תוכנית טופז.
המכללה מציעה מסלול ייעודי למצטיינים ללימודי תואר ראשון בהנדסה "תוכנית טופז". הנה תוכנית ייחודית של מכללת "הדסה נעורים" וחיל הטכנולוגיה והאחזקה, המאפשרת קבלת שני תארים בשני שלבים: תואר הנדסאי ותואר מהנדס.
התכנית מיועדת לתלמידים מצטיינים מסיימי כיתות י"ב, בעלי מוטיבציה גבוהה לשרת כמהנדסים / קצינים בצה"ל בתפקידים פיקודיים ובעתיד להשתלב בעשיית ההייטק כמהנדסים עם רקע ניהולי.
פרויקט של"ב.
פרויקט נוסף שמתקיים במגמות אוטוטק וחשמל הוא פרויקט של"ב - שילוב תלמידים בתעשייה. בפרויקט זה מתנסים התלמידים יומיים בשבוע בתחום התוכן הנלמד ומתוגמלים בשכר עבודה.
הערות שוליים.
נעלי אולסטאר
צ'אק טיילור אול-סטאר (באנגלית: Chuck Taylor All-Stars), או קונברס אול סטאר (Converse All Stars), הן נעלי בד המיוצרות על ידי חברת קונברס האמריקאית.
הנעליים יוצרו לראשונה ב-1917 כנעלי כדורסל, ושמן הראשון היה "אול סטאר".
נעלי האולסטאר לא היו פופולריות מתחילת ייצורן עד תחילת שנות העשרים. בשנת 1921 שחקן הכדורסל צ'ארלס ("צ'אק") טיילור "אימץ" אותן כנעליו האהובות ביותר. הוא התרשם מאוד מאופן העיצוב של הנעליים, והפך למקדם מכירות של המוצר. לאחר מספר שינויים קלים בעיצוב הנעליים הוטבעה עליהן חתימתו של צ'אק טיילור, ושמן שונה לשם הנוכחי - צ'אק טיילור אולסטאר.
עד שנת 1966 נעלי האולסטאר יוצרו ונמכרו רק בצבעי שחור-לבן. לאחר מכן, באמצע אותה שנה עד היום, החלה חברת קונברס לשווק את הנעליים בשלל צבעים, בגזרות גבוהות ונמוכות ולאחר מכן גם בגזרה גבוהה עד הברך. בנוסף, חל גיוון גם בחומרים מהם עשויה הנעל.
בשנות ה-70 המאוחרות התחבבו הנעליים במיוחד על קהילת הפאנק, שאימצה אותן כטרנד אופנתי.
בשנת 2003 קנתה חברת נייקי את חברת קונברס בסכום של 305 מיליון דולר.
עם מכירות של 750 מיליון זוגות נעליים עד ראשית המאה ה-21, אולסטאר היא הנעל הנמכרת ביותר בהיסטוריה עד היום.
סמל אוגנדה
סמל אוגנדה מורכב ממגן ושתי חניתות על רקע של שדה ירוק.
המגן והחניתות מייצגים את רצון תושבי אוגנדה להגן על ארצם. על המגן יש 3 איורים - גלי מים, המייצגים את אגם ויקטוריה; שמש, המייצגת ימים רבים של שמש יוקדת הפוקדת את אוגנדה, ותוף מסורתי, המייצג ריקודים ושמחות.
מימין למגן מופיע עגור כתר לבן-לחיים, הציפור הלאומית של אוגנדה. משמאל מופיע קובוס שחור-רגל סוג של אנטילופה, המייצג חיי פרא ושפע. השדה מייצג את הקרקע הפורייה של אוגנדה. במרכז השדה עובר הנילוס, ולגדותיו - שיחי כותנה וקפה. בתחתית מופיעה הסיסמה "For God and My Country" (באנגלית - לאלוהים ולארצי).
יוריקה (פירושונים)
סמל אזרבייג'ן
סמל אזרבייג'ן משלב אלמנטים עתיקים ומודרניים. מוקד הסמל הוא סימן הלהבה האדומה במרכז. הלהבה מזוהה עם האומה האזרית עוד מימי קדם, והיא מקור השם "אזרבייג'ן". צבעי הכחול והירוק לקוחים מהדגל הלאומי. הכוכב בן שמונה הפינות מייצג את שמונת הזרמים המרכיבים את האומות הטורקיות, מקור הלאום האזרי. בין כל שתי פינות נמצא כוכב מתומן אחר. אלומת החיטה בתחתית מייצגת את הענף החקלאי המרכזי באזרבייג'ן. הצמח השני המופיע בתחתית הסמל הוא האלון, הגדל אף הוא בשפע באזרבייג'ן.
