בסוף 2008 ותחילת 2009 יצא צה"ל למבצע עופרת יצוקה, בו ערכו כוחות צה"ל מתקפה אווירית ויבשתית רחבת היקף כנגד ארגוני הטרור בעזה בראשות החמאס. במהלך המבצע הופקד פיקוד הדרום על ניהול זירת המערכה ברצועת עזה הן באוויר והן ביבשה ובים. המטה הכללי ואשכנזי בראשו היה אמון על העיסוק בתקשורת, העבודה אל מול הדרג המדיני, המוכנות להתלקחות זירה נוספת ופיקוד על מבצעים מיוחדים בהקשר לזירה הרחבה של המבצע. אשכנזי אף סייר בשדה הקרב, כדי להתרשם מן הלחימה באופן בלתי אמצעי ולחזק את ידי הלוחמים. במהלך המבצע נהרגו 10 חיילים ו-3 אזרחים, לעומת כ-1,160 פלסטינים, ביניהם למעלה מ-700 מחבלים, ובציבור נוצר הרושם שצה"ל הפיק את מרבית הלקחים ממלחמת לבנון השנייה - הן בנושא הפעילות ההתקפית והן בנושא התגוננות העורף.
לאחר כניסת הרב, תא"ל אביחי רונצקי לתפקידו כרבצ"ר, החלו חיכוכים בין אנשי הרבנות הצבאית לאנשי חיל החינוך והנוער ובראשם קצין חינוך ראשי, תא"ל אלי שרמייסטר, בהקשר לתכני החינוך והזהות היהודית המוקנים לחיילים. במהלך "מבצע עופרת יצוקה" ליוו אנשי הרבנות הצבאית, בהוראת הרבצ"ר, תא"ל רונצקי, את הכוחות הלוחמים, העבירו להם הרצאות ושיעורים וכן חילקו דפי מסרים. הדבר יצר חיכוך עם אנשי חיל החינוך והנוער וכן לביקורת תקשורתית נרחבת. אשכנזי קיים פגישה עם שרמייסטר ורונצקי כדי להסדיר את חלוקת התפקידים בין שני הגופים האחראים בצה"ל על הקניית תכנים ערכיים וחינוכיים לחיילים וללוחמים.
פרשת הרפז.
באפריל 2010 הודיע שר הביטחון אהוד ברק כי אשכנזי לא ימשיך בתפקידו שנה חמישית, ויסיים את כהונתו בפברואר 2011. באותה תקופה שררה אווירה עכורה בין השניים. ב-6 באוגוסט 2010 נחשף בתקשורת "מסמך הרפז" שלימים נודע כי זויף בידי בועז הרפז. כנגד אשכנזי נטען שהוא ניסה להשפיע באופן לא ראוי על בחירת הרמטכ"ל הבא, בין השאר על ידי יצירת ספין תקשורתי, והדלפת המסמך מתוך לשכתו. המשטרה ומבקר המדינה החלו לחקור את הפרשה. תחילה הכחיש אשכנזי את קשריו עם הרפז. ב-14 בפברואר 2011 הסתיימה כהונת אשכנזי.
במאי 2012 ביקש מבקר המדינה מהיועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, לפתוח בחקירה פלילית כנגד אשכנזי וראש לשכתו ארז וינר. בהסתמך על ממצאי המבקר גם הפצ"ר דני עפרוני המליץ כן. ב-1 באוגוסט 2013 החליט היועץ המשפטי לממשלה לפתוח בחקירה פלילית נגד אשכנזי, וביוני 2014 נחקרו באזהרה הוא ואשתו. בינואר 2016 החליט היועץ המשפטי לממשלה לסגור את התיקים נגד אשכנזי, ונגד רעייתו, רונית, עם זאת ציין כי אשכנזי ואנשי לשכתו עסקו באיסוף מידע מכפיש על שר הביטחון ואנשיו. ב-8 במאי 2020 חשפה העיתונאית איילה חסון בחדשות 13, תוך הפרת צו איסור פרסום, תמליל שיחה בנוגע לפרשת הרפז בין הפצ"ר אביחי מנדלבליט לרמטכ"ל גבי אשכנזי.
המעבר לחיים האזרחיים.
בפברואר 2012 מונה ליושב ראש הוועד המנהל של קרן רש"י, תפקיד אותו הוא ממלא בהתנדבות. באפריל 2017 הצטרף לתנועת "פנימה" בראשותו של שר החינוך לשעבר, שי פירון.
יו"ר שמן.
