תגובתיות היא תכונה כימית של חומרים, המציינת את הקצב בו החומר מגיב בתגובה כימית. על אף שהתגובתיות תלויה גם במבנה החומר, למשל שטח הפנים שלו, צורתו (גבישי או לא גבישי) ורמות הזיהום שלו, התגובתיות היא בעיקר תכונה של המבנה האטומי של החומר.
GuildWars
גילד וורס
גילד וורז
טוטון מקוט
פרנסואה דובאליה
הידמות מלאה
מסתמי הלב
מסתמי הלב נמצאים בלב ואחראים לזרימה חד כיוונית של הדם בתוך חללי הלב וממנו החוצה. המסתמים נפתחים ונסגרים כתוצאה מהפרשי לחצים משני צדיו של כל מסתם.
ישנם ארבעה מסתמים בלב:
בזמן הרפיית הלב (דיאסטולה), מתמלאים חדרי הלב, מסתמי העליות-חדרים נפתחים והמסתמים דמויי הירח נסגרים. בזמן התכווצות הלב (סיסטולה) מוזרם הדם לאבי העורקים ולעורק הריאה וחדרי הלב מתרוקנים. בשלב זה נסגרים מסתמי העליות-חדרים ונפתחים המסתמים דמויי ירח.
נקישות הסגירה של מסתמי הלב הם הקולות הנשמעים במהלך פעימות הלב.
מסתמי עליות החדרים.
מסתמי העליות-חדרים מכונים גם מסתמי מפרשים, בשל צורתם המיוחדת. אלו מסתמים חד-כיווניים גדולים המורכבים ממעין עלים דמויי חרמשים, שמונעים זרימה חוזרת מהחדרים לעליות במהלך הסיסטולה (התכווצות) החדרים. הם מעוגנים לקיר החדר על ידי גידים שמייצבים את המסתם למקומו. אלו מחוברים לשרירים הגורמים למתח בגידים כדי להחזיק את המסתם במקומו ומונעים ממנו להיפתח לכיוון הלא נכון (אין להם קשר לפתיחה או לסגירה של המסתם הנגרמת מהפרשי לחצים משני צדי המסתם).
המסתם הצניפי.
המסתם הצניפי (המסתם המיטרלי) נמצא בצדו השמאלי של הלב בין העלייה השמאלית לחדר השמאלי. הוא מונע מהדם לזרום חזרה מהחדר השמאלי לעלייה השמאלית. המסתם הצניפי נפתח על ידי לחץ המצטבר בעלייה השמאלית בזמן התכווצות העלייה, ומאפשר לדם לזרום מהעלייה לחדר השמאלי. בסוף התכווצות העלייה נסגר המסתם כדי למנוע מהדם מלזרום חזרה מהחדר לעלייה. משום שהוא נמצא בצד שמאל של הלב, עליו להתמודד עם כוחות ולחצים חזקים. משום כך הוא בעל שני חרמשים בלבד, ולפיכך הסיכוי שמשהו ישתבש בו נמוך יותר. סיבוך נפוץ של קדחת ראומטית גורם להתעבות או להיצרות המסתם הצניפי.
המסתם התלת-פסיגי.
המסתם התלת-פסיגי (המסתם הטריקוספידלי) נמצא בצדו הימני של הלב בין העלייה הימנית והחדר הימני. המסתם התלת-פסיגי, בדומה למסתם הצניפי, נפתח על ידי לחץ המצטבר בעלייה הימנית בזמן התכווצותה, ומאפשר לדם לזרום לחדר הימני. בסוף התכווצות העלייה נסגר המסתם כדי למנוע מהדם לזרום חזרה מהחדר הימני לעלייה.
מסתמי הכיסים.
מסתמי הכיסים הם מסתמים דמויי סהר הנמצאים בפתחו של עורק הריאה ובפתחו של אבי העורקים. מסתמים אלו אינם בעלי מערכת תמיכה של גידים ושרירים שקיימת במסתמי העליות-חדרים, והם דומים בכך למסתמים שמצויים בוורידים. מסתמים אלה הם חד-כיווניים, וכשהם פתוחים הם מאפשרים לדם לזרום מהלב לעורקים, וכשהם סגורים הם מונעים מהדם לזרום חזרה מהעורקים אל הלב.
מסתם אבי העורקים.
