הישיבה מקבלת בחורים מכל הזרמים החרדיים שמעוניינים ללמוד בסגנון הלימוד המקובל בה, אך רוב התלמידים נמנים עם משפחות חוג חזון איש, בעיקר על החלק בו שנשמע לפסיקותיו של הרב חיים שאול גריינימן, שבנו הגדול הרב אברהם ישעיהו גר בקרבת הישיבה והשפעתו עליה רבה למרות שאינו נושא בה בתפקיד רשמי.
מאפיין נוסף בישיבה זו בשונה משאר ישיבות הליטאיות, שהישיבה מרשה ואף מעודדת נישואין בגיל צעיר כהמשך לשיטתו של החזו"א בעניין להקפיד להתחתן לפני גיל עשרים.
צוות הישיבה.
מלבד ראשי הישיבה: הרב יוסף חיים בן דב, והרב ישראל מנחם הירשפלד, חתניו של הרב גריינימן. מכהנים בישיבה כר"מים: הרב יחיאל מיכל פישר; הרב אברהם קלמנוביץ; הרב אליהו בייפוס; הרב אליהו פוזן והרב צבי פרידמן בנו של הרב יעקב יצחק פרידמן ראש ישיבת תפרח. והמשיבים: הרב אילון שמואל עזריאלי; והרב שמעון קויפמן. הר"מים וראשי הישיבה מכהנים ברוטציה, כדי לאפשר לכל אחד מהם תקופה בשנה ללימודיו הפרטיים.
מוסדות הקשורים לישיבה.
לישיבה סניף קטן בבני ברק, במבנה ישיבת "אוהל יעקב" בשכונת זיכרון מאיר. בראשות סניף הישיבה מכהנים (לסירוגין) שניים מבניו של הרב חיים שאול גריינימן, הרב אליהו והרב יעקב גריינימן, וכן נכדו הרב שמואל ("מוקה") זילבר.
שתי ישיבות קטנות קשורות לישיבה: "תהילת-שלמה" בבני ברק, ו"דרכה-של-תורה" במודיעין עילית כמו כן בחורים רבים מגיעים מישיבת משכן התורה בבני ברק.
לבוגרי הישיבה מספר כוללי אברכים ייעודיים שהלימודים בהם תואמים לסגנון הלימוד בישיבה: בבני ברק, "כולל וילנא" בראשות הרב יוסף גריינימן (בן הרב חיים שאול גריינימן), וכולל נוסף בראשות הרב אברהם קלמנוביץ; במודיעין עילית, "כולל זיכרון גבריאל" על שם הרב גבריאל ריקליס, חמיו של הרב יונגרמן, בראשות הרב יחיאל לרר ורבנים נוספים.
ישראל איסר שפירא (מזריטש)
הרב רפאל ישראל איסר שפירא (ה'תקפ"ח, 1828 - ה'תרנ"ד, 1894) היה רב ופוסק הלכה ליטאי שפעל גם בפולין. ר"מ בישיבת סייני ורבן של אוגוסטוב ומזריטש. מחבר הספר "עזרת ישראל".
ביוגרפיה.
נולד באוגוסטוב, בצעירותו היה תלמידו המובהק של הרב יהודה בכרך רבה של סייני וראש הישיבה בעיר. אחר כך נסע ללמוד בישיבת וולוז'ין והיה לתלמידו של רבי יצחק מוולוז'ין. בוולוז'ין שמע שיעורים גם מפי ראשי הישיבה הצעירים דאז, הרב נפתלי צבי יהודה ברלין והרב אליעזר יצחק פריד.
הוא נישא בווילנה לנינתו של הצדיק המקובל הווילנאי המפורסם, שהיה עיוור ונודע בכינויו ר' ישעיה'לה סגי-נהור אשכנזי. חזר לגור בסביבת עיר מולדתו ובסוף שנות ה-40 של המאה ה-19 היה שותף לרב משה יצחק אביגדור בהקמת ישיבתו החדשה בסייני, לאחר הקמתה כיהן בה כר"מ. לפי תוכניתם של השניים אמורה הייתה ישיבת סייני להיות המקבילה הפולנית של ישיבת וולוז'ין הליטאית, אך התוכנית נגנזה בשל התנגדות השלטונות הרוסיים.
הוא היה מקובל כפוסק הלכה בכיר בדורו, וגדולי הרבנים בפולין וליטא הפנו אליו שאלות הלכתיות. בהם: רבי ישראל יהושע טרונק מקוטנו, רבי יום טוב ליפמן היילפרין מביאליסטוק, רבי יוסף שאול נתנזון מלבוב, רבי צבי הירש אורנשטיין מבריסק ורבי חיים אלעזר וקס מקאליש.
