הרישיון ניתן לאחר סיום מסגרת תיכונית במסלול טכנאות שיניים או מעבר קורס חיצוני המותנה במעבר בחינת רישוי המתקיימת פעמיים בשנה הנכתבת בידי האגף לבריאות השן במשרד הבריאות. לימודים לדרגת מוסמך מבוצעים במרכז הרפואי לשיקום לוינשטיין ברעננה ומכללת אורט יד שפירא בתל אביב. משרד הבריאות מכיר, תחת תנאים ומגבלות מסוימים, בדיפלומות שניתנו במדינות זרות. הרשמה ללימודים מותנת בהצגת תעודת יושר לאישור כי אין למבקש רישום פלילי.
הלימודים כוללים בין השאר מבוא לרפואת שיניים, יסודות האנטומיה, תורת החומרים, פיזיקה וכימיה כלליים, שיקום הפה והתנסות מעשית בעבודה במעבדה. הטכנאי לומד בנוסף גם על חומרים דנטליים ומניעת זיהומים ועל חקיקה הנוגעת לתחום.
ניתן להתמחות באחד או יותר מחמישה תחומים: אביזרים אורתודנטיים; כתרים וגשרים; תותבות מושלמות; תותבות חלקיות; וחרסינה.
סמכותם והיקף פעילותם של הטכנאים, נקבעו בתקנות רופאי השיניים.
טכנאי השיינים מיוצגים באמצעות אגודת טכנאי השיניים שהוקמה בישראל ב-1933 וחברים בה כ-4,000 טכנאים וכאלף בעלי מעבדות שיניים.
סיכונים.
טכנאי השיניים נחשף בעבודתו לסיכונים רבים בהם זיהומים ופגיעות פיזיות.
ההטבעות הדנטליות המשמשות להכנת שיניים תותבות, שתלים, גשר וכו', מגיעות לעיתים עם שאריות רוק ודם. דבר זה חושף את הטכנאי למחלות המטופל שעשוי להיות חולה במחלה מידבקת כמו איידס ודלקת כבד ולכן מבוצע חיטוי להטבעה. שימוש בציוד מגן וכפפות מפחית את הסיכון להידבקות.
במהלך העבודה, נחשפות ידי הטכנאי לחומרים כימיים שונים ובהם חומצות. שאיפת חומרים אלו עשויים לסכן אותו ולפגוע בריאותיו.
חגיגות.
ברחבי העולם מציינות מדינות אחדות את יום טכנאי השיניים כגון 15 בפברואר באורוגוואי, 24 במרץ בארגנטינה ו6 במאי בצ'ילה.
נתנאל לורד בריטון
נתנאל לורד בריטון (Nathaniel Lord Britton; 1859-1934) היה בוטנאי וטקסונום אמריקאי, שהקים את הגנים הבוטניים של ניו יורק בברונקס.
ראשית חייו.
בריטון נולד בניו דורפ בסטטן איילנד, ניו יורק, ביום 15 בינואר 1859. לג'ספר אלכסנדר המילטון בריטון והרייט לורד טרנר. הוריו רצו שהוא ילמד לימודי דת, אך הוא נמשך ללימודי טבע כבר בגיל צעיר.
הוא היה בוגר בית הספר למכרות באוניברסיטת קולומביה ואחר כך לימד גאולוגיה ובוטניקה באוניברסיטת קולומביה. הוא הצטרף למועדון הבוטני זמן קצר לאחר סיום הלימודים והיה חבר בו כל חייו. הוא התחתן עם אליזבת גרטרוד נייט, בוטנאית, ב־27 באוגוסט 1885. הם נפגשו כשהצטרפה למועדון הבוטני והיו שותפים כל החיים במחקר הבוטני.
הגן הבוטני של ניו יורק.
במהלך ירח הדבש שלהם בשנת 1888 הם ביקרו בגני קיו, לונדון. לאחר מכן, בפגישה של המועדון הבוטני בניו-יורק, אשתו הציעה להקים גן בוטני בעיר. יחד הם פעלו להביא להקמת הגן הבוטני. בריטון עזב את אוניברסיטת קולומביה בשנת 1895 כדי להיות המנהל הראשון של הגן הבוטני של ניו יורק, תפקיד אותו מילא עד 1929. הוא היה במועצת המנהלים הראשונה של המוסד, יחד עם אנדרו קרנגי, ג'יי פייפרונט מורגן, וקורנליוס ונדרבילט השני. הוא זכה לתמיכה כספית משמעותית לגן הבוטני על ידי נתינת שמות לצמחים על שם תורמים עשירים.
