מכיוון שעצם זו שברירית, והיות והיא ממוקמת ממש על הגבול בין ארובת העין לחלל האף, היא עתידה להיות מושפעת מזיהומים שקורים באזורים הללו. במקרה של זיהום, אנשים נוטים להתלונן על: כאב באזור ארובת העין, אודם בעין, ראייה כפולה, התנפחות באזור ואפילו (במקרים קיצוניים) נזק לראייה. רופאים לרוב יבחרו לטפל בזיהום מסוג זה בטיפול תרופתי.
זיהום (בהשפעת זיהום במבנה העין כולו).
זיהום חמור מסוג זה משפיע גם על עצם הדמעות. לרוב, זיהום מסוג זה מופיע אצל ילדים, אך גם מבוגרים עשויים לחוות אותו. בזיהום זה ישנו נזק רב לכל מבנה העין (ארובת העין, העין עצמה, וסביבתה), ולכן ברוב המקרים הוא דורש אף פינוי לבית חולים לטיפול בו.
סרטן.
סרטן העצמות עשוי להתפתח גם בעצם זו, אך זה נחשב לדבר נדיר במיוחד. במקרה וזה כן קורה, אנשים החולים במחלה זו עשויים לחוות דברים כגון: כאב, רגישות מסביב לעין, נפיחות וחולשה בעצם. מקרה כזה של סרטן כנראה יטופל כמו כל מקרה של סרטן אחר- עם כימותרפיה, הקרנות, וכן ניתוח.
שחף, ברונפמן, אנקור
משפט קרתיאודורי (פונקציות קונפורמיות)
משפט קרתיאודורי הוא משפט באנליזה מרוכבת הקובע כי העתקה קונפורמית מתחום פשוט קשר החסום על ידי עקומת ז'ורדן אל מעגל היחידה מורחבת באופן רציף אל שפת התחום, ומהווה הומיאומורפיזם בין עקומת הז'ורדן לבין שפת העיגול.
תוצאה זו, המהווה תוצאת המשך למשפט ההעתקה של רימן, היא משפט חשוב באנליזה מרוכבת, המהווה בסיס למחקר של התנהגות פונקציות קונפורמיות ואוניוולנטיות באזור השפה של תחום הגדרתן. טענה זו הוכחה על ידי קונסטנטין קרתיאודורי בשנת 1913. מהות המשפט היא, שתחום פשוט קשר החסום על ידי עקומת ז'ורדן לא יכול להיות "מסובך מדי", שכן הוא שקול במובן חזק לעיגול, תחום דיי פשוט.
דרישת המשפט להיותה של השפה עקומת ז'ורדן אינה הכרחית לקיומה של העתקה קונפורמיות המשרה הומיאומורפיזם על השפה. למשל, ההעתקה formula_1 מחצי המישור המרוכב העליון אל formula_2 היא קונפורמית ואכן מורחבת להעתקה הומיאומורפית (ואפילו אנליטית) בין השפות, אך אלו אינן עקומות ז'ורדן (אינן סגורות וחסומות).
הוצאת הדר
Giant steps
אסון סן חואן איקסוואטפק
אסון סן חואן איקסואטפק התרחש בצפון מטרופולין מקסיקו סיטי, בירת מקסיקו, ב-19 בנובמבר 1984. דליפת גז בחוות מכלים של גז פחמימני מעובה הביאה לסדרה של התפוצצויות ושרפות, אשר השמידו את החווה והחריבו את העיר סן חואן איקסוואטפק (San Juan Ixhuatepec) שלידה. באסון נספו 500 עד 600 בני אדם ואלפים נפצעו. היה זה אחד האסונות התעשייתיים החמורים ביותר שהתרחשו בעולם.
האסון.
האסון התרחש במתקן אחסון וחלוקה של גז פחמימני מעובה של חברת הדלק פמקס (PEMEX), שהכיל 54 מכלים של גז, מהם ששה מכלים כדוריים גדולים והיתר מכלים גליליים בגדלים שונים. בסך הכל הכיל המתקן בעת האסון 11,000 מטרים מעוקבים של גפ"מ. המתקן היה מוקף בבתי העיר סן חואן איקסוואטפק, שבה חיו 40,000 תושבים. 60,000 איש נוספים חיו בגבעות הסמוכות לעיר.
