ב-27 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, כבשו הגרמנים את העיירה בשנית, ורצחו בה מיד יהודים שהואשמו בקומוניזם. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, חובת תשלום סכומי כופר וחובת ביצוע עבודות כפייה, בהן חלק מהיהודים נרצחו.
בסוף שנת 1941 רוכזו כ-3,000 יהודי העיירה וסביבתה בגטו שהוקם בה, בו נספו רבים מהם מקור ומרעב. כמה מאות גברים יהודים מהגטו שולחו למחנות עבודה באזור.
בין ה-12 ל-13 באוקטובר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים גרמנים. כ-2,000 יהודים נרצחו במהלך האקציה, והיתר שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
לאומיות פלסטינית
מייחוב
מייחוב (בפולנית: Miechów; ביידיש: מעכעוו) היא עיירה בפרובינציית פולין קטן שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
מייחוב מוזכרת בספרות, לראשונה, בשנת 1163, ובשנת 1170 נבנו בה כנסייה ומנזר. בשנת 1290 הוענקו ליישוב זכויות עיר. במהלך המאה ה-15 נשרפה העיירה מספר פעמים.
בחלוקת פולין נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 הועברה לשליטת פולין הקונגרסאית.
יהודי מייחוב.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,500 יהודים, למעלה משליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של אגודת ישראל ושל הבונד.
ב-2 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו החלו במעשי התעללות ביהודיה, תוך הטלת גזירות שונות עליהם, ובהן גיוס לעבודות כפייה, חובת ענידת סרט זרוע והגבלות תנועה. בתקופה הראשונה לכיבוש הגיעו לעיירה למעלה מ-1,000 יהודים שגורשו מקרקוב, והיודנרט המקומי התגייס לעזרתם.
בספטמבר 1941 רוכזו כ-3,000 יהודי העיירה בגטו מוקף חומה שהוקם בה, בו ביצעו הגרמנים מעת לעת מעשי שוד, התעללות ורצח. באוגוסט 1942 גורשו כ-600 חולים וקשישים מהגטו שבעיירה לסלומניקי, שם נרצחו.
ב-4 עד 7 בספטמבר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה כוחות גרמניים, ושילחו את רוב יושביו למחנה ההשמדה בלז'ץ, יחד עם אלפי יהודים נוספים מנובה בז'סקו וישובים נוספים מהסביבה, תוך ירי ביהודים רבים במהלך האקציה. בין 800 ל-900 צעירים יהודים שולחו למחנות עבודה. כ-600 יהודים שרוכזו מחדש בעיירה לאחר האקציה נרצחו בידי הגרמנים ביער חודוב הסמוך. בתקופה שלאחר מכן ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים שהסתתרו בסביבת העיירה, ורצחו למעלה מ-200 איש.
סטפן יגודז'ינסקי פעל להצלת משפחה יהודית מהגטו והוכר על פעילותו כחסיד אומות העולם.
הקרב על סנטיאגו
הקרב על סנטיאגו (באיטלקית: Battaglia di Santiago, בספרדית: Batalla de Santiago) הוא השם שניתן למשחק כדורגל אלים במיוחד, שהתקיים במהלך מונדיאל 1962 בין נבחרת צ'ילה בכדורגל לבין נבחרת איטליה בכדורגל. השופט במשחק זה היה הבריטי קן אסטון , שכעבור ארבע שנים, לאחר גביע העולם ב-1966, הציע את שיטת הכרטיס הצהוב והכרטיס האדום.
רקע.
המשחק בין ל בבית ב' של מונדיאל 1962 היה מתוח עוד מלפני המשחק, לאחר שזוג עיתונאים איטלקיים כתבו דברי נאצה ועלבו בצ'יליאנים על תנאי המחיה בעריהם ועל תרבותם. העיתונים הצ'יליאנים גם כן תקפו את האיטלקים, וטענו שהם פשיסטים, מאפיונרים ומכורים לסמים. העיתונאים גורשו בכוח מצ'ילה, אבל הרוחות התלהטו לאחר שארגנטינאי אושפז לאחר שהוכה בפאב כיוון שחזותו הייתה איטלקית.
עבודות ההכנה הצ'יליאניות הופרעו על ידי רעידת האדמה בשנת 1960. מספר עיתונים איטלקיים טענו שהחלטה שצ'ילה תארח את המונדיאל היא בגדר "שיגעון מוחלט", אמירה שבה השתמשו העיתונים בצ'ילה כדי להסעיר את הרוחות.
