מחקריו של יעקב בלידשטיין היו על פי רוב בעלי תוכן הלכתי, רובם עסקו בהלכה, חלק בהלכה חברתית-מוסרית. רוב מחקריו עסקו במחשבה המדינית של הרמב"ם; חלקם עסקו בתפילה, בניסיון לתרגם את התפילה למסגרת רעיונית. בלידשטיין היה חלק משינוי מגמה בנושאי ההתעניינות המחקרית ברמב"ם בכך שהוא כתב על "משנה תורה" לרמב"ם יותר מאשר על "מורה נבוכים" שלו. במחקר הקלאסי על הרמב"ם החוקרים חיפשו אצלו סתירות וניסו ליישב אותן, גישה אחרת הייתה אם לא היה מקור לטענותיו, אז חיפשו מקור. בלידשטיין לעומת זאת, טען שהשאלות החשובות במשנתו של הרמב"ם הן כיצד הוא משתמש במקור. בספריו השונים הוא ערך השוואה בין היהדות לאסלאם.
ספרים מחקריים.
עקרונות מדיניים במשנת הרמב"ם: עיונים במשנתו ההלכתית.
ספרו זה יצא בשנת 1983, הוא הידוע ביותר מבין ספריו, ועליו זכה בפרס ירושלים. הספר יצא במהדורה שנייה ב-2001. הספר עוסק במשנתו המדינית והפוליטית של הרמב"ם, כדוגמת הלכות מלכים והלכות סנהדרין. בלידשטיין טען שהרמב"ם לא לקח את כל פסיקותיו מהתלמוד. הוא בדק איך הרמב"ם ערך והשפיע, ובדק את הלגיטימיות שהרמב"ם ייחס למעשה הפוליטי מנקודת ראותה של היהדות ההלכתית, נושא שהיה משמעותי מאוד בהגותו של בלידשטיין. בלידשטיין אף ניסה להבין מתוך פסיקותיו של הרמב"ם את יחסו לסוגיות מדיניות, כגון את יחסו לדמוקרטיה. למשל בסוגיות של המלך מול הסנהדרין, הסנהדרין מייצגת את עולם החוכמה ההלכתי והמלך מייצג את העולם החילוני. אפשר להסתכל על מלכות כעניין אנטי-דמוקרטי או כעניין של סמכות חילונית מול סמכות הלכתית. בלידשטיין בדק כיצד ראה הרמב"ם את גבולות השלטון, האם יש גבולות כאלה או לא.
התפילה במשנתו ההלכתית של הרמב"ם.
עניינו של ספר זה משנת 1994 הוא הלכות תפילה אצל הרמב"ם. הספר מתחלק לכמה חלקים: 1. התהוות התפילה; 2. על מהות וצורה; 3. תפילת הציבור בבית הכנסת. אחד הנושאים בהם הוא עוסק הוא הדיאלקטיקה שבין התפילה כפעולה ציבורית-חברתית לבין התפילה כפעולה אינדיבידואלית-רוחנית. בלידשטיין הראה שבמקרים רבים הרמב"ם מנסה לאחוז את השור בשתי קרניו: מצד אחד, התפילה היא יסוד רוחני-אישי; מצד שני, התפילה עברה אצלו תהליך של מיסוד. אצל הרמב"ם ישנה מצווה להתפלל, אך אין לכך מסגרת מחייבת. בעוד שבמרוצת הזמן חשב הרמב"ם שהתפילה תישאר בגדר אליטה רוחנית, אבל העם לא יעסוק בכך ולכן יצרו את בית הכנסת. החשיבות של הכוונה מצד אחד היטתה את הכף לפעולה רוחנית-אינדיבידואליסטית. מצד שני, בבית הכנסת כיוון התפילה לא היה חלק מהתפילה המקורית שלו, אבל מבחינת הרמב"ם בזה הוא מאפיין את הלכות התפילה שלו.
בלידשטיין טען שהרמב"ם הוא במובן מסוים לא רומנטיקאי, אלא קלסיקאי; ההלכה מאוד חשובה לו, ההלכה אינה סרח עודף אלא דבר חשוב שמצדיק עצמו. הרמב"ם אינו אוהב את הפיוט ואת ההתרפקות הדתית ובזה הוא מאוד קלאסי. בלידשטיין הרבה לעסוק בספר בהלכות של כוונה ובבעיות של נוסח.
סמכות ומרי בהלכת הרמב"ם: פירוש נרחב להלכות ממרים א-ד.
