ב-1 בפברואר 1904 הוא מונה להיות השר לענייני איסלנד ושימש בתפקיד זה עד 31 במרץ 1909. לאחר מכן הוא שימש כמנהל הכללי של בנק איסלנד. ב-1912 הוא נבחר להיות נשיא האלת'ינגי קודם לקבלת המינוי לתפקיד השר לענייני איסלנד בפעם השנייה מה-24 ביולי 1912 עד 21 ביולי 1914, אז הוא התמנה שוב להיות המנהל הכללי של הבנק. ב-1917 הוא נאלץ לוותר על תפקידיו הציבוריים עקב בריאותו הרופפת.
מותו.
הנס הפסטין מת ברייקיאוויק ב-13 בדצמבר 1922. ב-1931 הוסר ברייקיאוויק הלוט על פסל בדמותו, של הפסל איינר יונסון שגם פיסל את התבליטים על קבריהם של הפסטין ושל רעייתו.
משי קליינשטיין
תגית מצויה
תָּגִית מְצוּיָה (שם מדעי: "Scabiosa prolifera", כינויים נוספים: "ברך הגמל") הוא צמח חד שנתי מסדרת השלמונאים.
מאפיינים.
הצמח בגובה של כ-50 סנטימטרים, כמו שאופייני לצמחים ממשפחת השלמונאים. פריחתו מתחילה בין חודש מרץ לחודש מאי, והיא מאופיינת בתפרחת שצורתה קרקפת עטופה במעטפת של עלים ירוקים, פרחיה החיצוניים גדולים ובמיוחד עלי הכותרות אשר פונים החוצה מן הצמח.
חפי המעטפת קצרים מהפרחים. קרקפות הפרחים נישאות על עוקצים קצרים, יושבים כמעט.
היא מזכירה פרח בודד, לכותרת ארבע אונות ואונותיה משוננות. הקרקפת יושבת בחיק ענפים נגדיים, בניגוד לתגית ארץ ישראלית, שקרקפותיה נישאות בראשי הענפים הארוכים.
מעטפת הפרי של הצמח מסתיימת בנזר קרומי דמוי פעמון שאורכו כסנטימטר אחד, ובו מעל ל-30 עורקים. צבעו של הנזר ארגמן חיוור. הכדורים של הנזרים משמשים כפרח יבש לקישוט.
מקור שמה של התגית הוא מלשון תג (כתר), בגלל הנזר הקרומי במעטפת הפרי. בערבית נקרא הצמח תַגִ'ייָה, זַהַרַתא אל-ג'אראבּ.
התגית היא צמח דו מיני, הוא גדל בקרקעות שאינן מלוחות, בעיקר בבתי גידול טבעיים, אך גם בקרבת האדם. הוא נפוץ ברחבי המזרח התיכון, בארץ הוא נפוץ בעיקר בגולן, בגליל, בעמק הירדן העליון, באזור העמקים, בכרמל, בהרי השומרון, במדבר השומרון, בהרי יהודה, בשרון, בשפלה, בנגב הצפוני ובקעת הירדן.
אריה ביזם
אריה ביזם הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי. שחקן בולט בנבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים.
בנעוריו החל להתאמן במרכז הספורט לנכים ברמת גן. למעלה משני עשורים היה חבר בנבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים והיה שחקן מצטיין. השתתף במשחקי סטוק מנדוויל וזכה להישגים בשחייה. באליפות ישראל לנכים 1966 קבע שיא חדש במשחה 50 מטר בסגנון חתירה וזכה במדליית זהב עם הישג של 37.5 שניות. ב-1967 זכה במדליית כסף במשחה חתירה בסטוק מנדוויל.
באולימפיאדת הנכים תל אביב (1968) זכה עם נבחרת הכדורסל במדליית זהב. בנוסף התחרה במשחה 50 מטר בסגנון חופשי (מקום חמישי), במרוץ מאה מטר (מקום שישי) ובנבחרת מרוץ שליחים ל-160 מטר (מקום חמישי). באולימפיאדת הנכים היידלברג (1972) זכה עם נבחרת הכדורסל במדליית כסף והשתתף בתחרות סללום שבה דורג במקום ה-21. באולימפיאדת הנכים טורונטו (1976) היה שותף לזכייה במדליית כסף בכדורסל.
ברך הגמל
יחסי צרפת–קיריבטי
היחסים שבין הרפובליקה הצרפתית לבין הרפובליקה של קיריבטי הם יחסים אשר משפיעים מאוד על קיריבטי כחלק מהיחסים של צרפת עם מדינות אוקיאניה. בין שתי המדינות מתקיימים יחסים דיפלומטים חלקיים. נציגות קיריבטית לא קיימת בצרפת, ושגרירות צרפת בסובה שבפיג'י מואמנת להיות גם שגרירות קיריבטי.