מחקר מדעי.
חלק גדול מעבודתו בשטח נעשה בקריביים, שם ביקר לעיתים קרובות בתקופת החורף בניו יורק. תרומותיו לחקר הצומח הקריבי אינן מוטלים בספק. הוא פרסם ספרים מאוירים על הצומח בצפון ארצות הברית, וקנדה (1896).
בריטון זכור גם כאחד החותמים על הקוד האמריקני לשמות צמחים הוא הציע שינויים רדיקלים בכללים הנוגעים למיון ולמינוח צמחים ולא הושגה הסכמה בנושא, אלא כמעט 30 שנה אחר כך .
מוות ומורשת.
הוא נפטר בביתו בברונקס, 25 ביוני 1934
הבית בו גר ועבד, קוטג' בריטון, נשמר בעיר ריצ'מונד ההיסטורית שבסטטן איילנד.
מספר כתבי עת בבוטניקה, נושאים את שמו.
טכנאי דנטלי
המהפך (ספר)
המהפך הוא שמה של סדרת ספרים שכתב הרב זמיר כהן, שמטרתה להוכיח את אמיתות התנ"ך וליישב את הסתירות בין התורה למדע.
הראשון מבין ארבעת ספרי הסדרה, "המהפך - המדע מגלה את האמת שבתנ"ך", יצא בסוף שנת ה'תשס"ה (2005), והרביעי והאחרון יצא בשנת ה'תשע"ה (2015).
רקע.
בהקדמה לחלק הראשון בסדרה, "המהפך - המדע מגלה את האמת שבתנ"ך", כותב המחבר, שאף על פי ש"אין עוררין על כך שהתנ"ך הטביע את חותמו יותר מכל גורם אחר בהיסטוריה... בכל הנוגע למדע ומחקר, נתפסה התורה בקרב רבים בעולם, כלא רלוונטית ואף נוגדת את הקיים, לאור מסקנות מחקרי המדע".
לטענתו, בשנות המאה ה-20 חל "מהפך", וכיום (שנת 2005, בה נכתב הספר) ידוע שישנן תגליות מדעיות רבות, "אשר אינן אלא חשיפת אנשי המדע, בפיגור רב, את הגלוי והידוע לחכמי תורת ישראל - מאז מתן תורה". בספר הוא רוצה להוכיח את הטענה הזו, וליישב את הסתירות לכאורה בין הדת למדע.
תוכן הסדרה.
לאורך כל החלק הראשון בסדרה, מביא המחבר דוגמאות לתגליות מדעיות מהמאות האחרונות, ומביא מקורות מקבילים מהספרות התורנית העתיקה, המוכיחים שתגליות אלו היו ידועות לחכמי תורת ישראל כבר מאז מתן תורה. כך למשל, הוא מראה כיצד עד המאה ה-17 חשבו האסטרונומים שקיימים כוכבים בודדים בצביר הכוכבים כימה (פליאדות), בעוד שחכמי התלמוד שחיו בסוף מאה ה-2, ידעו שמספר הכוכבים החשובים והעיקריים בצביר, הוא בערך 100. דוגמה נוספת שמביא המחבר, היא מודל הארץ ככדור, המוזכר כבר בספר הזוהר, שעל פי המסורת נכתב כבר בתחילת המאה ה-2. לטענת המחבר, דוגמאות אלו ועוד, מוכיחות את אמיתותה ונצחיותה של תורת ישראל. בסופו של כרך זה, מביא המחבר מספר הוכחות לאמונה בחיים לאחר המוות, שבחלקן הוא נסמך על פראפסיכולוגיה ותחומים פסאודו-מדעיים נוספים.
הספר השני בסדרה, הנקרא "המהפך 2 - מיתוסים בקריסה - המדע מתעדכן בהתאם לתנ"ך ותורת הקבלה", מתמקד בעיקר ביישוב הסתירות בין התורה למדע, בשתי גישות עיקריות: הגישה המפרשת, הטוענת שהסיבה לתפיסה שיש סתירה בין התורה למדע, היא בהבנה מוטעית ושטחית של דברי התנ"ך וחז"ל, והגישה המגבילה, הטוענת שהסתירה בין התורה למדע נובעת מטעותו של המדע והסקת מסקנות בצורה לא נכונה. הפרקים הראשונים של הספר עוסקים בענייני מוצא האדם, גיל היקום, וחקר המאובנים, וחציו השני של הספר מוקדש להפרכת האבולוציה בעזרת עשר הוכחות המפריכות את האפשרות לנכונותה של אבולוציה מקרית ללא כוח עליון המפעיל אותה.
