טרומן, המתאושש מהתמוטטות העצבים שלו, מערים על כולם, ומצליח לחמוק מהבית וממעקב המצלמות. הבמאי והצוות מחפשים אותו, ולבסוף מגלים אותו שט בסירה, למרות פחדו הגדול ממים. כריסטוף מנסה לגרום לטרומן לחזור בעזרת המטרת גשם ויצירת רוח סערה, אך טרומן לא מוותר. בסופו של דבר מזג האוויר מתייצב וטרומן מגיע עם הסירה לקצה האופק, שם הוא נתקל בדופן בלתי עבירה. זהו רגע "ההארה" בו מבין טרומן שהוא לכוד במקום שאין ממנו מוצא. טרומן מנסה לשבור את הדופן שצבוע בתור שמיים, אך אינו מצליח בכך, ואז הוא מבחין בגרם מדרגות. הוא הולך על מקום המפגש בין המים לדופן, לעבר למדרגות, עולה בהן, ומבחין בדלת היציאה, ופותח אותה.
ברגע קריטי זה, הבמאי כריסטוף מחליט לחשוף את עצמו לפני טרומן. הוא פונה אליו ברמקול ומדבר אתו. הוא מספר לו על כך שהוא מלווה אותו מאז היותו תינוק ושכל העולם מלווה את התפתחותו בהרבה אהבה והזדהות. הוא אומר לטרומן שבאפשרותו לצאת מסיהייבן דרך דלת היציאה, אך מציע לו להיענות להצעתו ולהשתתף בתוכנית "המופע של טרומן", תוכנית המביאה שמחה, אושר ותקווה למיליוני אנשים. "סיהייבן היא איך שהעולם צריך להיראות. העולם האמיתי – הוא המקום החולה", מנסה הבמאי לשכנע את טרומן לא לברוח: "שם בחוץ אין יותר אמת מאשר בעולם שיצרתי לך".
טרומן משיב לו במשפט המזוהה ביותר עמו, "And in case I don't see ya, good afternoon, good evening and good night", (במקרה שלא אראה אתכם, צהריים טובים, ערב טוב ולילה טוב) קד קידה לקהל וצועד החוצה. בסוף רואים את סילביה הנרגשת יוצאת בסערה מדלת ביתה ואת הקהל בבית מריע לטרומן. יחד עם זאת, לאחר שהשידור הפסיק, שני שוטרים שצפו בתוכנית מתכוונים לשנות תוכנית.
רקע ומשמעות הסרט.
הרעיון המרכזי של הסרט הוצג עוד לפני כן בספרות. הסופר פיליפ ק. דיק כתב סיפורים קצרים, וכן ספר ידוע בשם "Time Out of Joint", שבהם הגיבור חי בעולם מלאכותי שבו האנשים אותם הוא תופס כמשפחתו וחבריו הם למעשה שחקנים בשכר שתפקידם לשמר את האשליה שבה הוא חי. מאוחר יותר פורסמו ספרי מדע בדיוני נוספים בעלי רעיון מרכזי דומה. אמנם ספרים אלו לא מדברים על תוכנית מציאות, כמו ב"מופע של טרומן", אך הם בהחלט חולקים עם הסרט את הרעיון של עולם מלאכותי, שבנו אחרים, הסובב סביב אדם מסוים.
צופים ומבקרים טענו שהסרט שאב השראה משני פרקים בסדרה "אזור הדמדומים". בראשון, מ-1960, איש עסקים שומע במאי צועק "קאט!" ומבין שהכל היה הצגה, ובשני מ-1989, אדם מגלה מצלמה מאחורי המראה ומבין שכל חייו שודרו בטלוויזיה.
מהסרט עולות סוגיות מוסריות רבות, כשהעיקרית בהן היא השאלה האם "כליאת" טרומן בעולמו הוא מעשה מוסרי. מסיבה זאת הסרט היה אחד הסרטים המדוברים ביותר בשנות התשעים. כמו כן היו שפירשו את הסרט כמשל לאלוהים ואדם וכהתמודדות עם תכנים דטרמיניסטיים.
ג'ירפות (להקה)
ג'ירפות היא להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 1992 בתל אביב, על ידי גלעד כהנא ויאיר קז. בשנת 1999 יצא אלבום הבכורה של ההרכב, "משוחח עם כסא", ובסך הכול הוציאה הלהקה חמישה אלבומי אולפן.
היסטוריה.