מסתם אבי העורקים (המסתם האאורטלי) נמצא בין החדר השמאלי לאבי העורקים. המסתם הוא עגול, יש בו שלושה עלים, ומבנהו ופעולתו הם דמויי צמצם במצלמה. בזמן סיסטולה של החדרים עולה הלחץ בחדר השמאלי, וכשהלחץ בו גבוה מהלחץ באבי העורקים נפתח המסתם ומאפשר לדם לזרום מהחדר השמאלי לאבי העורקים. בסיום הסיסטולה, צונח הלחץ בחדר השמאלי במהירות והלחץ הגבוה יותר באבי העורקים גורם למסתם להיסגר. מסתם אבי העורקים תורם לרכיב A2 של קול הלב השני (S2).
מסתם עורק הריאה.
מסתם עורק הריאה (המסתם הפולמונרי) נמצא בין החדר הימני לעורק הריאה וגם לו שלושה עלים. בדומה למסתם אבי העורקים המסתם נפתח בזמן סיסטולה של החדרים כשהלחץ בחדר הימני גבוה מהלחץ בעורק הריאה, ובסיום הסיסטולה בחדרים, כשהלחץ בחדר הימני יורד בחדות, הלחץ הגבוה יותר בעורק הריאה גורם למסתם להיסגר.
תאורית התלות (מדעי החברה)
תנועת חב&quot;ד
תנועת חבד
חיים זלוטיקמן
חיים זלוטיקמן (נולד ב-17 במרץ 1957) הוא כדורסלן עבר ישראלי. גובהו 1.90 מטרים, שיחק בעמדת הקלע.
ביוגרפיה.
זלוטיקמן נולד לאב יליד פולין, ולאם ילידת ישראל, וגדל והתחנך בעיר חיפה. עוד מגיל צעיר גדל בהפועל חיפה וכבר הפך לכוכב הקבוצה אותה הצעיד לצמרת הליגה הלאומית בסוף שנות ה-70. אף על פי שהקבוצה התדרדרה למרכז ותחתית הטבלה בעשור העוקב, זלוטיקמן לא עזב את הקבוצה והפך לסמל הבלתי מעורער שלה.
בגיל 28 עבר לקבוצת הפועל חולון עימה הגיע לגמר גביע המדינה בו הפסידה למכבי תל אביב בהיכל הספורט יד אליהו 90:86. זלוטיקמן הצטיין במשחק עם 17 נקודות.
בעונת 1986/87 עבר זלוטיקמן להפועל תל אביב עד עונת 1990/91 ומשם עבר לקבוצת מכבי ראשון לציון, שנתיים לאחר מכן חזר להפועל תל אביב וזכה עימה בתואר היחיד שלו בגביע המדינה בעונת 1992/93.
בעונה הבאה עבר להפועל תל אביב ויחד עם מייק לארגי, לבן מרסר ואחרים העתיד נראה מבטיח, אולם פציעה קשה מאוד בברך סיימה לזלוטיקמן את העונה עוד לפני תחילתה.
זלוטיקמן, שהיה לפני הפציעה שחקן אתלטי מאוד שסיים התקפות רבות בחדירות לסל ואף בהטבעה, נאלץ אחרי הפציעה לשנות מסגנונו ולהסתפק בזריקות מבחוץ וכן בחדירות לסל שבמקום לסיימן בליי אפ קליל, היה מזנק לצד הנגדי ומסיים בזריקה עם הלוח שבדרך כלל נכנסה.
עונת 1987/88 נחשבת לעונה הטובה ביותר בקריירה של זלוטיקמן. אחרי שהתאושש מפציעתו הוביל את הפועל תל אביב לעונה חלומית בה איימה באופן מוחשי על תואר האליפות. זלוטיקמן שהצטיין לאורך כל העונה, הגדיל לעשות במשחק גמר הפלייאוף השני בדרבי בין הפועל למכבי באוסישקין, משחק שאותו הייתה חייבת הפועל לנצח, במצב של פיגור 1-0 בסדרה. זלוטיקמן קלע 30 נקודות, 10 מהן בהארכה כולל את סל הניצחון המפורסם ביותר בקריירה שלו, שהוביל לניצחון הפועל במשחק בתוצאה 96:95. משחק זה קרוי בפי כל היום "הדרבי של זלוטיקמן". למרות הניצחון הדרמטי, לא השכילה הפועל לנצח במשחק השלישי בסדרה, ועקב בעיות כלכליות שהתעוררו בקבוצה בקיץ עזב זלוטיקמן את הקבוצה בקיץ והצטרף לעולה החדשה לליגה מכבי ראשון לציון.
זלוטיקמן עבר לשתף פעולה במכבי ראשון לציון עם שני כוכבים ותיקים נוספים-מיקי ברקוביץ' ומוטי ארואסטי. השלושה הובילו את הקבוצה לגמר הפלייאוף בעונת 1990/91 שבה הפסידה הקבוצה למכבי 3:1, ולגמר הגביע שנה לאחר מכן בעונת 1991/92 שאותו הפסידה לגליל עליון.
