טרייסי קיבלה תואר B.A. באנגלית ממכללת אוברלין, בשנת 1984. באותה שנה עברה לאנגליה ועבדה מספר שנים כעורכת ספרי עיון. ב-1994 קיבלה תואר מוסמך בכתיבה יוצרת מאוניברסיטת East Anglia, והחלה לכתוב ספרים, שהראשון שבהם היה "הבתולה בכחול". הספר השני שלה "נערה עם עגיל פנינה" עובד לסרט שהיה מועמד למספר פרסי אוסקר.
כיום היא חיה באנגליה עם בעלה יונתן דרורי ובנה יעקב.
קישורים חיצוניים.
כנסיית סנט מרי לה בו
כנסיית סנט מרי לה בו (באנגלית: St Mary-le-Bow) היא כנסייה אנגליקנית בסיטי של לונדון, באזור צ'יפסייד. בשל יופייה נקראת הכנסייה "היפה" - "le-Bow" (שיבוש של המילה בצרפתית).
היסטוריה.
את הכנסייה הנוכחית בנה האדריכל כריסטופר רן בין השנים 1671–1673, לאחר שהכנסייה הקודמת נשרפה בשרפה הגדולה של לונדון. צריח הכנסייה הושלם בשנת 1680.
הכנסייה שקדמה לזו שנשרפה נבנתה עוד בתקופה הנורמנית, וצריחה היה ידוע ביופיו. מסיבה זו בנה רן צריח ייחודי לכנסייה.
הבניין הנוכחי נהרס כמעט לחלוטין במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה, בהפצצה של ה-10 במאי 1941. במהלך ההפצצה נפלו פעמוני הכנסייה מהמגדל והתנפצו. שיקום הכנסייה החל בשנת 1956 בהדרכת האדריכל ל. קינג, והסתיים בשנת 1961.
הכנסייה בפולקלור.
צריח הכנסייה נתן השראה לאופה שהתגורר בקרבת הכנסייה להכין לביתו עוגת חתונה בצורת הצריח. הייתה זו עוגת החתונה הראשונה בצורה זו, והמקור לעוגות החתונה של ימינו.
יחידות מידה לא-תקניות
הצורך במערכת אחידה של יחידות מידה נוצר עוד בשחר האנושות. בטרם הומצאה השיטה המטרית (שהיא כיום התקן המחייב במדע ומערכת יחידות המידה המקובלת ברוב העולם) - לכל תרבות, גם לעתיקות שבהן, היו היחידות שלה. הטבלאות שלהלן מדגימות מספר מערכות יחידות מידה כאלה.
השיטה האמריקאית.
יחידות האורך והמשקל האמריקאיות זהות (או מאוד דומות) לאלה הבריטיות, ולכן הן לא רשומות תחת סעיף זה, אך ביחידות הנפח ישנם הבדלים משמעותיים, ולכן מובאות מידות הנפח האמריקאיות בטבלה נפרדת.
יחידות נוספות.
יחידות אורך.
ליגה (League) - יחידת אורך לא תקנית המציינת מהלך שעה של סוס או אדם. היא שווה לכ-5.15 ק"מ.
דוז'ה (योजन) - יחידת אורך וֵדית, ששמשה בעבר הרחוק בתת-היבשת ההודית. אורכה של דוז'ה נתון במחלוקת, והוא נאמד בין כ-6 לכ-15 ק"מ.
יחידות מידה בסלנג.
כדרך הומור, חיסכון במידע, או בחוסר מידע כמותי, הומצאו בשפת היומיום "מידות" המתאימות לתיאור גדלים שונים. כמובן שמידות אלה אינן תקניות, ואפילו אין להן גודל ספציפי וקבוע.
גלובליזציה כלכלית
גלובליזציה כלכלית הוא תהליך המעבר ממסחר, ייצור וצריכה מקומיים לעולמיים. תהליך זה מהווה לדעת רבים את החלק העיקרי והמוביל של תהליך הגלובליזציה. הגלובליזציה הכלכלית התבטאה במספר מישורים:
סחר בינלאומי.
הליברליזציה של המטבעות והשינויים באקלים הגאופוליטי העולמי הביאו בעקבותיהם גידול מה נדיר ברוב מדינות העולם בשנים שקדמו לגלובליזציה, הפכו למחזה נפוץ. לריבוי מוצרי היבוא, ובמיוחד לגידול הרב ביבוא מוצרי התרבות, היו השפעות תרבותיות מרחיקות לכת.