את הלהקה הקימו יאיר קז וגלעד כהנא בזמן שירותם הצבאי. שם הלהקה באותה תקופה היה "בת יפתח". לאחר שכתבו והלחינו שירים לאלבום באופן עצמאי החליטו לגנוז את כל השירים פרט ל"ג'ירפות". מאוחר יותר צירפו את רותם דרור אשר שירתה איתם על מנת להקליט את קולות הרקע לשיר "רמי מואשם באחזקת סמים קלים".
כאשר החלו בהקלטת השיר "סטריאו" הבינו חברי הלהקה שעליהם להחליף את מכונת התופים במתופף וצירפו את דידי ארז שהיה חבר ילדות של קז ואף היה חבר איתו בלהקה קודמת. בהמשך צירפו את מקס גן-זך על גיטרות והחלו בחזרות אינטנסיביות. באותה תקופה הם הופיעו בשני ערבי חגיגות סגירת מועדון הסטנד-אפ האגדי "קאמל קומדי קלאב" המקורי של בן זיידל ושמואל וילוז'ני. אל החבורה הצטרף אמיר צורף שהיה חבר בלהקת ג'ינג'יות והאלבום הראשון של הלהקה יצא לדרך. בתקופה זו שונה שם הלהקה ל"חצי האי".
לאחר סיום ההקלטות ולפני התחלת ההופעות החיות, הצטרף ללהקה ארז רוסו בתור גיטריסט ושם הלהקה שונה שוב - הפעם ל"ג'ירפות", על שם השיר היחיד ששרד מהאלבום הגנוז.
לאחר הוצאת האלבום "משוחח עם כיסא" בשנת 1999, שכולל גם את הלהיטים "וואו" ו"יש לו בחורות כמו מים", יצאה הלהקה לסיבוב הופעות. בשנת 2001 פרש ארז מהלהקה והוחלף על ידי אסי ששון. במקביל, פתח כהנא בקריירת סולו, כתב לתקשורת והוציא ספרים. בשנת 2002 התאחדה מחדש הלהקה עם הופעה מרעננת ובלתי נשכחת ב"ליל אהבה בצמח".
לאורך העשור הראשון של המאה ה-21 הלהקה הרבתה להופיע וצברה קהל מעריצים שהלך וגדל, לא מעט בזכות קטעי קישור מאולתרים משעשעים שעוסקים לרוב בפרשנות ייחודית של הלהקה בכלל ושל גלעד כהנא בפרט לאירועים אקטואליים.
בשנת 2006, שבע שנים לאחר יציאתו של האלבום הראשון, הוציאה הלהקה את אלבומה השני, "גג" - שהתאפיין בטון רציני, ורוקיסטי יותר, וזכה לביקורות משבחות. האלבום כלל את הלהיטים "גג", "לכת", ו"מהר מדי". בנובמבר 2008 הגיע "גג" למעמד אלבום זהב.
במרץ 2008 הוציאה הלהקה את הסינגל "מונוגמיה".
ביולי 2010 יצא אלבומה השלישי של הלהקה, "אין כניסה לפילים". האלבום נוצר בעקבות מסע שערכו חברי הלהקה בהודו, שתועד בסרט "ראיתי ג'ירפות בהודו" בבימויים של רונן מיכאלי ונועם פנחס. בסמוך לצאת האלבום יצא הסינגל "לא יודע למה זה קורה לי".
במאי 2012 הוציאה הלהקה שיר בשם "דפני דפני" בהשראת דפני ליף כ"מחווה למי שהציתה את הגפרור הראשון".
בינואר 2013 הוציאה הלהקה את אלבומה הרביעי, "צריך לסגור הכל", שהתאפיין בטון מחאתי יותר, והושפע רבות מהמחאה החברתית בישראל. האלבום כלל, בין היתר, את הלהיט "אין בעצם זמן".
באוגוסט 2017 הוציאה הלהקה את אלבומה החמישי,"מי שלא חולם, כועס", אשר לקראתו יצא שיר הנושא כסינגל ראשון, ואחריו יצא הסינגל "הכלבים". במאי 2018 זכתה הלהקה בפרס הישג השנה למחברי השנה של אקו"ם לשנת 2017. באותה שנה השתתפו בפסטיבל אינדינגב ה-11 לצד רוקפור, אסתר רדא, נגה ארז, יהוא ירון וערן צור, אור אדרי, אלון עדר והלהקה ואחרים.
בנובמבר 2019 הוציאה הלהקה את הסינגל ״יש לי חור בלב בצורה שלך״ בשיתוף הזמרת Damsel Is Depressed, שזכה להשמעות רבות ברדיו, ואף הגיע למקום השני במצעד השנתי של כאן 88, ולמקום ה-19 במצעד השנתי של גלגלצ.
