עם התפתחות האינטרנט שיפרה "בזק" את השירות למנויים בכך שפתחה אתר אינטרנט שאיפשר חיפוש מנויים אך כמה שנים מאוחר יותר חדלה לעדכנו והסבירה כי היא מתקשה בעדכונו. האתר נותר לא מעודכן ו"בזק" התנצלה על כך במשך שנים אחדות.
עקב תלונות רבות של המנויים על היעדר דרך פשוטה וזולה לאתר מספרי טלפון במדינה, הורה משרד התקשורת לכל חברות הטלפונים (הסלולרים והקויים) לפתוח אתר אינטרנט משולב שיאפשר לתושבים לאתר מספרי טלפון בישראל באמצעות שאלה אחת.
בעקבות כך פתחה בזק ב-8 בפברואר 2007 את אתר b144: שירות חדש באתר האינטרנט שלה שמאפשר איתור מנוי - עסק או מנוי פרטי - בחינם בכל חברות הטלפונים גם יחד באמצעות שאלה אחת. אתר זה נותן גם מדריך מסווג של עסקים (בדומה ל"דפי זהב" הוותיק יותר. המדריך קיים במספר שפות: עברית, אנגלית, ערבית ורוסית. שירות נוסף שמספק המדריך המקוון הוא שירות מיפוי. המשתמש יכול לחפש כתובת, ולקבל את מיקומה על גבי המפה. ישנן גם אופציות לקבל פירוט על בתי עסק שונים הרשומים במאגר, הנמצאים בסמוך לכתובת המבוקשת וגם לקבל הנחיות כיוון בין שתי כתובות שונות (בעזרת אופציית המסלול).
במקביל פועל גם מוקד המידע הטלפוני בתשלום של חברת "בזק" בכל שעות היממה, שמספרו 144 ומשנת 2006 גם 1344 (שנותן מידע גם לחברות אחרות כולל סלולריות).
חברות הטלפון הסלולרי אינן מפרסמות ספר טלפונים (מודפס על נייר). חלקן מאפשרות איתור מנויים באמצעות אתרי האינטרנט שלהן וכל אחת מהן מפעילה מוקד מידע טלפוני חינם למידע על מנוייה.
אורי קליין
אורי קליין (29 ביוני 1946 – 29 ביולי 2022) היה מבקר קולנוע ישראלי, זוכה פרס סוקולוב לעיתונאות (2007).
ביוגרפיה.
קליין נולד בתל אביב בשנת 1946. למד בבית הספר היסודי "דובנוב", למד ספרות אנגלית וספרות צרפתית באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן נמנה עם המחזור הראשון של החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, יחד עם איתן גרין. לקראת תום לימודיו החל ללמד תאוריה והיסטוריה של הקולנוע.
קריירה מקצועית.
לצד מספר מחבריו לספסל הלימודים באוניברסיטה הוציא קליין כתב עת לקולנוע, "קלוזאפ". לשער הגיליון הראשון נבחר פריים מתוך "לאן נעלם דניאל וקס", סרטו העלילתי הארוך הראשון של אברהם הפנר מ-1972.
לימד באוניברסיטת חיפה, בבית הספר לאמנות קמרה אובסקורה, בבית הספר לקולנוע שבמדרשה לאומנות בבית ברל, ובמוסדות לימוד נוספים.
בשנת 1975 ביים קליין את הסרט הקצר "זאב" שהוקרן בטלוויזיה הישראלית.
החל מ-1976 היה קליין אחראי על כתבות בנושא קולנוע בתוכנית "סופשבוע" עם ורדה איתי ועלי מוהר, ששודרה ברשת ב'.
בשנת 1979 החל לכתוב ביקורות קולנוע עבור "הארץ", כמחליף למבקר יוסף שריק שהיה בחופשה, ובהמשך אותה שנה החל לכתוב באופן קבוע עבור העיתון "דבר".
קליין נסע לארצות הברית למשך חמש שנים, שם למד קולנוע באוניברסיטת ניו יורק. בשנת 1987 שב לישראל והתמנה למבקר הקולנוע של עיתון "הארץ", תפקיד אותו מילא עד מותו.
חיים אישיים.
קליין נפטר ב-29 ביולי 2022 בגיל 76 לאחר זיהום שהוביל לקריסת מערכות.
קישורים חיצוניים.
