הכלנית מופיעה גם בשירה הידוע של נעמי שמר "הטיול הקטן" (1957), המתאר טיול בטבע של חבורת ילדים: "לַטִּיּוּל יָצָאנוּ / כַּלָנִית מָצָאנוּ / עַל גִּבְעַת הַדֶּשֶא בַּמַּעֲרָב".
ציור של כלנית מופיע על תג היחידה של עוצבת הגליל. פגז טנק רב-תכליתי 120 מ"מ שנמצא בשירות צה"ל נקרא "כלנית" ונחשב לפגז המתקדם בסוגו בעולם.
סמל העיר כרמיאל כולל אף הוא ציור של כלנית.
בגבעת הכלניות שמול חוות שקמים בנגב הצפון-מערבי, הידועה בפריחת הכלניות שבה בחורף, קבורים אריאל שרון ורעייתו. ב-13 בינואר 2014 נקבר שרון בהלוויה צבאית בגבעת הכלניות תחת אבטחה גדולה. מבצע ארגון הלוויה וסידורי הביטחון כונה "מבצע כלניות".
ליאנץ
גן האם
גן האם הוא גן ציבורי ובו מדשאה גדולה ומולה במה להופעות ציבוריות, וכן דוכני מזון, הנמצא במרכז הכרמל בחיפה. במהלך השנה מתקיימות בגן הופעות שונות וקונצרטים בתרומת עיריית חיפה.
הגן ממוקם בשדרות הנשיא, ליד התחנה העליונה של הכרמלית. בסמוך אליו נמצאים גן החיות של חיפה והמכון הביולוגי, ובהמשך הגן נמצא נחל לוטם.
היסטוריה.
מרטין שניידר, איש מסיון הכרמל בנה את ביתו ב-1913, ברחוב התשבי (של היום). לבית צורפה גינה שהיוותה לימים בסיס לגן האם.
עם הקמת מרכז הכרמל בשנות ה-40 של המאה ה-20 הפך הגן למקום נופש והתרועעות ושמו "גן הצנובר" נגזר מרחוב הצנובר הסמוך, שנקרא על שם עצי האורן שנשתלו בכל הכרמל.
הגן היה הבסיס לתוכנית ריכרד קאופמן לתכנון גן גדול בנחל לוטם (ואדי טאטר).
לאחר מלחמת העולם השנייה הפקיעו שלטונות המנדט את השטח ועם הקמת המדינה הגן נמסר לידי עיריית חיפה.
בשנת 1951 הציע ראש עיריית חיפה, אבא חושי, לטעת את "גן האם והילד" לכבוד יום האם, אותו בקש לקבוע בחנוכה 1951. שטח הגן היה 51 דונם. שנה לאחר מכן ניטע בהמשך הגן פארק לאומי שכלל 200 דונם יער. ביוני 1954 הוצב הפסל "ילד מחלל בחליל" של הפסל אריה רזניק בגן האם. בפברואר 1955 הוצב פסל נוסף, "ציפייה לציון" של הפסל וולפונג מאיר-מיכאל.
גן האם שימש לקונצרטים והופעות שונות לקהל הרחב ולקבלות פנים.
בגן האם, שגודלו היה 400 דונם, תוכנן להיבנות פוניקולר, אך הוא לא נבנה לבסוף מטעמים תקציביים. הגן שולב עם גן החיות ונבנתה בו במה אקוסטית שמשמשת להופעות חיות (בעיקר בתקופת הקיץ). שמו ניתן לו על ידי אבא חושי כחלק מתפיסת עולמו שדגלה בסולידריות חברתית ומיקומה של האם במשפחה. בתחילה הותקנו משאבות ובריכה קטנה על מנת להזרים מים לנחל לוטם, אך לאחר זמן מה הופסקה פעילות המשאבות, מחמת חיסכון במים, והמבנה נשאר בשיממנו עד היום.
בתקופה בה שימש אריה גוראל ראש העיר, נבנתה במקום שדרת בתי קפה, שפגמה, לדעת חלק מהתושבים, ביופיו של הגן.
על שם הגן נקראה התחנה העליונה של הכרמלית הסמוכה אליו. ב-2018 שונה שמה לתחנת "מרכז הכרמל".
איבר (מתמטיקה)
בתורת הקבוצות, איבר הוא פריט מתוך קבוצה. קבוצה מוגדרת באמצעות האיברים השייכים אליה. כל אובייקט מתמטי יכול להיות איבר בקבוצה. נהוג להציג קבוצה באמצעות סוגריים מסולסלים, שבתוכם מפורטים כל איברי הקבוצה או כלל לפיו נוצרים כל איברי הקבוצה.
