בזלוטשוב פעל תלמידו של הבעל שם טוב, רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. הוא נמלט מגליציה עקב הרדיפות נגד החסידים, ועבר ליאמפולי שבווהלין. בין צאצאיו היו שפעלו בגליציה, כמו בנו רבי זאב וולף מזברז', ורבי יחיאל מיכל מגלינא וצאצאיו.
שושלת אוזריאן-לשקביץ.
רבי משולם פייבוש הלר תלמידו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב פעל בזברז'. צאצאיו כיהנו באוזריאן, לשקביץ וסניאטין.
שושלת קוסוב.
רבי מנחם מנדל מקוסוב, תלמידו של רבי משה לייב מסאסוב, פעל בקוסוב. השושלת פעלה בקוסוב עד השואה. צאצאים נוספים כיהנו בזבלוטוב, קולומיאה, פצ'ניז'ין ודאמיץ (פרבר של זבלטוב, אוקראנית:Демидче). הענף הבולט של בית קוסוב היא חסידות ויז'ניץ שפעלה בבוקובינה ומרמורש.
שושלת בוטשאטש.
רבי אברהם דוד מבוטשאטש היה תלמידו של רבי משה לייב מסאסוב. התפרסם כפוסק הלכה וחידושיו נדפסו במהדורות השולחן ערוך הנפוצות אך כיהן בנוסף גם כאדמו"ר. בנו וחתנו כיהנו אחריו בבוצ'אץ' שבמחוז טרנופול.
שושלת פרמישלאן.
רבי מאיר הגדול מפרמישלאן, תלמידו של הבעל שם טוב, פעל בפרמישלאן. צאצאים רבים שלו פעלו אף הם בגליציה המזרחית, כמו בנו רבי דוד מקאלוש ובנו רבי אהרן לייב מפרמישלאן. כמו כן אדמו"רי גלינא נמנים עם צאצאיו.
בית רוז'ין.
ערשה של חסידות רוז'ין ברוסיה הצארית, אך עקב רדיפתו של רבי ישראל מרוז'ין על ידי הצאר, נמלט רבי ישראל לשטחי האימפריה האוסטרית. הוא התיישב בסדיגורה הבוקובנית, והשפעתו הייתה גדולה ברחבי גליציה המזרחית. צאצאיו המשיכו לכהן בסדיגורה, וכן בבויאן הסמוכה, ואף הם השפיעו רבות ברחבי גליציה המזרחית. בנים וצאצאים נוספים פתחו חצרות בגליציה המזרחית, כמו בצ'ורטקוב, הוסיאטין, אוז'יראן, ברודי, קופיטשניץ, דרוהוביץ', גוואדז'יץ, פשמישל ועוד.
חצרות החסידות בגליציה המערבית.
בשונה מגליציה המזרחית, בגליציה המערבית מספר מועט של שושלות, אך שושלות אלו התרחבו וערב השואה כיהנו מאות אדמו"רים משושלות אלו. ראשוני החסידות בגליציה המערבית היו רבי אלימלך מליז'ענסק ותלמידו רבי מנחם מנדל מרימנוב. בדור שאחריהם היו רבי צבי אלימלך מדינוב, רבי צבי הירש מרימנוב ורבי נפתלי מרופשיץ.
שושלת ליז'נסק.
רבי אלימלך מליז'ענסק, מפיץ החסידות העיקרי בגליציה ובפולין. את מקומו מילאו תלמידיו, אך גם חלק מצאצאיו כיהנו כאדמו"רים. כמה מצאצאיו כיהנו אף בליז'ענסק עצמה. אחרים כיהנו בסטאשוב, חמלניק, רודניק וריישא.
שושלת רימנוב.
רבי מנחם מנדל מרימנוב פעל בפריסטיק ורימנוב. אחריו מילא את מקומו תלמידו רבי צבי הירש. שושלתו של רבי צבי הירש (שהתמזגה עם שושלת דז'יקוב-רופשיץ) פעלה ברימנוב עד השואה.
שושלת דינוב - בלאז'וב.
רבי צבי אלימלך מדינוב, תלמידם של החוזה מלובלין ורבי מנחם מנדל מרימנוב וכן של המגיד מקוז'ניץ והרב מאפטא. רבי צבי אלימלך היה בן אחייניתו של רבי אלימלך מליז'ענסק. הוא פתח את חצרו בדינוב וכיהן גם בריבטיטש , סטריז'וב, לנצוט, קולומיאה, הולשיץ, בערטש, דז'ילבריץ , דובצק ומונקאץ'. באחרית ימיו חזר לדינוב.