עונה לאחר מכן חזר זלוטיקמן להפועל תל אביב, אולם עקב סכסוכים בתוך הקבוצה, בעיקר עם היוגוסלבי רדנקו דובראש וחילוקי דעות עם המאמן רלף קליין הוא לא היה דומיננטי כמו בקדנציה הקודמת שלו בקבוצה. אף על פי כן בעונה זו זכה בתואר היחיד בקריירה שלו, בגיל 36 – גביע המדינה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל גבעתיים.
בשתי העונות הבאות שיחק בהפועל גבעתיים, בה סיים את הקריירה בגיל 38.
סך הכול שיחק זלוטיקמן 373 משחקי ליגה סדירה ב-19 עונות בליגה הראשונה בהם קלע 5,607 נקודות והוא במקום ה-11 בקלעי כל הזמנים בישראל.
נבחרת ישראל.
על אף הדומיננטיות שלו בליגה, בנבחרת ישראל לא היה זלוטיקמן גורם בעל משמעות מכרעת. שני כוכבי מכבי תל אביב, מיקי ברקוביץ' ודורון ג'מצ'י הועדפו לרוב על ידי המאמנים בחמישיית הנבחרת.
בהתבטאות מפורסמת שלו בנושא זה אמר: "גם אם הייתי מייקל ג'ורדן לא הייתי נכנס לחמישייה בנבחרת".
סך הכול שיחק 97 משחקים במדי הנבחרת בהם קלע 864 נקודות.
כיום מנהל זלוטיקמן סוכנות ביטוח בשותפות עם חברו כדורסלן העבר פנחס חוזז.
אחייניתו, שירי זלוטיקמן, היא שחקנית טניס לשעבר, וכיום נשואה לשחקן הטניס אנדי רם.
קוהרנטיות (בלשנות)
קוֹהֶרֶנְטִיוּת או לכידות (באנגלית: Coherence), כמונח מתחום הבלשנות, היא תכונה של שיח המתקבל כבעל משמעות וכבעל מבנה תקין בעיני דוברים ילידיים של השפה שבה הוא מנוסח. המונח קוהרנטיות מתייחס בבלשנות למבנה לשוני שכולל יותר ממשפט אחד, ותת-התחום שעוסק בהגדרת התנאים לקוהרנטיות מכונה חקר השיח.
בבלשנות הכיתוב וחקר השיח נהוג לאפיין את תקינותו של מבע או שיח בשבעה מאפיינים שהשניים הראשונים קשורים ללכידות:
המאפיינים האחרים הם: ייעוד (או: מכוונות, אינטנציונליות), התקבלות (אקספטביליות), מסירת מידע (אינפורמטיביות), ממוצב (סיטואציונלי), מבע מרובה קישור פנימי (אינטרטקסטואלי).
ישנן כמה תאוריות שמנסות להגדיר את התנאים האוניברסליים בכלל השפות שבעולם, אשר לפיהם טקסט ייחשב כלכיד וקוהרנטי. התאוריות האלה מגדירות תנאים המתאימים לכל שפה טבעית, וחלקן שאולות מתחום הפסיכולוגיה או מתחום הפילוסופיה של הלשון.
תחילתו של המחקר בחקר הכיתוב ().
הבלשן האמריקאי רוברט דה-בוגרנד (מת בשנת 2008), מבכירי אסכולת וינה לבלשנות הכיתוב, פיתח שיטה בהתאם לדברי הבלשן האוסטרי וולפגנג דרסלר (יליד 1939), לפיו לכידות נקבעת על פי המשכיות המובנים המשמעיים, עם גישה הדדית ושייכות רעיונית בתוך מתאם של מונחים והקשרים. (ובלעז: גישה הדדית ורלוונטיוּת בתוך קונפיגורציה של טרמינים ורלציות).
בהגדרה זו אין צורך שהנאמר יהיה קשור למבנה הגיוני מציאותי, אלא רק להבנתו בעולם טקסטואלי מדומיין, שהשומע או הקורא תופס כ"הגיוני".
הגדרות אלו הן בהמשך לעמדה בדבר תסריט שכלי הנבנה במוח האדם בעת שמירת הזיכרון והפקתו שוב, עמדה שהציג לראשונה הפסיכולוג הבריטי, חוקר הזיכרון ואופני השפעות התרבות פרדריק ברטלט (מת בשנת 1969 בגיל 83).
מרכיבי הלכידות הלשונית של השיח.
העדר של אחד מאלו יוצר דיבור בלתי-לכיד (א-קוהרנטי). הימצאותם יוצרת שיח אחיד ומלוכד.
מילות קישור.