הסימנים המרכזיים לקיומו של כור גרעיני טבעי קדום הם ריכוז נמוך של אורניום-235, והימצאות כמות גדולה של עפרות נדירות שמהוות את תוצרי הביקוע המואץ שהתרחש בכור. ייתכן שבכור כזה ייווצר גם פלוטוניום-239 בתהליך של לכידת נייטרון על ידי אורניום-238. איזוטופ זה של פלוטוניום דועך לאורניום-235, ולכן אזורים שבהם נוצר פלוטוניום יתאפיינו דווקא בריכוז גבוה של אורניום-235. עד היום, טרם נמצאו סימנים ברורים להיווצרות פלוטוניום באוקלו או במקומות אחרים, ויסוד כימי זה עדיין נחשב מלאכותי.
גילוי.
הראשון ששיער כי כורים גרעיניים טבעיים התקיימו על פני כדור הארץ בעבר הרחוק היה פאול קורודה, שהעלה את הרעיון בשנת 1956. בשנת 1972, במהלך בדיקות שגרתיות בעזרת ספקטרומטר מסות שנערכו בצרפת, נבדקו גם דוגמאות אורניום מהמכרה באוקלו שבגבון. באחת הדוגמאות, הריכוז של אורניום-235 היה נמוך במעט מהריכוז הרגיל שלו כיום; 0.717% של אורניום-235 בדוגמה מאוקלו לעומת 0.720% במקומות אחרים.
ריכוז נמוך של האיזוטופ הבקיע מופיע בשארית אורניום ממתקני העשרת אורניום, שמשמשים גם לפיתוח נשק גרעיני, ולכן נפתחה חקירה בנושא. במהלכה התברר שדוגמאות נוספות מאותו מכרה מכילות אף הן ריכוז נמוך של אורניום-235, והריכוז הנמוך ביותר שהתגלה היה 0.440% בלבד. כור גרעיני טבעי קדום הוא ההסבר היחיד, המקובל כיום, למחסור באורניום-235 בדוגמאות האורניום מאוקלו. סביר להניח שהתנאים שמאפשרים את פעולתו של כור גרעיני טבעי אינם ייחודיים לאוקלו, וכורים נוספים, שעדיין לא התגלו, פעלו במקומות נוספים בעולם בתקופות קדומות.
הכור באוקלו.
במכרה האורניום באוקלו שבגבון נמצאו 16 אתרים שבהם קיימים סימנים להתרחשותה של תגובת שרשרת גרעינית. אתר נוסף נמצא במרחק של 20 קילומטר מהמכרה הראשי. האורניום באוקלו מופיע בעיקר כתחמוצת המוכרת בשם אורניטיט (UO2). בכל אחד מהאתרים, יצר מינרל זה שכבה גאולוגית שעוביה 5 עד 8 מטרים בתוך סלעי אבן גיר או בתוך קונגלומרט. הוא נישא לאתרים ספציפיים אלו בתוך מים עתירי חמצן, שבהם הוא נמס היטב, ומשערים שהוא שקע בסמוך לאזורי יצירת נפט העניים בחמצן. פעילות הכורים הגרעיניים באוקלו מתוארכת לתחום הזמן בין 2 ל-1.5 מיליארד שנה טרם זמננו. את משך הפעולה של כל אחד מהכורים קשה למדוד בדיוק, אך ניתן לשער שהוא עומד על עשרות אלפי שנים לפחות, ולא מן הנמנע שהם פעלו במשך מאות אלפי שנים ואף למעלה מכך.
מלבד הריכוז הנמוך של אורניום-235, התגלו סימנים נוספים שמצביעים על פעילותם של כורים גרעיניים קדומים באוקלו. ריכוזיהם של איזוטופים מסוימים משתנים כתוצאה מתהליך הביקוע הגרעיני. כך למשל, ניתן לצפות בכור גרעיני לכמות נמוכה של נאודימיום-142 ולכמות גבוהה של נאודימיום-143, ובאוקלו אכן נמצאו ריכוזים מתאימים. באופן דומה, ניתן לצפות שבכור גרעיני יהיה ריכוז גבוה של האיזוטופ רותניום-99, וריכוז גבוה שלו אכן התגלה באוקלו.
