A panda walks into a café. He orders a sandwich, eats it, then draws a gun and fires two shots in the air. "Why?" asks the confused waiter, as the panda makes towards the exit. The panda produces a badly punctuated wildlife annual and tosses it over his shoulder. "I'm a panda," he says, at the door. "Look it up." The waiter turns to the relevant entry and, sure enough, finds an explanation. Panda: Large black-and-white bear-like mammal, native to China. Eats, shoots and leaves.
שם עם שאלה.
יש שמות ספרים שמציגים שאלה. לעיתים הספר מספק תשובה לשאלה, לעיתים תוכן הספר סותר את ההנחה שבשאלה, ולעיתים זו שאלת תמיהה.
שאלה לקראת תשובה.
השאלה הפשוטה שבכותרת, מקבלת תשובה בספר.
שאלה לקראת הפרכה.
השאלה שבכותרת היא בבחינת 'האמנם?' מעין רמז לקורא כי בספר יוטל ספק באמירה, או אף ינותץ מיתוס.
שאלה שמעוררת סקרנות.
יש שמות ספרים עם שאלות שמיועדות לעורר את סקרנותו של הקורא בשאלה ישירה, למשל:
* "Can You Believe Your Eyes?" (J. Richard Block and Harold Yuker, Published by Brunner-Routledge) - Book on illusions and visual oddities.
הספר הבא בוודאי רוצה לעורר סקרנות, הרי בכותרת המבוא כתוב בבירור: "בשבחה של הסקרנות".
שם הספר עצמו סתום למדי, לא ברור מה נושא הספר. ואולי דווקא זו דרכו של המחבר או המתרגם למשוך סקרנים.
אפשר גם לעורר סקרנות על ידי שאלה של תמיהה:
שאלות שעולות.
שאלה של תמיהה:
שאלה ללא סימן שאלה:
כותר עם המילה 'שאלה':
שאלה בהשאלה:
"אחד מי יודע?" זו קושיה מהגדה של פסח, והשם בשום דרך לא רומז על ספר אוטוביוגרפיה.
רק שאלות:
שם עם סימן קריאה.
כפי שקיימים שמות ספרים עם סימן שאלה, יש גם שמות ספרים עם סימן קריאה. שמות אלה פונים לקורא בלשון ציווי - עַשֶׂה...!, היזהר! - וגם בקריאת עידוד או בזעקת צער. השמות הם לעיתים עם סימן קריאה או בלעדיו.
קח עצה.
פְּעַל על פי עצתנו - ותצליח!
היזהר!
היזהר מאנשים, הישמר ממעשים!
איוּם.
איום בסגנון של שוד מזוין, שמאחוריו מסתתר צרור עצות כלכליות:
הצהרת מחויבות.
הכרזה כלפי עם ועולם על מחויבות:
שם רומז.
שם הרומז על דבר עבירה.
יש ספרים אשר שמם רומז על דבר עבירה. אלה ספרים שאין להם זיקה לפלילים, אך השם מושך את העין ומעורר עניין. למשל ספרים שמסבירים כיצד ליצור מצג שוא באמצעות מניפולציה בנתונים סטטיסטיים ובגרפיקה - עיוות, הבלטה, הסתרה, צביעה ועוד. יש גם ספרים על מניפולציה של זריזות ידיים.
שמות ספרים כגון: "איך לרמות בעזרת...", או "המדריך להונאה...".
שם הרומז על שותפוּת.
יש ספרים ששמם כולל כינויי גוף כגון אנחנו, או מילות שיתוף כמו שלנו ושלך.
שם כזה עשוי להתפרש בעיני הקורא כשותפות, ולעודד אותו כשותף לספר.
ביוגרפיות.
ספרי ביוגרפיה ואוטוביוגרפיה מהווים שדה נרחב ליצירתיות שמות הספרים. כי הרי כיצד יבחינו בין אינסוף הכותרים, כאשר כולם מספרים את תולדותיו של פלוני.
ביוגרפיה עם שם סתמי.
מחברים רבים בוחרים בדרך הפשוטה, הסתמית: "ביוגרפיה של פלוני". זה שם ברור, שם שאינו דורש יצירתיות, שם שאינו מחייב כותרת משנה. חסרונו של השם הסתמי הוא בכך שאינו ייחודי, שאינו מושך את העין.
ביוגרפיה עם שם שבלוני.
השם השבלוני הוא בבחינת וריאציה משופרת של השם הסתמי, כאשר מחליפים את המילה ביוגרפיה במילים נרדפות.