ג'ון דאל תומסון
סמל איראן
סמל איראן (בתו מחשב: ☫) כולל את שמו של אללה באותיות ערביות מסוגננות.
הסמל עוצב בידי חאמיד נאדימי, ואושר על ידי רוחאללה ח'ומייני ב-9 במאי 1980.
גורמים שונים באופוזיציה האיראנית קוראים לסמל "מזלג ארור",או "הצפרדע" ומבקשים להחזיר לתוקף את הסמל הישן, שכלל אריה ושמש.
מלכישוע
מַלְכִּישׁוּעַ הוא כפר שיקום לנפגעי סמים, אלכוהול והתמכרויות השוכן על הר הגלבוע. הכפר מנוהל על ידי עמותת נוה מלכישוע אשר הוקמה בשנת 1989 כמלכ"ר. המקום מציע ליווי לאורך תהליך הגמילה הפיזית, הטיפול ארוך טווח ותהליך ההשתלבות בקהילה ובחברה.
שמו של המקום נובע ממיקומו: פסגת הר מלכישוע, ההר הגבוה ביותר ברכס הרי הגלבוע, הקרוי על שם מלכישוע בן שאול.
היסטוריה.
בינואר 1976 הוקמה במקום היאחזות נח"ל. בשנת 1982 הפכה ההתיישבות לקיבוץ דתי. המוסדות המיישבים קבעו את נקודת התיישבות הקבע על הר אבינדב, ובשנת 1987 עבר לשם הקיבוץ ושמו שונה לקיבוץ מירב.
העמותה הוקמה בשנת 1989, כאשר ראש המועצה של בקעת בית שאן, יגאל שחר, ביחד עם אליקים רובינשטיין, שהיה מזכיר ממשלת ישראל העשרים ושלוש ובתוקף זה היו"ר של הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, החליטו על הקמת אחד הכפרים הראשונים בארץ לשיקום נפגעי סמים ואלכוהול. את ההקמה ליוותה הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול של הכנסת, בראשות ראובן ריבלין ועובדיה עלי. תושבי ישראל רבים נפגעי סמים ואלכוהול טופלו אז במדינות אחרות, בעיקר באירופה, והטיפול בישראל היה בחיתוליו.
השכלה והכשרות.
בכפר פועל בית ספר ומרכז הכשרה מקצועית, בהתאם לתוכניות הלימודים השונות. לכל דייר מותאמת תוכנית לימודים, וההוראה מתקיימת בקבוצות קטנות ובכיתות נפרדות לכל מסגרת. בבית הספר לומדים לבגרות מלאה, ובנוסף להכשרות מקצועיות בתחומים כגון: גינון, מסגרות וריתוך, מקצועות טיפוח, תחזוקה ומטבח.
מחקר, פיתוח והדרכה.
היחידה לחקר התמכרויות.
היחידה לחקר התמכרויות פועלת בשילוב עמותת נוה מלכישוע ואוניברסיטת חיפה. היחידה פועלת לעידוד מחקר אקדמי בנושא נפגעי התמכרויות ומחקרים קליניים ופרא-קליניים. המחקרים נערכים תוך הקפדה על שמירת זכויות הדיירים והמטרות השיקומיות, הטיפוליות והחינוכיות.
יחידת המחקר פועלת לחיזוק הקשר בין האקדמיה לשדה הטיפולי באמצעות שילוב תלמידים לתארים מתקדמים בעשייה הטיפולית והחינוכית.
מערך ההכשרות וההדרכות.
במלכישוע מתקיימת תוכנית הכשרה שנתית בתחום ההתמכרויות לכלל אנשי הצוות בכפר, בשיתוף עם יחידת המחקר. כמו כן מתקיימות הכשרות בתחומים ייחודיים לצוותים העוסקים באוכלוסיות מיוחדות.
כפר מלכישוע הוא מוסד מוכר להתמחות בפסיכולוגיה קלינית, עבודה סוציאלית וקרימינולוגיה.
מערך ההדרכות של מלכישוע מורכב מפסיכולוגיים קליניים בכירים ועובדים סוציאליים קליניים.
