ז'ופאן (Župan) היה תוארו של מנהיג שבטי אצל הסלאבים הדרומיים בתקופת נדידת העמים. לאחר שהשבטים התיישבו התואר ז'ופאן היה לתוארו של שליט נפה קטנה, מי שתחת הנהלתו נמצאים מספר יישובים. המונח ז'ופה היה למונח מקביל לנפה. עם הזמן התואר הפך לפניית כבוד אל גברים נשואי פנים אצל הסלאבים הדרומיים וגם בוולאכיה.
בתואר הז'ופאן הגדול (Veliki župan) הוכתרו וויוודים מסוימים של העמים הסלאבונים, בעיקר קרואטים.
גיאומכניקה
חיית בר
חיית בר היא בעל חיים שנמצא בטבע, ואינה מטופלת או הופצה על ידי האדם, בניגוד לבעלי חיים מבויתים או בעלי חיים בשביה. חיות הבר מהוות חלק ממערכות אקולוגיות כמו מדבריות ויערות גשם, כשחלקם מצויות בחפיפה ליישובים ואחרים מצויים במרחק רב מכל יישוב אנושי. לעיתים המונח משמש לבעלי חיים שחלקם בויתו בעוד הם עצמם לא (למשל חתול בר, חזיר בר ועז בר).
מספר חיות בעלות התאקלמות מהירה אף חיים ביישובים כמו כפרים ואף בערים הגדולות. חיות בר אלה יכולות להשתלב ברחובות העיר ולהפוך לקבועים בה בעוד אחרים רק מהגרים אליה לזמן קצר או חולפים בה. חיות אלה יכולות לעיתים להגיע לעימותים עם בני אדם וחיות מבויתות ואף לפגוע בהם. במקרים מעטים נוצר קשר של חיית בר עם האדם, מה שמוביל לאילופם בידי האדם ולעיתים אף לביותם (למשל של שועלים).
סכנת הכחדה.
מינים רבים החיים בטבע מצויים בסכנת הכחדה, העלולה להסתיים בהכחדתם המוחלטת. ישנם סיבות רבות לסכנה לחיי הבר כשפעילות האדם הכוללת ציד ודיג מופרז, פגיעה בבתי הגידול השונים באופן ישיר (בירוא יערות, שריפות מכוונות, זיהום מים) ובאופן עקיף (פעולות ההתחממות הגלובלית הממיסה קרחונים), בנוסף הבאת מינים פולשים גם פוגעים בסביבה אליה הובאו ולעיתים מכחידים לחלוטין מינים מקומיים (נוסף על מינים מתפרצים המשגשגים בידי האדם וגורמים לפגיעה במינים אחרים), נוסף להפצת מחלות וזיהומים. גם פגיעות טבעיות (למשל רעב) המשולבות עם פעולות האדם יכולות לגרום להכחדתו.
מספר חיות נכחדו בטבע וקיימים רק בשביה, כך שהם לא חיות בר מלאות. עם זאת גרעיני רבייה יכולים להשיב אותם לטבע כשהם משתקמים.
עימותים עם האדם.
חיות בר רבות מתקיימות בקרבה יחסית לאדם מה שמוביל לעימותים תכופים, לרוב לטובת האדם. עם זאת גם בעלי חיים יכולים לתקוף ולפגוע באדם, לטרוף חיות בית, לפגוע במזון חקלאי ולהעביר מחלות. בעשורים האחרונים חלה עלייה רבה בעימותים הללו בין השאר עקב הגידול באוכלוסייה ועקב הפגיעה בבתי גידול טבעיים למטרות שימוש בקרקע. במספר מקרים בעלי חיים נכחדו לחלוטין עקב העימותים התכופים, אף שמספר חיות הצליחו להסתגל אליהם.
ברכת תשובה
ברכת הרוצה בתשובה היא הברכה החמישית בתפילת שמונה עשרה, לאחר ברכת חונן הדעת ולפני ברכת סליחה. בתלמוד נאמר שברכת הרוצה בתשובה נתקנה לאחר ברכת חונן הדעת, משום שכך הוא הסדר בפסוק ().
הברכה משתייכת לקבוצת ברכות הבקשה הנאמרות באמצעה של התפילה. עניינה הוא בקשה מן האל לסיוע בחזרתו בתשובה של כלל עם ישראל אל ה'.
נוסח הברכה.
