, בהן הדרך שבה מוצגות האפשרויות השונות למתייעצים והאם יש ביכולתם לממש אפשרויות אלה. לדבריו תפקיד היועץ לספק את המידע למקבל הייעוץ כך שיוכל להחליט באופן אישי למקרה שלו בתוך מסגרת החוקים והתקנות של מדינתו. היועץ הגנטי שונה מרופא רגיל שכן עליו לספק מידע ולא להכתיב הליך, במקרים רבים נלווים להחלטה גורמים פסיכולוגיים שהם מעבר להכשרתו של הרופא הרגיל.
נוסף להיבטים האישיים דן רבל בהשפעת תוצאות הייעוץ על החברה והכלכלה, היבטים פילוסופיים, יחס הדת והפוליטיקה. הוא מציין את הסכנה הגלומה ברצון של הורים לקבל את "הילד המושלם". עוד הוא מדגיש:
דת ומדע.
המדע והדת בעיני רבל . שתי השיטות הן הדרך בה מתמודד השכל האנושי עם הקיום, בניגודים ביניהן הוא רואה "מחלוקת לשם שמים", אשר לפי פרקי אבות היא מחלוקת שסופה להתקיים, כמו זו שבין בית שמאי לבית הלל. במאמר על פרשת קורח הוא רואה במחלוקת זו "חלק של מעשה בראשית". תפיסה זו שונה מתפיסות של כמה אנשי מדע מאמינים אחרים (בהם פרופ' ישעיהו ליבוביץ) הרואים בשתי הדיסציפלינות מישורים שונים שאין ביניהן כל חפיפה.
גם במהות החיים חלוקים ליבוביץ' ורבל. בעוד החיים לפי ליבוביץ' הם יותר מסכום החלקים הפיזיים וקיימת תוכנית פעולה במסגרתה מוגדרים החיים, הרי רבל רואה את החיים במסגרת חוקי הפיזיקה והכימיה. בעקבות מורו, ז'אק מונו, הוא טוען שהחיים נמצאים בחוקי החומר והגנטיקה. די בנוכחות חומצת גרעין וחלבון כדי להבטיח את יציבות החיים (בדרך של שכפול) ושכלולם על ידי שימור המידע הגנטי והעברתו תוך הכפלה בדרגת יעילות גבוהה. אין הוא מאמין בקיום "תוכנית פעולה", לא כעוסק בביולוגיה ולא כאדם דתי. את התערבות האלהים בעולם הוא רואה דרך קביעת חוקי הטבע שבאמצעותם מוגדרים החיים.
ההלכה ואמונתו של רבל מהווים רקע ובסיס לדעותיו בתחום האתיקה. הוא נסמך על ציטוטים מהתלמוד, מהרמב"ם ומספר הזוהר על תפיסת היהדות סוגיות שונות בתחום המוסר והשימוש במדע לתועלת האדם. מותר ליהנות מהקידמה במדע ואף "מצווה על האדם לשכלל ולתקן את העולם על ידי כריכה של תורה ועשייה". המדען שותף לאל בברית שמטרתה "בניית מלכות שמים אלוהית על הארץ". הדו-שיח בין המדע לדת נדרש כדי לשמור על עיסוק במדע תוך הקפדה על ערכי המוסר והצדק. מספר הזוהר הוא לומד "שחוכמה ללא חסדים היא חושך, וחסדים ללא חוכמה הם כגוף ללא ראש."
לדבריו רבנים רבים רואים בשכפול הגנטי פתרון נכון הלכתית כדי למנוע תרומות זרע אנונימיות והשלכותיהן על המעמד המשפחתי של הנולד. ההלכה היהודית אף מתירה, לטענתו, התערבות גנטית למניעת מחלה עתידית של הנולד כדי לשמור על שלמותה הנפשית של האם. הוא מציין שלפי התלמוד העובר אינו בחזקת אדם עד ליומו הארבעים, ומעמדו כאדם הולך ומתהווה לאחר הלידה. ניתן על כן לבצע בעובר פעולות גנטיות, מחקר ואף להשמיד תאים עובריים, וזאת בניגוד לעמדת הכנסייה הקתולית שלפיה העובר הוא אדם מרגע היווצרותו.
ספרים שפרסם.
פנים אל פנים : עיונים בפרשיות התורה, בחגים ובסוגיות של מדע ואדם. [ראשון לציון] : ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2021.
בניין בנק לאומי
בניין בנק לאומי (במקור בניין בנק אנגלו-פלשתינה) הוא מבנה הנמצא ברחוב יפו שבירושלים, ממול כיכר ספרא ובניין עיריית ירושלים.