ספרו זה של בלידשטיין ראה אור בשנת 2002. זהו במובן מסוים המשך הנושא הפוליטי מהספר "עקרונות מדיניים במשנת הרמב"ם", אבל עוסק יותר בסמכות ומרי פנים-הלכתי ובודק מה נותנת הסמכות מבחינת הרמב"ם ועוסק בדמויות אנטי-סמכותיות כמו הקראים וזקן ממרה המקראי.
"ובהם נהגה": עיונים בהלכות תלמוד תורה לרמב"ם.
ספרו האחרון שיצא לאור בשנת תשע"ז.
מאמרים נבחרים.
מסורת וסמכות מוסדית לרעיון תורה שבעל-פה במשנת הרמב"ם.
בלידשטיין טען במאמרו שעבור הרמב"ם התורה שבעל פה היא סמכות מוסדית. נקודת המוצא של הרמב"ם אינה שאנשי התורה שבעל-פה היו חכמים מאוד, אלא מפני שהסנהדרין היא מוסד, והמוסדות הם שמקדמים את הדברים, ולכן התורה שבעל-פה היא מוסד כזה. בלידשטיין שם דגש על הביטוי "הלכה כסמכות מוסדית", וניסה להראות שלפי הרמב"ם ההלכה אינה רוח הקודש או נבואה אלא מוסד.
מעמדן האישי של נשים שבויות ומשומדות בהלכה של ימי הביניים.
במאמרו זה עסק בלידשטיין בעובדה שהיו נשים יהודיות שנשבו, נאנסו או קיימו יחסי אישות עם שוביהן, וחזרו במשך הזמן לחברה היהודית. הוא ניסה לבדוק מה יחסו של הדין ההלכתי לגבי נשים אלה שחזרו כמשומדות.
ספרים לקהל הרחב.
Honor Thy Father and Mother: Filial Responsibility in Jewish Law and Ethics.
זהו ספרו הראשון של בלידשטיין שראה אור לראשונה בשנת 1976, מהדורה שנייה שלו באנגלית הודפסה ב-2005. הספר בא לתת מענה לשאלות ששואלים ילדים לגבי היחס הראוי להוריהם. הספר עוסק למשל בפרנסת ההורה, האחריות של הילד להוריו ועוד. בלידשטיין ליקט חומר הלכתי בעברית העוסק בכך, תרגמו לאנגלית ופירש אותו. הוא עוסק בצד ההלכתי, אך גם בצד המוסרי.
In the Rabbis' Garden: Adam and Eve in the Midrash.
זהו ספרו הפופולרי של בלידשטיין משנת 1997, הוא עוסק בחטא ובעונש של אדם וחוה. בלידשטיין לקח כעשרים מדרשים, פירש אותם ודן באדם וחוה כדמויות אנושיות בעיקר המתמודדות עם סמכות והנחש המסמל את העונש והחטא. בלידשטיין עשה בספר ניסיון לתרגם את המדרשים לשפה פשוטה.
עצב נבו: מיתת משה במדרש.
זהו ספרו האחרון של בלידשטיין שראה אור בשנת תשס"ח והוא ספר המיועד לקהל הרחב. זהו ניסיון להתייחס למדרשים השואלים למה משה מת, למה לא נכנס לארץ, אותם המדרשים שאינם מתעניינים בתשובה שבתורה שהכה את האבן ולכן מת. הספר עושה ניסיון להיכנס לאישיות של משה לא כמנהיג אלא גם כאדם שמתווכח עם האלוהים, חווייתו של אדם שהולך לקראת המוות וניסיון לבדוק למה הגיע לו להיענש בכך שלא נכנס לארץ.
ספרים שכתב.
edited by Jacob J. Schacter.Northvale, N.J.; Jerusalem: J. Aronson, 1997
מנעול צילינדר
מנעול צילינדר הוא אחד המנעולים הנפוצים. מנעול זה בנוי על עיקרון של צילינדר (גליל) שבאמצעות סיבובו המנעול נפתח.
הצילינדר מוחזק באמצעות מנגנון הנעילה. ללא המפתח המזיז את הפינים, הצילינדר לא יסתובב.
קיימים סוגים רבים של מנעולי צילינדר כגון מנעולי תלייה, מנעולי דלתות, רב-בריח. סוג המנעול ובטיחותו קשורים למנגנון שמפעיל את הצילינדר.
מנגנון הפינים, שנפוץ מאוד במנעולי צילינדר, הוא אחד המנגנונים העתיקים בעולם. המנגנון העתיק ביותר נמצא במצרים והוא נוצר לפני כארבעת אלפים שנה. עקרון המנגנון הוא שהמפתח בעל זיזים ובליטות שמאפשרים לזיז את הפינים ובכך מאפשר את הפתיחה. ניתן לסדר את הפינים בקו ישר או במעגל – וכתוצאה מכך גם משתנה צורת המפתח הפותח את המנעול.
