עמוס 2 שוגר ב־28 בדצמבר 2003, והוא משרת לקוחות בשלושה אזורי שירות: המזרח התיכון (כולל ישראל), אירופה והחוף המזרחי של ארצות הברית. שירותי השידור והתקשורת שמעניק הלוויין כוללים: הפצת שידורי טלוויזיה ורדיו ישירות לבתי הצופים (כמו השירותים שמציעה חברת YES הישראלית), הפצת שידורי טלוויזיה ורדיו למרכזי כבלים, הפצת שירותי אינטרנט, ושידור נתונים לרשתות תקשורת. הפרויקט שעלותו הוערכה בכ־150 מיליון דולר יצר הכנסות של כ־37 מיליון שקל עד תחילת 2005.
עמוס-1 ו-2 מוקמו בסמיכות האחד לשני (מעל קו האורך 4 מעלות מערב) על מנת ליצור מיקום משותף (CO LOCATION). מיקום משותף זה איפשר למשתמשי הלוויין להגדיל את יכולות השימוש בו, ללא צורך באנטנה נוספת. כעת עמוס-3 מחליף את עמוס-1 ונמצא בסמיכות ללוויין עמוס-2.
עמוס 2 סיים את חייו המסחריים באפריל 2017, וביצע תמרון התרחקות מהחגורה הגיאוסטציונארית. הלקוחות הועברו ללוויני עמוס 3 ועמוס 7.
עמוס 3.
עמוס 3 שוגר ב-28 באפריל 2008. מטרתו הייתה להחליף את עמוס-1 שהוצא משירות ואף להגדיל את יכולות התקשורת הלוויינית של "חלל תקשורת". הלוויין מיועד לפעול עד 2026.
עמוס 4.
עמוס 4 שוגר ב-31 באוגוסט 2013. משרת את אזור דרום-מזרח אסיה. הלוויין מיועד לשימוש עד 2025.
עמוס i5.
ב-25 בנובמבר 2009 הודיעה חברת חלל תקשורת כי על מנת לענות לביקושים מוקדמים עבור שירותי עמוס 5 באפריקה, הגיעה החברה להסכם זמני להעברה ולהצבת לוויין תקשורת משומש מתוצרת חברת בת של לוקהיד מרטין ששוגר כבר ב-1995 מסין בשם AsiaSat2 למתן שירותים באפריקה בהקדם עד שישוגר עמוס 5 ב-2011. הלוויין ששמו הוחלף לעמוס i5 ונחכר לכשנה וחצי, הוצב בדצמבר 2009, בנקודה בחלל אליה שוגר בהמשך הלוויין עמוס 5. החברה החלה לספק באמצעותו שרותי תקשורת לוויינית מוקדמים באפריקה בינואר 2010, ללקוחותיה שהמתינו להפעלתו המסחרית של עמוס 5 (ששוגר בסוף 2011). הלוויין איבד את אמינותו התפעולית מוקדם מהצפוי בשל מחסור בדלק לתמרוניו חודשים מספר לפני שעמוס 5 שוגר ולכן חלל תקשורת העבירה את הלקוחות שקיבלו שרות באמצעותו, ללוויינים אחרים למשך מספר חודשים. לאחר ששוגר עמוס 5 והושלמו בדיקות המערכות שלו, הועברו אליו הלקוחות.
עמוס 5.
עמוס 5 פותח על ידי חברת Reshetnev הרוסית כשחלקים ממנו נבנו גם בחברת אלקאטל אלניה ספייס האיטלקית. הוא שוגר מקזחסטן ב-11 בדצמבר 2011, לאחר שתאריך השיגור המקורי נדחה במספר חודשים מפאת עיכובים בהרכבתו. פעילותו מיועדת לשרת בעיקר לקוחות מיבשת אפריקה.
ב-21 בנובמבר 2015 בשעה 06:45 בבוקר שעון ישראל אבד הקשר עם הלוויין ובעקבות כך הופסקו השירותים שסופקו דרכו, ב-15 בדצמבר 2015 הודיעה חלל תקשורת שהכשל הוא מוחלט וסופי ואין יכולת להחזירו לפעולה.
עמוס 6.
היה מיועד להחליף את לווייני עמוס 2 ועמוס 3 המשרתים לקוחות מאירופה וישראל וגם לשרת לקוחות מאזור יבשת אפריקה יחד עם עמוס 5. באוקטובר 2015 נודע כי חברת פייסבוק שכרה כ-40 אחוז מיכולות תעבורת האינטרנט של הלוויין למספר שנים תמורת סכום של 95 מיליון דולר לצורך מיזם חברתי של חיבור מדינות מתפתחות באפריקה לרשת האינטרנט גם ללא תשתיות פיזיות כמו כבלי תקשורת.