היסטוריה.
המבנה נבנה בין השנים 1937–1939 בתכנונו של האדריכל אריך מנדלסון. המבנה נבנה על ידי השלטון הבריטי כאחד מארבעה מבנים לאורך ראשית רחוב יפו (בניין עיריית ירושלים, בניין הדואר המרכזי ובניין ג'נרלי). המבנה נבנה עבור בנק אנגלו-פלשתינה (לימים בנק לאומי) שהוקם על ידי ההסתדרות הציונית במטרה לספק מימון עבור הפרויקטים שלה ביישוב הארץ.
בפועל היו בשימוש הבנק רק שתי הקומות הראשונות וקומות המרתף. בשאר הקומות השתכן משרד המשפטים.
המבנה בנוי משני גושים בסגנון הבינלאומי. בניין זה היה "גורד השחקים" הראשון של ירושלים - בהיותו הבניין הראשון שגובהו 7 קומות שנבנה בירושלים.
בסמוך לכניסה למבנה הציב מנדלסון שני תורני דגל על מנת לתת למבנה אופי ממלכתי וייצוגי. לאורך החזית של המבנה, בין כל חלון וחלון הציב מנדלסון שורה של לפידי מתכת. דלתות הכניסה למבנה נבנו על ידי האמנים מאיר גור אריה וזאב רבן מבצלאל. הדלתות עשויות ריקועי נחושת ומתארות זוג אריות. האריות מסמלים את יציבותו ועוצמתו של הבנק.
בחזיתו הדרומית של המבנה נבנו חלונות מעגליים המאפיינים את הסגנון הבינלאומי. בחלקו האחורי של המבנה בנה מנדלסון מרפסות הפונות לרחוב כורש. מרפסות אלה מהוות עיטור בלבד, ואין בהם שימוש של ממש.
האולם המרכזי של המבנה צופה שיש על מנת לפאר את המבנה, והואר באמצעות תאורה טבעית.
המבנה עבר בשנת 1985 שיפוץ במסגרתו נסגרו פירי התאורה באולם המרכזי, וזאת בשל הצורך להתקין במבנה מיזוג אוויר.
תוכניות להקים מבנה זכוכית מודרני בחלקו האחורי של המבנה זכו להתנגדות רבה.
המבנה שימש את בנק לאומי במתן שירותים עסקיים של החטיבה המסחרית במקום שכנו הנהלת מרחב הבירה והדרום והסניף הראשי של ירושלים עד שנת 2008.
לאחר שבנק לאומי העמיד את הנכס למכירה בשנת 2009 נמכר הבניין לחברה פרטית בסכום של 40 מיליון שקלים. בשנת 2019, נמכר הבניין שוב תמורת 110 מיליון שקל, בעליו החדשים מתכננים להסב אותו לשימוש מלונאי.
בניין בנק אנגלו-פלשתינה
בניין בנק אנגלו פלשתינה
סנטיגו קלטרווה
חשבשבת
חשבשבת בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית העומדת מאחורי תוכנת "חשבשבת ERP" הכוללת מערכת לניהול העסק, תוכנה לניהול פיננסי, הנהלת חשבונות, ניהול מלאי, מערכת קשרי לקוחות ותכנון משאבי ארגון (ERP). התוכנה נפוצה בקרב בתי עסק בישראל. מייסדי החברה הם ד"ר אברהם מידן ורחל מידן, ומנכ"ל החברה הנוכחי הוא פרופ' אסף אברהמי.
החברה מציעה שירותי תוכנה ותמיכה סביב מערכת "חשבשבת" שאותה פיתחה. היא כוללת מספר סניפים בישראל וסניף אחד בארצות הברית.
היסטוריה.
חברת חשבשבת נוסדה בדצמבר 1985. תוכנת "חשבשבת" של החברה פותחה תחילה כמערכת להנהלת חשבונות, במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, כאשר גרסאות ראשונות שלה התאימו למחשבים אישיים מבוססי מערכת ההפעלה DOS שהייתה נפוצה באותה תקופה. התוכנה זכתה להצלחה רבה בזכות הממשק העברי הפשוט שלה שאיפשר ניהול חשבונות תקין של עסק בצורה מתקדמת יחסית לתקופה, ומאז מעמדה בקרב בתי העסק הישראליים התקבע.
