הוא התקיים בשטחי איים רדודים של פחות מ-200,000 ק"מ. מרבית הממצאים באזור כללו ממצאי חיות ימיות כמו צבי ים, תנינאים ודגים וכן פטרוזאורים מעופפים, אך התגלו גם כמה דינוזאור כמו סטגוזאוריים ודיפלודוקיים גמדיים ולפחות 4 משפחות של תרופודים: הטורווזאורוס ממשפחת המגלוזאוריים, ממצאי אלוזאוריים קדומים, צרטוזאוריים ושיניים של פרטי דרומאוזאוריים. תרופודים אלה היו קטנים ולא עלו על אורך של 4 מטרים.
אולם ממצאים באזור לקראת סוף התקופה כללו עקבות רחבות של טורף גדול, ככל הנראה של אלוזאור נכחד, אשר כנראה הגיע עקב ירידת גובה פני הים והוא גרם אולי להכחדת הפאונה האנדמית.
ממותיים
משרד השיכון והבינוי
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018 קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בגין פעילות התנדבותית או שירות מילואים.
היסטוריה חקיקתית.
הצעת החוק הוגשה על ידי ועדת החינוך, התרבות והספורט ביוזמתם של חברי הכנסת מירב בן-ארי ואורן חזן ומטרתה הוצגה בדברי ההסבר להצעה:
החוק אושר בכנסת ב-9 ביולי 2018, ותחילתו בשנת הלימודים ה'תשע"ט (כלומר החל מאוקטובר 2019).
הוראות החוק.
החוק קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בעבור פעילות שהיא אחד מאלה:
מימוש החוק.
אוניברסיטאות ומכללות בישראל פרסמו תקנונים המסדירים קבלת נקודות זכות לפי חוק זה. שיקול הדעת הנתון למוסדות האקדמיים בקביעת הארגונים שפעילות בהם מזכה בנקודות זיכוי בא לידי ביטוי בשנת 2020, כאשר האוניברסיטה העברית בירושלים צירפה את "אם תרצו" לרשימה של כ-140 ארגונים שהפעילות בהם מזכה את הסטודנט בנקודות זכות אקדמיות, וכך פעלה גם אוניברסיטת אריאל בשומרון, ואילו אוניברסיטת תל אביב החליטה שלא להעניק נקודות זכות על התנדבות ב"אם תרצו", בנימוק שלארגון יש צביון פוליטי.
ספרטק מוסקבה (כדורגל נשים)
מועדון כדורגל נשים "ספרטק" מוסקבה (ברוסית: Женский футбольный клуб «Спартак» Москва) הוא מועדון כדורגל נשים ממוסקבה. השתתף באליפות רוסיה בשנת 1992, 2002, 2005, 2006. הישגי השיא הם סגנות אליפות בעונת 2006 והעפלה לגמרי הגביע בעונות 1992, 2005, 2006.
מאז 2015 אינו משתתף בטורנירים בכירים.
היסטוריה.
ספרטק הוקמה בשנת 1989 וכבר בשנת 1990 השתתפה באליפות הראשונה בברית המועצות וסיימה במקום השלישי. בשנת 1991, באליפות ברית המועצות שחזרה את התוצאה.
בזכות התוצאות שהושגו, ספרטק נכללה באליפות רוסיה הראשונה בשנת 1992. אבל המועדון התמודד בשם "ספרטק-פראובראז'ניה" וסיים אז במקום השמיני. באותה השנה הגיע המועדון עד לגמר גביע רוסיה, בו, בתוספת הזמן, הפסידה לאלופה אינטרוס באצטדיון טורפדו במוסקבה בתוצאה 3–4.
בגלל קשיים כלכליים, המועדון התפרק ובעונת 1993 חלק משחקני הקבוצה עברו למועדון "SKIF-Femina" ממלאחובקה שליד מוסקבה.
חזרתה של ספרטק התרחש בשנת 1997, אז הופיע מועדון בשם קטיושה-ספרטק. בעונת 2001, נרכשה הקבוצה דיאנה וכתוצאה מהרכישה, שמה שונה ל"ספרטק".
בשנת 2005, ספרטק סיימה לראשונה במקום החמישי בליגה הבכירה, ובשנת 2006 המועדון השיג את התוצאה הגבוהה ביותר באליפויות רוסיה, כשסיים במקום השני. בנוסף, ספרטק העפיל פעמיים לגמר גביע רוסיה, אך בשתי הפעמים הפסיד לקבוצת רוסיאנקה.