היסטוריה.
בשנת 1995 קיריבטי השעתה את יחסיה עם צרפת כמחאה על ניסוי גרעיני שנעשה בפולינזיה הצרפתית.
צרפת מסייעת לקיריבטי בדרכים שונות, סיוע צרפתי אפשר את הקמת בית הספר הראשון בקיריבטי בתחילת שנות ה-2000 ואת מציאת הפוספט בקיריבטי.
הייצוא הצרפתי לקיריבטי בשנת 2002 היה בשווי 24 מיליון אירו.
קיריבטי מאפשרת לדייגים צרפתיים לדוג בטריטוריה שלה.
נשיא קיריבטי השתתף בביקור ממלכתי בפריז ביוני 2006 והשתתף בפסגה רבה-צדדית על "יחסי צרפת-אוקיאניה". מטרת הפסגה הייתה "חיזוק יחסי צרפת-האוקיינוס השקט, התדיינות ודיון על קשרי הביטחון, הפוליטיקה, הכלכלה והסביבה בין המדינות".
צבי בן-צבי (ספורטאי)
צבי בן-צבי (1927 – 12 באוקטובר 1988) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי. מנציגי ישראל במשחקים הפאראלימפיים הראשונים, בעל מדליית זהב ושתי מדליות ארד בכדורסל באולימפיאדת הנכים.
ביוגרפיה.
בן-צבי נפצע במלחמת העצמאות. היה מראשוני ספורט נכים בישראל וב-1953 היה אחד משלושת חברי המשלחת הראשונה מישראל אל משחקי סטוק מנדוויל. בשנים הבאות היה חבר קבוע במשלחת ישראל למשחקים וחבר הנבחרת בכדורסל כיסאות גלגלים. ב-1955 זכתה נבחרת הכדורסל במדליית ארד. ב-1957 זכה בן-צבי במדליית ארד בהטלת כידון למרחק 15.85 מטר.
באולימפיאדת הנכים רומא (1960) ובאולימפיאדת הנכים טוקיו (1964) היה חבר בנבחרת כדורסל כיסאות גלגלים ושותף לזכייה במדליות ארד. באולימפיאדת טוקיו התחרה בזריקת בקבוק עץ וסיים במקום חמישי ובהדיפת כדור ברזל ודורג במקום שביעי.
באולימפיאדת הנכים תל אביב (1968) נשא בטקס הפתיחה את השבועה האולימפית כנציג המשתתפים. הוא זכה במדליית זהב עם נבחרת הכדורסל והשתתף בחמש תחרויות אתלטיקה (הדיפת כדור ברזל, הטלת כידון, זריקת אלה ומרוץ עגלות) בהן לא העפיל לגמר.
באולימפיאדת הנכים היידלברג (1972) היה ראש המשלחת הישראלית למשחקים והתחרה בשלוש תחרויות אתלטיקה (הדיפת כדור ברזל והטלת כידון).
באולימפיאדת הנכים טורונטו (1976) השתתף בתחרויות הדיפת כדור ברזל ובהטלת כידון.
בן-צבי נפטר ב-1988 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות.
מאיר קראוס
מאיר קראוס (נולד ב-27 בספטמבר 1953) הוא מנהל ישראלי, שהיה מנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות וראש מנח"י.
ביוגרפיה.
קראוס נולד בירושלים למשפחה ציונית דתית. אביו היה ניצול שואה ומצד אימו הוא דור שמיני בארץ. למד בישיבה התיכונית נתיב מאיר ובישיבה הגבוהה מרכז הרב, ושירת כקצין בחטיבת גולני.
לאורך תקופת פעילותו מילא תפקידים רבים בתחום החינוך, היה שותף להובלת רפורמות במערכת החינוך בישראל ושימש כיועץ לתכנון מדיניות בתחומים לאומיים. בין השאר כיהן בתפקידים: מנהל מינהל החינוך של ירושלים (מנח"י), מנהל המינהל לשוויון הזדמנויות בחינוך, ומנהל התפעול הבינלאומי של "תגלית".