סחר פיננסי.
גידול משמעותי אף יותר חל בסחר הפיננסי. הליברליזציה של הסחר במטבעות והשינויים העמוקים בתהליכי תקשורת הנתונים הביאו להפיכתו של השוק הפיננסי, למעשה, לשוק עולמי יחיד ולגידול עצום בהיקף הסחר, עקב הקלות שבביצוע עסקאות ארביטראז'. אם בשנת 1986 היה היקף הסחר במטבעות בניו יורק, בלונדון ובטוקיו 190 מיליארד דולר מדי יום, בשנת 1995 היה היקף סחר זה כ־1,200 מיליארד דולר.
אחת מהשפעות גידול זה בהיקף הפעילות הפיננסית הגלובלית הוא ירידה ביכולתם של בנקים מרכזיים במדינות שונות להשפיע על המטבע המקומי. בעוד שבעבר היקף הסחר המצומצם איפשר לבנק מרכזי השפעה רבה על התנהגות המטבע, היקפי המסחר העצומים והליברליזציה של המטבעות הופכים את רוב הבנקים המרכזיים, במידה רבה, לשחקנים מן השורה שהכלים שבידיהם להשפעה על התנהגות המטבע אינם עולים בהכרח על כליהם של שחקנים אחרים. דוגמה בולטת ניתנה ב־16 בספטמבר 1992, כאשר בריטניה נאלצה להוציא את הלירה שטרלינג ממנגנון יצוב המטבעות האירופי בעקבות מתקפת ענק של ספקולנטים.
שינוי באופן היצור.
שינוי נוסף הוא שינוי באופן הייצור התעשייתי. בעוד בתקופה שקדמה לגלובליזציה היה הייצור מרוכז במדינה יחידה, במפעלי ענק שבהם התבצעו כל שלבי היצור, או לכל היותר במספר מפעלים סמוכים, הרי שבשנים אלו התרחב מאוד היקפם של תאגידים בינלאומיים, בהם הן השליטה והן היצור אינם מרוכזים יותר בארץ אחת, וכל אחת מהפונקציות של התאגיד ממוקמת במדינה ובאזור המתאימים ביותר לצרכיה. התוצאה המרכזית של שינוי זה הוא יציאת הייצור עצמו ממדינות הצפון, המאופיינות בשכר עבודה גבוה יחסית, למדינות הדרום שבהן השכר הוא נמוך, ויותר מכך - בניידות של מפעלים, הנוטים לעבור בקלות ממדינה למדינה לפי השינויים בתנאי הסחר ובעלות העבודה.
לשינוי זה מספר השפעות כבדות משקל:
הגירת עבודה.
תחום אחד שבו ניתן לראות דווקא את סגירת הגבולות הלאומיים ולא את פתיחתם הוא תחום הגירת העבודה. בעוד שבשנות ה-50 וה־60 חלה תנועה מסיבית של הגירת פועלים מארצות עניות יחסית לארצות הגוש המערבי דאז, בשנים האחרונות מוקשחים חוקי ההגירה במדינות רבות. אל מול העלייה בניידותם של השכבה העילית של העובדים המיומנים, הוגבלה מאוד בשנים האחרונות ניידותם של רוב העובדים.
עם זאת, תופעה זו אינה כלל עולמית או מוחלטת. בעוד שארצות מרכז ומערב אירופה, שהיו יעד ההגירה העיקרי של העשורים הקודמים, הקשיחו את חוקי ההגירה שלהן, אזורים אחרים בעולם חוו עלייה במספר מהגרי העבודה - דוגמה בולטת היא ארצות הברית, בה ניכרה עלייה במספר מהגרי העבודה, ובעיקר מהגרים מקסיקנים. כמו כן, גם אם ההגירה החיצונית לאירופה נעצרה כמעט לחלוטין, הרי שהקמת האיחוד האירופי והרחבתו לכיוון מזרח גורמים להיצע חדש של מהגרי עבודה, שמחליף למעשה את הגירת העבודה.
אומנם לאחרונה (2015–2016) ניתן לראות כיצד גרמניה פותחת את גבולותיה להגירה הסורית, בשל מחסור בעובדים וכך שהאנשים שם חיים הרבה שנים ללא לעבוד (פנסיונרים), עד גיל מאוחר.
