מעבדות יכולות לקבל הסמכה לכל הבדיקות והכיולים שהן מבצעות או לחלק מהם בהתאם לשיקול דעתן. מעבדה המבקשת הסמכה מציגה בפני הרשות את נתוניה ומפרטת את כל הבדיקות או את הכיולים שברצונה לכלול במסגרת ההסמכה. תהליך ההסמכה כולל מבדק יסודי של כל האלמנטים במעבדה המשפיעים על דיוק תוצאות הבדיקות שהיא מבצעת. אלמנטים אלו כוללים, בין היתר, כוח אדם, הכשרה מקצועית, פיקוח מקצועי, בקרת איכות, ציוד, תיעוד ודיווח תוצאות הבדיקות ובנוסף בחינת תנאי הסביבה אשר במסגרתם פועלת המעבדה. מבדק ההסמכה כולל: בחינת מערכת האיכות המתועדת של המעבדה והנהלים המקצועיים שהיא פועלת לפיהם ומבדק במעבדה לבחינת יכולתם של עובדי המעבדה לבצע את הבדיקות או את המדידות שעבורן התבקשה הסמכה. לאחר שהוכחה היכולת של המעבדה על פי אמות המידה הבינלאומיות, ניתנת לה הסמכה.
מעבדה מוסמכת עובדת הסמכה חוזרת כעבור שלוש שנים. בין שני מבדקי הסמכה נמצאת המעבדה בפיקוח הרשות הלאומית להסמכת מעבדות. הפיקוח מקנה לרשות אמון שהמעבדה ממשיכה לעמוד בדרישות שלפיהן הוסמכה. הפיקוח מבוסס על מבדקים יזומים ועל מבדקי פתע של הרשות במעבדה, על עריכת בדיקות או כיולים לפריטים הניתנים למעבדה על ידי הרשות וכן על ניתוח סטטיסטי של התוצאות המתקבלות על ידי המעבדה. הרשות מהווה גורם אובייקטיבי שאליו יכולים לפנות לקוחות המעבדות, אם יש להם טרוניה או תלונה באשר לתפקודה המקצועי של המעבדה. הרשות הלאומית להסמכת מעבדות מפקחת על מתקני מחקר המבצעים עבודה פרה-קלינית לצורך רישום תרופות, מוצרי קוסמטיקה, חומרי הדברה, תוספי מזון ורעלים. הרשות מייצגת בכך את מדינת ישראל וחתומה על הסכם הכרה הדדית עם השוק האירופי. משמעות ההכרה ההדדית היא הכרה אם תוצאות המיוצרות במתקני המחקר בארץ עומדות בכללי ה-Good Laboratory Practice (GLP). לרשות הסכם הבנות דומה עם משרד איכות הסביבה האמריקאי (ה-EPA).
הרשות הוזמנה להיות משקיפה בארגון המדינות המפותחות (OECD) ובעתיד תהיה חברה מן המניין בוועדת הארגון העוסקת ב-GLP. הרשות משמשת נציגתה הבלעדית של המדינה להכרה הדדית ברשויות הסמכה של מדינות אחרות או של ארגונים בינלאומיים. בדרך זו משמשת הרשות מנוף בידי המדינה לקידום הסחר הבינלאומי של ישראל.
תעסוקה ופיתוח הון אנושי.
בשנת 2003 הועברו לסמכות המשרד נושאי התעסוקה, שהיו במסגרת משרד העבודה והרווחה. בעקבות החלטת הממשלה מ-31 ביולי 2016 הועברו הסמכויות בנושאי התעסוקה למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים. באוגוסט 2021, שבה זרוע העבודה למשרד הכלכלה והתעשייה.
מינהל הסדרה ואכיפה.
מינהל הסדרה ואכיפה פועל ליישום הוראות חוקי העבודה במדינת ישראל. המינהל, כגורם מקצועי ומוסמך אחד, מרכז תחתיו סמכויות להסדרת שוק העבודה בישראל. למינהל הסדרה ואכיפה סמכויות אכיפה מנהליות ופליליות שפועל באמצעות שלושה הליכים:
מינהל תעסוקת אוכלוסיות.