ב-1 בספטמבר 2016 נהרס הלוויין כליל בעת פיצוץ שאירע במשגר הטיל פאלקון 9 של חברת SpaceX במהלך ניסוי, יומיים לפני שנועד לשגרו לחלל.
עמוס 7.
בסוף 2016 שכרה חלל תקשורת את AsiaSat 8 (מתוצרת לוראל, שוגר מארצות הברית ב-2014), לאחר אובדן עמוס 6 כדי לספק ללקוחותיה שרות זמני (4 שנים עם אופציה לשנה נוספת, ובסך הכל אמור לפעול עד 2022) במקום עמוס 6. חלל מיתגה את הלוויין בשם עמוס 7. הלוויין הוצב מחדש בנקודה 4 מעלות מערב (סמוך ללוויין עמוס 3) ולאחר שעבר סדרת בדיקות לתקינותו החלה הפעלתו המסחרית ב-27 בפברואר 2017. פעילותו נועדה להחליף את מרבית שירותי התקשורת שסיפקו עמוס 2, עמוס 5 וחלק מהפעילות שיועדה לעמוס 6 וצפוי לפעול בשירות חלל תקשורת עד פברואר 2022.
עמוס 17.
ב-21 בדצמבר 2016 חברת חלל תקשורת דיווחה כי התקשרה בהסכם עם קבוצת "בואינג" לפיו הזמינה החברה מבואינג את ייצור הלוויין עמוס 17, מערכותיו ושירותים נוספים. נכון ל-2018, עלות הפרויקט עומדת על 192 מיליון דולר.
זהו לוויין מתקדם ביותר עם מטע"ד סיפרתי (Digital Channelizer), שפועל בשלושה תחומי תדר ומאפשר קישוריות בין כל האלומות בכל תחומי התדרים. זהו הלוויין הראשון עם מטע"ד מסוג HTS בתחום תדר C-band, מה שהופך אותו אטרקטיבי במיוחד למפעילי טלקום וממשלות.
הלוויין שוגר בהצלחה ב-7 באוגוסט 2019 בעזרת משגר מדגם פאלקון 9 של חברת SpaceX, לאחר עיכוב של מספר ימים עקב חשד לתקלה בשסתום אחד ממנועי המשגר. הלוויין יספק כיסוי לשירותי תקשורת מתקדמים כולל הדור החמישי של הסלולר ואינטרנט עבור יבשת אפריקה, המזרח התיכון, וחלקים מאירופה ואסיה. קו האורך הגאוגרפי מעליו הוא מרחף - 17° מזרח העניק ללוויין את זיהויו המספרי וזהה למסלול הגאוסטציונרי של הלוויין עמוס 5 שסיים את חייו ב-2015. אורך חיי הלוויין מתוכנן ל-20 שנים לפחות כשהעלות השנתית הצפויה עומדת על כ-5 מיליון דולר.
עמוס 8.
במרץ 2018 חלל תקשורת הודיעה כי הלוויין עמוס 8 יבנה על ידי חברת לוראל (LORAL/SYSTEMS SPACE) בעלות של כ-112 מיליון דולר. הלוויין נועד לשיגור ב-2020 במשגר מסוג פאלקון 9 ומיועד להחליף את עמוס 6. לוראל בנתה גם את הלוויין אסיה סאט 8 שהוחכר לחלל תקשורת וכונה "עמוס 7".
באפריל 2018, לאחר בחירת חברת SSL כאחראית על לוויין עמוס 8, הודיעה התעשייה האווירית כי היא מנסה לקדם את תכנון ושיגור לוויין תקשורת באופן עצמי ואף לאתר עבורו לקוחות ממשלתיים ופרטיים. תוכנית זאת זכתה לגיבוי ממשלתי שאף התייחסה ללוויין כ"לוויין לאומי" (ולא כ"לוויין מסחרי") שנועד לספק שירותי תקשורת עבור הממשלה וגופים ציבוריים נוספים בישראל כגון צה"ל מלבד לקוחותיו המסחריים.
ב-3 בספטמבר 2018 פורסם כי התקבלה החלטה לבנות את הלוויין שייקרא "עמוס 8" על ידי התעשייה האווירית בישראל במימון חלקי של הממשלה (דרך משרד הביטחון ומשרד המדע). הלוויין שמיועד לשיגור ככל הנראה בסוף 2021, ונועד להיות בעל יכולות דיגיטליות מתקדמות.
