האחים סירבו להסביר את הטכניקות בהן השתמשו ואנשי הביטחון לא הצליחו לפענח את השיטות בהן פעלו. כך כתבה השופטת סביונה רוטלוי בהכרעת הדין:"מיוחסת לנאשמים עבירה של פריצה למחשבי מרכזיה, באמצעות הקשת סדרת ספרות וסימנים על גבי מכשיר הטלפון, המחובר למרכזיה. מכשיר הטלפון במקרה זה שימש כמעין מקלדת מחשב מרוחקת, אולם את פשרם של אותן ספרות וסימנים לא הצליח איש ממומחי התביעה וההגנה לפענח..."במהלך המעצר נאסר על האחים לחייג בטלפון בעצמם וסוהר חייג עבורם, כמו כן התיק נגדם נוהל ממחשב נייד שאינו מחובר לרשת מחשש שיצליחו לחדור אליו ולשנות את המידע שבו.
ב-4 בספטמבר 2001 הורשעו שלושת האחים בדיר בעבירות של חדירה לחומר מחשב כדי לעבור עבירה, ניסיון לקבלת דבר במרמה, התחזות לעובד ציבור, התחזות, קבלת דבר במרמה, קשירת קשר לביצוע עוון, ניסיון להאזנת סתר, הטרדה על-פי חוק הבזק והתחזות לאדם אחר. על מונדיר נגזרו 5 שנות מאסר בפועל וקנס של 75 אלף ש"ח, בהמשך ערער לבית המשפט העליון, עונשו הופחת והוא שוחרר באופן מיידי, על מוזהר נגזרו 6 חודשי עבודות שירות ו-25 אלף ש"ח קנס, ועל שאדי 3 חודשי עבודות שירות.
בהכרעת הדין כתבה השופטת:"אינני רואה אף אחד ממעשי מי מהנאשמים כמעשה קונדס חד פעמים. מדובר בעבירות רבות, שנועדו לשמש את הנאשמים במטרותיהם הכפולות: עשיית רווח בכל דרך והוכחה להם ולאחרים, כי חרף מוגבלותם הם מסוגלים לבצע מעשים יוצאי דופן בתעוזם ובבוטותם. בפני הנאשמים לא עמד כל מכשול בדרכם: לא הפגיעה בפרטיות אחרים, לא תחושת הטרור, שגרמו לאותם אנשים, לא זהות המתלוננים. הטלפוניה שימשה אותם לכל מטרה ונתנה להם, במידה מרובה, טעם ותבלין מיוחד לחיים כאשר כל האמצעים מקדשים את המטרה." עם זאת טענה בדיעבד השופטת שהקלה מאוד, בעונש, על האחים משום גילם הצעיר ונסיבות חייהם.
לאחר המשפט.
לאחר המשפט האחים החלו לעבוד כיועצי אבטחת מידע עבור חברות כרטיסי אשראי וחברות טלקומוניקציה שונות במדינות ערב.
בשנת 2014, התוכנית "סיפור ישראלי" של גלי צה"ל הקדישה שעה שלמה לאחים בדיר בתוכנית מיוחדת על חייהם.
פרשת חשבוניות הדלק הפיקטיביות.
בינואר 2013 נעצרו האחים מונדיר ומוזהר בחשד להפקת חשבוניות מס פיקטיביות בשווי 240 מיליון ש"ח בחברת "תזקיקים", חברת דלקים שהקימו. על פי רשות המיסים, האחים הרוויחו מכך כ-22 מיליון ש"ח. ב-6 באוקטובר 2015 הורשעו מונדיר ומוזהר, בעבירות מס, בנוסף מונדיר הורשע גם בשיבוש מהלכי משפט ותקיפת עובד ציבור. על מונדיר נגזרו שבע שנות מאסר וקנס של מיליון ש"ח ואילו על מוזהר נגזרה שנת מאסר אחת.
