ב־8 בספטמבר 1942, המשטרה חסמה את רחוב דו-מירויור בבריסל ועצרה את כל היהודים שהתגוררו שם. יוסף נובאק הצעיר הצליח לשרוד בזכות שהתחבא בארון. לאחר סיום האקציה, יוסף נתקל באיש משטרה שהחליט למסור אותו ל Oeuvre Nationale de l’Enfance - הארגון הצרפתי לשלום הילד. משם הועבר יוסף לבית היתומים של האחות מרי וגם הוא הועבר לטיפולה המסור של האחות הלני .
מסדר הישועים של לוון העביר לבית היתומים ילדים יהודים נוספים שהוריהם גורשו. באופן זה, בית היתומים סיפק מחסה לכעשרים ילדים יהודים. ארבעה מתוכם היו תחת האחריות הישירה של הלני. היא הצליחה להסוות את הילדים היהודים כשהלבישה אותם בדומה ליתר ילדי בית היתומים.
לאחר הפצצות גרמניות כבדות ב־1944, נאלצו לפנות את בית היתומים. הלני ברחה יחד עם ארבעת הילדים היהודים שבאחריותה לאגנהובן ואברלה (), שם הצליחו להתחבא עד סוף המלחמה בעזרת אנשי מסדר הישועים ואנשי המסדר הסלאסי (). התעוזה של האחות מרי והמסירות של האחות הלני הם שתרמו להצלתם.
הכרה והנצחה.
ב-7 לדצמבר 2003 הוכרו הלני והאחות מרי כחסידות אומות עולם בטקס, שהתקיים בבריסל.
יחסי ברוניי–יפן
יחסי ברוניי–יפן (במלאית: Hubungan Brunei - Jepun, ביפנית: 日本とブルネイの関係) הם היחסים הדיפומטיים בין ברוניי לבין יפן. לברוניי יש שגרירות בטוקיו, בירת יפן, וליפן יש שגרירות בבנדר סרי בגוואן, בירת ברוניי.
היסטוריה.
היחסים בין שתי המדינות נוסדו לראשונה ב-2 באפריל 1984. הקשרים בין יפן וברוניי הדוקים וחזקים מאוד, במיוחד בתחום הכלכלה. ברוניי מסתמכת על יפן לצורך ייבוא של כלי רכב, ציוד בנייה, מוצרים אלקטרוניים ומוצרי חשמל לבית השולטים בשוק בברוניי.
ביקורים רמי דרג.
הסולטן מברוניי ערך ביקור ממלכתי ביפן באפריל 1984. במהלך ביקורו ביפן ערך הסולטן פגישה ממלכתית עם קיסר יפן דאז הירוהיטו בארמון הקיסר של טוקיו. בזמן הפגישה בין הסולטן מברוניי לבין הירוהיטו שני המלכים החליפו תוארי כבוד בין שתי המדינות.
בשנת 1989 ביקר שוב הסולטן מברוניי ביפן כדי להשתתף בהלווייתו של הירוהיטו. שנה לאחר מכן ב-12 בנובמבר 1990 נכח הסולטן בטקס הכתרתו של אקיהיטו לקיסרות יפן.
בספטמבר 1996 ביקר נסיך היטאצ'י, מאסהיטו ואשתו הנאקו בברוניי. זוהי הייתה הפעם הראשונה שמישהו מהמשפחה הקיסרית של יפן ביקר בברוניי.
ב-9 בספטמבר 2004, בין אורחי המלוכה שהוזמנו, השתתף נסיך הכתר נארוהיטו (כיום קיסר יפן) בחתונתו המלכותית של נסיך הכתר של ברוניי.
ב-5 באוקטובר 2017, לרגל יובל הזהב של הסולטאן מברוניי לכס המלוכה, חתמו הקיסר אקיהיטו והקיסרית מיצ'יקו על ספר הברכה כדי להעביר את ברכתם לסולטן. החתימה התקיימה בשגרירות ברוניי בטוקיו.
יחסים כלכליים.
במהלך השנים נחתמו הסכמים כלכליים בין שתי המדינות, כגוון: השותפות הכלכלית ברוניי–יפן. בתעשיית הנפט והגז נמכרו ליפן למעלה מ־82% גז טבעי נוזלי ברונאי (LNG). חברות יפניות פעלו בהשקעות בברוניי ותכננו פרויקטים חדשים בתחומים אחרים כגון פטרוכימיה ואוכל. שתי המדינות גם רקמו שיתופי פעולה בתחום האנרגיה המתחדשת ובחסכון באנרגיה. בנוסף, שתי המדינות אשררו את הסכם השותפות הכלכלית האזורית המקיפה שצפוי להיכנס לתוקף בינואר 2022.