בין השנים ה'תרי"ד, 1854 - ה'תרכ"ט, 1869, כיהן כרבה של אוגוסטוב מולדתו. ולאחר מכן (בסביבות ה'תר"ם, 1880) התקבל כרבה של מזריטש, משרה בה נשא עד פטירתו בשנת ה'תרנ"ד, 1894.
משפחתו.
אחיו הרב יהושע השל שפירא היה רבן של שאקי ושצ'וצ'ין שבפלך לומז'ה.
חמיו היה הרב יעקב יוסף בן הרב משה יהודה הלוי גראמער, הוא נפטר במרץ 1870 בחיי אביו בגיל 49 לאחר מחלה קשה.
בנו ר' דוב נחמן שפירא (ה'תרכ"א-ה'תרצ"א), התמנה אחריו כרבה של מזריטש.
יואלי דיקמן
יוֹאֶל (יוֹאֶלִי) דִיקְמָן (נולד בי"ז בשבט תשנ"ב, 22 בינואר 1992) הוא מלחין, מנצח, זמר, מעבד מוזיקלי, מפיק ושדרן רדיו חרדי-ישראלי.
ביוגרפיה.
דיקמן נולד וגדל בבני ברק לחנה ויצחק דיקמן. למד בישיבה קטנה בראשות הרב דרורי בחמד והמשיך לישיבה גדולה בית מתתיהו, בגיל 18 החל להתפרסם כמעבד כשהמפיק אביעד גיל בחר בו לעבד חלק מהשירים לאלבום של מידד טסה.
התחתן בשנת 2013.
אחיו הוא הזמר רולי דיקמן, אתו הוא מופיע רבות.
קריירה מוזיקלית.
דיקמן ניצח על דינרים יוקרתיים של ישיבת מיר בארץ ובעולם, בסיום הדף היומי בהלכה של ארגון דרשו העולמי בבנייני האומה, בקונצרט מיוחד משירי פרחי לונדון (יגאל צליק) שהתקיים בהיכל התרבות בפתח תקווה. ניצח באירוע דינר של ארגון אורות במלון וולדורף אסטוריה שבו השתתפו מרדכי בן-דוד והחזן יצחק מאיר הלפגוט.
דיקמן השתתף וניצח על מופע האסק 29, 31 ו-32 בו השתתפו יעקב שוואקי, אברהם פריד, יונתן רזאל, אייבי רוטנברג וזמרים נוספים.
בסוכות ה'תשע"ט (2018) הפיק וניצח דיקמן על מופע הקולולם החרדי הראשון שהתקיים בבנייני האומה בהשתתפות 3,000 איש, אירוע שהתקיים גם בשנת ה'תש"ף בהפקתו וניצוחו של דיקמן. וכמסורת אירוע השירה בציבור מתקיים כבכל שנה בחוה"מ המכונה "ישיבשיר" - קונצרט שתפס מקום של כבוד בעולם התרבות החרדי.
לדיקמן תזמורת בניהולו המופיעה בחתונות ובאירועי יוקרה במגזר החרדי תוך שיתוף פעולה עם זמרי חתונות רבים מהארץ והעולם.
דיקמן אחראי לזמריר רדיו קול חי, שבהמשך החל לשדר בה תוכנית מוזיקלית שבועית בשם "לילה מנצח". ב-2017 התכנית עברה לרדיו קול ברמה. בנוסף היה משדר תוכנית יומית מוזיקלית בשם "תו השעה", עד לפתיחתה של תחנת המוזיקה החרדית - "קול פליי", מבית קול ברמה, אז התחיל לשדר דיקמן תוכנית בשם "מאסטר פליי", פריים טיים יומי בין השעות 2 ל-4 בצהריים.
דיקמן נבחר לתפקיד המנהל המוזיקלי של תחנת הרדיו קול פליי. בין היתר אחראי דיקמן על כל המעטפת הזמרירית של תחנות קול ברמה שהוחלף בשנת 2017 ותחנת קול פליי.
באפריל 2019 הוציא את הסינגל - "ואפיל תחינתי". מאז הוציא מספר סינגלים, ביניהם הלהיט "שעת רחמים" לצד ילד הפלא מוטי גרינבוים, "חיבור חזק", ו-"הלב שואל" ו"חלום לגדול" גם כן לצד ילד הפלא מוטי גרינבוים.
דיקמן זכה בתואר "מעבד השנה" במצעדי המוזיקה של האתר "כיכר השבת", בשנים תש"פ, ותשפ"א.
דיקמן ניצח על מספר קונצרטים של הארגון "האסק" - המופע השנתי הגדול שמקיים הארגון מזה 35 שנים במנהטן ניו יורק - 29, 31, 32, ו-33. בשנת 2021 ניצח ועיבד מרחוק על קונצרט האסק 34 בעקבות סגירת שדה התעופה עקב נגיף הקורונה.