ביולי 2020 הוציאה הלהקה את הסינגל "היא לא יודעת למה" שכתב כהנא, מלווה בקליפ בכיכובה של השחקנית נועה קולר.
ביוני 2021 השיקה הלהקה סינגל חדש "הגל עולה" שאת מילותיו כתב גלעד כהנא אשר הולחן יחד עם יאיר קז בהפקה מוזיקלית משותפת בה השתתפו גלעד כהנא, יאיר קז, ארז רוסו, הקליפ בוים על ידי עודד פרבר, צולם כולו ברחפן מרוץ על ידי שלמה דלאל.
מתחילת שנת 2022, חברי הלהקה הם גלעד כהנא ויאיר קז.
גרמא בנזיקין
גרמא בנזיקין הוא מושג במשפט העברי, שפירושו נזק הנעשה באופן עקיף ולא באופן ישיר. ישנה מחלוקת מאז ימי התנאים על אילו נזקים עקיפים ישנו חיוב כספי, אבל גם במקרים שבהם אין חיוב כספי שניתן לאכיפה בבית דין, ישנו איסור להזיק - "גרמא בנזקין אסור", וכן חל על המזיק חיוב בדיני שמים לשלם את הנזק, ועד שלא יעשה כן לא יימחל לו העוון.
המקורות בתלמוד.
בתלמוד ישנן מספר סוגיות הקשורות לדין גרמא.
מקרים של פטור בידי אדם וחיוב בידי שמיים.
רבי יהושע מונה כמה מקרים של גרימת נזק באופן עקיף ואומר שפטורים עליהם בדיני אדם
בהמשך מעמידה הגמרא כל אחד מארבעת המקרים כך שהקשר של מזיק לנזק יהיה קצת פחות ישיר.
הגמרא מביאה עוד מקרים רבים של גרימת נזק באופן עקיף, שעליהם נאמר "פטור בדיני אדם וחייב בדיני שמיים", ומקשה למה רבי יהושע לא מנה אותם:
הגמרא אומרת שרבי יהושע מסכים שגם במקרים אלו הדיון הוא חיוב בדיני שמיים בלבד, אך הוא בחר לציין רק מקרים שלגביהם יכול היה להיות ספק גם לגבי החיוב בדיני שמיים. כלומר, שישנו ספק האם ישנו אפילו קשר עקיף בין מעשי האדם לנזק הנגרם.
ההשוואה לדיני שבת.
ה שואל למה בדיני נזיקין אדם פטור על נזק שהוא יצר יחד עם אש, ובדיני שבת הוא חייב, למשל במקרה שבו אדם זורה בשבת בסיועה של הרוח. בהמשך היא מביאה ארבעה תירוצים, ששלושה מהם הם אוקימתות שמסבירות מדוע במקרה של נזיקין לא מדובר בהצטרפות של המזיק והרוח. ההסבר הרביעי – הסברו של רב אשי – הוא הסבר מהותי: בשבת אסרה התורה מלאכת מחשבת ואילו בנזיקין – גרמא פטור.
בתלמוד מובאות כמה דוגמאות לנזק עקיף, המכונה "גרמא" או "גרמי", מפי תנאים ואמוראים:
מאידך, מצאנו מקרים שבהם אף על פי שהנזק נגרם בעקיפין, חל חיוב לשלם. לדוגמה:
בנוסף הובאו בתלמוד שתי הלכות. האחת: "רבי מאיר הוא דדאין דינא דגרמי... וסבירא לן כוותיה". ההלכה השנייה היא: "רב אשי אמר... וגרמא בנזקין פטור".
מחלוקות הראשונים.
בראשונים יש כמה דיונים שונים בנוגע לחיוב גרמא.
הבדל בין המושג "גרמי" למושג "גרמא".
שיטת הרמב"ם.
הרמב"ם בספרו "היד החזקה" פסק בקצרה בסיכום דינים אלו: "כל הגורם להזיק משלם נזק שלם".
לדעת הסמ"ע והש"ך כוונת הרמב"ם שאין כל הבדל בין "גרמא" ל"גרמי" (ואכן בארמית "גרמי" היא צורת הרבים של המילה "גרמא").
על פי פרשנות זו, אכן ישנה מחלוקת מאז ימי התנאים והאמוראים האם לחייב על נזק עקיף. ממילא, המקורות שבהם נפסק שחייב הם כדעת המחייבים, והמקורות שבהם נפסק שפטור הם כדעת הפוטרים.