הייתה זו שאיפתו של ברוס, שהמעבדה תתפתח למכון סקוטי לאומי לאוקיינוגרפיה. ישיבה כונסה לדון באפשרות זו במאי 1914, וההצעה זכתה לתמיכה משמעותית מצד מדענים סקוטיים מן השורה הראשונה. קמה ועדה מארגנת, אך הנושא נדחק הצידה עם פרוץ המלחמה באוגוסט 1914 ושוב לא עלה לדיון. בשנת 1919 נאלץ ברוס, מחמת שילוב של חוסר מימון עם בריאות מעורערת, לסגור את המעבדה, שאת ממצאיה השונים, הספרים ושאר החומרים שנאספו בה תרם לאוניברסיטת אדינבורו, להחברה הגאוגרפית המלכותית של סקוטלנד והמוזיאון המלכותי של סקוטלנד. מחלתו הסתיימה במוות בשנת 1921.
זכות (פירושונים)
בליינדספוט (אפליקציה)
בליינדספוט (BLINDSPOT) הייתה אפליקציה סלולרית להעברת מסרים מיידיים, תמונות, קטעי וידאו וקול שהושקה לקראת סוף שנת 2015. האפליקציה פותחה על ידי חברת "שלנו" שנוסדה על ידי דור רפאלי ועודד קובו.
האפליקציה שונה מאפליקציות מסרים מיידיים אחרות, בכך שהיא אפשרה למשתמשים להתחיל שיחה אנונימית עם אנשים - המשתמש שיזם את השיחה ידע אל מי הוא פונה, אך הנמען אינו יודע מי פנה אליו. תכונה זו של האפליקציה נוצלה במקרים רבים לצורכי בריונות רשת ושליחת מסרים פוגעניים, בפרט בקרב ילדים ובני נוער, מה שיצר לאפליקציה מוניטין שלילי.
ביקורת ציבורית.
עם השקתה ספגה האפליקציה ביקורת ציבורית רחבה על כך שהיא עודדה בריונות רשת עקב שליחת מסרים פוגעניים, ביקורת שאף הובילה לדיון מיוחד בכנסת ולהצעות חוק שנועדו להתמודד עם יישומים מסוג זה.
הביקורת נסבה לא רק על עצם האנונימיות של מסרי האפליקציה, אלא גם על כך שהאפליקציה שולחת סמס עם קישור למסר שנשלח גם למי שכלל לא הוריד את האפליקציה, מה שאומר שלא ניתן למנוע קבלת מסרים ממנה.
בהמשך החלו גורמים נוספים במאבק נגד האפליקציה: ב-5 בינואר 2016 הוקם דף הפייסבוק "בליינדספוט - מטה המחאה הרשמי" במטרה להיאבק באפליקציה; ב-14 בינואר החל הצינור בקמפיין בפייסבוק נגד האפליקציה עם הסיסמה: "דור תסגור" (תוך התייחסות לאחד ממייסדי האפליקציה, דור רפאלי), שנהפכה לסיסמה העיקרית של הקמפיין הציבורי נגד האפליקציה; ב-11 בינואר הושקה אפליקציית Safe Spot לסינון וחסימת הודעות אנונימיות שמתקבלות מגורם אנונימי, כמו אלו שנשלחות מבליינדספוט; ב-18 בינואר התקיים דיון בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת בנוגע לאפליקציה, בה העידו בין היתר נערים ונערות שנפגעו מהאפליקציה;
ב-25 בינואר הגיש חבר הכנסת דוד ביטן הצעת חוק לפיה במקרה של קבלת הודעה פוגענית דרך האפליקציה, יוכלו המשתמש או המשטרה לפנות אל מפעיל האפליקציה וזו תהיה חייבת למסור להם את פרטי הפוגע תוך 30 ימים, אחרת ייחשב מפעיל האפליקציה כאחראי בעצמו על שליחת ההודעה הפוגענית; ובהמשך גובשה על ידי משרד המשפטים הצעת חוק חלופית ומרוככת יותר הפוגעת פחות בזכות לפרטיות מאשר זו של ביטן.
יחד עם זאת, היו גורמים, בהם התנועה לזכויות דיגיטליות, שסברו שהדרך הנכונה והיעילה להיאבק בבריונות אנונימית הנעשית תוך שימוש באפליקציה זו ובאחרות, אינה על ידי חסימתן, אלא על ידי חינוך והדרכה.