היחס היחיד הקיים בין איבר לקבוצה הוא השייכות ביניהם. כאשר איבר formula_1 שייך לקבוצה formula_2 נסמן זאת בצורה formula_3 ונאמר ש-formula_2 כוללת את formula_1 או ש-formula_1 שייך ל-formula_2, אם אינו שייך נסמן זאת formula_8. לא קיימים יחסים נוספים בין איברים לקבוצות, ולכן אין חשיבות למספר המופעים או לסדר ההופעה.
מקובל לחלק קבוצות לפי מספר איבריהן:
מספר האיברים בקבוצה הוא העוצמה שלה.
בתורת הקבוצות האקסיומטית כל האובייקטים באשר הם הם קבוצות, ולכן כל איבר הוא בעצמו קבוצה.
סוגריים מסולסלים
אביעזרי פרנקל
אביעזרי פרנקל (נולד ב־7 ביוני 1929) הוא מחלוצי מדעי המחשב בישראל, פרופסור אמריטוס במחלקה למתמטיקה במכון ויצמן למדע, הוגה פרויקט השו"ת, ממקימי המחלקה למתמטיקה ולמדעי המחשב באוניברסיטת בר-אילן ומדוגלי השילוב בין מדע לתורה.
ביוגרפיה.
נולד בגרמניה ליואל ולאסתר פרנקל. אביו היה אחיו של המתמטיקאי אברהם הלוי פרנקל. עם עליית הנאצים לשלטון עברה משפחתו לבזל שבשווייץ, שם פעל אביו לחילוץ יהודים ולעלייתם לארץ ישראל. בשנת 1935 עלתה משפחתו לירושלים. לאחר שסיים את בית הספר היסודי "חורב", הפך לשוליית חשמלאי, ועבד שלוש שנים כחשמלאי. לאחר מכן התכונן בלימודי ערב לבחינות הכניסה לטכניון. הוא החל בלימודי הנדסת חשמל בפקולטה למדעים בטכניון, אך אלה נקטעו בשל מלחמת העצמאות.
השתתף במלחמת העצמאות בהגנה על צפת, כחבר בארגון "ההגנה". לאחר המלחמה סיים את לימודיו בטכניון, והמשיך בשירות צבאי בחיל הקשר.
ב-1953 התקבל לעבודה במכון ויצמן למדע, והשתתף בבנית המחשב הישראלי הראשון, "ויצק", עם ראש הפרויקט ג'רי אסטרין ופרופ' צבי ריזל. בנוסף לתפקידי הפיתוח שימש גם כתומך הטכני של המחשב. במהלך עבודה זו קיבל תואר שני. בשנת 1957 יצא ללמוד לדוקטורט בהנדסת מחשבים ב-UCLA, אך בסופו של דבר קיבל תואר דוקטור למתמטיקה. לאחר פוסט-דוקטורט באוניברסיטת אורגון, חזר לישראל בשנת 1962, והצטרף לסגל המחלקה למתמטיקה במכון ויצמן. מחקרו עסק במשחקים קומבינטוריים ובתורת המספרים. במקביל לפעילותו המחקרית עסק גם בפיתוח משחקי לוח שיוצרו והופצו על ידי חברת אורדע.
בעת ביקור בארצות הברית לשם קליטת מחשב CDC במכון ויצמן ולאחר שיחה עם אירווינג קוטוף ממיניאפוליס, הגה את הרעיון להעלות טקסטים מלאים למחשב ולאחזר את המידע באמצעות מנוע חיפוש. רעיון איחזור המידע על סמך חיפוש בכל הטקסט, ולא במפתחות שהוכנו באופן ידני, היה מהפכני ונועז, בפרט בשל מגבלות המיחשוב של אותה תקופה, אולם גם כי לא היו ידועים אלגוריתמים טובים למימושו. לרעיון זה היו יותר מתנגדים מתומכים, בהם פרופ' יהושע בר הלל, אך הנהלת מכון ויצמן נעתרה לו והעמידה תקציב לצורך העניין, ופרויקט השו"ת החל לקרום עור וגידים בשנת 1963.
מתחילת הפרויקט ועד שנת 1974 עמד פרנקל בראשו. הוא עשה לו נפשות באקדמיה ובעולם הישיבות, ונפגש עם דמויות חשובות כדי לקדם את הלגיטימציה של הפרויקט. בין היתר נפגש עם הרב משה פיינשטיין, מחשובי הפוסקים בארצות הברית, שנתן את ברכתו לעניין. לאחר שהושאל לשנתיים ממכון ויצמן לאוניברסיטת בר-אילן, לצורך הקמת המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב, החליט להעביר את הפרויקט לאכסניה של בר-אילן. בשנת 1974 החליף אותו בראשות פרויקט השו"ת פרופ' יעקב שוויקה, שצורף לפרויקט ב-1966. בשנת 1978 מונה פרנקל לפרופסור חבר במחלקה למתמטיקה שימושית במכון ויצמן.
