בעקבות אמנת אנגליה-אירלנד מ-1921, שהושגה לאחר משא ומתן בין נציגים של הממשלה הבריטית והממשלה של הרפובליקה האירית, ושאושרה על ידי הפרלמנטים, נוסדה מדינת אירלנד החופשית, שבהתחלה הייתה דומיניון של האימפריה הבריטית במעמד זהה לזה של קנדה או דרום אפריקה, ולאחר מכן עזבה את חבר העמים הבריטי והפכה לרפובליקה לאחר מלחמת העולם השנייה, מבלי שנותרו קשרים חוקתיים עם הממלכה המאוחדת. שישה מחוזות איריים צפוניים (צפון אירלנד), שאוכלוסייתם הייתה ברובה פרוטסטנטית, נשארו חלק מהממלכה המאוחדת.
פריטו מורנו
סמל הודו
סמל הודו הוא עיבוד של כותרת עמוד אשוקה, אשר נמצאת במוזיאון בעיירה סרנאט הסמוכה לורנאסי. עמוד אשוקה, שהמיר דתו לבודהיזם בהיותו מלך במאה ה-3 לפנה"ס הוצב בגן הצבאים כדי לציין את המקום בו סדהארתה גאוטמה (הבודהה) הטיף בראשונה לחמשת תלמידיו הראשונים אודות הדרך של ארבע האמיתות הנצחיות, ה"דהרמה" והסנגהה. במפגש זה נוסד הבודהיזם. ארבעת האריות עומדים גב-אל-גב, מעל סמלי כוח של פיל, סוס דוהר, שור ואריה, המופרדים ביניהם בציור פרח הלוטוס.
בהשטחת הסמל לדו-ממד, האריה הרביעי, האחורי, מוסתר, ולכן נראים רק שלושה אריות. סמל זה מסמל כוח, אומץ וביטחון, אבל יותר מכל מסמל את התקופה היחידה לפני הקולוניאליזם הבריטי, שהודו הייתה מאוחדת תחת שליט אחד.
גם גלגל הצ'אקרה המופיע בדגל הודו מקורו באותו עמוד, כשבמקור היה מוצב מעל האריות וחלקים ממנו נמצאים באותו מוזאון בו נמצאים האריות. הלוטוס עליו עומדים האריות, מסמל בדתות המזרח את מקור החיים, כששורשיו בסחי וראשו בשמיים.
מתחת לסמל, חקוק המוטו הלאומי של הודו, בסנסקריט - सत्यमेव जयते (סאטימבה ג'איאטה, האמת לבדה מנצחת), ציטוט מספרי הקודש ההינדים, האופנישדות.
הסמל מוצג על כל המסמכים הרשמיים של ממשלת הודו, המטבעות והשטרות.
רביד גזל
רביד גזל (נולד ב-9 ביוני 1982 בנתניה) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי, וכיום עוזר מאמן בעירוני קריית שמונה.
קריירה.
גזל, בנו של כדורגלן העבר של מכבי נתניה, אלברט גזל, החל גם הוא את הקריירה במחלקת הנוער של מכבי נתניה, ועלה לבוגרים בעונת . גזל המשיך בנתניה עד לסיום עונת , בה ירדה מכבי נתניה מליגת העל לליגה הלאומית ואז עזב ביחד עם השחקן אורי אוזן למכבי חיפה. במהלך עונת הושאל ממכבי חיפה להפועל פתח תקווה, שוב יחד עם אוזן. בסיום העונה חזר גזל למכבי חיפה.
בעונת הצטרף גזל למכבי תל אביב. בתום עונת שוחרר ממכבי תל אביב וחזר לקבוצת נעוריו, מכבי נתניה. בקיץ 2010 חתם גזל בהפועל אשקלון איתה ירד לליגה הלאומית.
לקראת עונת חתם גזל בעירוני קריית שמונה והיה ממצטייני הקבוצה שזכתה בתום העונה באליפות הראשונה בתולדותיה. בעונה שלאחר מכן איבד את מקומו בהרכב, ובחלון ההעברות של ינואר 2013 חתם בקבוצת הפועל באר שבע עד סוף העונה.
באוגוסט 2013 חתם בבני סכנין לעונה אחת. לאחר שסיים את חוזהו התקשה גזל למצוא קבוצה, וב-6 בנובמבר 2014 חתם בעירוני טבריה מהליגה הלאומית. ב-13 באוקטובר 2015 חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית.
לקראת עונת חזר גזל למכבי נתניה, לאחר שירדה לליגה הלאומית, ובסיום העונה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל.