בנובמבר 2011 מונה אשכנזי ליו"ר חברת "שמן משאבי נפט וגז". בתשקיף שפרסמה החברה נמסר כי תפקידו יכלול "ייעוץ בתחומים אסטרטגיים, תכנון אסטרטגי של פעילות החברה, זיהוי הזדמנויות עסקיות בתחום חיפושי הנפט והגז וייצוג החברה מול רשויות ממשלתיות ומול משקיעיה". החברה מסרה כי "משרד הביטחון הערים בעבר קשיים על ביצוע הקידוח" ואשכנזי היה מעורב בדיונים עם משרד הביטחון לקבלת האישורים. באוגוסט 2012 הצהיר בריאיון עיתונאי כי הוא מתנגד למדיניות הממשלה בנוגע להפקת הגז. באוקטובר 2013 בעקבות כישלון הקידוח של החברה למציאת נפט, התפטר מתפקידו זה.
נראה שהחברה הייתה משוכנעת שאשכנזי ישיג את האישור הנדרש. מהודעותיה לבורסה עולה שכבר בפברואר 2012 היא חתמה חוזה עם חברה אמריקאית לצורך ביצוע הקידוח, חמישה חודשים לפני שהגיע האישור המיוחל ממשרד הביטחון. בשנתיים בהן כיהן כיו"ר החברה (ב-75% משרה) הייתה עלות שכרו של אשכנזי 3 מיליון ש"ח. נגד אשכנזי ומנכ"ל החברה, יוסי לוי, הוגשה תובענה ייצוגית בסך 165 מיליון ש"ח, בטענה שהטעו את משקיעי החברה. בפשרה שהושגה נקבע פיצוי בסך 4.5 מיליון ש"ח, שאותו תשלם חברת הביטוח של "שמן".
בעקבות המשבר עם טורקיה.
במאי 2012 הוגש בטורקיה כתב אישום, ובו תביעה לגזור תשעה מאסרי עולם, נגד אשכנזי ועוד שלושה קצינים בכירים ישראלים, עקב מעורבותם, בשנת 2010, בהשתלטות על ספינת "המרמרה" במשט לעזה.
עם הסכמי הפיוס עם טורקיה בשנת 2016, בוטלו כל כתבי אישום אלו.
בפוליטיקה.
ב-21 בפברואר 2019, ערב סגירת רשימות המועמדים לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הודיע אשכנזי על הצטרפותו לחיים הפוליטיים, היה מהגורמים ליצירת רשימת כחול לבן והוצב במקום הרביעי ברשימה מטעם סיעת חוסן לישראל, ממנו נכנס לראשונה לכנסת העשרים ואחת. הוא נחשב למנהיג הרביעי ברשימה המאוחדת לצד בני גנץ, יו"ר חוסן לישראל, יאיר לפיד, יו"ר יש עתיד ומשה יעלון יו"ר תל"ם.
הוא התמודד במשך הבחירות לכנסת ה-22 באותו המקום ולאחר כינון הכנסת קיבל את תפקיד יו"ר ועדת חוץ וביטחון הזמנית בשל הסכמה בין הליכוד לכחול לבן עליו.
שר החוץ.
ב-17 במאי 2020 הושבע לתפקיד שר החוץ במסגרת הממשלה ה-35. בטקס חילופי השרים הביע תמיכתו בעסקת המאה.
ב-18 ביוני 2020 אישר הפרלמנט האירופי את הסכם "שמיים פתוחים" בין ישראל לאיחוד האירופי. זהו אישור קבוע שימנע פרישה עתידית של חברות האיחוד מההסכם באופן עצמאי. למחרת, אשכנזי החליט למנות את אלון אושפיז למנכ"ל משרדו.
ב-7 באוקטובר 2020 נפגש עם שר החוץ של איחוד האמירויות הערביות עבדאללה בן זאיד ושר החוץ של גרמניה הייקו מאס לאחר שהשלושה ביקרו באנדרטה לזכר השואה בברלין. כמו כן, נפגש עם שר החוץ של איחוד האמירויות ודן עמו בהתקדמות המגעים בין הצדדים על הנספחים השונים של הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל, בתחומי הכלכלה, התיירות והביטחון.
באותו החודש נפגש אשכנזי עם שר ההגנה היווני ושוחח עמו על המתח במזרח הים התיכון, האיום האיראני והוצאת ארגון הטרור חזבאללה מחוץ לחוק ובסופו של אותו החודש גם נפגש עם מקבילו השווייצרי, איניאציו קאסיס.