נוסח ארץ ישראל: "הֲשִׁיבֵנוּ ה' אֵלֶיךָ וְנָשׁוּבָה חַדֵּשׁ יָמֵינוּ כְּקֶדֶם, כִּי 'שׁוּבָה שׁוּבָה' אָמַרְתָּ לָנוּ וְעַל הַתְּשׁוּבָה מֵרֹאשׁ הִבְטַחְתָּנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' הָרוֹצֶה בִּתְשׁוּבָה."
משמעות הברכה.
הברכה כוללת בקשות על תיקונו של עם ישראל בשלשה מישורים: תורה, עבודה - תפילה, ותשובה - על ידי קיום המצוות. על ידי שלשה דברים אלו ניתן להתקרב לה' ולהידבק בו.
בשתי הבקשות הראשונות, מתארים את ה' כמלך ואב. אין הכוונה שה' הוא אב ביולוגי שלנו, אלא הוא המקום שממנו כל בני האדם נוצרו, הוא ברא אותם. לכן הם מחויבים כלפיו וצריכים לחזור בתשובה.
הבקשה השלישית מבקשת תשובה "שלמה" - מכיוון שתחילת התשובה צריכה להיעשות על ידי האדם עצמו מתוך רצון לתיקון, והשלמתה נעשה בעזרת האל. ישנם כמה פירושים למושג "תשובה שלמה". הרמב"ם מבאר שכשמזדמן לאדם לעשות שוב את החטא שחטא בו, והתאווה והיצר לעשות את החטא חזקים כמו בזמן עשיית החטא, ובכל זאת נשמר מלעשות את החטא - זוהי תשובה שלמה.
הברכה חותמת בכך שה' רוצה בתשובתם וקרבתם של בני האדם, ולכן הוא עוזר להם ומעודד אותם לחזור בתשובה.
חית בר
בית אריה
רוחמה אברהם בלילא
אבן פינה
אבן פינה היא לבנה סמלית, אשר הנחתה מסמלת את תחילת בנייתו של מבנה. במקרים רבים האבן מודגשת וממוקמת בפינת המבנה, במקום בולט, ולעיתים היא כוללת תבליטים שעליהם סיפור הקמת המבנה ויום תחילת הבנייה.
בבנייתם של מבנים בעלי חשיבות, כגון מבני ציבור ובעיקר מבני דת שונים, נערך טקס הנחת אבן פינה. בטקס זה מתכבד לרוב אדם חשוב בקהילה או יוזם הבנייה להניח את האבן ולהתחיל בה את בניית המבנה השלם. בעידן המודרני, טקס הנחת אבן הפינה עשוי להיות גם יציקת הבטון הראשונה ולאו דווקא הנחת לבנה האופיינית לבנייה מלבנים. המושג "אבן פינה" משמש לעיתים רבות כביטוי לייסודם של דברים, כגון ארגונים, חברות, מיזמים ואף תאוריות מדעיות או אמנותיות חדשות וחלוציות, אשר אינם מבנים פיזיים.
מקור מנהג הנחת אבן הפינה הוא עתיק, אם כי לא ידוע בדיוק מתי החל. בימי קדם טמנו מתחת לאבן הפינה את המנחות לאל כדי שיאשר את בניית המבנה. בסיפור גילגמש נזכרת 'מגילת היסוד' שנטמנה על ידי גילגמש בתוך אבן הפינה בחומת ארך ובה מסופרים עלילותיו.
אבן הפינה מוזכרת בתנ"ך פעמים ספורות, ואחת מהן היא . מפסוק זה נלקח שמה של המושבה ראש פינה. אבן פינה מוזכרת גם בברית החדשה, במשל בעל הכרם, שם מתוארת הנחת האבן כמעשה אירוני.
הנחת הלבנה הסמלית בפינת המבנה נובעת משיקולי בנייה, משום שנוח להתחיל בפינה וממנה להמשיך את הבנייה מאשר להתחיל את הבנייה באמצע, ובאופן זה מתקבלת בנייה מדויקת יותר וללא סטיות.
סאלאר דה אויוני
סאלאר דה אויוני (בספרדית: Salar de Uyuni או Salar de Tunupa; "מדבר המלח של אויוני") הוא מדבר מלח בדרום-מערב בוליביה. שטחו 10,582 קמ"ר, והוא מדבר המלח הגדול בעולם. סלאר דה אויוני מהווה חלק מרכס הרי האנדים, וגובהו כ-3,650 מ' מעל פני הים.
לפני כ-40,000 שנה היה המדבר חלק מאגם מינצ'ין הפרהיסטורי. כשיבש האגם, נותרו ממנו שני אגמים קטנים - פּוּפּוֹ ואוּרוּ אוּרוּ, ושני מדבריות מלח - אויוני וקוֹיפָּאסָה.