באוגוסט 2022 הוציא את הסינגל נופל וקם.
צחי דבירה
גונן שרון
גונן שרון (נולד ב־22 במרץ 1967) הוא פרופסור לארכאולוגיה פרהיסטורית במכללה האקדמית תל חי. הוא יסד את המעבדה לפרהיסטוריה במכללה האקדמית תל חי ועומד בראשה. עיקר עבודתו הארכאולוגית מתרכזת בחפירת אתרים פרהיסטוריים לחופו של הירדן העליון במוצאו דרומה מעמק החולה באזור גשר בנות יעקב. מחקריו עוסקים בתקופה הפלאוליתית של עמק החולה, בחקר טכנולוגיות קדומות ובמיוחד כלי האבן מהאתרים העתיקים, בארכאולוגיה ניסויית, בשחזור אורחות חייו של האדם וסביבתו ובאבולוציה של האדם.
קריירה אקדמית.
שרון נולד ב-1967 בקיבוץ אשדות יעקב איחוד. הוא למד באוניברסיטה העברית בירושלים, שם השלים בשנת 1996 תואר ראשון בארכאולוגיה ופילוסופיה. את התואר הראשון ואת עבודת הדוקטורט שלו עשה בהנחיית פרופסור נעמה גורן-ענבר. עבודת המאסטר שלו עסקה בטכנולוגיה של ייצור כלי בזלת קדומים באתר האשלי גשר בנות יעקב. עבודת הדוקטורט שלו בנושא תעשיות נתזים גדולים באשלית: טכנולוגיה, כרונולוגיה, תפוצה ומשמעות (אושרה בשנת 2007) הגדירה שלב חדש בטכנו-קומפלקס האשלי (התקופה הפלאוליתית התחתונה) בו יוצרו הכלים הדו-פניים (אבני יד וקופיצים), המאפיינים את התרבות האשלית, על נתזים גדולים. עבודת הדוקטורט פורסמה כספר בהוצאת Archaeopress :
Acheulian Large Flake Industries - Technology, Chronology, Distribution and Significance
בשנת 2010 נקלט שרון כחבר סגל במכללה האקדמי תל חי בה הוא מלמד בחוגים ללימודים רב תחומיים, מדעי התזונה ובתוכנית לתואר שני בלימודי גליל. בשנת 2016 מונה שרון לדרגת פרופסור חבר.
מחקרים.
שרון השתתף בין השנים 1995–1997, בחפירות האתר האשלי גשר בנות יעקב. ומחקריו עסקו בעיקר בטכנולוגיה ואורחות המחיה של האדם בתרבות האשלית. בין השנים 2007 ל-2014 ניהל שמונה עונות חפירה באתר המוסטרי במוצא נחל מחניים (התקופה הפלאוליתית התיכונה) במוצא נחל מחניים לירדן (NMO). שכבות האתר, לגדתו המזרחי של הירדן במוצאו דרומה מעמק החולה, מתעדות תחנות חניה קצרות של ציידי שור הבר לחופו של אגם החולה הקדום.
בשנת 2014 התחיל שרון לנהל את החפירה באתר האפיפלאוליתי מדרגות הירדן (JRD), השוכן גם הוא בגדת הירדן מצפון לגשר בנות יעקב. באתר התקיימה פעילות דייגים לחופו של אגם החולה הקדום בין 20 אלף ל-11 אלף שנים לפני זמננו.
החל בשנת 2012 חוקר שרון את שדה הדולמנים של שמיר, השוכן ליד קיבוץ שמיר, בעקבות התגלית של חריטות הסלע בתקרתו של חדר הקבורה בדולמן ענק (דולמן 3). המחקר הוליך לזיהויו של דולמן מטיפוס חדש שטרם תואר בלבנט. ייחודו בגודלו החריג, קוטרו של גל האבנים המקיף אותו מעל לעשרים מטרים ומשקלה של אבן הכיסוי מוערך בכחמישים טונות, במורכבותו ובחריטות על תקרתו. זו היא אומנות הסלע הראשונה שתוארה מדולמנים במזרח התיכון. פרויקט החפירות והסקר בשדה הדולמנים בשמיר מתבצע בשיתוף רשות העתיקות והאוניברסיטה העברית בירושלים.
שרון מכהן החל מ-2012 כאוצר מוזיאון האדם הקדמון בקיבוץ מעיין ברוך המוקדש לפרהיסטוריה של עמק החולה וממונה על האוסף הענק שהקים אמנון אסף, מייסד המוזיאון, ובו ממצאים בעלי חשיבות עולמית מחפירות פרהיסטוריות ועשרות שנים של סקרים בעמק החולה.
שחף לבן כנף