למפתח קיימים מספר רמות אבטחה בעלי טכנולוגיות שונות שהתפתחו במהלך השנים:
בנוסף לכל צילינדר יש יכולת לייצר עבורו מפתח מספר דרכי פתיחה ושליטה על אותו הדלת
ניתן לדמיין בניין משרדים שבכל דלת קיים מנעול ייחודי עבורה ומנהל כל קומה יכול לפתוח את כל דלתות הקומה שהוגדר עבורה באמצעות מפתח מאסטר, ובאמצעות גראנד מאסטר ניתן לפתוח את כל הדלתות של כל הבניין . (ניתן לראות איור בצד שמאל)
את הפטנט על הצלינדר כמו שאנחנו מכירים אותו רשם בשנת 1865 לינוס ייל ג'וניור , – מנעול צילינדר עם מפתח בקומבינציות פינים ובשנת 1868 נרשמו מנעולי Yale כפטנט.
מנגנון הקומבינציה בנוי על סיבוב דיסקיות שעליהן בדרך כלל חרוטים מספרים או אותיות. רק בחירה בקוד הנכון מאפשרת את שחרור הפינים הנועלים.
מנגנון מחורץ בנוי על בליטות שמונעות מהמפתח להסתובב אלא אם כן יש לו את השקעים הנכונים שיאפשרו את הפתיחה.
בהרבה ממנעולי התלייה, בצד פתח כניסת המפתח, יש נקב דק שתפקידו לשימון המנעול ולניקוז מים וגם לכלוך. דבר הנחוץ לעיתים, כשמתקלקל המנגנון.
נרמול
Conjunctive Normal Form או הצורה הנורמלית הקוניוקטיבית הוא ביטוי המורכב מאוסף "פסוקיות" המחוברות ביניהן על ידי קוניונקציה, כלומר, פעולות וגם. כל פסוקית היא אוסף של ליטרלים (משתנים ושלילות משתנים) המחוברים ביניהם על ידי פעולות או (דיסיונקציה).
דוגמה:
נוסחת CNF במשתנים formula_1 בעלת צורה כגון
formula_2
העברת נוסחה לצורת CNF.
כל נוסחה בתחשיב הפסוקים ניתנת להצגה כנוסחת CNF כך:
ספיקות נוסחה בצורת CNF.
בהינתן נוסחה בצורת CNF המורכבת מהפסוקיות formula_3, ניתן לשאול האם קיימת השמת ערכי אמת המספקת אותה. מתברר שבעיה זו (המכונה בעיית הספיקות בתחשיב הפסוקים) היא NP-שלמה, ולכן נראה שלא ניתן לענות עליה באופן אוטומטי בזמן סביר (פולינומי ביחס לגודל הקלט במקום אלגוריתם מעריכי שיש כיום לפתרון בעיות כאלה).
Disjunctive Normal Form או הצורה הנורמלית הדיסיונקטיבית - הוא ביטוי המורכב מאוסף פרדיקטים לוגיים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "או" כאשר כל פרדיקט הוא אוסף של ביטויים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "וגם". השימושית מתבטאת בכך שניתן להביא כל ביטוי לוגי לצורת DNF.
ניסוח מילולי.
ביטוי מצורת DNF מורכב מאוסף "פסוקיות" המחוברות ביניהן על ידי פעולות "או", כאשר כל פסוקית היא אוסף של ליטרלים (משתנים ושלילות משתנים) המחוברים ביניהם על ידי פעולות "וגם".
העברת נוסחה לצורת DNF.
כל נוסחה בתחשיב הפסוקים ניתנת להצגה כנוסחת DNF כך:
דוגמאות.
הנוסחאות הבאות במשתנים formula_1 הן בצורת DNF:
ה-TEDAX (בספרדית: Técnicos Especialistas en Desactivación de Artefactos Explosivos - טכנאים מומחים בנטרול מטעני חבלה) הן יחידות במשמר האזרחי ובצבא של ספרד, אשר מתמחות בטיפול בחומרי נפץ. מטרתן העיקרית היא להציל חיים ולמנוע הרס.
ה-TEDAX של כוחות הביטחון של ספרד הפכו לחיוניים בלוחמה נגד הטרור. עומדת לרשותם טכנולוגיה משוכללת, כגון רובוטים מותאמים לנטרול פצצות.