בעקבות חילופי הממשל בארצות הברית, הוקם במשרד החוץ צוות מיוחד בראשותו שיתמקד בגיבוש אסטרטגיה כיצד ישראל תהיה מוערבת במשא ומתן עתידי בין ארצות הברית והמעצמות לבין איראן, וכיצד תוכל להשפיע על עמדת ממשלו של הנשיא הנכנס, ג'ו ביידן בנושא ועל תוכני ההסכם.
ב-3 בדצמבר נפגש עם שר החוץ הירדני. דבר קיומה של הפגישה התפרסם מזה כמה שנים (פגישות רבות שנערכו בשנים האחרונות פורסמו רק על ידי מידע ממקורות זרים שבמרבית המקרים גם לא קיבלו התייחסות מגורמים ישראלים או ירדנים). בהמשך נודע שישראל וירדן קידמו פרויקטים משותפים.
בעקבות הסכמי אברהם, קיים את טקס ההוקרה הראשון אי פעם לדיפלומטים הישראלים ששירתו בחשאי במפרץ הפרסי.
ב-30 בדצמבר 2020 הודיע לחברי מפלגתו, על פסק זמן מהפוליטיקה, ושלא יתמודד בבחירות לכנסת ה-24, אך המשיך לתמוך במפלגה.
במהלך מבצע שומר החומות, מאז פרוץ הלחימה פעל דיפלומטית ושוחח עם לפחות 35 שרי חוץ. לאחר המבצע ובעקבות יוזמה מצרית להפסקת אש ארוכת טווח, טס אשכנזי למצרים לפגישה עם מקבילו. זה המפגש הראשון בין שרי חוץ מהמדינות שמתקיים במצרים באופן גלוי מאז 2008.
הנצחתו.
ב-2010 העניקו עיריות אור יהודה ומגדל העמק "אזרחות כבוד" לאשכנזי. באור יהודה אף קראו לכיכר תנועה על שמו, זאת על אף התנגדותו ורצונו להחליף את שמה של הכיכר ל"כיכר צה"ל". בשנת 2012 נקרא בעיר גם רחוב על שמו ואשכנזי הגיע לטקס חנוכת השם. בדצמבר 2015 הוחלט להחליף את שם הרחוב ליצחק רבין.
חיים אישיים.
הוא נשוי לרונית (לבית קרני), שמשפחתה היא מוותיקות כפר סבא, אשת נדל"ן. להם שני ילדים. מתגוררים בכפר סבא.
צצניה
קופיף מערבי
קופיף מערבי (שם מדעי: "Cephalopachus bancanus"; ידוע גם כקופיף הורספילד) הוא מין יחיד בסוגו של טרסיוס. כשאר בני המשפחה, הוא בעל עיניים גדולות, המסייעות לו לתפוס את טרפו בחושך.
מאפיינים.
בני המין הם שוכני עצים ליליים, וניתן למוצאם בברוניי, אינדונזיה ומלזיה. המין אוכל בעיקר חרקים - חיפושיות, צרצרים, תיקנים, עשים, גמלי שלמה, נמלים, מקלונים וציקדות. הוא ניזון גם מבעלי חוליות קטנים - ציפורים, עטלפים, צפרדעים ונחשים, לעיתים אפילו ארסיים. הוא מסוגל לאכול עד ל-10% ממשקל השומן בגופו ביום.
הם בעלי חוש שמיעה וריח מצוינים. משקלם נע בין 85–165 גרם, ואורכם 8–16 ס"מ. האיבר הכבד ביותר בגופם הוא העין, שקוטרה מגיע ל-1.6 ס"מ. זנבותיהם ארוכים ביותר, ואורכם נע בין 13.5-17.5 ס"מ, והם קירחים למעט ציצת שער בקצה. שערם משיי וקטיפתי, וצבעו נע בין חום אפרפר לחום כהה. אוזניהם הרגישות הן דמויות-עטלף וקירחות כמעט לחלוטין. מבנה הרגליים האחוריות שלהם מאפשר להם קפיצות מרשימות - עד 2 מטר למרחק ועד מטר וחצי לגובה.
הקופיף המערבי הוא מונוגמי. תהליך החיזור מתחיל בקריאה גבוהת-צליל שמשמיעה הנקבה בעת שהיא מוכנה להזדווג. לאחר שמגיע זכר מתאים, מתחיל מחול חיזור הכולל מרדף זה אחר זה והשמעת קולות רכים. ההזדווגות מתבצעת בדממה מוחלטת.