3. The Attachment Q-Set – בכלי זה נעשה שימוש במחקר להערכת היחסים של הילד עם אמהות ועם מחנכים ולסיווגם כיחסי התקשרות בטוחה או לא בטוחה. בהערכת איכות יחסי מחנכת וילד מתייחס למעורבות המחנכת כפי שנחווית על ידי הילד ולשיעורי הרגישות של המחנכת.
4. (Children’s feelings about their teachers (CFATT – סולם בעל שמונה עשרה פריטים המתייחסים לרגשות הילדים כלפי המחנכת בממדים של קרבה וקונפליקט. פיתוח הכלי מבוסס על תאוריית ההתקשרות ועל ה-attachment Q-set.
5. (The Caregiver Interaction Scale (CIS-מודד את רגישות המורה באינטראקציות עם ילדים בממדים של חום, קשב, מעורבות, נוקשות (המתייחס לאיומים ולהענשה), וניתוק (המתייחס לרמות נמוכות של אינטראקציה, עניין ופיקוח).
6. Sensitive Responsiveness – כלי תצפיתי המודד היענות רגשית של מחנכת ובוחן את יכולתה לזהות את איתותיו של הילד, לפרש אותם ולהגיב אליהם באופן המותאם לצרכיו.
7. (The Observational Record of the Caregiving Environment (ORCE – כלי שפותח כדי לצפות בתינוקות ופעוטות בכל מערכי הטיפול שאינם אימהיים, להערכת איכות האינטראקציה בין המטפל והילד האינדיבידואלי. מכיל את מאפייני המטפל: רגישות, תגובתיות, גירוי קוגניטיבי, התייחסות חיובית, ניתוק, אפקט שטוח, טיפוח של חקירה וחודרנות.
8. CLASS, Classroom Assessment Scoring System –שיטת תצפית המתמקדת באיכות האינטראקציה בין מחנכת לתלמידים בכיתה ומאפשרת את הערכת איכותו של אקלים כיתה החל מכיתות הגן. משמשת כבסיס לעבודה אישית עם מורים וגננות בתוכניות התערבות שמטרתן שיפור דרכי הוראה ואינטראקציה בין-אישית בכיתות. מתמקדת בשלושה תחומים המתארים בהרחבה אינטראקציות בין מחנכים ובין תלמידים: תמיכה רגשית, ארגון הכיתה ותמיכה בתהליכי למידה.
מדיניות הגיל הרך בישראל בהקשר למערכת היחסים בין המחנכת והילד.
הצורך ההולך וגדל במסגרות חינוכיות לגיל הרך בעולם המערבי מפנה את תשומת הלב הציבורית למדיניות ממשלתית הנוגעת לגיל הרך. בעקבות כך מתקיימים תהליכי חשיבה, פיתוח סטנדרטים ובנייה של מערכי רישוי ופיקוח, שיענו על צורכי אוכלוסיית הילדים וישמרו על רמת איכות גבוהה במסגרות לגיל הרך. קיומו של תהליך זה בישראל אינו רציף ונמצא בראשיתו.
בישראל קיימת מערכת מפוצלת לגיל הרך: האחריות הממשלתית מפוצלת בין משרד הכלכלה ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים, אשר מופקדים על מסגרות לגיל הרך עד גיל שלוש, ובין משרד החינוך המופקד על מסגרות החינוך מגיל שלוש ומעלה. מצב זה אינו מאפשר עקביות במתן השירותים והבטחת איכותו של הטיפול. בשנים האחרונות עלתה מעת לעת על סדר-היום הציבורי הצעה להעביר את המסגרות לגיל הרך לאחריות משרד החינוך, ואולם, בשל התנגדות משרד הכלכלה ומשרד האוצר לצעד זה הוא לא יצא אל הפועל.
תהליכי רישוי ופיקוח על מסגרות לגיל הרך נועדו לוודא כי שירותים אלו עומדים בדרישות איכות ומהימנות מינימליות, ולקדם שיפור מתמיד באיכות המסגרות. מחקרים מראים כי במדינות בהן קיימים הליכי רישוי ופיקוח מאורגנים יותר, יש מסגרות חינוכיות בעלות איכות טיפול גבוהה יותר. החוק הקיים בישראל מחייב במתן רישוי לכל מסגרת העומדת בתנאים, אך מסגרות רבות לגיל הרך פועלות ללא רישוי וללא פיקוח, ובאלה המפוקחות אין רכיב של פיקוח פדגוגי. הספרות המקצועית אשר עוסקת באיכות המסגרות החינוכיות בישראל, ובפרט באיכותו של הטיפול הרגשי בילדים המתחנכים בהן, מעלה את האפשרות שאין בהן די התייחסות לצרכים הרגשיים של הילדים ולמערכות היחסים שביניהם ובין המחנכים.