עם זאת, לאחר עונת 2006 המועדון חדל להתקיים. ספרטק הוקמה שוב בשנת 2014, אך לא מצליחה לשחזר את ההישגים ההיסטוריים ומתמודדת בליגות הנמוכות.
לסטודון
לסטודון (שם מדעי: Lestodon; מילולית: "שן שודד") הוא סוג נכחד של עצלן קרקע גדול ממשפחת המילודוניים. הוא חי באמריקה הדרומית במהלך הפליוקן עד הפליסטוקן שלפני 5.332 עד 0.012 מיליון שנה ונכחד לפני סוף תקופת הקרח. המאובנים של יונק זה התגלו בארגנטינה, ונצואלה, בוליביה, ברזיל ופרגוואי ואורוגוואי והסוג תואר למדע ב-1855.
אנטומיה ומאפיינים.
הלסטודון היה יונק בגובה של 4.5 מטרים ומשקל של 2.59 או אף 2.8 טון בממוצע. מבנה הלסת והגולגולת דומה למיני העצלנים ודובי הנמלים המודרניים, אך היה גדול פי שניים או שלושה. צורת השיניים הטוחנות התאימה לאכילת עלים, אך נראה שבניגוד לעצלנים אחרים הוא ניזון מעשב שאותו תלש מהקרקע, לאחר חפירה חזקה עם טפריו הגדולים.
עצלן זה עבר מספר התאמות לאכילת עשבים מהקרקע: הוא היה בעל מבנה לסתות חזק ביותר כשהלסת התחתונה התעקמה מטה ובינה ללסת העליונה בלטו שרירי ענק שעזרו לתלוש את העשב אף על פי שהשיניים היו חלשות כמו של מרבית הדלשינאים. בנוסף הוא היה בעל שרירי כתפיים גדולים וחזקים מאוד עם עצם גומד רחבה ודו-צדדית מתוכה בלט שריר הזרוע התלת-ראשי חזק מאוד שעזר לעצלן להתאזן מהזדקפות ליציבה על ארבע. עם זאת המבנה הכבד והחזק הפך אותו לאיטי ביותר. הוא היה בעל כלוב צלעות רחב מאוד מאוד במרכז הגוף והיה בעל עצם ירך כפופה אחורה כדי לעמוד במשקל וביציבה. הזנב שלו היה קצר וקטן בהרבה. המבנה שלו הזכיר מאוד דוב נמלים גדול שגם הוא בעל מפרקים גדולים המתאימים מהזדקוף לתנועה על ארבע במישורים.
העצלן חי בסוואנות וערבות העשב הקדומות, בהם רעה לצד מיני פרסתנים קדומים וטורפים גדולים כמו עופות האימה, התיילקוסמילוס והסמילודון שהיגר מהצפון. בסוף הפליסטוקן הגיעו גם שבטי ציידים לאמריקה הדרומית וממצאים של עצמות עצלן בעלי סימני חיתוך של כלי אבן מאורוגוואי שלפני 30,000 שנה, מעידים שהעצלן הענק ניצוד לעיתים בידי השבטים.
עיבאדה
עיבאדה (בערבית: عبادة‎) היא מילה הערבית שמשמעותה "שירות". באסאלם, המושג נפוץ ומוכר במובן של "פולחן", "עבודת קודש", עבודות האל, ועוד. בפיקה, צורת הרבים של המילה, עיבאדאת (عبادات), כוללת את כל ההלכות הקשורות לפולחנים ולפרקטיקות הרוחניות.
ליאוניד דולז'נסקי
ליאוניד דולז'ינסקי (2 בספטמבר 1898 – 13 באפריל 1948) היה רופא ומדען, הקים את המחלקה לחקר הפיזיולוגיה של התא במכון פסטר בפריז (1928), ייסד והיה למנהלה הראשון של המחלקה לפתולוגיה נסיונית וחקר הסרטן (1935–1948) באוניברסיטה העברית בירושלים, מחללי שיירת הדסה.
קורות חיים.
דולז'ינסקי בנם של מרים והכירורג פרופ' יעקב דולז'נסקי נולד ביקטרינוסלב ברוסיה (משנת 1917 אוקראינה). עלה לארץ ישראל עם הוריו בשנת 1920. לאחר סיום בית ספר תיכון למד רפואה בברלין. סיים את חוק לימודיו בשנת 1926.