דליפת הגז במתקן החלה מצינור בקוטר 8 אינץ' שנקרע. עקב הדליפה נוצרה עננת גז גדולה, אשר נסחפה ברוח מערבה אל פאתי המתקן, מקום בו פעל לפיד שנועד לשרפת עודפי גז. בשעה 05:40 הצית הלפיד את עננת הגז, דבר שחולל התפוצצות גדולה, אשר חיבלה במכלים שבמתקן. הדבר יצר מוקדי דליפה נוספים, אשר הזינו את ההתלקחות שפרצה עקב ההתפוצצות. שרפות אלו הביאו לסדרה של 12 פיצוצי אד מתפשט של נוזל רותח (BLEVE) שנמשכו שעה ויותר. ההתפוצצויות החריבו את מרבית המבנים בסן חואן איקסוואטפק ושיגרו סביב מטר של שברי מתכת עד למרחק של 1,200 מטר. ההתפוצצויות והשרפות נמשכו עד לשעה 10:00 ביום המחרת.
ההתפוצצויות והשרפות גרמו למותם של 500 עד 600 איש, שאת רובם לא ניתן היה לזהות. עוד 5,000 עד 7,000 איש נפצעו פצעים קשים, רבים מהם מכוויות.
לאחר התאונה נמצא שבמתקן לא הייתה כלל מערכת לאיתור דליפות גז ושמערכת כיבוי האש במים שבו לא הייתה מספקת ונוטרלה על ידי הפיצוץ הראשון שהתרחש.
רבוקסטין
רבוקסטין (Reboxetine שם מסחרי: אדרונקס) הנה תרופה ממשפחת ה-NRI שפועלת על ידי עיכוב ספיגה חוזרת של נוראפינפרין (נוראדרנלין) ואפינפרין (אדרנלין) על ידי חסימת הפעולה של נוראדרנלין טרנספורטר מגביר ריכוזים של אדרנלין ונוראדרנלין.
שימושים רפואיים.
התרופה נפוצה לשימוש בטיפול של דיכאון, אם כי זה משמש גם בהתוויה על הפרעות חרדה, הפרעות פאניקה והפרעת קשב והיפראקטיביות.
תופעות לוואי.
תופעות הלוואי מופיעות לרוב סמוך להתחלת השימוש בתרופה ונוטות לחלוף עם הזמן, תופעות הלוואי השכיחות הן: יובש בפה, עצירות, כאב ראש, הפרעות שינה, הזעה מוגברת, עליה בקצב הלב, עליית לחץ דם, סחרחורת, הפרעות במתן שתן בעיקר בגברים והפרעה בזקפה, תופעות לוואי נדירות יותר שדווחו הן ירידת לחץ דם בזמן שינוי תנוחה, פרכוסים, ומעבר למאניה בעיקר במטופלים בעלי הפרעה אפקטיבית דו־קוטבית (בדומה לתרופות נוגדות דיכאון אחרות).
פרס באפט&quot;א לטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר
פרסי באפט"א לטלוויזיה הוענקו לראשונה בשנת 1954. פרס זה הוא המקבילה הבריטית לפרסי אמי של ארצות הברית. בין השנים 1954 ל-1997 נערך טקס יחד שבו הוענקו פרסי הקולנוע והטלוויזיה יחד. החל מ-1988 נערכים טקסים נפרדים לקולנוע ולטלוויזיה.
הפרסים לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולשחקן המשנה הטוב ביותר הוענקו לראשונה בשנת 2010.
רשימת אסטרואידים
שירלי פינטו
שירלי פינטו קדוש (נולדה ב-15 במרץ 1989, ח' באדר ב' תשמ"ט) היא חברת כנסת מטעם רשימת ימינה. פינטו פעילה בקידום זכויות, נגישות ושוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלות. נמנת בין מייסדי המרכז הישראלי ללימודי חירשות. בדצמבר 2018 מונתה ליועצת לענייני מוגבלויות ונגישות לראש עיריית רמת גן כרמל שאמה הכהן. הצטרפה ל כמועמדת בבחירות לכנסת ה-21, ה-22, ה-23 וה-24. בכנסת ה-24 היא חברה בוועדת הפנים והגנת הסביבה, ועדת החינוך, התרבות והספורט ובוועדת העבודה והרווחה, ויושבת ראש ועדת המשנה לנגישות עירונית וועדת המשנה לחינוך המשלב.
ב-20 באוקטובר 2020 מונתה לצירה מטעם מפלגת "הימין החדש" בקונגרס הציוני העולמי והייתה הצירה החירשת הראשונה בקונגרס.
ביוגרפיה.