לקראת עונת חתם גזל במ.ס טירה מליגה א' צפון, ובעונה שלאחר מכן חתם בהפועל בקעת הירדן, אך מאוחר יותר במהלך אותה העונה חזר ל-מ.ס. טירה. ב-3 במאי 2019 ערך את הופעתו האחרונה בקריירה, בה כבש שער בהפסד 1–3 להפועל באקה אל-גרבייה, ובתום העונה פרש ממשחק פעיל.
נבחרת ישראל.
לזכותו של גזל 16 הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, במדיה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-5 ביוני 2001, בהפסד 0–1 ל במסגרת מוקדמות אליפות אירופה, ותשע הופעות במדי הנבחרת הבוגרת של ישראל, בה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-18 בפברואר 2004, בניצחון 6–0 במשחק ידידות מול . את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת ערך ב-6 בפברואר 2008, בניצחון 1–0 במשחק ידידות מול .
לאחר הפרישה.
ביוני 2019 מונה גזל לעוזרו של אופיר חיים, מאמן הפועל כפר סבא, העולה החדשה לליגת העל. בעונת 2020/2021 מונה למאמן ראשי בקבוצה.
ביולי 2021 חתם כמאמן שמשון כפר קאסם. ב-21 בפברואר חתם במועדון ספורט טירה. בסיום עונת 2021/2022 סיים את תפקידו. ב-26 במאי 2022 מונה לעוזר מאמן בעירוני קריית שמונה.
המודל התקני
חישה מרחוק
חישה מרחוק (באנגלית: Remote sensing) הוא מונח כולל למגוון שיטות לאיסוף מידע מאזור נתון על פני כדור הארץ ללא מגע ישיר עמו, שמתבצע באמצעים מכניים, אלקטרוניים ואופטיים. מטרת החישה היא גילוי וזיהוי של מטרות מסוגים שונים - החל מפעילות צבאית, דרך מדידת זיהום אוויר ועד גילוי נפט. תהליכים אלה משלבים ניתוח ממצאים ממוכן ואנושי.
חישה מרחוק מבוססת על קליטת פוטונים שהמטרה פולטת או מחזירה. פוטונים אלה נקלטים בגלאי (אנטנת רדיו, מצלמה, גלאי תרמי ועוד). הגלאי עשוי להיות מותקן על פני הקרקע, בכלי רכב, במטוס או על לוויין. גלאים מסוימים מורכבים ממספר גלאים, המאפשרים איסוף מידע בתחומים שונים של הספקטרום האלקטרומגנטי. המידע שנאסף בגלאים השונים מוצלב במטרה לאתר בו דפוסים מסוימים, כדי לגלות ולזהות מטרות מסוגים שונים.
מכיוון שבחישה מרחוק אין יודעים באיזה מקום נמצאת המטרה, ואם היא בכלל קיימת, אחד האתגרים הוא לכסות אזור גדול ככל שניתן בזמן קצר ככל האפשר, ולאסוף את מירב האינפורמציה מהאזור הנמדד. החישה יכולה להיות פסיבית (מסתמכת על פליטת פוטונים של אור או חום שהמטרה פולטת בעצמה או מחזירה מקרינה קיימת, למשל אור השמש) או אקטיבית (מסתמכת על הארה יזומה של האזור הנמדד על ידי ציוד החישה, למשל על ידי לייזר או רדאר).
הגלאי.
בגלאי נמצאת עדשה שקולטת את האנרגיה שמגיעה מהאזור הנמדד. במקרים רבים אנרגיה זו מופרדת לאורכי הגל השונים על ידי מנסרה או סריג ואלה נופלים על מערך של חיישנים שכל אחד מהם פולט זרם חשמלי כאשר נופלת עליו קרינה. מידע זה נשמר (בדרך כלל באופן דיגיטלי), לרוב כמספר תמונות של אותו אזור נמדד. כל פיקסל בתמונות השונות מתעד את עוצמת הקרינה שהגיעה לחיישן מאזור נתון בפני השטח, באורכי הגל השונים.
רזולוציה.
