בשנת 2014 גילם את אב המשפחה בסרטו של אורן שטרן "זינוק בעלייה", בהשתתפות איתי טיראן, רומי אבולעפיה, מלי לוי גרשון, רותם זיסמן כהן, עידית טפרסון, יוסף סוויד, יוסי מרשק ועוד.
ב-2015 העלה לראשונה מופע יחיד, שמבוסס על אפיזודות מחייו האישיים והמקצועיים. את המופע כתב עם בת-זוגו, שמר גאון.
בשנת 2016 עלתה סדרת הטלוויזיה "אורי ואלה", בכיכובו כאורי ובהשתתפות דינה סנדרסון, שאף כתבה את הסדרה.
ב-2017 שיחק את הרב אלתר קופר בסדרה "שבאבניקים".
ב אפריל 2018 השתתף בעונת הבנים בתוכנית הדוקו-ריאליטי ”אף פעם לא מאוחר” ששודרה בערוץ רשת 13.
בדצמבר 2018 השתתף בסדרת הדרמה "פמת"א" המשודרת בערוץ כאן 11 בה שיחק בתפקיד השופט קאהן.
ב-2019 השתתף בסרט הקולנוע "אהבה בשלייקס".
בשנת 2020 הופיע בראבא בגרסה המחודשת של תוכנית הבידור המצליחה "זהו זה!", בסדרה "סטוקהולם" בערוץ כאן 11, בסדרה "הנחלה" בערוץ קשת 12 ובסרט הקולנוע "שאיפה לחיים".
חיים אישיים.
בראבא היה נשוי לאינגריד בן מוריס, אך השניים התגרשו לאחר שנים ספורות. לאחר מכן נישא לחמדה לוי, ולשניים נולדו שני בנים. הזוג התגרש ב-2012.
משנת 2013 הוא בזוגיות עם שמר גאון הצעירה ממנו ב-25 שנה, ולזוג בת שנולדה ב-2015. בספטמבר 2017 נישאו השניים.
מתגורר בשכונת רמת אביב בתל אביב.
אורי זהר
שלמה בר-אבא
ברוקטרים
שבט הברוקטרים (Brukterer) הוא אחד השבטים הגרמאנים המערביים. הברוקטרים חיו לאורך נהר האמס ועל גדות נהר הליפה. באזור זה חיה אוכלוסייה קטנה ביותר והוא נודע בשל יערותיו הסבוכים. שבט גרמאני זה עסק בציד אך לרוב במרעה ובחקלאות.
בשנת 12 לפני הספירה צבאו של דרוסוס הביס את שבט הברוקטרי. בשנת-9 לספירה הברוקטרים לחמו ליד שבטים גרמאנים אחרים לצד ארמיניוס הכרוסקי בקרב יער טאוטבורג כנגד קווינטוס וארוס ניצחון השבטים הגרמאניים עצר את הפלישה הרומית. בין שנים 69 ו-70 הם לחמו נגד הרומים כחלק מהמרד של שבט הבטאבר.
כאשר צבאו של גרמאניקוס הביס את הברוקטרים בשנת 15, כחלק ממסע הנקם של הרומאים, הם נתקלו בנס הלגיון התשעה עשר, אותו לקחו הגרמאנים כשלל. כנקמה על הקרב ביער טאוטבורג, בו נהרג וארוס וחיילים רומאים רבים אחרים, החריבו הרומים את אזור הליפה והאמס.
מגידת העתידות וֶלֶדֵה היא האישיות החשובה ביותר שהשתייכה לשבט הברוקטרי. ולדה הייתה המוח של מרד הבטאבר נגד הרומאים. אחר דיכוי המרד נשבתה ולדה על ידי הרומאים.
בסוף המאה הראשונה השמידו השבטים הגרמאנים, אנגריברים וכמאבן את הברוקטרים. מעט הניצולים ברחו לאזור הדרומי לאזור נהר הליפה.
מאז המאה ה-4 הברוקטרים השתייכו לשבט הפרנקים.
ברוקטרי (שבט גרמאני)
לוח העתקה
לוח העתקה או לוח עריכה (לעיתים מכונה לוח גזירים, באנגלית: Clipboard) הוא חלק בזיכרון המחשב בו מאוחסנים נתונים באופן זמני. לוח העריכה מאפשר למשתמשים להעביר ("לגזור") או להעתיק מידע (טקסט, תמונה, קובץ ועוד) מתוכנית אחת הפועלת במחשב באותה עת לתוכנית אחרת הפועלת בו (וכן מתוכנית אל עצמה), או מתיקייה אחת לתיקייה אחרת (להעביר למיקום שונה במערכת הקבצים). לוח העריכה עשוי להיות מיושם על ידי מערכת ההפעלה עצמה, או על ידי יישום עצמאי. כמו שאר המידע המאוחסן בזיכרון המחשב, המידע המאוחסן בלוח העריכה מתנדף עם כיבוי המחשב או אתחולו.
לרוב, לוח העריכה מסוגל להכיל רק פיסת מידע אחת בכל עת והעתקה של פיסת מידע חדשה אל הלוח תסיר באופן אוטומטי את פיסת המידע אשר הייתה שם קודם. "הדבקה" (העתקה מהלוח) של מידע לתוך תוכנה או תיקייה לא תסיר את המידע מהלוח. תוכנות מודרניות כגון מיקרוסופט אופיס מרחיבות על יכולותיו של לוח העריכה הקיים במערכת ומאפשרות לטפל במספר פיסות מידע במקביל.
הלוח במערכת ההפעלה Microsoft Windows.
ברוב התוכנות הגישה ללוח העריכה נעשית דרך תפריט "עריכה" או "Edit", שבדרך כלל מופיעת בו לפחות שלוש אפשרויות – גזור, העתק והדבק:
אברהם די בוטן
מיכל טל (פסנתרנית)
מיכל טל (נולדה ב-11 באפריל 1962) היא פסנתרנית ישראלית. מנגנת כסולנית וכן נגינה קאמרית, ועוסקת בהוראה, ייזום וניהול פרויקטים בתחום החינוך המוזיקלי והיצירה הישראלית.
ביוגרפיה.
טל היא בתם של אהובה לבית קפלן והכנר אלכסנדר טל, שהיה פעיל בשנות ה-60 וה-70 בתזמורות בישראל (בהן התזמורת הפילהרמונית ו"אנסמבל הקאמרי"), והקים את "הרביעייה הישראלית החדשה", בה ניגן ככנר ראשון והופיע עמה בישראל ובמדינות נוספות.
טל החלה ללמוד נגינה בפסנתר בגיל חמש. בגיל שש עשרה הופיעה לראשונה עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
טל למדה באקדמיה למוזיקה בתל אביב, וב-1985 סיימה תואר Artist Diploma באוניברסיטת אינדיאנה. ב-1987 קיבלה תואר ראשון במוזיקה בבית הספר ג'וליארד בניו יורק, וב-1988 סיימה תואר שני במוזיקה באוניברסיטת ניו יורק. בין מוריה ומדריכיה פרופ' אריה ורדי, ליאון פליישר, פיטר סרקין וגילברט קאליש. בעלת תואר דוקטור משנת 2005 בחוג למוזיקולוגיה של האוניברסיטה העברית בירושלים, בהדרכתו של פרופ' יהואש הירשברג; עבודת הדוקטור שלה עסקה במלחין הצרפתי אריק סאטי, ונושאה היה: "אריק סאטי: מקומו במוזיקה הצרפתית בתחילת המאה העשרים".
לאורך השנים הופיעה טל עם כל התזמורות בארץ, בהן התזמורת הסימפונית ירושלים רשות השידור, הסימפונית חיפה והתזמורת הקאמרית הישראלית. כן ניגנה עם תזמורות רבות בעולם: התזמורת הפילהרמונית של שטרסבורג, התזמורת הסימפונית של דאלאס, הסימפונית של וירג'יניה, תזמורת הרדיו ההולנדית, והתזמורות הסימפוניות של מינסטר, קלרמון-פראן ולאס פאלמס. ניגנה תחת שרביטיהם של המנצחים והמלחינים ליאונרד סלטקין, אדוארדו מאטה ולוצ'יאנו בריו.