ביוגרפיה עם שם מורחב.
שם מורחב מורכב מכותרת ומכותרת משנה, כאשר באחת הכותרות כותבים 'ביוגרפיה', או תחליף נאה למילה ביוגרפיה.
ביוגרפיה עם אופי.
דרך נפוצה היא מתן שם לספר הכולל את תיאור האופי של הביוגרפיה. יש בכך מעין סיכום, במילה או בשתיים, של הדמות או של קורותיה.
ביוגרפיה מאוירת.
ספרי ביוגרפיה לילדים מאופיינים על ידי ריבוי תמונות, למשל ספר עם שפע תצלומים ואיורים - 600 תמונות על פני 300 עמודים:
ביוגרפיה בעיצוב של קומיקס - איורים עם טקסטים בבועות, פורמט המיועד לתלמידי הכיתות הנמוכות:
ביוגרפיה שעיקרה תצלומים המלווים במידע ובאנקדוטות:
ביוגרפיה סמויה.
יש ספרים אשר שמם כלל לא מעיד עליהם שזו ביוגרפיה. הספרים להלן, למשל, הם ביוגרפיות, אך למילה ביוגרפיה, או לתחליפיה, אין זכר על העטיפה.
ביוגרפיה בהשאלה.
ספר ביוגרפיה מספר על מהלך חיים של פלוני, אך יש השואלים את המונח ביוגרפיה כדי לתאר תהליכים היסטוריים לא של בני אדם.
מֵעֵין ביוגרפיה.
על פי שמו, הספר הוא ביוגרפיה של סוקרטס, אך למעשה לא מדובר כאן על חייו של האיש, אלא על תורתו. הספר מביא שלושה דיאלוגים שכתב אפלטון, דיאלוגים שבהם מופיע סוקרטס כשואל השאלות. שמו של הספר בעברית ניתן על ידי המתרגם. אותם דיאלוגים באנגלית, למשל, מופיעים בשם "משפטו ומותו של סוקרטס - ארבעה דיאלוגים" ("The Trial and Death of Socrates - Four Dialogues").
רה-ביוגרפיה.
לצד הביוגרפיה מתקיימת סוגה של רה-ביוגרפיה. רה-ביוגרפיות הן גרסאות של סיפורי חיים, רומנים המייצגים עלילות חיים בדויות, וגם אוטוביוגרפיות, אותנטיות לכאורה, המעוצבות כטקסטים ספרותיים. ספרים אלה אינם נמנים עם ספרי עיון, אך אזכורם כאן לצד ביוגרפיות - מתבקש.
על ביוגרפיות ועל ביוגרפים.
נכתבים גם, ספרים שעניינם מלאכת הכתיבה של ביוגרפיות, ולא הביוגרפיות עצמן. שמות הספרים מעידים על תוכנם.
החלפת שם הספר.
מהדורה חדשה.
שם של ספר הוא יותר מאשר זיהוי סתמי של הספר. לפיכך מוחלף לעיתים שם הספר במהדורה שנייה שלו, בהתאם לשיקולים שונים.
סיבה נפוצה לשינוי כזה היא הרצון להדגיש גם בשם הספר את ההתפתחות שחלה בספר. שינוי מזערי מסוג זה בוצע לספרו של אברהם אבן-שושן מילון חדש, אשר יצא לאור תחת שם זה במהדורות אחדות, עד אשר במהדורתו החדשה, שהחלה לצאת לאור בשנת תשכ"ו, שונה שמו במקצת לשם המילון החדש. שינוי זה משיג מחד את המטרה של הדגשת התפתחות הספר, ומאידך שומר על קשר הדוק עם השם הקודם והמוניטין הצבור בו. במהדורה שיצאה לאור בשנת 2004, כעשרים שנה לאחר פטירת המחבר, שונה שם המילון לשם שבו נודע בציבור כבר שנים רבות, מילון אבן-שושן.
בדרך דומה נהגו באנציקלופדיה "בריטניקה לנוער", ובמהדורה החדשה שמה היה "הבריטניקה החדשה לנוער" וגם הוספה לה כותרת משנה: "אנציקלופדיה עברית-בינלאומית" (הוצאת אנציקלופדיות לנוער בע"מ).
שינוי ניכר מעט יותר, המתבסס על שיקולים דומים, בוצע בספר חזור ולמד לקלוע. ספר זה הוא גרסה חדשה לחלוטין, שיצאה לאור בשנת 1975, לספר למד לקלוע, שיצא לאור לראשונה בשנת 1950. לאחר הופעתו הראשונה יצא הספר בשתי מהדורות נוספות, בשנים 1952 ו-1958, אך השינויים שנכללו בהן לא הצדיקו החלפת שם לספר, שהרי בספר עיון המתאר מציאות דינמית אין הצדקה להחלפת שם עם כל מהדורה חדשה של הספר.
שינוי ניכר עבר שם ספרו של יהודה כהנא, שבגרסתו הראשונה, שיצאה לאור בשנת 1976, נקרא ביטוח סוציאלי, הסדרי גמל וביטוח חיים בישראל. גרסתו השנייה, שיצאה לאור בשנת 1983, נקראה מדריך לביטוח חיים, פנסיה וגמל, ובגרסתו השלישית, הכפולה בהיקפה מהראשונה, שיצאה לאור בשנת 1989, נקרא ספר ביטוח החיים, הפנסיה והגמל בישראל.
החלפת שם של ספר נעשית לפעמים גם ללא כל שינוי בתוכנו, למשל עקב שיקולי שיווק, בבחינת "משנה שם - משנה מזל". שינוי כזה מבלבל את הקורא הפוטנציאלי, ומבחינתו יש בשינוי נזק בלבד. יש מו"לים שבמצב זה מציינים את שמו הקודם של הספר בצד הפנימי של דף השער, אך יש שאינם טורחים לתת אפילו הערה זו.
למו"ל ולשיקוליו משקל רב בקביעת שמו של הספר, ולכן נפוצה יותר התופעה של החלפת שם בעת החלפת מו"ל. הספר The Unexpected Hanging שהוזכר לעיל, נקרא כך במהדורתו האמריקאית, אך במהדורתו האנגלית (בהוצאת Penguin) שונה שמו לשם שמרני יותר: Further Mathematical Diversions.
סיבה נוספת לשינוי שמו של ספר טמונה בעיבוד הספר לסרט. כאשר הסרט נעשה פופולרי, לעיתים מותאם שם הספר לשם הסרט, משיקולי שיווק. כך, לדוגמה, הספר מה חלומות נראה מאת ריצ'רד מאתסון הפך ללחלום אותך, לאחר שנעשה סרט בשם זה בעקבות הספר. עוד דוגמה לשינוי שכזה היא הספר הכריש, שבמהדורות מאוחרות יותר שונה שמו למלתעות, בעקבות סרטו המצליח של סטיבן ספילברג.
שנתונים.
בספרים שמטבעם דורשים עדכון תקופתי, לצורך הדגשת העדכניות מוסיפים לשמם את מספר המהדורה או את שנת ההוצאה.
אבולוציה של שם.
סדרת הספרים של חוק מרפי יצאה לאור בשלבים, בהפרש של שנים בין הפרסומים. כך מתגלגל שמו של הספר בשלושת הכרכים ובמהדורה המקבצת את שלושתם בכרך אחד:
תקצירים.
לצד מהדורות חדשות ומורחבות, יש מקום גם למהדורות מקוצרות. אלה ספרים הידועים כתקציר, קיצור, תמצית, גרסת כיס, מהדורה עממית, וכיוצא בזה. בדרך כלל זו מהדורה זולה יתר, אם בשל דילול הטקסט או בזכות הפקת דפוס פשוטה יותר (כריכה רכה, אותיות מוקטנות, נייר פשוט, ללא צבע).
מתברר שאפשר להוציא מהדורה מתומצתת שהיא מורחבת.
תרגום שמות ספרי עיון.
תרגומו של ספר מחייב גם את תרגום שמו. בפני המתרגם עומדות מספר דרכים לביצוע משימה זו.
תרגום מילולי, מדויק ככל האפשר, של שם הספר:
תרגום רוחו של השם, ללא הקפדה על תרגום מילולי:
בחירה עצמאית של שם עברי לספר:
שילוב תעתיק שאינו תרגום:
תהליך בחירת השם לספר.
לכל ספר אפשריים שמות רבים, מתוך הקטגוריות שנידונו לעיל. בתהליך בחירת השם לספר נבחנים שמות שונים, לשם מציאת השם המתאים ביותר. לשם הספר חשיבות גדולה, ככלי לקידום הפצתו של הספר ולפיתויו של הקורא הפוטנציאלי, ולכן השם בו יתפרסם הספר אינו דווקא השם בו בחר המחבר; בחירת השם נעשית בשיתוף פעולה עם המו"ל, לאחר ניתוח חלופות אפשריות.