פערים.
הדעות חלוקות לגבי השפעתה של הגלובליזציה על הפערים הכלכליים בין מדינות ובתוך מדינות. אנתוני גידנס ופרנסיס פוקויאמה, למשל, טוענים (כל אחד בנפרד) כי הגלובליזציה היא הדרך הטובה ביותר להשגת צמיחה עולמית ולכן גם לקידום מדינות הדרום והצפון כאחת. צופים אופטימיים פחות, כמו הסוציולוג מנואל קסטלס, רואים בגלובליזציה הן צדדים חיוביים - גידול בצמיחה ברבות ממדינות הדרום, למשל, ומולם גם צדדים שליליים כמו העמקת הפערים התוך מדינתיים.
חוקרים אחרים, ובעיקר חוקרים נאו מרקסיסטיים, רואים בגלובליזציה תהליך הרסני עבור מדינות הדרום. לפי חוקרים אלו, ממשלות הצפון והגופים המובילים את הגלובליזציה, ובעיקר הבנק העולמי וקרן המטבע הבינלאומית, מובילים צעדים שאינם מכוונים להפיכת תהליכים לעולמיים או לסיוע למדינות הדרום. לטענתם, אלו צעדים שנועדו להעמיק את הניצול הקפיטליסטי.
לקריאה נוספת.
הילי בטישי
גלובליזציה פוליטית
במסגרת השינויים החלים בעולם מאז השליש האחרון של המאה ה-20, המכונים "גלובליזציה", חלו שינויים במבנה המדינה ובהיחסים בין המדינות.
השינוי המרכזי בגאופוליטיקה העולמית בתקופה זו הוא קריסתה של ברית המועצות ובעקבותיה של כל הגוש הסובייטי. שינוי זה גרר בעקבותיו מספר שינויים נוספים.
היחלשות מדינת הלאום.
קיימת הסכמה בקרב החוקרים כי השינויים החלים בעשורים האחרונים מביאים לאובדן כוחה של מדינת הלאום, אך אין הסכמה על הגורם המקבל את הכוח הזה. בעוד חוקרים מסוימים טוענים כי כוח זה עובר לארגונים פוליטיים על-לאומיים, דוגמת האיחוד האירופי או האומות המאוחדות, אחרים טוענים כי כלל המערכת הפוליטית נחלשת והכוח עובר למערכות אחרות, ובעיקר למערכת הכלכלית.
מספר גורמים חוברים כדי להחליש את כוחה של המדינה. חוקרים שונים מונים את הגורמים שלהלן כמשפיעים על אובדן כוח זה:
דמוקרטיזציה.
פרט לשינויים שלעיל, ובמידת מה בעקבותיהם, הביאה עמה הגלובליזציה גם גל של דמוקרטיזציה. ראשיתו של גל זה בשורת המהפיכות הדמוקרטיות בדרום אמריקה במהלך שנות ה-80 והמשכו בקריסת המשטרים הקומוניסטיים במזרח אירופה. פרט לגלים מסיביים אלה, ניתן לראות דמוקרטיזציה, חלקית לפחות, ברוב המדינות הדיקטטוריות בעולם.
לדמוקרטיזציה חלקית זו מספר סיבות: ראשית, הליברליזציה של הכלכלה גוררת אחריה, במקרים רבים, גם תהליכי דמוקרטיזציה. שנית, השינויים הטכנולוגיים מצמצמים את יכולתה של המדינה לשלוט במידע שבידי אזרחיה, ובכך גורמים לביזור של המידע ובכך גם של הכוח הפוליטי, לפחות במידה מסוימת. לבסוף, סופה של המלחמה הקרה מאפשר לארצות הברית לשים דגש על דמוקרטיזציה ולא רק על שמירת נאמנותן של מדינות בעולם השלישי.
שינוי באופי המלחמות.
סופה של המלחמה הקרה והתפוגגותו של המתח הבין גושי איפשרו לאו"ם, בסיוע גורמים נוספים, למלא את תפקידו המקורי כשומר השלום העולמי. עקב כך, מלחמות בין מדינות הפכו לעניין מסוכן ולא כדאי, שכן המדינה היוזמת הסתכנה במגוון סנקציות, החל מכלכליות ועד להתערבות צבאית.