עוד בהיותו סטודנט לרפואה התחיל לעבוד כחוקר במכון על שם הקיסר וילהלם בברלין. בשנת 1928 הוזמן להקים מחלקה לחקר הפיזיולוגיה של התא במכון פסטר בפריז. בשנת 1931 הוזמן על ידי פרופ' רסלה, באוניברסיטת ברלין, לארגן מעבדה לחקר תאים במכון הפתולוגי. במשך שנת 1934 עשה עבודת מחקר במכון הביולוגי שבקופנהגן ובשנת 1935 חזר לארץ ישראל, השתקע בירושלים.
בשנת 1935 ייסד דולז'נסקי ומונה למנהל המחלקה לפתולוגיה ניסיונית וחקר הסרטן במסגרת המעבדות לחקר הסרטן באוניברסיטה העברית, לראשונה בבית הבריאות שטראוס ע"ש נתן שטראוס והחל משנת 1939 – בבית רנטוף שעל הר הצופים. בנוסף, דולז'נסקי התמחה בצילומים מיקרוסקופיים לצורכי עבודתו המדעית. דולז'נסקי היה מחלוצי חקר הסרטן באוניברסיטה העברית במשותף עם הפרופ' לודוויג הלברשטטר.
דולז'נסקי השתתף בהכנות לקראת פתיחת הפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית. גילה עניין רב בהכשרת סטודנטים חוקרים. (בית הספר לרפואה בירושלים נפתח כ-13 חודשים לאחר מותו ב-17 במאי 1949).
דולז'נסקי היה חבר בההגנה משנת 1936. השתתף בשמירה בין השנים 1936–1939, כולל במאורעות אוקטובר 1933. בפרוץ מלחמת העצמאות מילא תפקידי שמירה הגנתיים.
בביתו ברחביה הקים דולז'נסקי חוג ספרותי. נפגשו (אחת לחודש) שם אנשי מדע ואנשי רוח כדי לקרוא בצוותא שירה רוסית קלאסית, בעיקר את פושקין. בין אנשי החוג: הפרופ' אנה ויצמן, הפרופ' משה ויצמן
ב-13 באפריל 1948 (ד' בניסן תש"ח) נהרג בשיירת הדסה. הובא לקבורה בבית הקברות סנהדריה.
לאחר מותו הוענקה לדולז'נסקי" דרגת סרן בחיל הרפואה של צה"ל.
משפחה.
השאיר אישה, הד"ר וירה דולז'נסקי (גרודנו, 8 במאי 1896 - ירושלים, 13 באפריל 1996), ובת, פאניה - רינה. הבת פאני אטינגר (דולז'נסקי), (נפטרה ב-2011), כיהנה כפרופסורית במחלקה לרפואה ניסויית וחקר הסרטן בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית, המחלקה אותה הקים אביה. פאני אטינגר הייתה רעייתו של שמואל אטינגר.
פ. ק. חברה לשווק והפצת מוצרי תעשיה
אלקטרה אשראית
נישואים באתיופיה
למרות מספרם הגדול של השבטים באתיופיה, ישנם מנהגים רבים שזהים לכולם, וביניהם מנהגי החתונה. בדומה לתרבויות רבות בעולם, טקס החתונה באתיופיה מהווה טקס מעבר מסטטוס אחד למשנהו, ומסמל את ההתקדמות החברתית של האדם במהלך חייו.
על אף שאתיופיה הייתה האימפריה הראשונה שקיבלה את הנצרות, מוסד הנישואים במדינה זו אינו דומה לזה במדינות נוצריות אחרות ולנישואים באתיופיה יש אופי אפריקאי ייחודי.
סמכויות מוסד הנישואים.
אתיופיה היא אחת המדינות העתיקות באפריקה, וקיימת על פי המסורת מתקופת ממלכת שבא בשנת 1978 לפנה"ס. במדינה ישנה מערכת משפט מסודרת, והספר פתחה נגסט העוסק בחוקים פליליים ואזרחיים, כולל בתוכו גם את מוסד הנישואים. הוא מורכב מכל צווי המניעה והחוקים הנוגעים למשפחה, ובו נאמר בבירור עם מי ובאילו טעמים ניתן להינשא. למשל מצוין שאי אפשר להתחתן עם נזירות, נשים בנות יותר מגיל 60 וכן עם נשים שנשפטו על ניאוף.
מבנה הטקס.
טקס החתונה המוסלמי.