שירלי פינטו נולדה וגדלה בקריית ים, בת לאב חירש ואם חירשת־עיוורת. אמה היא שחקנית תיאטרון במרכז "נא לגעת". את שנות התיכון עשתה בבית חינוך כרמל זבולון בקיבוץ יגור. פינטו חירשת דוברת שפת הסימנים הישראלית ויש לה אח שומע, הצעיר ממנה.
את רוב שנות ילדותה בילתה בבית הורי אמה השומעים, לצד הוריה דוברי שפת הסימנים. כך רכשה את שפת הסימנים הישראלית והשפה העברית. מילדותה ראתה את הקושי ואת חוסר ההנגשה השפתית אצל הוריה בחיי היום־יום ומול הרשויות וגם לה היו קשיים יומיומיים עקב חוסר מודעות במרחב הציבורי. כשבגרה, החליטה לפעול לשינוי מציאות זו של אנשים חירשים וכבדי שמיעה.
בצה"ל שירתה במערך הטכני של חיל האוויר כמנהלת פריטים בלהק הציוד בתחום הלוגיסטיקה, המשיכה לשירות קבע, ובשנת 2009 קיבלה אות הצטיינות ממפקד חיל האוויר ואות מצטיינת הנשיא משמעון פרס.
ב-2011, אחרי סיום שירותה הצבאי, פנתה ללימודי תואר ראשון במשפטים (LL.B) במכללה האקדמית נתניה והשתתפה בתוכנית המצוינות של המכללה. במהלך לימודיה השתתפה, במסגרת קורס בדיני עבודה, במשלחת ל-ILO ולאו"ם בז'נבה. ב-2013 הייתה סטודנטית בלשכתו של השופט בנימין ארנון בבית המשפט המחוזי מרכז למשך שנה, במסגרת קליניקת משפט ושיפוט הלכה למעשה מטעם המכללה. ב-2014 התמחתה אצל חברת הכנסת קארין אלהרר וטיפלה בהצעות חוק שהגישה אלהרר, בפניות הציבור אליה וסייעה בהתאמות לאנשים עם מוגבלות.
פינטו התמחתה במשרד עורכי הדין FWMK (פירט, וילנסקי, מזרחי, כנעני). משנת 2016 היא מרצה בקורס "תרגום בבתי משפט ובחקירות משטרה" בלימודי תרגום בשפת הסימנים הישראלית באוניברסיטת בר-אילן.
פעילות ציבורית.
בשנת 2014 הצטרפה לעמותת "שמע" לילדים חירשים וכבדי שמיעה, והועסקה כמדריכה ורכזת פעילות חינוכית בלתי פורמלית. בהמשך מונתה למנהלת המועדון של מחוז גוש דן. לקראת סיום תפקידה כמנהלת המועדון ב-2016, הקימה יחד עם מייסדים נוספים את עמותת המרכז הישראלי ללימודי חירשות, במטרה לקדם את מעמדם של אנשים חירשים וכבדי שמיעה דוברי שפת הסימנים, להביא להכרה בשפת סימנים כשווה לשפה מדוברת, וליצור מודעות לצורך החירשים בנגישות ובקבלה על ידי הציבור הרחב.
בהמשך הקימה את הקמפיין "אני מסמן אני שווה" לשינוי התודעה לחשיבות של שפת הסימנים בציבור, ולקידום חקיקה של ​שפת הסימנים הישראלית כשפה מוכרת בישראל. תחת קמפיין זה הובילה שבוע מודעות לחירשים בספטמבר 2016, שכותרתו הייתה "אני מסמן אני שלם". בעקבות הקמפיין, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב הייתה האוניברסיטה הראשונה בישראל שהכירה בשפת הסימנים הישראלית כשפה רשמית לאנשים חירשים. במרץ 2017 התקיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב טקס שבו העניקה פינטו תעודת הוקרה מהמרכז ללימודי חירשות לנשיאת האוניברסיטה, פרופ' רבקה כרמי, על הכרת האוניברסיטה בשפת הסימנים הישראלית.
ב-2017 יזמה פינטו הצעת חוק להנגשת תשדירי ציבור ממשלתיים בטלוויזיה לשפת הסימנים, בהובלתם של חברי הכנסת עיסאווי פריג' ואיתן כבל.
פינטו העלתה, בתקשורת הכתובה והמשודרת ובוועדות בכנסת, שורת כשלים מהותיים שבהם נתקלו ישראלים חירשים וכבדי שמיעה. כשלים אלה התבטאו בחוסר הנגשה ובחוסר הכרה ציבורית של שפת הסימנים במערכת החינוך, התעסוקה, הבריאות והמשפט.