מהלך המשחק.
המשחק נוהל על ידי השופט האנגלי קן אסטון, ועוזריו לאו גולדשטיין הישראלי ופרננדו אלקואס המקסיקני. העבירה הראשונה התרחשה כ-12 שניות לאחר שריקת הפתיחה. הכדורגלן האיטלקי ג'ורג'ו פריני היה הראשון שהורחק מהמגרש בדקה ה-12 לאחר שביצע עבירה על אונורינו לנדה הצ'יליאני, אך סירב לעזוב את המגרש ונגרר החוצה על ידי שוטרים. לנדה עצמו נקם באגרוף שנתן מספר דקות אחרי זה לאחד מהשחקנים האיטלקיים, אבל לא הורחק.
השופט התעלם מהתנצחות שהתרחשה בין לאונל סאנצ'ס למריו דויד במהלכה נתן סאנצ'ס אגרוף לדויד אחרי שביצע עליו עבירה. דויד הורחק מספר דקות אחר כך, כיוון שבעט לסאנצ'ס בראש.
בעוד האלימות מתמשכת, שבר סאנצ'ס את אפו של אומברטו מסקיו, אבל לא הורחק. המשחק המשיך בעוד השחקנים מרביצים ויורקים אחד על השני, והמשטרה התערבה בו עוד כ-3 פעמים.
המשחק נגמר בתוצאה 0–2 לטובת צ'ילה, ונבחרת איטליה לא עלתה לשמינית הגמר, בעוד שנבחרת צ'ילה סיימה במקום השלישי.
לסרו קרדנס
Crazy Little Thing
Crazy Little Thing (הידוע גם כ-The Perfect You) הוא סרט קומדיה רומנטית עצמאי שיצא בשנת 2002 ונכתב והופק על ידי מת'יו מילר. בסרט מככבים כריס אייגמן וג'ני מקארתי.
פרידריך השני, רוזן הסן-קאסל
פרידריך השני, רוזן הסן-קאסל (בגרמנית: Friedrich II., von Hessen-Kassel; 14 באוגוסט 1720 – 31 באוקטובר 1785), היה הרוזן של הסן-קאסל בין 1760 ל-1785.
ביוגרפיה.
פרידריך נולד ב-14 באוגוסט 1720 בקאסל לווילהלם, שהיה מאוחר יותר רוזן הסן-קאסל, ולדורותיאה וילהלמינה מסקסוניה-צייץ, בתו של מוריץ וילהלם, דוכס סקסוניה-צייץ.
ב-8 במאי 1740 התחתן פרידריך על ידי שליח עם מרי, נסיכת בריטניה הגדולה, בתם של ג'ורג' השני, מלך בריטניה וקרולינה, מרקיזת ברנדנבורג-אנסבך, וב-28 ביוני באותה שנה מומשו הנישואים בקאסל. לפרידריך ומרי נולדו 4 ילדים. בשנת 1745 נחת פרידריך בסקוטלנד עם 6,000 חיילים הסיאנים, על מנת לסייע לחמיו ג'ורג' השני, מלך בריטניה במיגור המרד היעקוביטי.
בשנת 1747 נטש פרידריך את משפחתו וחזר לנצרות הקתולית, ובשנת 1755 בוטלו נישואיו באופן רשמי. לאחר פרידתם, עברה אשתו וילדיו לדנמרק, שם התגוררה אחות אשתו לואיז, נסיכת בריטניה, אשת פרדריק החמישי, מלך דנמרק.
לאחר מותה של מרי בשנת 1772, התחתן פרידריך ב-10 בינואר 1773 עם פיליפינה, מרקיזת ברנדנבורג-שוודט, בתם של פרידריך וילהלם, מרקיז ברנדנבורג-שוודט וסופיה דורותיאה, נסיכת פרוסיה, אך לא היה לו ילדים מהנישואים האלו.
ב-1 בפברואר 1760 עלה פרידריך לשלטון ברוזנות הסן-קאסל, אך למרות שהוא הפך לקתולי בשנת 1747, תושבי הרוזנות נשארו קלוויניסטים. פרידריך השכיר לאחיינו ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת בתקופת מלחמת העצמאות של ארצות הברית 22,000 חיילים, שלחמו לצד הבריטים כנגד תושבי שלוש עשרה המושבות, ועל שמם נקראו כל החיילים הגרמנים שלחמו לצד הבריטים "הסיאנים".