קראוס היה ממייסדי הישיבה התיכונית נווה שמואל באפרת בשנת 1983, ומנהלה הראשון. בהמשך עמד בראש מנהל חינוך ירושלים. בשנת 1994, לאחר החתימה על הסכמי אוסלו יסד קראוס יחד עם חבר הכנסת לשעבר אלכסנדר לובוצקי וחברים מהציונות הדתית את "חוג תכלת" דתיים למען הסכם שלום. בחודש נובמבר באותה שנה, בהיותו בשירות מילואים כמג"ד בחטיבת הצנחנים הדרומית ברצועת עזה, ניצל קראוס מפיגוע תופת בצומת נצרים.
ב-2003 שימש בוועדת דוברת כמתאם מטעם משרד החינוך, ב-2007 כיהן בתפקיד מנהל התפעול הבינלאומי וסמנכ"ל פרויקט תגלית ובשנת 2009 היה חבר בצוות שמינתה ממשלת ישראל לבדיקת חיזוק הקשר בין ישראל ליהדות התפוצות.
כיהן כמנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות, תפקיד אותו סיים ב-2016, ומשמש כחבר הוועד המנהל של מרכז מציל"ה, ועמית בתוכנית מדיניות החינוך של מרכז טאוב.
קראוס מוסמך בהצטיינות בפילוסופיה יהודית ובוגר במתמטיקה ומדעי המחשב מהאוניברסיטה העברית, הוא אב לשישה ילדים, נשוי בשנית לארמית וחי בירושלים.
עמדותיו.
קראוס נמנה עם מייסדי "חוג תכלת" דתיים למען הסכם שלום (עם חבר הכנסת לשעבר אלכסנדר לובוצקי). הוא תומך במתן זכויות לאומיות לפלסטינים בתוך ארץ ישראל, ורואה בהתנהלות הפלסטינים "מאבק לחירות". לטענתו ישראל לא ניסתה מספיק להגיע להסכם שלום עם הפלסטינים ובחברה הפלסטינית מתחוללים "תהליכי השלמה והכרה עם קיומה של מדינת ישראל".
גילה פרוכטר
גילה פרוכטר (נולדה ב-24 בפברואר 1947) היא פרופסור אמריטה בבית ספר למנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן. היא מתמחה בשיווק, במתמטיקה שימושית ובשיטות מחקר כמותניות.
ביוגרפיה.
גילה פרוכטר נולדה בבאיה מארה שברומניה ועלתה לישראל ב-1964. ב-1969 היא נישאה, ולה שני ילדים.
ב-1968 החלה ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. סיימה דוקטורט במתמטיקה בטכניון ב-1988, והשלימה לימודים בשיווק ומנהל עסקים בבית הספר למוסמכים ע"ש רקנאטי באוניברסיטת תל אביב.
עבדה כמרצה בטכניון מ-1994 עד 1999, ולאחר מכן באוניברסיטת בר-אילן בין השנים 2001 ל-2005, אז מונתה כפרופסור בפקולטה למנהל עסקים.
שימשה כמרצה אורחת באוניברסיטת הונג קונג למדע וטכנולוגיה, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, אוניברסיטת טקסס, וכן בבית הספר וורטון באוניברסיטת פנסילבניה.
ב-2006 מונתה לראשת מחלקת השיווק בתוכנית לתארים מתקדמים בפקולטה למנהל עסקים של אוניברסיטת בר-אילן, ובין 2011 ל-2014 שימשה כראשת המחלקה.
ב-2007 פיתחה יחד עם ד"ר מוטי ציולינג מודל שמאפשר למפרסמים לבחור את הפרזנטור האידיאלי לקמפיין, על בסיס אלגוריתם שמחבר בין מאפיינים של המוצר למאפייני הסלבריטי שיפרסם אותו כדי להגיע לתדמית הרצויה לקהל היעד.
קירפאן
בדת הסיקית, הקירפאן (בפנג'אבי, ਕਿਰਪਾਨ; תעתיק מדויק: kirpān) הוא סכין או חרב שכל מאמין חייב לשאת על גופו בכל עת.
למילה "קירפאן" שני מקורות אטימולוגיים: הראשון הוא "kirpa, "שמשמעו חמלה או רחמים, והשני הוא "aanaa", שמשמעו כבוד. המאמין הסיקי מצווה לגלם את תכונותיו של "חייל קדוש" (Sant Sipahi): למשול ביצריו הרעים ולהגן באומץ על זכויותיהם של הנרדפים והמדוכאים על לא עוול בכפם. לקירפאן להב מעוקל, ושפת חיתוך אחת שעשויה להיות חדה או קהה. אורך הקירפאן הוא לרוב בין 7 ס"מ ל-30 ס"מ, והוא חייב להיות עשוי מברזל או מפלדה.
היסטוריה.