סידור המנועים בהנעה רב־שלבית מתוכנן באופן מותאם לדרישות תפקיד המנוע ולתנאי הסביבה בזמן פעולתו. "שלב" ראשון המותקן בתחתית המערכת, לרוב הוא הרחב ביותר ובעל המנועים הגדולים ביותר, היות שהוא נדרש לשאת משקל רב יותר - את עצמו ואת השלבים שמעליו. השלב הראשון מיועד לטוס בתוך האטמוספירה. מעליו, השלבים העליונים, מנועים קטנים בגודלם ונועדים לרוב לפעול בריק.
מנוע דו-שלבי
מנוע תלת-שלבי
מנוע רב-שלבי
אסטרואיד כפול
אסטרואיד כפול (או אסטרואיד בינארי) הוא מערכת של שני אסטרואידים הסובבים מוקד משותף. האסטרואיד 243 אידה היה הראשון להתגלות כמערכת כזו על ידי הגישושית גלילאו בעת שעברה את חגורת האסטרואידים ב 1993 בעת מסעה אל צדק. מאז זוהו מערכות רבות נוספות.
מאפיין חשוב של המערכת הוא היחס בין המסות של שני הגופים המרכיבים אותו. ברוב המערכות יחס זה הוא גבוה, כלומר אסטרואיד קטן יחסית מקיף את האסטרואיד המרכזי. מערכות אלה כוללות את 22 קליופה, 45 אגניה, 87 סילוויה, 107 קמילה, 121 הרמיונה, 130 אלקטרה, 243 אידה, 283 אמה ו 379 הואנה.
במספר מערכות אחרות יחס המסה בין הגופים מתקרב לאחד, כלומר המסה שלהם דומה. ביניהם נמצאים 90 אנטיופה ו 69230 הרמס.
קיימות מספר תאוריות לגבי היווצרות מערכות אלה:
פייר ליטבארסקי
פייר ליטבארסקי (בגרמנית: Pierre Littbarski, נולד ב-16 באפריל 1960 בברלין המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בפ.צ. קלן בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים.
ליטבארסקי העביר כמעט את כל הקריירה שלו כקשר התקפי בפ.צ. קלן, ונחשב לאחד מגדולי השחקנים של פ.צ. קלן בכל הזמנים. ליטבארסקי החל לשחק בקלן בשנת 1978, ושיחק בקבוצה עד לשנת 1993, למעט עונת 1986/87, אותה העביר במועדון הצרפתי ראסינג פאריס. ליטבארסקי זכה עם קלן בגביע מקומי אחד בשנת 1983, ושלוש פעמים סיים עם קלן במקום השני, בשנים 1982, 1989 ו-1990, אך מעולם לא זכה באליפות עם הקבוצה. בנוסף, ליטבארסקי הגיע עם קלן לגמר גביע אופ"א בשנת 1986, בו הפסידה קלן לריאל מדריד 5-3 בסיכום שני משחקים, אשר ליטבארסקי פתח בשניהם. ליטבארסקי שיחק בסך הכל 14 עונות במדי קלן, וצבר 406 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש 116 שערים, ובשנת 1993 עזב את המועדון, ועבר לשחק בליגת העל היפנית, תחילה ביונייטד צ'יבה, ואחר כך בברומל סנדאיי, במדיה פרש בשנת 1997 ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית.
לליטבארסקי הייתה קריירה בינלאומית עשירה בנבחרת גרמניה המערבית, אותה הוא ייצג בחמישה טורנירים גדולים. במונדיאל 1982 היה חלק מחוליית התקפה עם קרל היינץ רומניגה וקלאוס פישר, שהציגה כדורגל יעיל והתקפי באותו טורניר, ונעצרה רק במשחק הגמר על ידי נבחרת איטליה. ביורו 1984 ליטבארסקי היה חלק מהנבחרת שנכשלה והודחה כבר בשלב הבתים. במונדיאל 1986 גרמניה המערבית שוב הציגה כדורגל מצוין, ושוב הפסידה במשחק הגמר, הפעם לנבחרת ארגנטינה, אך הפעם ליטבארסקי סופסל בשלבי ההכרעה על ידי המאמן פרנץ בקנבאואר. ביורו 1988 ליטבארסקי היה חלק מהנבחרת שהודחה בחצי הגמר על ידי נבחרת הולנד. במונדיאל 1990 זכה ליטבארסקי לראשונה בתואר בינלאומי לאחר טורניר מצוין מבחינה אישית וקבוצתית, כאשר נבחרתו זכתה בטורניר לאחר שגמלה במשחק הגמר לנבחרת ארגנטינה על ההפסד בגמר המונדיאל הקודם. לאחר הזכייה של גרמניה המערבית במונדיאל 1990, פרש ליטבארסקי מהנבחרת, לאחר ששיחק בה תשע שנים, וכבש 18 שערים ב-73 הופעות.