ממאמריו:
אהבה קולומביאנית
אהבה קולומביאנית הוא סרט קומדיה ישראלי, בבימויו של שי כנות, על פי תסריט של רשף לוי, אשר יצא לאקרנים בשנת 2004.
עלילה.
העלילה עוקבת אחר אורי כהן (אסי כהן) וטלי שלו (מילי אביטל), זוג אשר מנהל מערכת יחסים ארוכת שנים. כאשר טלי מגלה מה התרחש במסיבת רווקים בה אורי היה נוכח, היא נכנסת לסערת רגשות וזורקת את אורי מביתם המשותף. אורי, אשר מאוהב בטלי ואינו רוצה לוותר על הזוגיות של השניים, מחליט, במטרה להחזיר אותה אליו, להציע לה נישואים.
עם תכנוני החתונה נוצרים חיכוכים קשים בין משפחתה של טלי ומשפחתו של אורי, בעיקר בגלל אביו השמרן של אורי, פיני (שמיל בן ארי), אשר לא מקבל את גישתה העצמאית של טלי ומציב לאורי אולטימטום.
גם חבריו של אורי סובלים מבעיות אהבה, עומר (ניר לוי), אשר מתקשה לעמוד בדרישותיה של אשתו, יעל (עינת ויצמן), להביא תינוק לעולם, וזידאן (איתי ברנע), אשר חולה בלבו ומגיע להבנה כי רק אהבה אמיתית תרפא אותו, ושם לו למטרה לכבוש את הקולומביאנית שהכיר בטיול בדרום אמריקה (אלינור בן-חיים).
טריאנגולציה
בטריגונומטריה ובמיפוי, טריאנגולציה או שילוש היא תהליך חישוב קואורדינטות של נקודה במרחב, באמצעות משולש שידוע אורך אחת מצלעותיו ומיקום שני הקודקודים שבקצות צלע זו, והזוויות הנוצרות בשני קודקודים אלה עם הצלעות המחברות אותם לנקודה המבוקשת. לחישוב משמש משפט הסינוסים.
היסטוריה.
ככל הידוע, שימוש נרחב בשיטה החל במאה ה-16 או תחילת המאה ה-17 על ידי יישומו של ברתולומאוס פיטיסקוס לתחום הגאוגרפיה והגאודזיה וזמן קצר לאחר מכן, וילברורד סנל מצא שימוש לטריאנגולציה במדידת קו המשווה.
האסטרונום ג'ובאני דומניקו קאסיני עבד במשך כל חייו על יוזמת מיפוי טופוגרפי של צרפת באמצעות טריאנגולציה עד למותו, את עבודתו המשיכו בנו ונכדו אשר סיים את העבודה המדוקדקת לבסוף, בשנת 1789 או 1793. הייחס לעבודה הייתה כיצירת אמנות בזמנו והמפה התפרסמה בשם "Carte de Cassini" (לוח קסיני).
עד היום נחשבת הטריאנגולציה לטכניקה בסיסית בעבודת המיפוי, אף על פי שינויים ניכרים בטכנולוגיות המתפתחות. דוגמה לטכנולוגיה מתקדמת המשתמשת בתולדה של הטכניקה היא מערכת ה-GPS, אשר שיטת זיהוי המקום שלה מתבססת על פיתוח מאוחר יותר של הטריאנגולציה – הטריאלטרציה. עוד דוגמה לטכנולוגיה יומיומית כזו היא הטלפון הסלולרי כאשר תחנות הבסיס והקליטה מסוגלות לזהות את מקור האות של הטלפון על ידי שילוב נתונים ממספר נקודות.
שימושים נפוצים.
מערכות טלמטריה משתמשות בטריאנגולציה למעקב התנועה של אובייקט, לדוגמה, בתמונה משמאל ניתן לראות תחנת מעקב מסורתית המשתמשת בשתי נקודות ייחוס ליצירת משולש ובכך לחשב את מיקומו המדויק של הטיל במרחב התלת ממדי.
באסטרונומיה משתמשים בשיטה כדי לקבוע את מרחקם של גרמי שמים מכדור הארץ.
טריאנגולציה באמצעות נקודות ייחוס שאינן קבועות (למשל, באמצעות תחנות במיקומים נעים) מבוצעת על ידי שלוש נקודות ייחוס ונקודה מרכזית אחת.