כוכב הירדן
כוכב הירדן (בעברית ידוע גם בשמות יפה נוף וכוכב הרוחות, בערבית כאוכב אל-הווא, ובצרפתית שאטו בלוואר או קוקט) הוא גן לאומי ואתר ארכאולוגי השוכן בקצהּ המזרחי של רמת יששכר (רמת כוכב), בשולי הגליל התחתון, בין הכנרת לבית שאן. במקום נמצאים שרידים ארכאולוגיים מתקופות שונות, בהם חורבות יישוב עברי קדום, שרידים של מבצר צלבני מפואר ושרידי יישוב ערבי. האתר שוכן על פסגה שגובהה 312 מטרים מעל פני הים, ושיפוליה המצוקיים מתנשאים לגובה של 550 מטר מעל בקעת הירדן, שפרושה לרגליה ממזרח.
המבצר הוא אחד מתוך שני מבצרים כפולים (השני הוא קראק דה שבלייה שבמערב סוריה; לעיתים הם נקראים "מבצר בתוך מבצר" או מבצרים קונצנטריים), שנחשפו בממלכת ירושלים הצלבנית ובלבנט. מבצרים שנבנו לאחר מכן נטלו הרבה מהרעיונות שיושמו בכוכב הירדן ושיבצו אותם במערכות ביצורים בעלות מאפיינים נוספים. חוקרים וארכאולוגים של ממלכת ירושלים תיארו את המבצר בהרחבה. בספרו "ארכאולוגיה של הצלבנים" מציין החוקר, ד"ר אדריאן בועז מהפקולטה לארכאולוגיה של אוניברסיטת חיפה, שהמבצר מהווה את הדוגמה המושלמת לסוג זה של מבצרים. הוא שימש נקודת מפנה בבנייה ובתכנון של מבצרים, והיה אבטיפוס "לכמה מהטירות המעולות שנבנו במערב". חוקר תולדות הצלבנים, פרופסור יהושע פראוור, מכנה את המבצר "אחד מגדולי ההישגים האדריכליים של הצלבנים", ומציין שמדובר במבצר מפואר ויחיד במינו. ההיסטוריון המוסלמי בן המאה ה-12 אבו שמא, תיאר בכתביו את המבצר הצלבני ששכן במקום: "קבוע בינות לכוכבים, כקן נשרים ומקום משכן הלבנה".
כוכב הירדן נבנה מאבני בזלת שנחצבו מהחפיר המקיף את המבצר משלושה עברים ומאבנים לבנות שהובאו לאתר ממחצבות מרוחקות יותר.
היסטוריה.
עד תקופת הצלבנים.
הקצה המזרחי של רמת כוכב היה מיושב ככל הנראה כבר בתקופת ההתנחלות המקראית. בעת חלוקת ארץ ישראל לשבטים העבריים היה המקום חלק מנחלתו של שבט יששכר, השבט שנתן לרמה עליה נמצא האתר את שמה. במקום נמצאה גם מצבת אבן, שריד מהתקופה שבה ישבו המצרים במקום.
שרידי יישוב יהודי עתיק מתקופת התלמוד (המאה ה-3) שהתגלו במקום, זוהו כיישוב "כוכב". בחפירות שנערכו במקום התגלו שרידים של בתי מגורים וכן שרידיו של בניין ציבורי חשוב, ככל הנראה בית כנסת. אבנים מעוטרות בסמלים יהודיים, דוגמת מנורת שבעה קנים, נמצאו בין אבני הבניין של המבצר הצלבני, והן נלקחו ככל הנראה מהכפר היהודי החרב ששכן במקום בתקופה הצלבנית. היו שזיהו את המקום עם גרופינא המוזכרת במסכת ראש השנה כמקום בו השיאו משואות להודיע על קידוש החודש.
האתר בתקופת הצלבנים.
ממלכת ירושלים הראשונה.
במאה ה-12, עם כיבושה של ארץ ישראל בידי צבאות הנוצרים, הוקמה נסיכות הגליל, שבירתה הייתה העיר טבריה ואשר הייתה כפופה מנהלית לממלכת ירושלים. הנסיכות השתרעה בשיאה מביירות בצפון ועד רכס הכרמל והגלבוע בדרום, וכללה את המקום בו הוקם מאוחר יותר מבצר כוכב הירדן.
בעקבות סכסוכים פנימיים בממלכת הצלבנים בין בלדווין הראשון, מלך ירושלים, לטנקרד, נסיך הגליל, קוצץ שטחה של הנסיכות על ידי מסירת שטחים ממנה לידי אצילים שונים שקיבלו עצמאות על נחלותיהם החדשות. אחוזת כוכב הירדן נמסרה לידיה של משפחת אצילים טבריאנים ממוצא צרפתי בשם ולוס (Velos).