בשנת 1998 הוציאה חברת חשבשבת גרסה למערכת ההפעלה חלונות של התוכנה, אך מנהלי חשבונות רבים המשיכו להשתמש בגרסת ה-DOS. החברה הפסיקה לתת תמיכה בתוכנת ה-DOS בשנת 2010 ובשנת 2019 יצאה גרסת WEB של המערכת.
בשנת 2020 חשבשבת עברה תהליך של מיתוג מחדש והוספת שירותים חדשים. במסגרת המיתוג נוצרה שפה גרפית מעודכנת עבור החברה, עודכן הסמליל הוותיק של החברה והוכנס הסלוגן - H -ERP - Simply Smarter, הוסרו סימני החילוק והכפל המוכרים שהיו ונוסף חיבור גרפי של האות H באנגלית עם האות ח' בעברית. השפה הגרפית החדשה הוחלה גם על אתר הבית שעבר שינוי עיצובי ופונקציונלי אך גם תחומי התוכן התרחבו ונוספו שירותים חדשניים, שמטרתם להגדיל ולשפר את יכולות הניהול של העסק.
כיום המערכת כוללת מספר רב של יכולות ושירותים עבור בתי עסק וארגונים המתבססים על רכיבים אופציונליים בהם ניהול מלאי, ניהול יצור, ניהול שרשרת אספקה, הנהלת חשבונות, ניהול לקוחות וניהול קופות ומכירה באינטרנט. המערכת החדשה נועדה לעזור לבעל העסק לנהל אותו בצורה מערכתית, רחבה ופשוטה יחסית תוך הצגה ברורה וניתוח של הנתונים העסקיים.
במכללות המקצועיות בישראל נלמד התפעול של תוכנה זו כחלק מתוכנית הלימודים, והחברה מציעה ללקוחותיה קורסים והשתלמויות על מנת שיוכלו להפיק מהתוכנה את המירב.
בשיתוף הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול ומערכות מידע בטכניון, חשבשבת מפעילה תוכנית חדשנות לסטארט-אפים בתחילת דרכם (אקסלרטור), הכוללת מנטורינג אישי, השקעה בחברות מתאימות וחיבור למשקיעים רלוונטיים בתחום, הכשרה לחיזוק התכנים המקצועיים הקשורים בפיתוח, ממשק משתמש, מכירות ועוד, וכן מציעה מרחב עבודה ייעודי משותף לצוותים, במשרדי חשבשבת בתל אביב.
באוקטובר 2021 נמכרה החברה לחברת "חילן" תמורת 210 מיליון ש"ח.
אלברט בן-חיים
אלברט בן חיים (נולד ב-1937) הוא צייר ישראלי, חבר באיגוד הציירים של ישראל וצרפת.
חייו.
נולד במקנס שבמרוקו. כבר בילדותו הצטיין בן חיים בציור דיוקנאות ונופים. בגיל 13 זכה במקום ראשון בתחרות ציור עבור חברת אייר פראנס. הפרס זיכה אותו בטיסה לפריז ופגישה ראשונה עם המרכז העולמי של האמנות, שם ביקר לראשונה במוזיאוניים ובלובר שהשפיעו על דרך חייו. כאשר סיפר לאביו על רצונו להיות צייר הוא התנגד ואמר לו שלא ניתן לחיות מציור ועדיף ללמוד מקצוע.
בן חיים השתייך לתנועת הצופים במרוקו בין השנים 1952 – 1950
עם פתיחת הסניף הראשון של תנועת הנוער דרור בעיר מקנס, הצטרף לתנועה הציונית, והיה פעיל בתנועה.
בשנת 1955 נשלח ללמוד במכון למדריכי חו"ל בירושלים שם עבר הדרכה קדם צבאית, שימוש בנשק ופעילות חשאית, וכן הכשרה בעבודת שדה בקיבוצים בארי וכברי.
מרוקו זכתה לעצמאות והוא נשלח למרוקו ופעל בהמחתרת היהודית במרוקו לארגון הנוער במסגרת תנועת דרור ועלייתם הבלתי לגלית לישראל .
בשנת 1958 עלה לישראל.
בין השנים 1965- 1984 למד ציור בבית הספר לאומנויות בעיר קאן בצרפת. לאחר מכן למד טכניקות ציור בצבע שמן באוניברסיטת חיפה והשתלם בין השנים 96–1995 במוזיאון תל אביב בלימודי אמנות פלסטיים ודקורציה. מאז 1997 משתתף בכל קיץ בסדנת ציור המתקיימת בפרובנס (דרום צרפת) יחד עם אמנים מהשורה הראשונה ברחבי העולם.