קריירת אימון.
ליטבארסקי התנסה באימון לאחר הפרישה מהמשחק, והתחיל בליגת העל היפנית, בה סיים את הקריירה כשחקן, בפ.צ. יוקוהמה. לאחר מכן שימש כעוזר מאמן בבאייר לברקוזן ובדיסבורג, ובהמשך חזר ליוקוהמה, ואימן גם בפ.צ. סידני האוסטרלית, ובאביספה פוקואוקה וסאיפה היפניות. בין השנים 2010-2012 ביצע תפקידי עוזר מאמן בוולפסבורג.
אסטרואיד בינארי
רבנו יהונתן
שלמה יהודה רכניץ
שלמה יהודה רכניץ (באנגלית: Shlomo Yehuda Rechnitz; נולד ב-1971) הוא איש עסקים, פילנתרופ ומלחין חרדי אמריקאי.
ביוגרפיה.
נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה. למד במתיבתא לונג ביץ', ולדבריו: "המקום היחיד שהייתי טוב בו הוא מגרש הכדורסל". בדצמבר 1987 החל ללמוד בישיבת מיר בירושלים, שם היה מקורב למשגיח הישיבה הרב אהרן חדש.
הוא נישא לתמר, בת הרב ישראל בלסקי, והמשיך ללמוד בכולל של ישיבת מיר בירושלים. כשעסקיו גדלו, שב לארצות הברית. בני הזוג מתגוררים בלוס אנג'לס עם ששת ילדיהם.
את הונו עשה רכניץ עם אחיו התאום סטיב (ישראל זאב). השניים הקימו חברה המספקת ציוד לבתי אבות ולבתי חולים, ובהמשך ייסדו את רשת בתי אבות הגדולה ביותר בקליפורניה, בשם "Brius Healthcare Services". הם עוסקים גם בנדל"ן.
את תקופת חגי תשרי עושה רכניץ בירושלים. הוא משתתף אז בשמחת בית השואבה של ישיבת מיר בירושלים, לצד רבני הישיבה, ובה הוא מפרסם בציבור לחן חדש שלו, ונושא נאום מרכזי, שבו הוא מדבר בפתיחות על ענייני המגזר החרדי. הוא הרבה לפקוד את בתיהם של הרב חיים קניבסקי, והרב אהרן יהודה לייב שטינמן.
פילנתרופיה ופעילות ציבורית.
בני הזוג רכניץ ייסדו את "קרן הצדקה שלמה ותמר רכניץ". מדי יום שישי צובאים על ביתם נזקקים המקבלים כסף. ב-2013 פרסם רכניץ כי יתמוך בסך של עשרת אלפים דולר בכל משפחה של שוטר ממשטרת קליפורניה שנפל בעת מילוי תפקידו.
רכניץ מרבה לתרום לישיבות ולכוללים, וכן לחיילי צה"ל. בפרט הוא מסייע לרשת הכוללים בראשות הרב שלום בער סורוצקין. בניין עטרת שלמה במודיעין עילית קרוי על שמו, והוא נושא בהחזקת מאות האברכים הלומדים במתחם. הוא מסייע לישיבת מיר שבה למד בצעירותו ולאחר פטירת ראש הישיבה, הרב נתן צבי פינקל, תרם לה 5 מיליון דולר.
רכניץ מימן את עצרת הענק בכיכר רבין למען שלושת הנערים החטופים בקיץ 2014.
בתקופת הבחירות לכנסת העשרים בשנת 2015 ניסה להשכין שלום בין אלי ישי לאריה דרעי שנאבקו על ראשות ש"ס, וכן תרם לקמפיין הבחירות של בנימין נתניהו, כשמטרתו היא לסייע בכך לציבור החרדי.
בדרכו לישראל לחגי תשרי ה'תשע"ו (2015) בשדה התעופה בדבלין, אירלנד, ראה שם 400 חיילי מארינס יושבים על הרצפה ואוכלים משקיות נייר. הוא העניק לכל אחד מהם 50 דולר כדי שיוכלו לאכול במסעדה.