לאורך השנים היו מספר ניסיונות לשפר את איכות המסגרות לגיל הרך בישראל. הבולט שבהם היה כינונה של ועדת סטנדרטים בראשותה של פרופסור רוזנטל ב-2009, אשר הצביעה על צורך בשיפורם של מאפיינים תהליכיים, כמו איכותן של האינטראקציות החינוכיות-טיפוליות בין המחנכת והילד, וכן של מאפיינים מבניים במסגרות החינוכיות-טיפוליות, כמו מאפייני השכלה, הכשרה והדרכה של הצוותים, יחס מספרי בין מחנכות לילדים וגודל הקבוצות, להם יש השלכה ברורה על איכותו של הטיפול הרגשי ומערכת היחסים בין המחנכת והילד, ועל התפתחותו המיטבית. למרות זאת, חלק ניכר מהמסגרות החינוכיות עדיין פועלות לפי תקנים של הכשרה, כוח אדם וגודל קבוצות הנמוכים מהסטנדרטים המומלצים. לפי סקירתה של מושל (2015), בחינוך הקדם יסודי קודמו מספר רפורמות בעשור האחרון, אך מסתמן כי אינן נותנות עדיפות לאיכותם של השירותים. רפורמת הסייעת השנייה בגנים שיפרה את תקינת כוח האדם ואת היחס בין מחנכים לילדים, אולם גודל הקבוצה נותר ללא שינוי וכמו כן, עדיין אין הערכה ודאית לגבי השינויים האיכותיים שבעקבותיה. לאיכות מבנית ותהליכית נמוכה קיים משנה חשיבות לאור ממצאים מחקריים המדגישים את חשיבות איכות השירותים, ובפרט לשיפור התפתחותם והישגיהם של ילדים ממשפחות מוחלשות. לציין כי גם מבחינת מצב המחקר בגיל הרך קיים מחסור בליווי רפורמות רחבות היקף בתהליכי הערכה שבוחנים השפעה (ולא רק יישום או עמדות), וישנו מחסור במאגר של נתונים. המצב המתואר מעורר חשש בקרב אנשי המקצוע והמחקר באשר להשלכות השליליות האפשריות על התפתחותם של הילדים המתחנכים במסגרות החינוכיות בישראל.
המלצות יישומיות.
הספרות המקצועית והמחקרית מראה כי המיקוד בנושא היחסים בכיתה הוא חיוני לשיפור תפקודם והסתגלותם של הילדים במסגרות החינוכיות השונות. מערכת יחסים תומכת של המחנכת עם התלמידים חשובה הן להיבטים לימודיים והן להיבטים הקשורים ברווחתם הרגשית. על כן, מובאות להלן המלצות יישומיות המבוססות על ספרות זו :
1. מעבר למערכת מאוחדת באחריות ממשלתית לגיל הרך עשויה לשפר את רמת המקצועיות של הצוות המטפל, להתאים את הפדגוגיה ותוכנית הלימודים, כך שתתמקד בדרכי העבודה וההתקשרות של הצוות לילדים.
2. מסגרות תקניות נמצאו קשורות באיכות טיפול גבוהה יותר. יש להסדיר את הרישוי, הפיקוח וההדרכה בכלל המסגרות החינוכיות בגיל הרך. הפיקוח צריך להתייחס גם לאספקטים הרגשיים בטיפול בילד, כמו איכות האינטראקציה והתקשרות.
3. יש לפעול לשיפורם של האלמנטים המבניים במסגרות החינוכיות על מנת לתמוך בקיומו של אקלים רגשי חברתי חיובי ובהתפתחותם של יחסים חיוביים בין המחנכת והילד במסגרות החינוכיות. בתוך כך, יש לפעול להטבה במדדים כמו גודל הכיתה והיחס המספרי בין המחנכת והילדים בקבוצה.