צאצאיו כיהנו גם בבלאז'וב, ריבטיטש, יאבורניק פולסקי, בוקובסקו, דז'ילבריץ, סאנוק, ריישא, לנצוט ובערטש.
שושלת רופשיץ.
רבי נפתלי צבי מרופשיץ, תלמידם של החוזה מלובלין, רבי מנחם מנדל מרימנוב והמגיד מקוז'ניץ. כיהן ברופשיץ, לינסק, סטריז'וב וסאנוק. מרבית חסידיו פנו לתלמידו רבי חיים מצאנז, אך גם בנו רבי אליעזר מדז'יקוב וחתנו רבי אשר ישעיהו היו אדמו"רים בולטים בגליציה. צאצאיו כיהנו באדמו"רות בדז'יקוב, גלגוב, סטשוב, חירוב, ריישא, דומברובה טרנובסקה, צאנז, מישלניץ, ז'מיגראד, צישינוב, בריזדוביץ', מעליץ, קולבוסוב, אולינוב, שנדישוב, קרקוב, בראווה, רדומישלא, ליז'נסק, אלפין, סטריז'וב, לינסק, יברוב, רימנוב, נארול, קארטשין, בארנוב, דובצק, טריסקוביץ , סוקולוב, ברודי, רדיכוב, זולקובה, קשאנוב, ירוסלב, לבוב, ראזלא, וישניצה, ניסקא , דמביץ, רוזוודוב, סטוטשין, גרודז'יסק , זאלין, בלאז'וב, פילזנו, מידאן , פאקשנוויץ, בייטש, דוברה, ריגליץ, וישנה , פלאנטש ופצשלב . מחוץ לגליציה כיהנו צאצאיו בטומשוב, סוסנוביץ, דעש, סאסרגן , סוליצא, סאמוש אויוואר, קרסטיר, סאטמר, ספינקא, קרולי, סעליש וסירט.
שושלת צאנז.
רבי חיים מצאנז היה מגדולי אדמו"רי ורבני גליציה בתקופתו. תלמידם של רבי נפתלי מרופשיץ ורבי צבי הירש מזידיטשוב. רבי חיים כיהן בנובי סונץ'. צאצאיו כיהנו ברחבי גליציה וכן בהונגריה וטרנסילבניה. בנו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם נחשב לממשיכו העיקרי ואף הוא היה מהבולטים באדמו"רי גליציה. אדמו"רי שושלת צאנז כיהנו בנובי סונץ', שינאווא, צישינוב, טורנא, סוקולוב מאלופולסקי, צ'כוב , פרמישלא, קשאנוב, ביאלה, פיקלו (כיום בתוך צאנז ), בוכניה, דוקלא, קולשיץ, טשעבין, גורליץ, רודניק, דולינא, מושינה, קרקוב, יאשלסק, מישלניץ, ניסקה, ז'מיגראד, טשאקאווא, וישניצא, באבוב, גריבוב וצאנז ישן. מחוץ לגליציה כיהנו בין היתר בטומשוב לובלסקי, וודיסלב, וינה, ראצפערט, אונגוואר, סטרופקוב , קאשוי, מאטסלקה, ברדיוב, סלטפינה, קלוז'-נאפוקה, דעש וסאטו מארה.
צאצאים רבים כיהנו במשרות רבנות בגליציה ומחוצה לה. בין היישובים שכיהנו בהם נכדי צאנז ברבנות: בוקובסקו, וייליצ'קה, קלאסנא (כיום חלק מווייליצ'קה ), סובקוב, קלווריה, פודגורזה (כיום רובע בקרקוב) , רדומישל ויילקי, פריסטוק, מאשציסק, ירוסלב, ריישא, סקאווין , אושפיצין, אושייק, רידיק וסוחה. מחוץ לגליציה כיהנו בין היתר בסוסנוביץ, גלוסק וטרבישוב .
שושלת דומברובה.
רבי מרדכי דוד אונגר תלמידו של החוזה מלובלין פתח את חצרו בדומברובה טרנובסקה. צאצאיו פעלו בטרנוב, דז'בנה, רקוב, בסוקולוב, ריישא, ניימארקט, ראדלוב, ברדיוב, וכן בפולין: בקאלושין, קוויף, גרודז'יסק, ונגרוב, קוז'ניץ, בצ'כוב הסמוכה ללובלין ובמנקביד , וכן בווינה.
שושלת וישניצא.
רבי אריה לייב ליפשיץ ("אריה דבי עילאי"), תלמידו של החוזה מלובלין, היה מגדולי גליציה וכיהן ברבנות בקראשוב, שינובה, וישניצה ובריגל. צאצאיו כיהנו גם בטרנוב, בווילאפולי ובפוטיליטש. כמו כן כיהנו בפולין ביאנוב לובלסקי, חלם, ובאונגוואר ההונגרית.