פרופ' פרנקל, שמכהן משנת 1991 ועד היום בצוות ההיגוי של הפרויקט יחד עם הפרופסורים יעקב שפיגל ולייב מוסקוביץ, התבטא לא אחת כי הפרויקט צריך להיות לאומי ושווה לכל נפש ולא מסחרי, וצידד כי גוף ממלכתי ייקח עליו את האחריות לאחזקתו, תפעולו והזנקתו. בינתיים ביקש שאוניברסיטת בר-אילן תראה בו כיהלום שבכתרה ותשקיע בו יותר, במיוחד באחזור מידע ובבלשנות ממוחשבת.
לפרופ׳ פרנקל ממשק מקצועי בן עשרות שנים עם צה״ל, ועל תרומתו בתחום זה זכה בפרסי ביטחון ישראל.
הוקרה.
בשנת 2001, לרגל מלאת לו 70 שנה, יצא לאור גיליון מיוחד לכבודו של כתב העת Electronic Journal of Combinatorics .
זוכה מדליית אוילר לשנת 2005.
במרץ 2007 הוענק לו אות "יקיר העיר רחובות". באותה שנה זכה פרויקט השו"ת בפרס ישראל לספרות תורנית. פרופ' פרנקל, יחד עם פרופ' יעקב שפיגל, ייצג את הפרויקט בטקס קבלת הפרס.
בשנת 2018 השיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-70 של מדינת ישראל.
חיים אישיים.
נשא בשנת 1956 את שאולה, ולהם שישה ילדים. בנם, ישי פרנקל, היה מנכ"ל אינטל ירושלים בשנים 2007–2017, ומאז אוגוסט 2017 הוא מכהן כמנכ"ל האוניברסיטה העברית. נכדם נפתלי פרנקל נרצח ברצח שלושת הנערים.
גן החיות של חיפה
מכללה ירושלים
מכללה ירושלים היא מכללה אקדמית תורנית, שממוקמת בשכונת בית וגן בירושלים.
היסטוריה ופעילות.
המכללה נוסדה בשנת תשכ"ה (ספטמבר 1964) כמכללה להכשרת מורים, על ידי הרב ד"ר יהודה קופרמן, מתוך מטרה ליצור מוסד אקדמי ראשון שהנחת היסוד שלו כוללת אמונה בתורה מן השמים ושמירת מצוות.
בשנת ה'תשל"ז קיבלה המכללה הכרה מהמועצה להשכלה גבוהה כמוסד תורני אקדמי להכשרת מורות, הראשון מסוגו במדינת ישראל. בניגוד למכללות אחרות, שמטרתן להכשיר מורים בלבד, במכללה ירושלים מדגישים כי ברצונם להכשיר תלמידות שיוכלו להמשיך ללמוד לתארים מתקדמים ולשמש כחוקרות ומרצות במוסדות אקדמיים.
המכללה מעניקה תואר אקדמי .B.Ed בתחומים מגוונים: תנ"ך ותושבע"פ, מתמטיקה, ביולוגיה וכימיה, אנגלית, מתמטיקה, הגיל הרך, מחשבת ישראל, משאבי למידה, חינוך מיוחד, מוזיקה.
בשנת הלימודים תש"ע נפתח במכללה "בית הספר לתואר שני" (.M.Ed), במסלולים נפרדים לנשים ולגברים. בשנה זו נפתח מסלול להוראת המדעים (מדעי הטבע, מתמטיקה). בשנת תשע"א נפתחה תוכנית לימודים לתואר שני בניהול וארגון מערכות חינוך. בשנת תשע"ב נפתחה תוכנית לימודים בהוראה בין-תחומית של תורה שבע"פ ומחשבת ישראל. בראש בית הספר עומדת ד"ר תמי יחיאלי.
במכללה פועל מסלול להכשרת מורים - "תוכנית רמ"ים" - המיועדת לבוגרי ישיבות גבוהות ונותנת הכרה אקדמית חלקית ללימודיהם התורניים הגבוהים. הלימודים נערכים בימים נפרדים, יום חמישי, ובשעות הערב של יום ראשון. במסלול זה ניתן לקבל תואר .B.Ed בתחומים מגוונים: תנ"ך ותושבע"פ, מתמטיקה, מחשבת ישראל, חינוך מיוחד.