מרכז הסחר העולמי טיינג'ין
מגדל טיינג'ין  או מגדל ג'ין (בסינית: 津塔) או מרכז הסחר העולמי טיינג'ין (סינית: 天津环球金融中心) הוא גורד שחקים אשר ממוקם בנפת הפינג שבעיר טיינג'ין שבסין על נהר ההאי. המגדל משמש כמגדל משרדים. המגדל מתנשא לגובה של 336.9 מטר וכולל כ-74 קומות (עיליות ו-4 קומות תת-קרקעיות) כשבגובה 305.2 ממוקם מתחם תצפית. המתחם שבו ממוקם המגדל משתרע על שטח של 215,000 מטרים רבועים. הוא מוכר כמגדל המשרדים הראשון בטיינג'ין שמצויד במעליות דו מפלסיות.
בניית המגדל החלה בשנת 2007, ב-14 בינואר 2010 גורד השחקים הגיע לגובהו המקסימלי ובשנת 2011 נפתח לציבור.
המגדל נמצא בבעלות פייננשל סטרייט אחזקות.
סוספטיביליות מגנטית
באלקטרומגנטיות, סוספטיביליות מגנטית, או רגישות מגנטית (לטינית: , "פתוח"; מכונה χ) היא מדד למגנטיות של חומר. הסוספטיביליות מציינת אם חומר מסוים נמשך לתוך שדה מגנטי או נהדף ממנו החוצה, ומתוך כך יש השלכות על יישומים מעשיים. מדידות קוונטיות של סוספטיביליות מספקות גם תובנות על מבנה של חומרים, מתן תובנה אודות הקשרים הכימיים ורמות האנרגיה.
הגדרה של עוצמת הרגישות.
סוספטיביליות מגנטית היא קבוע חסר ממדים, המציין את מידת מגנטיות של חומר בתגובה להפעלת שדה מגנטי חיצוני. מונח קשור הוא המגנטיות (magnetizability), היחס בין מומנט מגנטי וצפיפות השטף המגנטי. פרמטר קשור הוא חדירות, אשר מבטא את סך המגנטיזציה של חומר ועוצמתו.
את "עוצמת הסוספטיביליות המגנטית ", המיוצגת על ידי סמל (לעיתים קרובות פשוט לפעמים – מגנטיים, כדי להבדיל מן חשמלי הרגישות), מוגדר במערכת היחידות הבינלאומית, במערכות אחרות ייתכנו נוספים קבועים לפי הקשר.
M=χv "H"
כאשר:
לכן חסר גודל חסר ממד.
באמצעות יחידות SI, אינדוקציה מגנטית B קשורה ל-H על ידי מערכת היחסים
האני אל-מולקי
האני אל-מולקי (בערבית: هاني الملقي; נולד ב-15 באוקטובר 1951) הוא פוליטיקאי ירדני שכיהן כראש ממשלת ירדן מיוני 2016 עד יוני 2018. טרם מינויו לראש הממשלה בידי המלך עבדאללה השני, כיהן כשר במספר משרדי ממשלה, כדיפלומט בשירות ירדן, וכממונה על רשות האזור הכלכלי המיוחד בעקבה.
ראשית חייו.
אל-מולקי נולד בעמאן בירת ירדן ב-1951. אביו, פאוזי אל-מולקי, כיהן כראש ממשלת ירדן בשנים 1953-1954. ב-1974 סיים לימודי בוגר בהנדסת ייצור במצרים. בעל תואר שני ותואר שלישי מהמכון הפוליטכני רנסלאר שבמדינת ניו יורק.
קריירה ציבורית.
אל-מולקי שימש כשגריר ירדן במצרים וכנציגה של ירדן בליגה הערבית. כיהן בממשלות ירדן בתפקידי שר, במשרדי המים, האנרגיה, האספקה, התעשייה והחוץ.
היה שותף בצוותי המשא ומתן בין ישראל לבין ירדן, שהובילו לחתימה על הסכם השלום בין ישראל לירדן ב-1994. בתקופת כהונתו כשר החוץ ידעה ירדן חיכוכים דיפלומטיים עם שכנותיה עיראק וערב הסעודית. בהמשך מונה אל-מולקי ליועץ המלך לענייני מדע, ולאחר מכן לחבר בסנאט הירדני, הבית העליון של הפרלמנט הירדני. ב-9 בפברואר 2011 מונה לשר המסחר והתעשייה, וב-9 בנובמבר 2014 מונה לאחראי על רשות האזור הכלכלי המיוחד בעקבה.