בחישה מרחוק מבדילים בין ארבעה סוגי רזולוציה (הפרדה):
חשוב לבחור ברזולוציות מתאימות למטרת הבדיקה, ומקובל ליצור איזון ופשרה כדי להגיע לתוצאה אופטימלית. ככלל, ככל שהרזולוציה הספקטראלית גבוהה יותר כך הרזולוציה המרחבית עלולה להיות נמוכה יותר. דבר זה נובע מכך שהגלאי זקוק לכמות מספקת של פוטונים/אנרגיה שיגיעו אליו על מנת לייצר תמונה ברורה בכל ערוץ ספקטראלי. כאשר הערוצים צרים (בגלאים בעלי רזולוציה ספקטרלית גבוהה) כמות האנרגיה המתקבלת פר ערוץ מכל תא שטח נמוכה משמעותית ממצב בו הערוצים רחבים (רזולוציה ספקטרלית נמוכה). על כן, על מנת לאסוף כמות מספקת של אנרגיה ניתן לבצע אחד משני הדברים הבאים:
1. הגדלת זמן האינטגרציה - זהו הזמן בו שוהה מערכת החישה מעל המטרה.
2. הגדלת תא השטח המינימלי של התמונה (הפיקסל הבודד) על מנת לקבל יותר פוטונים פר תא שטח מינימלי.
מכיוון שבמערכות לווייניות ולרוב גם במערכות מוטסות לא ניתן להגדיל את זמן האינטגרציה הפתרון הוא הגדלת הפיקסל ועל כן ירידה ברזולוציה המרחבית.
בנוסף, בתחום האור התת-אדום קצר הגל (1.4-2.5 מיקרון), התת-אדום הבינוני (3-5 מיקרון) והתת אדום ארוך הגל (8-14 מיקרון) מתקבלת כמות פחותה של אנרגיה ביחס לתחום הנראה והתת-אדום הקרוב (0.4-1.3 מיקרון). גם כאן הפתרון הוא לרוב הגדלת גודל הפיקסל.
מכאן נובע כי תמונות הלוויין בעלות הפוטנציאל לרזולוציה המרחבית הטובה ביותר הן תמונות בעלות ערוץ בודד רחב בתחום הנראה והתת-אדום הקרוב. אלה נקראות תמונות פאנכרומטיות והן בעלות סקלת צבעי אפור (תמונות "שחור-לבן") בהתאם לרזולוציה הרדיומטרית של החיישן. תמונות מרובות ערוצים, בייחוד באורכי גל ארוכים, יהיו לרוב בעלות רזולוציה מרחבית נמוכה. זו אחת הסיבות לכך שכיום לא ניתן לקבל תמונות לווייניות מרובות ערוצים בתחום התת-אדום ארוך הגל.
חישה לוויינית.
לוויינים מאפשרים איסוף של מידע רב מבלי לחשוף את הגוף האוסף. ללוויינים יתרונות רבים ביחס למטוסים, אך עלות השיגור שלהם יקרה ואורך חייהם קצר יחסית. מבדילים בין שני סוגי לוויינים: לוויין גאוסטציונרי שנמצא בנקודה קבועה מעל פני כדור הארץ, בגובה 36,000 קילומטר. הוא יכול לספק מידע על אותו מקום בכל זמן נתון, ולאור גובהו שטח הכיסוי שלו גדול מאוד - אך בגלל שאינו נע ביחס לכדור הארץ, הוא אינו מסוגל לספק שום מידע לגבי אזורים אחרים (דרושים שלושה לוויינים גאוסטציונריים כדי לכסות את כל כדור הארץ - מלבד חלק מהקטבים), ולוויין פולארי - לוויין העובר בצורת לולאה בין הקטבים ומגיע אליהם מדי 90 דקות. הלוויין מגיע לקוטב, יורד וחוזר לקוטב, ונמצא בגובה של כ-700 ק"מ; ישנם גם לוויינים במגוון גבהים אחרים, במגוון מהירויות ומסלוליהם מעל כדור הארץ. חלק מהלוויינים המשמשים לחישה מצלמים באופן רציף, אחרים מכסים בצילומיהם שטחים נבחרים לאחר קבלת הוראה מהקרקע.
פיענוח.
את פיענוח התמונה המתקבלת ניתן לבצע באופן ויזואלי, בדומה לפענוח תצלומי אוויר, אך ניתן גם לפענח את הספקטרום באופן ממוחשב. בפיענוח זה מושווה עוצמת הקרינה באורכי הגל השונים בכל הפיקסל, כפי שנקלט באמצעות החיישנים. היחסים בין העוצמות באורכי גל שונים ובתחומי ספקטרום שונים הם מעין טביעת אצבע המאפשרת הבחנה בין חומרים שונים ובין מצבים שונים של אותו חומר: לכל חומר דפוס שונה של בליעה והחזרה של פוטונים, שניתן לזיהוי בספקטרום הנמדד ממנו. בהתאם למידע הספקטרלי ניתן להפיק גם מפה נושאית של אזורים שונים.