מינהל תעסוקת אוכלוסיות פועל להגדלת שיעור ואיכות התעסוקה של אוכלוסיות מגוונות על ידי שילובן וקידומן של האוכלוסיות השונות בשוק העבודה. בין אוכלוסיות היעד ניתן למנות את האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה הערבית, הבדואית, הדרוזית והצ'רקסית, אנשים עם מוגבלות, יוצאי אתיופיה, גילי 45+, נשים, הורים יחידנים וצעירים. המינהל שם דגש על תעסוקה איכותית ועל גיוון מועסקים בפעילויות עם פריון גבוה, תוך מתן מענה לצורכי המשק, למשל בנושא כוח אדם מיומן לענפי תעסוקה עתירי ידע. לצורך כך המינהל מפעיל ומפתח תוכניות תעסוקה חדשניות, ומפעיל עשרות מרכזי הכוון ברחבי הארץ.
היחידה ליחסי עבודה.
היחידה ליחסי עבודה פועלת מתוקף שני חוקים עיקריים: ו.
עיקרי פעילות היחידה:
מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית.
מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית מקיים פעילות שוטפת בנושאים של בטיחות ובריאות תעסוקתית למניעת תאונות עבודה ובמטרה לשמור על בריאותם של העובדים בענפי המשק השונים בישראל. המסגרת החוקית העיקרית שעל בסיסה פועל המינהל מושתתת על , ותקנות משלימות נוספות. פעילות האכיפה והפיקוח נעשית באמצעות מפקחי עבודה, בעלי השכלה הנדסית /טכנולוגית, המוסמכים על ידי השר.
מינהל הבטיחות עבר באוגוסט 2016 לפעילות תחת משרד הרווחה.
מסגרת הפעילות של המינהל כוללת את הפעילויות הבאות:
רשם המהנדסים והאדריכלים.
המחלקה לרישום מהנדסים ואדריכלים היא הגוף המנהלי, שבאמצעותו ובסיועו פועלים רשם המהנדסים והאדריכלים ומועצת ההנדסה והאדריכלות על-פי . המחלקה אחראית לטיפול המנהלי והארגוני בכל סמכויות שר התעשייה המסחר והתעסוקה, המהנדסים והאדריכלים ומועצת ההנדסה והאדריכליות, המעוגנות ובתקנותיו, שעיקרן:
האגף לכח אדם בשעת חירום.
משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, באמצעות חוק שירות עבודה בשעת חירום, תשכ"ז-1967, מגדיר את המשק המוכרז כחיוני ומתפקידו להכין את כוח האדם המיועד להפעלת המפעלים החיוניים. בשעת חירום מהווה מרכיב כוח האדם, נוכח המחסור הקשה בו, חלק נכבד מהבעיה הלאומית. כוח אדם צעיר ומקצועי (הנמצא לעיתים במחסור גם ברגיעה) מגויס לצה"ל. תפקיד היחידה למצות את כוח האדם הנותר ולהביא לשימוש מרבי בו, במטרה לייצר את התפוקות הנדרשות.
בשעת חירום, נושא האגף באחריות להפעלת מערך כוח האדם במפעלים החיוניים בכל הנוגע ל:
האגף מקיים קשר הדוק עם גופים ומוסדות הנוגעים בהכנת המשק לשעת חירום, כגון: משרדי הממשלה, מוסדות ורשויות מל"ח בכל הדרגים, מוסדות מערכת הביטחון וצה"ל, חברות ממשלתיות ופרטיות שלהן נגיעה בתכנון המשק לשעת חירום.
נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה.
נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה הוקמה בשנת 2008, בעקבות תיקון לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה לפיו הוסמכה הנציבות לפקח על מילוי הוראות החוק, ואף להגיש במקרים המתאימים הליכים משפטיים נגד מעסיקים שיפרו את הוראות החוק. הנציבה הארצית הראשונה היא עו"ד ציונה קניג-יאיר, לשעבר מנהלת המחלקה המשפטית של שדולת הנשים, ותחתיה יפעלו נציבים מחוזיים. מטרת הנציבות היא להיות מקור מידע למעסיקים/ות ועובדים/ות בנושא שוויון בעבודה ודלתותיה יהיו פתוחות לפניות. חשיבות רבה יש לשיתוף פעולה בין הגורמים השונים במשק: מעסיקים/ות ועובדים/ות, ארגוני החברה האזרחית, משרדי הממשלה השונים והנציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה. נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה נועדה לתת מענה של ממש לקשיים המתגלים בשטח בכל הנוגע לאכיפה, למאבק באפליה ולחיוב מעסיקים לפעול על פי החוק.