ראש ממשלת ירדן.
ב-29 במאי 2016 מונה לראש ממשלת ירדן, וב-1 ביוני 2016 הושבעה ממשלתו. ב-25 בספטמבר 2016 התפטרה ממשלתו לאחר ארבעה חודשי כהונה, זמן קצר לאחר עריכת בחירות לפרלמנט במדינה, שהביאו לשיבתה של תנועת האחים המוסלמים לפרלמנט. מלך ירדן קיבל את התפטרות הממשלה, והטיל על אל-מולקי להרכיב ממשלה חדשה.
העלאת החוב הציבורי הירדני הובילה את אל-מולקי ב-2016 למשא ומתן על הלוואה בהיקף של 732 מיליון דולר מקרן המטבע הבינלאומית, שתביא לירידת החוב הציבורי של ירדן מכ-95% לכ-77% ב-2021. בשל כך, אל-מולקי אישר תוכנית צנע אשר העלתה מחירים על מספר מצרכי מזון בשנים 2016-2017, מה שהפך אותו למאוד לא-פופולרי בארצו.
ב-30 במאי 2018 התקיימה שביתה כללית בירדן כמחאה על מדיניותו של אל-מולקי. למחרת העלתה ממשלתו את מחירי הדלק והחשמל בתגובה לעליית מחירי הנפט הבינלאומיים, דבר שהביא להחרפת ההפגנות. המלך עבדאללה השני התערב ב-1 ביוני והורה על הקפאת העלאות המחירים. ממשלתו של מולקי הסכימה, אך אמרה כי ההחלטה תעלה לאוצר המדינה כ-20 מיליון דולר. למרות ההקפאה, נמשכו ההפגנות הנרחבות בעקבות חוק המס. ב-4 ביוני 2018, אל-מולקי התפטר מתפקידו כראש ממשלה בעקבות המחאה.
אנדרטת ויקטוריה (ליברפול)
אנדרטת המלכה ויקטוריה היא אנדרטה בסגנון נאו ברוק לזכרה של המלכה ויקטוריה המוצבת בכיכר דרבי בליברפול.
מבנה.
מרכזה של האנדרטה הוא פסל ברונזה בגובה 4.42 מטר של המלכה ויקטוריה, הנמצא בתוך מבנה פתוח בסגנון נאו גותי העשוי מאבן פורטלנד ומעליו כיפה תלויה. על הכיפה ארבעה פסלי דמות המסמלים ארבע תכונות המאפיינות את המלכה: צדק, חכמה, צדקה ושלום. בראש הכיפה פסל נוסף של דמות מכונפת המסמלת תהילה. מסביב לאנדרטה יש ארבעה פסלי ברונזה נוספים העוסקים בתחומים בהם התבלטה תקופת שלטונה של המלכה ויקטוריה: חינוך, תעשייה, חקלאות ומסחר. הפסל העוסק בחינוך מציג את דמותו של פרופסור סר אוליבר לודג' שהיה פיזיקאי ומתמטיקאי באוניברסיטת ליברפול ומאוחר יותר המנהל הראשון של אוניברסיטת ברמינגהאם. דמותו של לודג' אוחזת גירוסקופ.
מערכת פסלי הברונזה כולה, ובה בסך הכל 26 דמויות, נבנתה על ידי הפסל צ'ארלס ג'ון אלן. הנחת אבן הפינה לאנדרטה התקיימה ב-11 באוקטובר 1902 וחנוכתה התקיימה ב-27 בספטמבר 1906. אנדרטת המלכה ויקטוריה בליברפול היא מונומנט זיכרון חשוב של המלכה ויקטוריה ונחשבת לבניין רשום בדרגה שנייה על ידי ממשלת בריטניה.
בשנת 2002 בעת פסטיבל האמנות הדו שנתי של ליברפול תחם האמן היפני, טאסורו באשי, את שטח האנדרטה והפך אותו למלון לו קרא: "וילה ויקטוריה". אורחים יכלו ללון באנדרטה בזמן הפסטיבל תמורת תשלום.
עונת 2015/2016 בליגת העל הקטרית
עונת 2015/2016 בליגת העל הקטרית הייתה העונה ה-43 של ליגת העל הקטרית, והזוכה באליפות בעונה זו הייתה אל-ראיין.
הקורפוס ה-63 (ורמאכט)
הקורפוס ה-63 (בגרמנית: LXIII. Armeekorps) היה קורפוס של הורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.