מעט לאחר מכן, בנובמבר 2015, תרם כחצי מיליון שקל עבור ציוד חורפי לחיילי גדוד תותחנים "MLRS" (רעם) של צה"ל, וגם מימן את מכונות המשקאות בבסיס למשך שנה.
באוגוסט 2016, רכש בכ-52 אלף דולר את תגית השם מחליפת הג'ודו של זוכת מדליית הארד האולימפית ירדן ג'רבי, כשבכוונתו למוכרה שוב ולתרום את הכסף לילדים חולים. ג'רבי תרמה את הכסף למחלקה לילדים חולי סרטן באיכילוב.
מוזיקה.
רכניץ מנגן בתופים ופסנתר, ומלחין שירים. כמה מלחניו זכו להצלחה. חלק מלחניו בוצעו בידי מרדכי בן-דוד, וזמרים כמוטי שטיינמץ, עוזיה צדוק, ואחרים, שרים מלחניו ומופיעים עמו.
בעת שהותו בישראל בסוכות, עורך רכניץ בסוכתו המשקיפה לכותל שמחת בית השואבה שבה מופיעים זמרים. בפורים הוא היה נוהג לערוך קונצרט גדול בשכונתו בלוס אנג'לס בשם "פורים חגיגה", ובו משתתפים זמרים חסידיים.
שלושה אלבומים מלחניו יצאו בביצועם של זמרים חרדים. ב-2014 יצא האלבום "שיר" (ראשי התיבות של שמו), ובו 18 מלחניו מבוצעים על ידי זמרים חסידיים. ב-2016 יצא "שיר 2" באותה מתכונת. ב-2018 הוציא רכניץ את האלבום "מתנה טובה" לרגל חתונת בתו. בינואר 2021 הוציא את האלבום "שיר 3", גם הוא עם לחניו. ובאופן מפתיע לראשונה מרדכי בן דוד אינו נוטל בו חלק.
רוב שיריו הם לחנים לטקסטים מן המקורות. בולטים בהם: "רחמנא", "והיה כנגן המנגן", "ותערב", "מדוע", "אנא מלך", "עץ חיים היא למחזיקים בה", "אל הנער הזה התפללתי", "והראנו". הוא הוציא גרסת כיסוי לשיר "שקעה חמה" של הרב אברהם אליהו קפלן, שבגרסתו של רכניץ הפך ל"זרחה חמה".
עמותת הקנאבוס הרפואי בישראל
עמותת הקנאביס הרפואי (לשעבר עמותת הקנאבוס הרפואי) היא עמותה שנוסדה בשנת 2005 ופועלת לשם הגברת המודעות לטיפול הרפואי בקנאביס רפואי וסיוע למטופלים בו ולנזקקים לטיפול זה. העמותה נוסדה על ידי גיל לוקסנבורג (חולה במחלת קרוהן שלאחר כישלון הטיפולים הקונבנציונליים מצא מזור בצמח הקנאביס). העמותה פועלת מזה עשור, בכל תחומי העשייה הציבורית, לשם דחיפת המודעות לטיפול הרפואי בקנאביס וסיוע למטופלים בו ולנזקקים לטיפול זה.
כיום משמשת דנה בר און כמנכ"לית העמותה.
מטרות העמותה.
העמותה חרתה על דגלה את הסיוע לחולים בהתמודדות עם הקשיים הרבים הכרוכים בקבלת טיפול בקנאביס רפואי במדינת ישראל, סיוע המתמקד הן בהשגת האישור לקבלת הטיפול והן במתן ידע, תמיכה ומתן ליווי מתמשך למטופל ולבני משפחתו. לטענת העמותה, המערכת בישראל מקשה על השגת רישיונות לשימוש בקנאביס רפואי. מערכת זו היא יחידת הקנאביס הרפואי (יק"ר), שהיא רשות מנהלית ולא רפואית, אשר מקבלת ומחליטה האם לאשר או לא את ההמלצות לטיפול בקנאביס הנשלחות מטעם הרופאים המטפלים על ידי טופס מקוון, שלאחר מילויו נדרש להישלח בפקס בלבד. עוד שמה לה העמותה למטרה העמותה את קידום והעלאת המודעות בישראל לסגולותיו הרפואיות של צמח הקנאביס, וקידום הכרתו כטיפול נורמטיבי מקובל וזמין במערכת הרפואית הישראלית, וזאת באמצעות מגוון פעילויות ציבוריות ופרלמנטריות.
פעילות העמותה.