בידספיריט
בידספיריט (באנגלית: Bidspirit) הוא פורטל אינטרנט ישראלי, המרכז מכירות פומביות של פרטי אספנות בישראל.
תיאור.
החברה נוסדה בשנת 2012, ומציעה לבתי מכירות פומביות בישראל, ממשק אינטרנטי לביצוע מכירות בשידור חי. האתר מאפשר השארת הצעות מוקדמות, צפייה וחיפוש בכל הקטלוגים משנת 2012 ועד היום.
נכון לשנת 2022, בידספיריט הוא אתר האינטרנט היחידי בישראל שמאגד בתי מכירות פומביות בישראל לכדי אתר אינטרנט אחד. עד לשנה זו נערכו במסגרת האתר יותר מ-5,000 מכירות פומביות והוצעו למכירה מאות אלפי פריטים.
בין פריטי האתר קיימים פריטי יודאיקה, ישראלינה, ציורים, פסלים, צילומים, אביזרים וכלי אספנות למיניהם (כדוגמת כלי חרסינה, בולים, מטבעות וכרזות) תכשיטים, ואף רכבים ונדל"ן מכונס נכסים (כולל משטרת ישראל).
יחסי בנגלדש–רוסיה
יחסי בנגלדש–רוסיה הם יחסי החוץ בין בנגלדש לרוסיה. רוסיה מחזיקה בבנגלדש שגרירות בדאקה וקונסוליה כללית בצ'יטונג, בעוד שבנגלדש מחזיקה ברוסיה שגרירות במוסקבה. היחסים הדיפלומטיים בין ברית המועצות לבנגלדש כוננו ב-25 בינואר 1972. יחסים אלה המשיכו עם רוסיה כמדינת היורשת של ברית המועצות.
יחסי בנגלדש–ברית המועצות.
ברית המועצות הייתה תומכת חזקה בלוחמי החופש הבנגלי במהלך מלחמת העצמאות של בנגלדש וסיפק סיוע נרחב, מתוך הכרה בכך שעצמאות בנגלדש תחליש את עמדת יריבותיה - ארצות הברית וסין. בנובמבר 1971, השגריר הסובייטי בפקיסטן, אלכסיי רודיונוב, מסר הודעה סודית, שבה הזהיר את פקיסטן כי "היא תצא למסלול אובדני אם היא תביא להעלאת המתחים בתת-היבשת. ב-6 וב-13 בדצמבר, חיל הים הסובייטי שיגר שתי קבוצות של סיירות ומשחתות, חמושות בטילים גרעיניים מוולדיווסטוק, כדי לעקוב אחר כוח המשימה 74 של ארצות הברית באוקיינוס ההודי החל מ-18 בדצמבר ועד 7 בינואר 1972. לסובייטים הייתה גם צוללת טילים בליסטיים כדי להגן על האיום שמציב כוח המשימה USS "Enterprise" באוקיינוס ההודי.
היחסים עם ברית המועצות היו לבביים בשנים שלאחר העצמאות. ברית המועצות תמכה בפעולות הודיות לסיוע במלחמת העצמאות, ואחרי המלחמה הצי הסובייטי שלח אסדה צפה לבנגלדש לפינוי מוקשים פקיסטנים מנמלי צ'יטגונג וחלנה. לאחר העצמאות קיבל חיל האוויר החדש של בנגלדש תרומה משמעותית מברית המועצות. בין המטוסים נמסר היו עשרה מטוסי מיג-21 MFS ושני מטוסי מיג-21UMS. במרץ 1972 ביקר ראש ממשלת בנגלדש, השייח מוג'יבור רחמן, במוסקבה, בין היתר כדי להודות למדינה הסובייטית על תמיכתה בתנועת השחרור של בנגלדש בשנת 1971.
לאחר ההפיכה של 1975 בבנגלדש, היחסים עם ברית המועצות התקררו במהירות. המשטרים הצבאיים של זיא וארשאד הדגישו את המדיניות הסוציאליסטית ונאלצו לקשור קשרים הדוקים יותר עם ארצות הברית, מדינות ערב, פקיסטן והרפובליקה העממית של סין - שכל אחת מהן הייתה רחוקה מדינית מברית המועצות. בנגלדש גינתה את התמיכה הסובייטית בהתערבות צבאית וייטנאמית בקמבודיה, ובנגלדש גם התנגדה נחרצות להתערבות הצבאית הסובייטית בשנת 1979 באפגניסטן יחד עם מדינות מערביות ואסלאמיות אחרות. בשנת 1989 דורגה ברית המועצות במקום ה-14 מבין תורמי הסיוע לבנגלדש. הסובייטים התמקדו בפיתוח כוח חשמל, גז טבעי ונפט, ושמרו על יחסי תרבות פעילים עם בנגלדש. הם מימנו את תחנת הכוח התרמית Ghorasal, הגדולה בבנגלדש. נקודת שפל ביחסי בנגלדש-ברית המועצות הגיעה לאחר גירוש תשעה דיפלומטים סובייטים מדאקה בדצמבר 1983 ובינואר 1984 על ידי המשטר הצבאי הלא פופולרי של הגנרל ארשאד.