מטאו ריוולטה
מטאו ריוולטה (באיטלקית: Matteo Rivolta נולד ב-5 בספטמבר 1994) הוא שחיין איטלקי. אלוף העולם בבריכת 25 מטר (אבו דאבי 2021), אלוף אירופה בבריכת 25 מטר (קופנהגן 2017) ובעל מדליית ארד מאליפות אירופה (דברצן 2012), במשחה ל-100 מטר פרפר.
ביוגרפיה.
ריוולטה נולד במילאנו.
אלוף אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 זכה ריוולטה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם מירקו די טורה, פביו סקוצולי ופיליפו מאניני בשיא איטליה חדש של 3:32.80 דקות, לפני גרמניה (3:34.41 דקות) והונגריה (3:34.57 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.40 שניות ומילוראד צ'אביץ' סרביה (51.45 שניות) ולאסלו צ'ה הונגריה (51.77 שניות).
באולימפיאדת לונדון (2012) סיים מטאו במקום 22 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.50 שניות ובמקום 14 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה ספרד ביולי 2013 סיים ריוולטה במקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:34.06 דקות, במקום שביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.65 שניות, בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 51.64 שניות ובמקום 18 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.65 שניות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה במרץ 2014 סיים ריוולטה במקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:39.94 דקות ובמקום 14 במשחה ל-100 מטר פרפר 52.62 שניות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדוחא, קטר בדצמבר אותה שנה סיים ריוולטה במקום שישי במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב בתוצאה של 1:32.68 דקות, במקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:27.05 דקות, במקום 25 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.73 שניות ובמקום 31 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.50 שניות.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן, רוסיה באוגוסט 2015 סיים ריוולטה במקום 10 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.64 שניות ובמקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:34.59 דקות.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט, נתניה בדצמבר אותה שנה זכה ריוולטה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב בשיא אליפות חדש של 1:31.71 דקות, לפני רוסיה (1:32.17 דקות) ובלארוס (1:33.21 דקות), כשחיין שלישי הוא קבע במשחה הפרפר ב"זינוק שליחים" תוצאה של 22.19 שניות. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 49.70 שניות, אחרי לאסלו צ'ה מהונגריה שקבע תוצאה של 49.33 שניות, ולפני ניקיטה קונובלוב מרוסיה (50.28 שניות). בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 49.55 שניות ועלה ראשון לגמר.
אלוף עולם (בריכת 25 מטר).
באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות בדצמבר 2021 הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 48.87 שניות, לפני צ'אד לה קלו מדרום אפריקה (49.04 שניות) ואנדריי מינקוב מרוסיה (49.21 שניות).
מקהלת הנערים סנט תומאס
מקהלת הנערים סנט תומאס (בגרמנית: Thomanerchor) היא מקהלה, שנוסדה בשנת 1212 בלייפציג, גרמניה, בעקבות איחוד בין מנזר, כנסייה ובית ספר בשם תומאס הקדוש, שמטרתו הייתה להכשיר נערים לשירה בטקסי-דת. בית הספר קיבל גם נערים ממעמד הסוחרים בלייפציג, ובכך היה לבית הספר הציבורי הראשון בגרמניה, מעמד עליו שמר ב-300 השנים הבאות ועל כן הוא מוסד התרבות העתיק ביותר בלייפציג. תפקיד המקהלה היה לשיר בטקסי-דת שונים ובאירועים עירוניים, כתשלום על החינוך שקיבלו התלמידים.
למקהלת הנערים יצא שם בלייפציג ומחוצה לה, ובמשך השנים, בעיקר בתקופת הרפורמציה ההפרוטסטנטית מ-1539 ואילך, ובזכותה התפתחה לייפציג למרכז מוזיקלי חשוב. מנצחי המקהלה היו לא רק מוזיקאים ומלחינים אלא גם מדענים ואקדמאים בעלי שם בתחומים שונים, כמו מתמטיקה, כרונולוגיה ואסטרונומיה, משפטים, בלשנות ועוד. יוהאן קונאו, קודמו של יוהאן סבסטיאן באך בתפקיד, היה משפטן, חוקר דתות, מומחה לשפות זרות ומשורר.