המים שימשו כמאט נייטרונים וקיומם היה הכרחי לצורך קיום תגובת השרשרת. בעת פעולת הכור השתחרר חום רב, ולאחר מספר דקות עד שעות החלו המים לרתוח ולהפוך לקיטור. אז, פסק הכור לפעול משום שלא היו די מים נוזליים על מנת להאט את הנייטרונים, וההסתברות של נייטרונים מהירים לשמור על תגובת שרשרת יציבה היא נמוכה. צורת פעולה זו התאפיינה ב"הדלקה" של הכור לפרק זמן מסוים ו"כיבויו" לפרק זמן אחר, שבמהלכו המים התעבו מחדש והחלו שוב להאט נייטרונים. בעזרת מדידת ריכוזי האיזוטופים השונים של קסנון, שמהווים גם הם תוצרים של תהליך הביקוע הגרעיני, ניתן לשחזר את מחזור הפעולה של הכורים. מדידות אלו הראו שזמן הפעולה הרצוף של הכורים בטרם התאדו המים היה חצי שעה, אחר כך הכור נכבה למשך שעתיים וחצי שבמהלכן הסלעים התקררו ואדי המים החלו להתעבות, וחוזר חלילה.
בחינה מדוקדקת של ריכוזי האיזוטופים השונים מאפשרת גם את בדיקת ההשתנות של קבוע המבנה העדין לאורך זמן. קבוע זה משפיע על קצב התרחשותם של תהליכים שונים, ובהם גם תהליכים גרעיניים, והשוואת קצב ההתרחשות של תהליכים מסוימים בעת פעולת הכורים באוקלו לקצבם כיום מאפשרת את מדידת השינוי בקבוע. כך למשל, קבוע המבנה העדין משפיע על ההסתברות ללכידת נייטרון על ידי סמריום-149, שגורמת לו להפוך לסמריום-150. השוואת הריכוזים של שני האיזוטופים באוקלו לא הצביעה על שינוי בגודלו של הקבוע מאז שפסקו הכורים לפעול, לפני כמיליארד וחצי שנים.
גולם א
גולם ב
שמעון פובזנר
שמעון פּוֹבְזְנֶר (26 באפריל 1919 – 24 בינואר 1999) היה אדריכל ישראלי, זוכה פרס רוקח (1957).
ביוגרפיה.
פובזנר נולד ב-26 באפריל 1919 בפולטבה, בשנת 1923 עבר עם הוריו לברלין בירת גרמניה וב-1930, כשהיה בן 11, עלה לארץ ישראל. התגורר בתל אביב ולמד בה. בצעירותו, בשנת 1932, שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע העברי הראשון (בבימויו של חיים הלחמי), "עודד הנודד".
בשנים 1937–1940 למד אדריכלות באקול ספסיאל ד'ארשיטקטור בפריז (1937–1940), ועם שובו לארץ למד ציור באולפן של פרנקל-פרנל (1940–1941).
את דרכו המקצועית החל במשרד האדריכלים בבעלות אריה שרון ובנימין אידלסון (1944–1954, שם שימש כאדריכל בכיר. בעקבות זכייתו המשותפת עם עמיתו לעבודה אברהם יסקי על תכנון כיכר מלכי ישראל (כיום "כיכר רבין") בתל אביב וכיכר העצמאות בנתניה, פרשו השניים בשנת 1954 והקימו משרד עצמאי שפעל עד לשנת 1956, אך הותיר את חותמו באופן בולט במרחב הישראלי ובמהלכה זכו השניים בפרס רוקח לאדריכלות לשנת 1957.
בשנת 1956 פתח משרד עצמאי, שבמסגרתו פעל עד 1976. באמצע שנות ה-70 הצטרף אליו בנו גדעון. פובזנר זכה בתחרות אדריכלים לתכנון בית החייל בתל אביב. בתחרות אחרת זכה לתכנון תיכון ליד"ה בירושלים, פרויקט שנחשב היה לאבן דרך בהתפתחות אדריכלות בתי ספר בישראל. עם האדריכל דוד רזניק תכנן את מכון ון ליר בירושלים.
פובזנר נפטר בתל אביב בגיל 79. מאז פטירתו ממשיך את פעילות משרד האדריכלים בנו, גדעון, המתמקד בתכנון מבני חינוך בכל רחבי הארץ.
בשנים 2015–2017 הופקד ארכיונו של פובזנר בארכיון אדריכלות ישראל, וב-2018 יצא לאור בהוצאת דביר הספר "שמעון פובזנר, אדריכל" מאת צבי אלחייני ומיכאל יעקובסון המסכם את פועלו.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:בוגרי גימנסיה גאולה]]
[[קטגוריה:אדריכלים ישראלים]]
[[קטגוריה:זוכי פרס רוקח]]
[[קטגוריה:התיכון ליד האוניברסיטה]]
[[קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1919]]
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1999]]
ה'תרל&quot;ז
ה'תרל&quot;ו
ה'תרל&quot;ה
ה'תרל&quot;ד
ה'תרל&quot;ג
ה'תרל&quot;ב
ה'תרל&quot;א
אמולציה
אֵמוּלַצְיָה (מאנגלית: emulation, כלומר דימוי; בעברית: חיקוי) היא היכולת של התקן חומרה או תוכנה לדמות תוכנה אחרת, על מצע חומרתי מסוים.