עומק המלח בשכבה העליונה של המדבר כ-10 מטר, ועומקו הכולל מוערך בכ-120 מטרים. לפי ההערכות, מכיל מדבר המלח של אויוני כ-10 מיליארד טונות של מלח. תעשיית המלח כורה בַּמדבר כ-25 אלף טונות של מלח בשנה, באמצעות קואופרטיב קולצ'אני. בנוסף, מכיל מדבר המלח גם הליט וגבס.
בלב המדבר שוכן "אי" אדמה המכונה איסלה דל פסקדו (בספרדית: "אי הדג"), בו גדלים קקטוסים המתנשאים לגובה של 10 מ'. מדי נובמבר פוקדים את הלגונות הפזורות במדבר להקות של פלמינגו.
המדבר מהווה יעד תיירותי, ונערכים בו סיורים היוצאים מהעיירה אויוני השוכנת בפאתיו. בלב המדבר הוקם בית מלון עשוי לבני מלח, המשמש בעיקר תיירים הפוקדים את האזור.
אני מאשים...!
אני מאשים...! (בצרפתית: !...J'accuse), הוא מאמר דעה מפורסם של אמיל זולא שהתפרסם בעיתון הצרפתי ל'אורור ב-13 בינואר 1898, ובו תקף בחריפות יוצאת דופן את התנהגות השלטון והצבא הצרפתיים כלפי אלפרד דרייפוס.
המאמר הוא למעשה מכתב פומבי הממוען אל נשיא צרפת פליקס פוֹר, והמאשים את המעורבים במשפט בזיופי מסמכים, בחקירה מוטה ובעיוות דין. למאמר היו השפעות חזקות על דעת הקהל בצרפת, והוא היה מהגורמים למשפט חוזר שבסופו זוכה דרייפוס.
תוכן המאמר.
בין היתר כתב זולא (המאמר השלם ארוך מאוד):
למאמר הייתה השפעה עצומה על דעת הקהל. אמיל זולא הועמד לדין ונגזר עליו עונש של שנת מאסר וקנס, אך התעוררות הפרשה הביאה לקביעת משפט חוזר לדרייפוס, שבסופו זוכה. הוא נפטר בגיל 62 שנה, ארבע שנים לאחר שהתעוררה הפרשה עם פרסום מאמרו "אני מאשים" וככל הנראה הורעל.
שימושים נוספים בביטוי.
הביטוי אני מאשים... הפך למטבע לשון של מחאה כלפי רדיפה משפטית. שימוש מעין זה נעשה בפרשת דרעי בשמו של הסרט אני מאשים שהאשים את מערכת המשפט ברדיפה מגמתית של אריה דרעי על רקע דתי וגזעני. גם נאומיו של משה קצב בעניין פרשת החקירה וכתב האישום נגדו, בהם השווה עצמו לדרייפוס, כונו בתקשורת "נאומֵי אני מאשים".
שימוש נוסף בביטוי "אני מאשים" נעשה ב במשפט אייכמן על ידי התובע, היועץ המשפטי לממשלה, גדעון האוזנר: "אין אני עומד יחידי, עימדי ניצבים כאן, בשעה זו שישה מיליון קטגורים. אך אין הם יכולים לקום על רגליהם, לשלוח אצבע מרשיעה כלפי תא הזכוכית ולזעוק כלפי היושב שם: 'אני מאשים', מפני שאפרם נערם בין גבעות אושוויץ וּשדות טרבלינקה, נשטף בנהרות פולין, וקבריהם פזורים על פני אירופה לאורכה ולרוחבה".
הר בראון
הר בראון (בערבית: תל בורעום: 'ניצן') הוא הר געש רדום ברמת הגולן, המתנשא לגובה של 1,056 מטר מעל פני הים. ההר הוא חלק מקו התלים הישראלי והוא שוכן בין הר חרמונית לבין הר בנטל, דרומית לאל-רום.
עקרון פרטו
פראסקבדלטריאפוביה
פרסקבדלטריאפוביה
סטליניסי
מיכאילובו
מדרשת עין הנציב
מדרשת עין הנציב היא מדרשה תורנית לנשים בראשות ד"ר אסתר פישר השוכנת בקיבוץ עין הנצי"ב ומשתייכת לתנועת הקיבוץ הדתי.
זוהי אחת המדרשות הראשונות לנשים, המשלבות שירות בצה"ל או בשירות לאומי עם לימוד תורה. ניתן לראות את מדרשת הבנות כמקבילה נשית של ישיבת הקיבוץ הדתי לבנים.