ב-31 באוקטובר 1785 מת פרידריך בקאסל, ובמקומו עלה לשלטון בנו וילהלם.
משפחתו.
ב-8 במאי 1740 התחתן פרידריך עם מרי, נסיכת בריטניה הגדולה, בתם של ג'ורג' השני, מלך בריטניה וקרולינה, מרקיזת ברנדנבורג-אנסבך ממנה נולדו לו 4 ילדים:
קרה-קום
קרה קום
מינסק מזובייצקי
מינסק מזובייצקי (בפולנית: ; נודעה בעבר בשם נובומינסק, בפולנית: Nowomińsk) היא עיר מחוז בפרובינציית מזוביה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-14, ובשנת 1421 הוענקו לו זכויות עיר.
בחלוקת פולין בשנת 1795 נכללה העיר בתחום האימפריה האוסטרו-הונגרית, ובשנת 1815 נכללה בשטח פולין הקונגרסאית. בשנת 1866 חוברה העיר למסילת הברזל.
היישוב מהווה מרכז של נפה שכוללת 13 מועצות אזוריות: מינסק מזובייצקי, סולייובק, חלינוב, מרוזי, דבה ויליקיה, צ'גלוב, שייניצה, סטניסלאבוב, קאלושין, דוברה, לאטוביץ' ויאקובוב.
יהודי מינסק מזובייצקי.
בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-4,000 יהודים, קרוב למחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות.
במלחמת העולם השנייה.
ב-13 בספטמבר 1939 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו החלו בביצוע מעשי שוד והתעללות ביהודיה, תוך חטיפתם לעבודות כפייה. בתקופה הראשונה לכיבוש נמלטו מהעיר יהודים רבים מזרחה אל ברית המועצות, ובמקביל הגיעו אליה פליטים יהודים ממערב פולין.
ב-25 באוקטובר 1940 רוכזו 5,246 יהודי העיר בגטו קטן שהוקם בשטח עירוני הרוס בה, בו צוו לענוד סימן היכר. בגטו פשטו עד מהרה מגיפות, והחלה להתארגן בו מחתרת יהודית, בראשות אשר גרבובניק (Grabovnik).
ב-21 באוגוסט 1942 פשטו על הגטו שבעיר שוטרים גרמנים, פולנים, ליטאים, לטבים ואוקראינים, ושילחו כ-3,500 מיושביו למחנה ההשמדה טרבלינקה, תוך רצח כ-1,000 יהודים נוספים במהלך האקציה, והוצאה להורג של חברי היודנרט המקומי. 13 מיושבי הגטו שהצליחו להימלט ליערות הסביבה הקימו שם קבוצה פרזטיזנית.
כ-370 יהודים שהושארו בעיר לעבודות כפייה נכלאו בבניין מגודר, אליו הובאו בהמשך יהודים נוספים. חלק מהיהודים הועברו לדוברה. בסלקציה שערכו הגרמנים במקום בסוף נובמבר 1942 העבירו כ-100 יהודים לקאלושין, ורצחו 218 יהודים בבית העלמין היהודי המקומי. כ-300 היהודים שנותרו במבנה נרצחו ב-10 בינואר 1943, תוך שגילו התנגדות לגרמנים. 104 יהודים שהושארו במפעל בעיר נרצחו ב-5 ביוני 1943.
ערבי ישראלי
צרור דם
מיקשביץ'
מיקשביץ' (בבלארוסית: Мікашэвічы, מיקשביצ'י; בפולנית: Mikaszewicze, מיקשביצ'ה) היא עיר קטנה במחוז ברסט שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב.
מיקשביץ' נזכרת לראשונה במאה ה-18, ובשנת 1880 חוברה לקו מסילות הברזל. בעקבות הסכם ריגה בשנת 1921 נכללה העיר בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי מיקשביץ'.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-400 יהודים, כרבע מתושביו, ופעל בו סניף של קק"ל.
עם כיבוש האזור בידי הגרמנים בסוף יוני 1941, רוכזו יהודי היישוב בגטו, בו הועסקו בעבודות כפייה והוטלו עליהם תשלומי כופר.
ב-6 באוגוסט 1942 רצחו הגרמנים את כל יושבי הגטו מחוץ ליישוב.