4. מאפייניה האישיים של המחנכת ומיומנויותיה הבינאישיות משחקות תפקיד מרכזי בהשפעה על איכות מערכת היחסים עם הילד, ומכאן גם על תוצריו ההתפתחותיים של הילד. בעניין זה ראוי שמסגרות להכשרתם של מחנכים ידגישו במיוחד את חשיבותה של איכות האינטראקציות בין מורה לילד, וזאת תוך מתן דגש לחשיבותם של האספקטים הרגשיים חברתיים בתפקיד המחנכת ובעיקר בנוגע למיומנויות הקשורות בסיפוק מקלט בטוח ובסיפוק בסיס בטוח לחקירה, כן יטמיעו ידע התפתחותי וכן ידע המתייחס להבדלים כמו טמפרמנט ומגדר. ראוי להעריך גם באופן שיטתי תכונות רגשיות-חברתיות של מועמדים לתפקידי חינוך וטיפול – לדחות מועמדים לא מתאימים ולהכשיר רק בעלי פרופיל תכונות מתאים. לדוגמה כלי הערכה Sensitive Responsivenessהוצע ככלי לסינון ולקבלה של מועמדים לתפקיד חינוך עם פעוטות. כמו כן, היותה של המחנכת סוכנת שינוי ליחסים בכיתה מהוות הזדמנות למתן התערבות, הדרכה והתפתחות מקצועית הממוקדת ביחסים והכוללת תהליכים רפלקטיביים. אלה מחזקים את יכולת התמיכה, הרגישות והתגובתיות של המחנכת ביחסה אל הילד. מחקרים מראים שתוכניות התערבות שנעשות עם מחנכים נמצאו כיעילות בשיפור האינטראקציות והקשר הרגשי בין הילד והמחנכת.
5. יש להתמקד בבנייה של אקלים רגשי חיובי במסגרת החינוכית, אשר תומך ומקדם את התפתחותם של יחסים דיאדיים חיוביים בין מחנכת וילד, וכן לפעול למניעה של אקלים שלילי.
6. יש לפעול ליצירת שיח ושיתוף פעולה בין הבית והמסגרת החינוכית על מנת לתמוך בהתפתחותם של יחסים חיוביים בין המחנכת והילד ולהביא להתפתחות חיובית של הילד.
7. המחקר מראה כי אוכלוסיות מוחלשות נתרמות רבות מאיכות הטיפול והחינוך בגיל הרך בשיפור התפתחותם והישגיהם ויש לתת לכך חשיבות במדיניות ובפרקטיקה החינוכית.
8. מאחר שקשר רגשי משמעותי עם המחנכת מהווה גורם מגן ועשוי לקדם עמידות טובה (resilience ) נדרשת תשומת לב מיוחדת של המחנכת והמסגרת החינוכית, לילדים הנמצאים במצבי סיכון להתפתחותם של יחסים שאינם מיטביים עם המחנכת.
9. דרוש מחקר נוסף להבנת הדרך להמשגה ולמדידה של יחסי מחנכת וילד לאורך ההתפתחות. המחקר מראה כי במסגרות קבוצתיות גדולות יחסי התקשרות בטוחה של מחנכת עם ילד מעוצבים על סמך התייחסותה אל הקבוצה יותר מאשר אל הפרט, ולכן לצורך הערכת האינטראקציה בין המחנכת והילד מומלץ להמשיך ולפתח מדדים קבוצתיים, המתאימים להקשר הקבוצתי בו מתנהלת מערכת היחסים. בתוך כך, נמצא כי הערכת אקלים הכיתה והתהליכים האינטראקטיביים המתרחשים בתוכה, לרבות מרכיביה הרגשיים, ההתנהגותיים והלימודיים מסייעת בהבנה ובשיפור האינטראקציה הבינאישית בכיתה. עם זאת, מאחר שאינטראקציות דיאדיות שונות במהותן מאינטראקציות קבוצתיות יש לפתח גם כלי הערכה ברמת הילד האינדיבידואל.
ארנולד בוגומיל ארליך
איסור משכב אח ואחות
איסור משכב אחים
אברהם בן-שבת
הרב אברהם בן-שבת (1842, ה'תר"ב – 29 בדצמבר 1916, ד' בטבת ה'תרע"ז) היה סוחר, מתורגמן ומחבר ספרים יהודי-מרוקאי, מנהיג הקהילה היהודית באספי שבמרוקו, ובסוף ימיו איש ציבור בחיפה.
ביוגרפיה.
נולד באסואירה שבמרוקו לרב יעקב בן-שבת, שהיה מקובל ומחבר הספרים "רוח יעקב" ו"יגל יעקב", בן למשפחת רבנים מקומית.