במקרה אחר, הופצה תמונה ברשתות החברתיות בה נטען כי רואים את אחד המפגינים עושה את צרכיו על מכונית. נתניהו הזכיר את התמונה, בעקיפין, באחד מנאומיו כאשר קרא לא לגרור את המדינה "להפצת מחלות באמצעות תנאים סניטריים איומים של עשיית צרכים ברחובות ובחצרות". בפועל, התברר כי מדובר בתמונה שצולמה בארצות הברית ולא בישראל.
בראשית נובמבר 2020 פרסמה פייסבוק כי חשפה רשת איראנית של 12 חשבונות מזויפים שכוונו בעיקר כלפי ישראל, כאשר חלק מההחשבונות התחזו לישראלים. דרך החשבונות "הישראלים" פרסמו האיראנים הודעות בעברית המביעות תמיכה במחאה נגד נתניהו, וכן ביקורת על מדיניותו ועל תגובתו של נתניהו למשבר קורונה.בתגובה שיתף נתניהו פוסט מטעם תנועת הליכוד בו נכתב שאיראן השתמשה ברשתות החברתיות כדי לתדלק את ההפגנות נגד נתניהו בניסיון להפילו, וכי ההפגנות נתמכות על ידי .
קרן ברל כצנלסון, מוסד המגדיר עצמו כ-"פועל להתחדשות השמאל הציוני בישראל", פרסם דוח מטעמו שבו נטען כי נמצא קשר בין התבטאויותיו של ראש הממשלה, בנו ובכירים נוספים במהלך ההפגנות, לבין עלייה בכינויי גנאי ושנאה כלפי המפגינים.
הפגנת תמיכה בנתניהו.
ב-20 באוגוסט 2020 התקיימה בכיכר פריז הפגנת תמיכה בראש הממשלה נתניהו בהשתתפותם של כ-300 מפגינים. במקביל, בכיכר צרפת וברחוב בן מימון נערכה הפגנה בסדר גודל דומה נגד השחיתות. כדי לקיים את מפגן התמיכה בראש הממשלה, פינתה המשטרה את מאהל המחאה מול מעון ראש הממשלה בירושלים; במהלך הפינוי נפצע כרמי גילון שאזק את עצמו למאהל המחאה.
התנגשויות אלימות.
אירעו גם מספר התקפות אלימות נגד מפגינים. המשטרה עצרה בתל אביב חשוד בניסיון דריסת מפגינים, ומפגינים קבלו כנגד ניסיונות דריסה נוספים. ובכמה מוקדים ריססו אזרחים גז פלפל לעבר מפגינים. בשער הנגב נדקר מפגין בצווארו באמצעות מברג. היו מפגינים שתמכו בנתניהו השתמשו בסיסמה "שמאלנים בוגדים" וקיללו. חברי קבוצות אוהדי הכדורגל "פנאטיקס" ו"לה פמיליה" תקפו מפגינים במספר אירועים שונים. מפגינים נפצעו בהתנגשיות עם שוטרים.
בחלק מההפגנות אירעו התנגשויות אלימות. חלק מהצעדות בתל אביב ובירושלים לא קיבלו אישור כחוק, נפרצו מחסומים משטרתיים ונחסמו כבישים מרכזיים. היו מפגינים שאיימו וקיללו. אמיר השכל השווה תהליכים בשלטון נתניהו להתפוררות הדמוקרטיה ברפובליקת ויימאר, והמפגין סדי בן שטרית השווה את נתניהו להיטלר. השוואה זו זכתה לגינוי מצד תנועות המובילות את המחאה.
במהלך המחאה היו מעצרים של מאות מפגינים, חלקם עוכבו לחקירה ואף הובאו להארכת מעצר. בשני אירועים, שוטרים רוססו בגז פלפל והושלכו לעברם חפצים.
ב-23 ביוני 2022, סנ"צ ניסו גואטה הורשע בתקיפת צלם ומפגין במחאות.
התנהלות המשטרה.