ב-25 בספטמבר 2018 פורסם בבורסה על ידי חלל תקשורת כי החליטה שלא להעביר את תשלום המקדמה לבניית הלוויין לחברת לוראל, דבר שהביא לביטול החוזה של חלל תקשורת עם חברת לוראל לבניית הלוויין, צעד נוסף לקראת בנייתו ככל הנראה בישראל. כמו כן החברה גם ביטלה את ההסכם לשגרו על ידי חברת ספייס-X, אך עדיין חויבה לשגר את הלוויין עמוס 17 עם ספייס-X.
בדו"ח החברה שפורסם בדצמבר 2018 פורסם כי היא שוקלת להזמין לוויין שיחליף את עמוס 3 וישוגר עוד לפני תום פעילותו ב-2026.
במרץ 2019 הודיעה חברת "יס" כי בכוונתה להעביר בעתיד את פלטפורמת השידורים שלה מלווייני עמוס אל רשת האינטרנט מה שעשוי להקשות על מציאת לקוחות ישראליים שיחתמו על הסכם שימוש מסחרי בלוויין העתידי ומעמיד את ההיתכנות הכלכלית לבנייתו ושיגורו בסימן שאלה. בפברואר 2020 חברת "יס" הבהירה כי החוזה שלה לשידורי הלוויין באמצעות חלל תקשורת יהיו בתוקף עד ינואר 2026.
על פי דוחות "חלל תקשורת" על הרבעון הראשון של 2019 עולה שכל עוד ההחלטה של חברת "יס" לוותר על שידורי הלוויין בתוקף, היא תעדיף שלא לממן את פיתוח ושיגור הלוויין בשל מחסור בלקוח מרכזי מישראל ומכיוון שביכולתה לספק שירותי תקשורת לשאר לקוחותיה מלווייני עמוס 3 ועמוס 7. במקום זאת תבחן אלטרנטיבות השקעה אחרות כמו דחיית שיגור הלוויין הבא שמיועד לנקודת שיגור 4 מעלות מערב (היכן שממוקמים עמוס 3 ועמוס 7) עד 2026 (המועד בו עמוס 3 מיועד לצאת משירות) או תוכניתה לפתח ולשגר לוויין תקשורת שישרת לקוחות ממערב אפריקה ודרום אמריקה. כמו כן גם לא בטוח שהתעשייה האווירית היא זאת שתבנה אותו.
עמוס E.
נכון ל-2018, נמצא בשלבי תכנון ופיתוח בתעשייה האווירית. הוא נועד בתחילה לפרויקט עמוס 8 אך נמצא בשלבי תכנון בלבד וכולל מערכות הנעה המבוססות על מנוע יונים חשמלי שנועד להקטין את משקלו. חלק מהמערכות התקשורת המשופרות שמיועדות להשתלב בלוויין עמוס 8 תוכננו במסגרת פיתוח הלוויין הזה.
לחלל תקשורת אף קיימת תוכנית עתידית לשגר לוויין שיספק שירותי תקשורת לדרום ומרכז אמריקה וירחיב את הפריסה העולמית שלה.
רב צבאי ראשי
קנת' אלן ריבט
קנת' אלן "קן" ריבט (אנגלית: Kenneth Alan "Ken" Ribet; נולד ב-28 ביוני 1948) הוא מתמטיקאי אמריקאי, כיום פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. התעניינותו המתמטית כוללת גאומטריה אלגברית ותורת המספרים האלגברית.
חייו.
כתלמיד בתיכון פאר רוקאווי למד במגמת מתמטיקה מוגברת אך מגמתו הראשית הייתה כימיה.
הוא קיבל תואר ראשון ותואר שני מאוניברסיטת בראון ב-1969 ואת הדוקטורט מאוניברסיטת הרווארד ב-1973. ב-1998 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בראון.
נזקפת לזכותו סלילת הדרך אל הוכחתו של אנדרו ויילס למשפט האחרון של פרמה. ריבט הוכיח את "השערת אפסילון", ובכך הוכיח שהמשפט האחרון של פרמה ינבע מהשערת טניאמה-שימורה. מכך עלה גם שאין צורך להתבסס על כלל ההנחה, אלא ניתן להסתפק במקרה פרטי, עקום אליפטי יציב למחצה.
קן ריבט
ישיבת עכו
קנת אלן ריבט
עמוס הנביא
הרברט בלומסטדט
הרברט בלומסטדט (בשוודית: Herbert Blomstedt; נולד ב-11 ביולי 1927) הוא מנצח תזמורת שוודי יליד ארצות הברית.
קורות חיים.