דוגמה אפשרית אחת לאמולציה היא כאשר תוכנת מדפסת מסוג אחד יכולה לדמות את פעילותה של תוכנת מדפסת מסוג אחר ובכך להפעיל את אותה מדפסת גם ללא תוכנת-המקור שלה.
דוגמה אפשרית נוספת לאמולציה היא תוכנה המדמה סביבת פלייסטיישן בסביבת מחשב, ומאפשרת להפעיל משחקי פלייסטיישן במחשב. האמולטור (בעברית: חַקַּאי) משתמש בחומרת המחשב ליצור סביבת תוכנה הדומה לזו של פלייסטיישן ובכך מטה את תוכנת המשחק לזהות את המחשב כפלייסטיישן ובכך לפעול עליו.
לא תמיד ניתן להריץ אמולציות, ובשביל להריצן באופן תקין צריך שהחומרה תהיה מתאימה מספיק. בהינתן והחומרה מתאימה מספיק, האתגר הנותר הוא לפתח תוכנת אמולציה יציבה שתגרום לדימוי יציב ותקין של הסביבה אותה רוצים לדמות.
סוגי אמולציות עיקריים.
אמולציה משמשת בחיי היום-יום בעיקר להרצת משחקי וידאו המיועדים לקונסולות משחקים כמו גיימבוי או מגה דרייב על מכשירים רב-תכליתיים כגון מחשב, טלפון נייד, מחשב כף יד ואייפד.
פיתוח אמולציות.
אמולטורים מפותחים בעיקר על ידי מהנדסי תוכנה ומתכנתים העוסקים בפיתוח תוכנה במגוון פלטפורמות.
ה'תר&quot;ל
ספקטרום בליעה
ספקטרום הבליעה של חומר הוא קבוצת תדרים של קרינה אלקטרומגנטית הנבלעת באותו חומר. לכל יסוד כימי יש ספקטרום בליעה ייחודי המאפיין אותו, הנוצר כתוצאה מרמות האנרגיה של האלקטרונים שלו, ולכן ניתן להשתמש בספקטרום הבליעה הייחודי כדי לאבחן חומר. ספקטרום הבליעה כולל תדרים בדידים ולא רצף של תדרים.
דרך מקובלת למדוד את ספקטרום הבליעה היא להקרין פוטונים מספקטרום רחב של אורכי גל אל מסך, דרך החומר הנבדק, כך שעל המסך יראו "חורים" בספקטרום של הקרינה לפי האנרגיות השונות שהחומר בלע.
ה'תרכ&quot;ח
ה'תרכ&quot;ז
ה'תרכ&quot;ו
ה'תרכ&quot;ה
ז'אקריה
ה'תרכ&quot;ד
ה'תרכ&quot;ג
ה'תרכ&quot;ב
ה'תרכ&quot;א
ז'אקרי
מרד הז'אקרי הייתה התקוממות איכרים רחבת היקף שפרצה בצרפת ב-1358, בתקופת מלחמת מאה השנים בין צרפת לממלכת אנגליה, וזכורה כאחת ממרידות האיכרים הקשות שהכירה המדינה בתולדותיה. מקור השם "ז'אקרי": כינוי נלעג לאיכר - "ז'אק התם", ששורשו במושג "jacque" - מדי הקרב הבלויים שלבש האיכר בצאתו למלחמה. בראש האיכרים המורדים עמד גיום קאל, בן פיקרדיה.
ה'תר&quot;ך
ה'תרי&quot;ט
ה'תרי&quot;ח
ה'תרי&quot;ז
ה'תרט&quot;ז
ה'תרט&quot;ו
לדעת רוב הראשונים זוהי שנת היובל.
מאיר ורטה
מאיר וָרֶטֶה (18 באוגוסט 1915 - 12 ביוני 1990) היה פרופסור להיסטוריה של ארץ ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים.
חייו.
מאיר ורטה נולד ב-1915 בלודז' שבפולין, ובילדותו, בשנת 1925, עלה לארץ ישראל עם הוריו לישראל. בין השנים 1934 ל-1940 למד פילוסופיה, , היסטוריה של עם ישראל והיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית.