האזכור הראשון בדפוס "קוקטיילים מיושנים" היה ב-"Chicago Daily Tribune" בפברואר 1880. עם זאת, המועדון Pendennis, מועדון גברים שנוסד בשנת 1881 בלואיוויל, קנטאקי, טוען שהקוקטייל המיושן שהומצא שם.
סקורקאי
תהלים ק&quot;מ
אילאום
בלסטוציסט
בלסטוציסט (או כִּיסְתָה רִאשׁוֹנִית) היא המבנה שנוצר בשלבי ההתפתחות הראשוניים של היונקים.
המבנה מורכב משני חלקים: מסת התאים הפנימית (ICM, או אמבריובלסט), שמאוחר יותר תהפוך לעובר. חלק זה נוצר עוד קודם להשתרשות ברירית הרחם. החלק החיצוני מכונה טְרוֹפוֹבְּלַסְט והוא מורכב מחלל הנבט (Blastocoel) ומשכבת התאים החיצונית המקיפה את כלל הבלסטוציסט. הטרופובלסט תהפוך בהמשך לשליית העובר.
בבני אדם, הבלסטוציסט נוצרת כ-5 ימים לאחר ההפריה, כאשר חלל נוצר במורולה, השלב הראשוני ביצירת העובר, המורכב מ-16 תאים. לבלסטוציסט קוטר של כ-0.1–0.2 מילימטר, והיא מורכבת מכ-200–300 תאים, ולאחר מכן עוברים התאים תהליך התחלקות מהיר. כשבעה ימים מאוחר יותר עוברת הבלסטוציסט השרשה, כאשר היא משתרשת אל דופן הרחם, ממשיכה בהתפתחותה, כולל תהליך הגסטרולציה.
לואיזיאנה סופרדום
ורד כהן
ורד כהן (נולדה ב- 23 במאי 1988) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הקשרית אמצע במ.כ רמת השרון מליגת העל בכדורגל נשים ובנבחרת ישראל. במהלך הקריירה שלה כשחקנית זכתה ב-8 אליפויות וב-13 גביעי המדינה.
קריירה מקצועית.
כהן החלה להתאמן בגיל 12.5 בקבוצת מכבי תל אביב מליגת הנשים והייתה חלק מסגל הקבוצה עד התפרקותה ב-2002.
משנת 2003 שיחקה במכבי חולון עד שנת 2014, וזכתה איתה ב-9 גביעי המדינה ו-6 אליפויות.
ב-2014 עברה לשתי עונות במ.ס. קריית גת וזכתה בגביע המדינה כשבעונת 2015/2016 הבקיעה 18 שערים והייתה מלכת השערים בקבוצתה.
ב-2016 הצטרפה לשורות אס"א תל אביב וזכתה בגביע המדינה.
באמצע עונת 2017/2018 עברה עד סוף העונה למ.כ רמת השרון וזכתה בגביע המדינה.
בעונת 2018/2019 חזרה לשורותיה של אס"א תל אביב וזכתה בדאבל, באותה עונה כבשה 11 שערים והייתה מלכת השערים בקבוצתה.
בעונת 2019/2020 עברה לקבוצת מ.כ רמת השרון וזכתה איתה באליפות.
בנבחרת.
עוד לפני גיל 17 ובמהלך השנים 2004–2006 שיחקה במסגרת נבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 19 בשלושה קמפיינים של מוקדמות אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19. במסגרת זו שיחקה 11 משחקים והבקיעה 4 שערים. בשנים 2005–2008 שיחקה בנבחרת הבוגרת כשמשחק הבכורה שלה היה מול נבחרת מולדובה בנובמבר 2005. בשנת 2019 זומנה שוב לסגל הנבחרת. נכון לשנת 2020 רשמה 12 הופעות והבקיעה 3 שערים.
ב-20 באוגוסט 2019 הבקיעה את השער היחיד של הנבחרת במשחק הידידות מול קבוצת צ'לסי האנגלית מהסופר ליג לנשים, כשבמשחק נכחו 8,534 צופים ובכך נשבר שיא הצופים למשחק כדורגל נשים בישראל.
לאה בורנשטיין מקובצקי
לאה בורנשטיין-מקובצקי (נולדה ב-19 בנובמבר 1948 בתל אביב, ישראל) היא פרופסור מן המניין וראש החוג לתולדות עם ישראל בעת החדשה באוניברסיטת אריאל. כיהנה כראש המחלקה למורשת ישראל באוניברסיטת אריאל בשנים 2011–2017 וכראש תוכנית תואר שני במורשת ישראל מאוקטובר 2014 עד לאוקטובר 2016.
מאז שנת 2014 היא מכהנת כחברה במועצת המרכז למורשת יהדות אתיופיה. כמו כן היא משמשת מאז שנת 2004 כחברת המועצה המדעית של המכון לחקר ארץ ישראל ויישובה וכעורכת משנה בכתב העת "מורשת ישראל" מאז שנת 2011.
ביוגרפיה.
בורנשטיין-מקובצקי נולדה בתל אביב לרב אברהם בנציון בורנשטיין ולאסתר לבית יונר. אביה היה רבה של בנימינה ומחבר סדרת הספרים רסיסי טל. גדלה בנתניה ובבנימינה ולאחר סיום בית הספר התיכון תחכמוני בחדרה למדה באוניברסיטת בר-אילן אצל פרופ' חיים זאב הירשברג.
בשנת 1979 קיבלה תואר ד"ר בהיסטוריה של עם ישראל.
את הפוסט דוקטורט עשתה בשנת 1982 במרכז ללימודים יהודיים שע"י אוניברסיטת הארוורד בנושא קהילות המזרח התיכון.
נשואה לאהרן מקובצקי ואם לשבעה.
מחקריה.
מחקריה של בורנשטיין-מקובצקי מבוססים על מקורות יהודיים נדפסים ועל כתבי-יד רבים, בעיקר ספרות רבנית ובמרכזה ספרות השאלות ותשובות ושילוב מקורות נוספים אירופאים ועות'מאניים. רוב מחקריה עוסקים בהיסטוריה הפוליטית, הקהילתית, החברתית, הכלכלית והתרבותית של היהודים באימפריה העות'מאנית.
מחקריה מקיפים את הארגון הקהילתי, מוסדות הקהילה, הרבנות ובתי הדין, החקיקה, הריבוד החברתי, יהודי החצר, יחסי יהודים-גויים, שמות יהודיים, המשפחה היהודית ומעמד האישה, הספרות הרבנית והיצירה היהודית, השבתאות בסוריה, התאסלמות והתנצרות; עבריינות, חילון ומודרניות.
בורנשטיין-מקובצקי הקדישה מחקרים רבים לתולדות קהילות יהדות איסטנבול, יהדות איזמיר, יהדות שלוניקי, הקהילה היהודית במצרים ויהדות חלב. שניים מספריה עוסקים בקהילת יהודי חלב. לאחרונה נדפס ספרה על המיסיון בחברה היהודית באיסטנבול, יהדות שלוניקי, יהדות איזמיר.
ספריה.
ספרים שכתבה.
מפתח לשו"ת ר' שמואל די מדינה משאלוניקי, כולל מבוא על המחבר, סדרת מפתחות, ומכון לחקר היהדות במזרח, אוניברסיטת בר-אילן, תשל"ט.
חיבור זה נכתב בראשית פעולתה המחקרית, והוא מפתח היסטורי של כל מאות השו"ת שנכתבו בידי ר' שמואל די מדינה (הרשד"ם) (1589-1506), דיין העיר שלוניקי, ראש ישיבה מפורסם ופוסק מרכזי באימפריה העות'מאנית שהשיב לעשרות קהילות יהודיות. מתוך השו"ת ניתן ללמוד פרטים מאלפים על התקופה, בנושאים שונים: המעמד המדיני, המשפטי והחברתי של היהודים והחברה הנוכרית; הקהילה, מוסדותיה ותקנותיה; היישובים היהודים והקשרים ביניהם; הווי ומנהגים דתיים; עבריינות; המשפחה; חיי הכלכלה; טבע ומדעים; תלמוד תורה; אישים; שמות גאוגרפיים; מסעות ונתיבים. המבוא לספר הוא מונוגרפיה על המחבר וקשריו עם חכמי זמנו.
עיר של חכמים וסוחרים, הקהילה היהודית בארם צובה 1492–1800, אריאל, אוניברסיטת אריאל, 2012.
הספר הוא מונוגרפיה על תולדות הקהילה היהודית בעיר חלב (ארם צובה) בשלהי השלטון הממלוכי בעיר ואת שלוש מאות השנים הראשונות של השלטון העות'מאני. משנת 1517 ואילך הייתה חלב העיר השלישית בגודלה באימפריה העות'מאנית, לאחר איסטנבול וקהיר. היא נחשבה לאחת הקהילות היהודיות העשירות והמשגשגות באימפריה העות'מאנית, ובלטה בייחודה כעיר של תלמידי חכמים וסוחרים.
ביסוד החיבור קיימת הנחה מרכזית הגורסת כי מדובר בקהילה אשר חבריה ניהלו את חייהם מתוך דבקות בדת, מצד אחד, ומתוך מיצוי כל האפשרויות הכלכליות והפוליטיות לשגשוג, מצד אחר. הנחה זו נבחנת לאורך פרקי הספר בהקשרים שונים, ובכללם ארגון החברה והנהגתה, בית הכנסת, חיי הרוח, השבתאות, המשפחה, הווי החיים, היחסים עם החברה הנוכרית והשלטונות, וחיי הכלכלה וזאת לאור מידע עשיר ממקורות מגוונים בדפוסים ובכתבי-יד.
Protestant Missionaries to the Jewish Communities of Istanbul, Salonika and Izmir 1820-1914 (2019).
הספר דן בפעילות האוונגליסטית, החינוכית, הרפואית והפילנתרופית של שלושה ארגונים מיסיונרים בחברה היהודית באימפריה העות'מאנית, במהלך המאה ה-19 ועד למלחמת העולם הראשונה: החברה (הבריטית) לקידום הנצרות בחברה היהודית, המיסיון האמריקאי והמיסיון של הכנסייה החופשית של סקוטלנד.
המחקר מתמקד בשלוש הקהילות היהודיות הגדולות של איסטנבול, סלוניקי ואיזמיר. החיבור דן בהיבטים רבים של החיים היהודיים, כגון המעמד המשפטי והחברתי של היהודים באימפריה העות'מאנית, החינוך המסורתי והמודרני, סכסוכים מרים פנים-קהילתיים, תהליך חילון, ריבוד חברתי, חיי משפחה ומעמד האישה היהודייה. החיבור מדגיש את תגובת הקהילות היהודיות לפעילויות השונות של המיסיונרים ואת הדרכים בהן נלחמה ההנהגה היהודית נגד כל השפעה נוצרית על החברה היהודית במהלך תקופה ארוכה בה חלו שינויים פוליטיים, חברתיים ודתיים באימפריה העות'מאנית ובקהילותיה היהודיות.
הספר מראה כי המיסיונרים הפרוטסטנטים הגיעו לאימפריה העות'מאנית עם תוכניות מגובשות ושאיפה להביא להמרת דת של יהודים רבים. בד בבד דן החיבור בשאלה אם למשימה האוונגלית הפרוטסטנטית היה סיכוי אמיתי להצלחה. מקורות הספר הם דוחות וכתבי עת מיסיונריים ומקורות יהודיים שונים, בעיקר ספרות השאלות ותשובות ועיתונות יהודית.
ספרים שההדירה.
פנקס בית הדין בקושטא: פנקס בית דין איסור והיתר בקושטא ת"ע-תרס"ג, לוד 1999.
פנקס זה יצא לאור לראשונה מכתב-יד יחיד בעולם עם ההדרה, מבוא, הערות ומפתחות. הפנקס כולל החלטות של דייני העיר בעניינים מגוונים למן ראשית המאה ה-18 ועד תחילת המאה ה-20. חלק מן הפנקס אבד אולם ערכו של הנותר גדול הן מפני תקופת הזמן הארוכה הכלולה בו על תמורותיה, והן מפאת היקפו ואופיו הייחודי של בית הדין.
הנושאים הנידונים בו הם בעיקר ענייני כשרות והלכה שונים, וכן פיקוח על אומנים וסוחרים, כגון שלוחי ציבור, סופרים, שוחטים, מנקרים, קצבים, יצרני מזון, מוכרי יין וגבינות, לצורך קיום חיים דתיים בקהילה. בפנקס מידע מאלף על החיים הכלכליים והחברתיים של יהודי איסטנבול באותן מאות, כגון ההתארגנות בגילדות יהודיות.
בית דינו של שמואל, תשובות רבי שמואל לאנייאדו וחכמי דורו, מכון בן צבי, ירושלים תשע"ז, 2 כרכים.
הספר הוא ההדרת כתב יד, אשר מקורו בעיר חלב שבסוריה ושהיה מונח בספרית כי"ח בפריז. הוא כולל שאלות ותשובות מן המאות ה-17 וה-18 העוסקות בחיי היהודים בעיר ובקהילות אחרות בסוריה, בעיראק ובפרס, ואף בקהילות אחרות ברחבי האימפריה העות'מאנית. מעטים מאוד הם כתבי היד ששרדו מחלב מתקופה זו.