אורן שחור
אורן שחור (25 במאי 1946 – 28 בינואר 2022) היה אלוף בצה"ל. כיהן כקצין מודיעין ראשי וכמתאם פעולות הממשלה בשטחים. היה יו"ר ומנכ"ל עמידר ויו"ר ונשיא קצא"א. עד מותו שימש כנשיא ICC ישראל (לשכת המסחר הבינלאומית), סגן-נשיא איגוד לשכות המסחר בישראל וסגן-יו"ר בלשכת המסחר דרך המשי בסין.
ביוגרפיה.
שחור נולד בתל אביב. הוא היה בוגר המכללה לביטחון לאומי, בוגר פו"מ ארוך במכללה הבין זרועית לפיקוד ומטה, בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית מאוניברסיטת תל אביב ולימודי תואר שני ביחסים בינלאומיים באוניברסיטת חיפה.
שירותו הצבאי.
התגייס לצה"ל בשנת 1964, ומילא שורה ארוכה של תפקידים בצה"ל, במודיעין קרבי ובאגף המודיעין. בין השאר היה קצין המודיעין של פיקוד הדרום ואת רוב תפקידי השדה מילא בגזרה הדרומית וברמת הגולן. השתתף במלחמת ששת הימים ובמלחמת ההתשה בגזרת צפון בשנות השבעים, שם אף נפצע במהלך הקרבות. השתתף במלחמת יום הכיפורים, בתעלת סואץ וברמת הגולן, וכן השתתף במבצע שלום הגליל.
בין השנים 1982–1986 מילא תפקידים מרכזיים בחטיבת המחקר באמ"ן, שם היה, בין השאר, אחראי למחקר הצבאי והמדיני של סוריה, לבנון ועיראק, וכיהן כסגן ראש אמ"ן למבצעים.
במאי 1986 קיבל דרגת תת-אלוף, ומונה למפקד יחידת הקישור לכוחות זרים. בתוקף תפקידו זה שימש גם כיו"ר הוועדה המשותפת לישראל ומצרים וכן שימש כנציג מערכת הביטחון בכל הקשור למשא ומתן ולבוררות הבינלאומית בסוגיית טאבה, וסיכם וחתם על הנספח הביטחוני של הבוררות בטאבה.
באוגוסט 1988 התמנה לקצין מודיעין ראשי, תפקיד בו שירת כשלוש וחצי שנים. במהלך תפקידו זה פיקד על החיל בזמן מעורבות ישראל במלחמת המפרץ, ארגן מחדש את חיל המודיעין, והפך אותו ל"משק סגור" עתיר משאבים, טכנולוגיות ואנשים, במתכונת של "מיני זרוע".
החל מאפריל 1992 שימש בתפקיד הסגן הצבאי למבקר מערכת הביטחון. בתפקיד זה היה אחראי על תיאום ועריכת הביקורת הצבאית במערכת הביטחון.
בפברואר 1995 הועלה לדרגת אלוף, ומונה על ידי שר הביטחון וראש הממשלה, יצחק רבין, והרמטכ"ל רא"ל אמנון ליפקין-שחק, למתאם פעולות הממשלה בשטחים במסגרת תפקידו זה ארגן מחדש את המנהל האזרחי ומינהלות התיאום ביהודה, שומרון וחבל עזה, במתכונת התייעלות וצמצום תקנים משמעותי.
במהלך תפקידו זה נתמנה לראש הוועדה האזרחית במשא-ומתן להסכם הביניים מול הפלסטינים. שחור היה אחראי במסגרת תהליך השלום הישראלי-פלסטיני לניהול ולסיכום המשא-ומתן, ולגיבוש ארבעה הסכמים הקשורים להסדר הביניים (הסכם להעברת "שמונה סמכויות אזרחיות", סיכום הנספח האזרחי של הסכם הביניים, ההסכם המקדים ביחס לשדה התעופה דהנייה וההסכם האזרחי במסגרת הסכם חברון). כל זאת בנוסף לשותפותו בצוות המצומצם והבכיר, שעסק במכלול המגעים מול הפלסטינים.
במסגרת תפקידו היה האלוף שחור אחראי גם על ניהול החיים הכלכליים השוטפים של הפלסטינים ביהודה שומרון וחבל עזה. הוא ניהל משא-ומתן מול הפלסטינים ומול גורמים בינלאומיים בכל הקשור לפרויקטים כלכליים רחבי היקף וארוכי טווח, כגון הכביש העילי המחבר בין עזה לאזור יהודה ושומרון, אזורי תעשייה, נמל ימי, שדה תעופה ועוד.