בשנים 1723 - 1750 כיהן יוהאן סבסטיאן באך כמנצח המקהלה, ויצירותיו תפסו מקום רב ברפרטואר שלה. יורשיו של באך בתפקיד תרמו רבות לתחיית העניין ביצירותיו בראשית המאה ה-19, כשפליקס מנדלסון החזיר לרפרטואר המקהלה ותזמורת הגוונדהאוס את מתאוס פסיון הנשכח. ב-1850 ייסדו בלייפציג רוברט שומאן ופרנץ ליסט את "חברת באך", שהוציאה לאור את רשימת יצירות באך. "אגודת באך החדשה", מייסודו של מנצח המקהלה גוסטב שרק, מארגנת עד ימינו פסטיבלים מיצירות באך ברחבי העולם.
במאה ה-20 הרבתה המקהלה להופיע עם תזמורת הגוונדהאוס ברחבי העולם ובשידורי רדיו, ושמה יצא לתהילה. רפרטואר המקהלה רחב ומגוון, ממזמורים גרגוריאניים עד מזמורי תפילה מודרניים, ומקום נרחב ניתן בו למוזיקה ליטורגית נוצרית, בעיקר לקנטטות, מוטטים ואורטוריות של באך.
חברי המקהלה חיים, לומדים ומתאמנים בפנימייה, כשהחניכים הבוגרים אחראים לצעירים. התנאי לקבלה לפנימיית המקהלה הוא כישרון ייחודי לשירה ולמוזיקה, ועל אף התביעות הגבוהות למשמעת ולאימונים מרובים, ניתנת לחניכים הזדמנות להתפתחות אישית ומקצועית. אחד ממנצחי המקהלה בעבר, האנס יואכים רוץ', צמח מן המקהלה עצמה.
מנצח המקהלה הנוכחי הוא גוטהולד שוורץ.
אגודת אדומי השיער
אגודת אדומי השיער (באנגלית: The Red-Headed League) הוא אחד מ-56 סיפורי שרלוק הולמס הקצרים מאת ארתור קונן דויל. הסיפור הופיע לראשונה במגזין הסטרנד באוגוסט 1891, מאויר על ידי סידני פאג'ט. קונן דויל דירג את "אגודת אדומי השיער" במקום השני ברשימת שנים עשר סיפורי שרלוק הולמס האהובים עליו. הסיפור הופיע במקום השני בספר "הרפתקאותיו של שרלוק הולמס", שפורסם בשנת 1892.
עלילה.
ג'ייבז וילסון, משכונאי לונדוני, מגיע להתייעץ עם שרלוק הולמס. כשהולמס וד"ר ווטסון בוחנים את הלקוח, שניהם מבחינים בצבע שיערו היוצא דופן – אדום בגוון המזכיר צבע של להבה. וילסון מספר להם שלפני שבועות אחדים, עוזרו הצעיר, וינסנט ספולדינג, שכנע אותו להיענות למודעת הצעת עבודה בעיתון, שפורסמה על ידי "אגודת אדומי השיער", הדורשת גבר אדום שיער. בבוקר למחרת, וילסון ניגש לראיון העבודה, והיה היחיד שנשכר; גוון שיערם של אדומי השיער האחרים שנענו למודעה היה כהה מדי או בהיר מדי, ורק וילסון הציג את הצבע הרצוי.
וילסון מספר להולמס שלאחר שבועות בודדים בעבודה, הגיע כהרגלו למשרד, אך הוא היה נעול ועל שלט שהוצב עליו נכתב "אגודת אדומי השיער התפרקה, 9 באוקטובר 1890". וילסון ניגש לבעל האחוזה, שהשכיר את המשרדים לאגודה, שאמר לו שמעולם לא שמע על דונקן רוס – שהיה מנהל המשרדים של אגודת אדומי השיער.