שושלת פשעווארסק.
רבי משה יצחק גווירצמן, תלמידו של רבי יחזקאל שרגא משינאווא ייסד את חסידות פשעווארסק. בימי מגוריו בפשבורסק היה מתנהג בגינוני אדמו"רות אך החסידות בפועל נוסדה באנטוורפן. אדמו"רי החצר עומדים בנשיאות כולל חבת ירושלים. האדמו"רים מרבים לספר על אדמו"רי גליציה (סיפורים אלו יצאו בספרים "שיח יצחק" ו"י"ג אורות").
הועדה העולמית לאירועי שנת העשור
וואצאפ
מישה גלני
מישה גלני (באנגלית: Misha Glenny; נולד ב-25 באפריל 1958) הוא עיתונאי בריטי.
ספריו שהיו לרבי-מכר עוסקים בתחומי התמחותו: דרום-מזרח אירופה וחבל הבלקן; פשע מאורגן ברחבי העולם; והמרחב הקיברנטי: פשעי מחשב , לוחמת רשת, טרור קיברנטי ואבטחת מידע.
ביוגרפיה.
גלני הוא בנו של מייקל גלני (1927–1990) , מומחה לרוסיה ומתרגם מרוסית לאנגלית. למד בבית ספר פרטי ובתיכון של "Magdalen College School" באוקספורד , באוניברסיטת בריסטול ובאוניברסיטת קארל בפראג.
במהלך לימודיו התמנה לכתב הגרדיאן במרכז אירופה, ובהמשך גם ככתב ה-BBC. את עיקר פרסומו קיבל בעת שדיווח על מלחמות יוגוסלביה בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, בעקבות סיקור זה זכה לפרס האקדמיה לרדיו ("פרס סוני"). שלושה מספריו עוסקים במרכז ובמזרח אירופה, ובמשך שלוש שנים הוא עמד בראש עמותה לשיקום סרביה, מקדוניה וקוסובו.
בשנת 2008 ראה אור ספרו "מקמאפיה" (McMafia) שבו טען כי הפשע המאורגן הבינלאומי אחראי ל-15% מהתמ"ג העולמי.
בשנת 2011 ראה אור ספרו "רשת אפלה: פשע, ריגול וטרור באינטרנט" (DarkMarket), העוסק ברשת האפלה. בשנה זו גם הופיע בסרט הדוקומנטרי "אופיום גולמי: כאב, עונג, רווחים" ().
גלני משמש בעשורים הראשונים של המאה ה-21 כיועץ לממשלת ארצות הברית ולמספר ממשלות באירופה בנושאי מדיניות חוץ.
הוא נשוי לעיתונאית הבריטית קירסטי לנג ואב לילדים. המשפחה מתגוררת בלונדון.
יאצק קז'ינובק
יאצק קז'ינובק (בפולנית: Jacek Kamil Krzynówek, נולד ב-15 במאי 1976 בקאמיינסק שבפולין) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת הקשר בקבוצות שונות בליגת העל הפולנית, בליגת הבונדסליגה ובנבחרת פולין, עמה השתתף במונדיאל 2002, מונדיאל 2006 ויורו 2008. קז'ינובק נבחר פעמיים ככדורגלן השנה בפולין, בשנים 2003 ו-2004.
קריירת מועדונים.
קז'ינובק גדל במועדון הנוער של שאנוביצה מפולין, ובשנת 1994 החל לשחק בליגת העל הפולנית בקבוצת RKS רדומסקו, ובהמשך בראקוב צ'נסטוחובה ובקבוצת GKS בלחטוב. בשנת 1999 עבר קז'ינובק לליגת הבונדסליגה השנייה, כאשר חתם בנירנברג. קז'ינובק הפך במהרה לשחקן הרכב קבוע בקבוצה, ובעונת 2000/01 רשם עליית ליגה עם נירנברג מהמקום הראשון בבונדסליגה השנייה. בעונת 2002/03 נשרו קז'ינובק ונירנברג בחזרה לבונדסליגה השנייה, כאשר קז'ינובק החמיץ משחקים רבים בגלל פציעה. קז'ינובק נשאר במועדון עונה אחת נוספת, 2003/04, בסיומה העפילה הקבוצה שוב אל הבונדסליגה, כאשר קז'ינובק הבקיע 12 שערים. בתום עונה זו, קז'ינובק עזב את המועדון לאחר חמש עונות, בהן צבר 142 הופעות ליגה והבקיע 28 שערים.