בצד תפקידיה בתחום החינוך, קידום והעלאת המודעות לזכויות העובדים והעובדות, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה אמונה גם על אכיפה אזרחית של חוקי השוויון בעבודה. הנציבות מסייעת בטפול בתלונות של פרטים כנגד מעסיקים/ות ובמקרים מתאימים אף מגישה תביעה אזרחית בשם הפרט בבית הדין לעבודה.
סמכויות נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה:
יחידת הסמך לעובדים זרים.
יחידה האחראית על מתן היתרי העסקה למעבידים, שברצונם להעסיק עובדים זרים, וכן אחראית על אכיפת הוראות חוק עובדים זרים וחוקי העבודה השונים ביחס לעובדים זרים. היחידה הייתה תחת משרד העבודה והרווחה ועברה במהלך שנת 2003 למשרד התמ"ת.
ציפורי גן עדן
הנחשול
הנחשול (באנגלית: The Wave) הוא סרט טלוויזיה אמריקני מ-1981 שביים אלכסנדר גראסהוף, על פי תסריט של ג'וני דוקינס. הוא מבוסס על הספר "הגל" (אותו שם במקור) מאת מורטון רו. הסרט מתאר ניסוי אמיתי שערך מורה בבית ספר בפאלו אלטו שבקליפורניה בשנת 1967. באמצעות הניסוי ביקש המורה להוכיח את הקלות הבלתי נסבלת של יצירת חברה מפלה, פשיסטית ואלימה ולהתריע על סכנת הציות העיוור.
עלילה.
הסרט עוסק במורה למדעי החברה שנשאל שאלה איך עם שלם של מיליוני אנשים הלכו בציות עיוור אחר הנאצים, שאלה שעליה אינו מצליח להשיב. המורה מחליט לערוך ניסוי: הוא מתחיל להחדיר בתלמידים משמעת בצורה קשוחה, מאחד אותם תחת השם "הנחשול", והופך אותם לחיילים צייתנים ומובחרים בארגון מחתרת קיצונית דמיוני שפועל למען מהפכה עתידית. ארגון "הנחשול" מגייס עוד ועוד אנשים, ונוצר מעין טרור בית ספרי. הארגון מאיים על כולם ומשתלט על בית הספר. תלמידה בשם לורי סונדרס שמנסה להתנגד לנחשול, מוחרמת. בתחילה נראה שהיא אינה פוחדת מהמהפך שחל בכיתה, אבל בהדרגה היא מבינה שמשהו גדול קורה בכיתה ובבית הספר. היא מנסה בכל כוחה לשכנע את הכיתה ש"הנחשול" מסוכן וקיצוני, וכמוצא אחרון היא פונה אל המורה בבקשה לעצור את "הנחשול".
בסוף הסרט, לאחר בקשתה של לורי, המורה מודיע לתלמידים על מפגש כללי של חברי "הנחשול" שיתקיים אחר הצהריים. בפגישה הוא מספר להם שהנחשול קיים גם בבתי ספר נוספים רבים ברחבי הארץ, וכי זו איננה קבוצה קטנה ומצומצמת אלא קבוצה אדירת ממדים שהולכת אחרי מנהיג פוליטי. ואז הוא חושף בפניהם את דמות המנהיג, והוא לא אחר מאשר אדולף היטלר. הם הלכו שבי אחר אידאולוגיה נאצית ומסוכנת שעיוותה את שיקול דעתם.
בשנת 2008 יצאה גרסה נוספת לסרט בגרמניה בשם "Die Welle".
ולדימיר מיאקובסקי
ולדימיר מייקובסקי
שרה'לה שרון
שרה (שרה'לה) שרון (נולדה ב-4 בפברואר 1948) היא זמרת ישראלית, מנחת תוכניות שירה בציבור, ומהדמויות הבולטות בישראל בהנחלת הזמר העברי ובתחום השירה בציבור.
ביוגרפיה.