בדומה לספר הראשון בסדרה, גם בספר השלישי בסדרה, הנקרא "המהפך 3 - המדע צועד בעקבות התנ"ך", מובאות דוגמאות רבות לתגליות מדעיות חדשניות הרמוזות בתנ"ך ובתורת הקבלה. כך למשל, בפרק "מכניקת הקוונטים ויקומים מקבילים בתורת הקבלה", טוען המחבר שתאוריית העולמות המרובים של יו אוורט רמוזה בפסוק , על פי פרשנותו של רבי חיים ויטאל בספרו עץ חיים. באחד הראיונות התבטא הרב זמיר כהן על פרק זה, ואמר: "מבחינתי הוא אחד המיוחדים והמרשימים בכל סדרת ספרי המהפך". בסוף הספר הודפסו כמה מאמרים של פרופסורים ידועים (כגון דורון אורבך), הממשיכים את מגמתו של הספר בהוכחת אמיתת התורה.
הספר הרביעי והאחרון בסדרה, "המהפך 4 - המדע מגלה את עצמו בתורה", מביא גם הוא דוגמאות לתגליות מדעיות הרמוזות בתורה, אך הוא נוטה לנושאים יותר רוחניים ומיסטיים, כך ניתן למצוא בספר פרקים כגון "השפעת שם האדם על אופיו", "ריבוי הילדים", ו"השפעת הצבעים על ריפוי האדם". הרב זמיר כהן טוען שמגמה זו נוצרה מכיוון ש"למעשה המדע כולו הולך ונעשה רוחני יותר, ככל שהוא יודע יותר וככל שהכלים שברשותו משתכללים יותר". בסוף הספר מופיע הפרק "מענה לשאלות והשגות על ספרי המהפך", שבו משיב המחבר לשאלות שצצו בעקבות המחקרים שפורסמו בספרים הקודמים בסדרה. כמו כן יש בספר מפתח לכל ספרי הסדרה.
ארבעת ספרי הסדרה מלאים בדפים צבעוניים, ובתמונות צבעוניות רבות להמחשת הנושאים הנידונים בהם. הרב זמיר כהן הסביר בראיון, שהדחף ליצור כזה ספר מאויר וססגוני, עלה במוחו בעת שנחשף לאלבום מדעי שעסק באסטרונומיה, וכלל תמונות צבעוניות ומרהיבות. "חשבתי לעצמי שלא ייתכן שהגבירה תהיה פחותה מהמשרתת" (הגבירה - התורה, המשרתת - שאר החכמות), כיוון "שכל החכמות הן רקחות וטבחות לתורה".
דת ומדע (פירושונים)
ילדי וינדרמיר
ילדי וינדרמיר (באנגלית: The Windermere Children) הוא סרט דרמה ביוגרפי ובריטי משנת 2020, שנכתב על ידי סיימון בלוק, בוים על ידי מייקל סמואלס ומבוסס על סיפור אמיתי. הסרט עוסק בסיפורם של קבוצת ילדים באגם וינדמייר שבאנגליה, שמנסים להתאושש ולהשתקם אחרי תום מלחמת העולם השנייה והשואה.
תקציר עלילה.
הסרט מתרחש אחר תום מלחמת העולם השנייה באגם וינדמייר, שם קם מחנה תמיכה ושיקום לילדים ניצולי השואה, שמתמודדים עם זיכרונות וטראומות מהשואה, ומנסים להשתקם מזה בעזרת פסיכולוג.
לשכת הרמטכ&quot;ל
לשכת הרמטכ"ל היא מערך אנשי לשכתו של ראש המטה הכללי בצה"ל. היא ממוקמת בקומה ה-14 בבניין המטה הכללי בקריה.
הפיקוד העליון ולשכת הרמטכ"ל.
תפקידים לשעבר.
ממלאי התפקיד: יוסי הראל (1948), עזרא עומר (1948–1949), מ. אביצור (1949), דניאל גוב (תחת יגאל ידין), נתנאל לורך (1949–1951), מרדכי בר-און (1956), רפאל אפרת (1967), גדי זהר (1973), אריה בראון (תחת מרדכי גור), אילן טל ויצחק טוניק (תחת רפאל איתן), אילן ראודניץ (1992–1995).
פארק 3 בפברואר