המפגינים הפנו ביקורת רבה כנגד התנהלות המשטרה. הם טענו כי היות שלא מונה מפכ"ל למשטרה משנת 2018, אלא רק ממלא מקום, המשטרה הפכה כלי פוליטי בידי השר לביטחון פנים אמיר אוחנה. עוד הם טענו כי הניצבים, ובכללם דורון ידיד מפקד מחוז ירושלים (איתו השר נפגש פעמיים לפי יומנו) נוקטים ביד קשה כנגד המפגינים כדי לרצות אותו ובכך להרוויח "קרדיט" אצלו במרוץ למפכ"לות. ביקורת זו זכתה לגיבוי על ידי בכירים במשטרת ישראל לשעבר, בהם המפכ"ל לשעבר משה קראדי וניצב בדימוס אליק רון. בשיחה עם ידיד, אוחנה ביקש לאסור כליל על הפגנות ליד מעון ראש הממשלה, בניגוד לפסיקת בג"ץ וכן כי ברצונו "לאתגר את בג"ץ" בטענה שהוא לא יודע להסביר לציבור מדוע חל איסור על תפילה ומופעי תרבות, אך לא על ההפגנות. בתגובה לאירוע, היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, שלח מכתב לממלא מקום מפכ"ל המשטרה, מוטי כהן, והזהירו שעל המשטרה לקבל החלטות בצורה עצמאית וללא שיקולים זרים.
ב-22 באוגוסט, בעת צעדה שהתקיימה ללא רישיון של קבוצת מפגינים מגשר המיתרים לכיוון כיכר פריז, תועד סגן ניצב ניסו גואטה דוחף בחוזקה שני מפגינים ובנוסף מכה באחד מהם בפניו. בשל כך הוגש נגד גואטה כתב אישום, שלושה חודשים לאחר המקרה.
האמן זאב אנגלמאיר, המופיע בדמות הקומיקס "שושק'ה", נעצר בהפגנה בירושלים בחשד ל"הטרדה מינית של הציבור", עבירה שלא קיימת בחוק העונשין. באחת ההפגנות שהתרחשה ב-15 ביולי בירושלים התרחשו עימותים קשים בין המפגינים לשוטרים. לאחר שהמפגינים חסמו את נתיב הרכבת הקלה, השליכו חפצים לעבר שוטרים, תקפו עיתונאים והציתו פחים, הגיבו השוטרים בשימוש בזרנוקי מים כנגד המפגינים ובמעצר של 50 מהם.
ב-10 באוקטובר התראיין בערוץ 13 סנ"צ זיו שגיב, והציג מידע כביכול מתוך פוסט של אנשי "קריים מיניסטר" בהם נכתב כי הם כמתכננים לפגוע בשוטרים בעזרת גז מדמיע ושוקרים. זמן קצר מאוחר יותר, לאחר שהתברר כי הפוסט מזויף ולא נכתב על ידי אנשי "קריים מינסטר", חזר בו שגיב מדבריו.
במהלך חודשי הקיץ של שנת 2020, התארגנה קבוצת "אימהות שומרות", שהחלה באותה עת להצטרף להפגנות כשהן לבושות באפוד זוהר, כשמטרן הייתה להגן על הצעירים, ממה שהן ראו כאלימות מצד המשטרה.
מיקום.
המיקום עיקרי של ההפגנות היה בסמוך למעון ראש הממשלה בירושלים (בית אגיון). 61 מתושבי השכונות רחביה וטלביה, שבהן מתקיימות ההפגנות, עתרו לבג"ץ על מנת שיורה להעתיקן למקום אחר, או להגבילן בדרך אחרת במקום, בזמן ובכמות המשתתפים. העתירה נדחתה. בפסק הדין ציין השופט עוזי פוגלמן כי "מעונו הרשמי של ראש הממשלה הוא סמל שלטוני והוא נבחר על ידי המפגינים לא בכדי, לצורך העברת מסריהם [...] בחירת מיקומה של ההפגנה נושאת אמירה בעלת חשיבות עצמאית ונפרדת עבור המפגינים ואף היא חוסה תחת ההגנה של חירות ההפגנה והביטוי"
מצוקי ברן