טל נמנית עם סגל ההוראה בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה וכן בקונסרבטוריון העירוני בגבעתיים (משנת 2004), שם גם שימשה כמנהלת פדגוגית (בשנים 2005–2010). בשנת 2009 יזמה וייסדה את קורס פסנתר צעיר במרכז למוזיקה ירושלים. כיום מנהלת את תוכנית הפסנתרנים הצעירים המצטיינים במרכז בירושלים . מלמדת בכיתות אמן במוזיקה בארץ וברחבי העולם ושופטת בתחרויות בינלאומיות (לימדה בכיתות אמן בארצות הברית, תאילנד, הונג קונג, סין, סטוקהולם, פריז, אלבניה, רוסיה ואיטליה). יוזמת ומנהלת אמנותית בפסטיבל הבינלאומי המקוון לפסנתרנים, "Pianowebfest". www.pianowebfest.com
טל היא כלת פרסים רבים, ביניהם הפרס הראשון בתחרות הבינלאומית לפסנתרנים בדאלאס (1986), פרס פרנסואה שפירא (1983), פרס ראשון בתחרות התזמורת הסימפונית ירושלים (1983) פרס שרת החינוך והתרבות (בשנים 2000 ו-2005) ופרס רוזנבלום לאמנויות הבמה (2012) כן זכתה בקביעות במלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל (1978-1983). היא השתתפה בפסטיבלים יוקרתיים רבים, בהם פסטיבל טנגלווד (בו זכתה בפרס ג'קסון ב-1987), פסטיבל "פוקוס" בלינקולן סנטר, פסטיבל מוזיקה ישראלית ויהודית בקלן, פסטיבל ישראל ופסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון. ניגנה רסיטלים וקונצרטים קאמריים רבים בקרנגי הול בניו יורק ובאירופה. ניגנה כסולנית עם הרכבים רבים למוזיקה חדישה הפועלים בארץ.
טל מרבה לשתף פעולה עם מלחינים ישראליים ולהזמין יצירות הנכתבות במיוחד עבורה. הוציאה לאור חמישה תקליטורים בביצועה. משנת 1979 לאורך שנים רבות ביצעה הקלטות אולפן ושידורים חיים בתחנת הרדיו "קול המוסיקה". בשנת 2003 הקימה ביחד עם הכנר נתאי צרי והצ'לן הלל צרי את "המועדון הקאמרי הישראלי"; מאז הקמתו ביצע המועדון יותר משישים יצירות מאת מלחינים ישראליים, ועיקר פעילותו בחינוך לאהבת היצירה הישראלית ושילוב תלמידים מצטיינים בנגינה קאמרית. משנת 2013 טל חברה בהרכב "שלישיית אלכסנדר", עם הכנר נתאי צרי והצ'לנית אלה טובי.
טל נשואה למוזיקאי שלמה טינטפולבר (מנצח, מורה ומדריך לכלי קשת), ולהם בת ובן.
קישורים חיצוניים.
הארץ אמיר מנדל המלצות קלאסיות https://www.haaretz.co.il/gallery/music/classicalmusic/1.9066299 אוגוסט 2020
קרב יער טויטובורג
קרב יער טויטובורג (בלטינית: clades Variana, "מפלת וָארוּס" ; בגרמנית: Varusschlacht
"קרב וָארוּס", או Hermannsschlacht, "קרב ארמיניוס") היה קרב שבו הובס הצבא הרומי על לגיונותיו השבעה עשר, השמונה עשר והתשעה עשר על ידי שבטים גרמאניים. בספטמבר של שנת 9 לספירה הוביל ארמיניוס, מנהיג שבט הכרוסקים, צבא גרמאני, והציב מארב מתוחכם נגד חיל הרומים של פובליוס קווינקטיליוס וארוס. עקב תבוסה זו, בה נהרגו כ-20,000 לוחמים או כעשירית מן הצבא הרומי, נטש הקיסר אוגוסטוס את תוכניותיו להרחיב את גבולות רומי אל מעבר לנהר הריין.
למרות שמו המאזכר את יער טויטובורג, מקום הקרב אינו ידוע בוודאות, וישנם כמה ערים ואזורים במערב גרמניה בהם הקרב יכול היה להתרחש. לפי חפירות וממצאים אחרונים, יש הסבורים שהקרב התרחש באזור העיר אוסנבריק שבסקסוניה התחתונה.
קרב טויטובורג נמנה עם האירועים ההיסטוריים המועלים שוב ושוב להשגת מטרות בקונטקסט המודרני. התעמולה הגרמנית-לאומית הפליגה בשימוש בניצחון על הרומים כדי להראות את עליונותם של השבטים הגרמאניים. היום נושא קרב זה עודנו טעון ומעלה איתו רגשות מעורבים. שאלת המיקום מעורבת באינטרסים מקומיים של ערים ואזורים שמחפשים את הרווח הכלכלי.
רקע היסטורי.