יחסי בנגלדש–רוסיה.
ביקורים רשמיים.
בשנת 2009 ביקר ראש ממשלת בנגלדש, הסינה ואזד בסנקט פטרבורג, ונפגש עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין. בינואר 2013 פגש שוב הסינה ואזד את נשיא רוסיה פוטין במוסקבה.
שיתוף פעולה באנרגיה.
בשנת 2012 חתמו שתי המדינות על שני מזכרי הבנה עיקריים, אשר יקלו עוד יותר על שיתוף הפעולה בין המדינות בפיתוח מגזר הכוח הגרעיני בבנגלדש.
שיתוף פעולה ביטחוני.
רוסיה ביצעה מאמץ מכירות צבאי בבנגלדש והצליחה בעסקה של 124 מיליון דולר של מכירת שמונה מטוסי קרב מיג-29.
זמן מסך
זמן מסך (באנגלית: Screen time) הוא משך הזמן שמוקדש לשימוש במכשיר עם מסך, כגון טלפון חכם, מחשב, טלוויזיה או קונסולת משחקים.
נושא הקשר שבין זמן מסך ובריאות הנפש נמצא במחקר. מחקרים מראים כי זמן מסך מהותי משפיע באופן ישיר על התפתחות ילדים, ועל בריאותם הנפשית והפיזית. ההשפעות הבריאותיות החיוביות או השליליות קשורים הן בכמות זמן המסך עצמו והן בתוכן שנצרך. קיימות ממשלות שקבעו תקנות לגבי זמן המסך הרצוי, על מנת למנוע נזק.
בעוד שבעבר עיקר זמן המסך היה מול טלוויזיות ומחשבים, מסוף העשור הראשון של המאה ה-21 גבר באופן מהותי השימוש בטלפונים חכמים. נכון ל-2016 זמן המסך הממוצע למבוגרים בארצות הברית היה 9.5 שעות ביום.
בעקבות השימוש המוגבר באינטרנט, התרבו גם מקרים בהם אנשים צופים בשני מסכים בו זמנית. לדוגמה, 27 אחוז מהאמריקאים משתמשים לעיתים קרובות בטלפונים חכמים בעת שהם צופים בטלוויזיה.
שכיחות זמן המסך בקרב ילדים ובני נוער.
בעשורים הראשונים של המאה ה-21 חלו התפתחויות טכנולוגיות אשר מובילות לצפיה במשך שעות רבות במסכים השונים כגון: טלפונים חכמים, מחשבים, קונסולות משחקים, טלוויזיה ועוד. סקר שנעשה בקרב ילדים בגילאי בית ספר יסודי בדק את השינויים בצריכת זמן מסך משנת 2002 לשנת 2010. נמצא, כי זמן הצפייה בטלוויזיה עלה בממוצע ב-24 דקות ליום אצל בנים וב-18 דקות ליום אצל בנות. כמו כן, זמן השימוש במחשב עלה בכ-110 דקות ביום אצל בנים ובכ-95 דקות ביום אצל בנות. ממצאי הסקר הצביעו על כך ששיעור זמן הישיבה היומי מול המסכים השונים גדל בשנים האחרונות.
סקירה שיטתית נוספת בדקה את זמן המסך בקרב ילדים בגיל שנתיים. זמן הצפייה הממוצע בטלוויזיה נע בין 37 דקות ועד 331 דקות ביום. כן נמצא כי 35% מהפעוטות ו-28% מהתינוקות השתמשו בטלפון נייד יום לפני מועד הבדיקה. בנוסף, דווח כי 93% מהמדגם צפה בטלוויזיה ו-57% נחשפו למסך מחשב בעבר. מסקנות אלו תומכות בכך שילדים נחשפים למסכים כבר מגיל שנתיים, חשיפה זו עשויה להשפיע על מצבם הבריאותי של הילדים לטווח הקצר והארוך.
השפעות בריאותיות של זמן מסך בקרב ילדים ובני נוער.