גרעין נוסף התארגן בארצות הברית ב-1986 ויצא בשנת 1987 לקיבוץ חצרים. בשנת 1990 יזם יוסי פתאל, שליח תנועת הצופים, את גרעיני צבר במתכונתם הנוכחית שהפכו מאז למסורת שנתית קבועה עם הקמת גרעין "חזור". היוזמה לגרעין "חזור" הייתה יוזמה מקומית שלא על דעת והחלטת תנועת התק"מ שהצטרפה לפרויקט באופן מלא החל מהגרעינים הבאים. הורי החניכים ב"צבר" שלא היו מורגלים שפעילות התנועה מוכוונת עליה במסגרת גרעין מסודר גילו בתחילה התנגדות רבה. גדעון אלעד חבר קיבוץ חצרים, שהיה שליח הסוכנות המרכזי לצפון אמריקה נענה ליוזמה ויצר קשר ישיר בין יוסי פתאל לבין מזכיר קיבוץ חצרים אהרון ידלין. בביקור בארץ נפגשו יוסי פתאל ואהרון ידלין וסוכם על ניסיון ראשון לקליטת גרעין "חזור". לאור ההערכות החפוזה ולמרות מאמצי חברי הקיבוץ בראשותו של אהרון ידלין, חוו ילדי הגרעין קשיי קליטה והסתגלות רבים. את גרעין "חזור" הדריך עמית שכטר (לימים פרופסור ודיקן הפקולטה למדעי החברה והרוח באוניברסיטת בן-גוריון) מטעם תנועת הצופים בנוסף להיותו מדריך השכבה הבוגרת בשבט "צבר" בוסטון בזמן לימודיו באוניברסיטה. אייל עירון שהיה רכז המפעלים של תנועת "צבר" בארצות הברית היה אחראי לארגון הסמינרים לחניכים מכל רחבי ארצות הברית. גרעין "חזור" הראשון מנה כ-17 בני נוער מארצות הברית, שעלו ארצה ואומצו כאמור בקיבוץ חצרים, ומאז, בכל קיץ עולים ארצה מספר ישראלים.
התרחבות פעילות הגרעין לאורך השנים.
1991 – מגיעה בקשה מבוגרי שבט המפרץ (סן פרנסיסקו) של הנהגת צבר להתגייס לצבא דרך תנועת הצופים. החברה מבקשים שתנועת הצופים בארץ תעזור להם במציאת קיבוץ ותלווה אותם בהגעתם לארץ. הכפפה מורמת והגרעין הראשון מגיע לקיבוץ חצרים ומכיל כ-20 חברים.
1991-2004 – במהלך 13 השנים הבאות מגיע גרעין חדש מדי שנה. רוב החברים בו הם בוגרי ההנהגה או בנים לישראלים המתגוררים מחוץ לישראל. הגרעין הגדול ביותר המגיע לארץ מונה 36 חברים המגיעים לקיבוץ דגניה א'.
2004 – באותה שנה, נעשה ניסיון ראשון לפתוח קבוצה של גרעין אשר תגיע מהחוף המערבי. לטובת המשימה, נשלחים שליחים מהעמותה להדריך סמינרים בסן פרנסיסקו, דבר המביא להכפלת כמות המשתתפים. כתוצאה מכך, מגיעים באותה שנה לארץ כ-54 חברים משני גרעינים. בעקבות ההצלחה של שני הגרעינים, מוגשת תוכנית למשרד הקליטה ומתקבל אישור לקבלת כספים נוספים אשר ימסדו את התוכנית.
2005 – שני מוקדי הגרעינים (מזרח ומערב) ממשיכים בגיבוש הקבוצות כאשר לקראת סוף תהליך בניית הגרעין (באזור חודש מאי) מתחילות להגיע פניות רבות אל מטה בצופים בניו-יורק ומתקבלת החלטה לפתוח גרעין נוסף אשר יוקם ללא תהליך הכנה, ייקלט בישראל ויעבור שם חודש אינטנסיבי של גיבוש. באותה שנה מגיעים כ-93 חניכים כאשר הגרעין הנוסף מוקם בקיבוץ יפתח עם תחילתה של התוכנית. באותה שנה מתקיימים לראשונה סמינרים באזור לונדון אשר דרכם מגיעים מספר מצומצם של חברי גרעין ומשתלבים בגרעינים הקיימים.
2006 – בשנה זאת מוקם לראשונה גרעין מקומי בישראל אשר חניכיו הם משתתפים הנמצאים בתוכניות ארוכות טווח או כאלו אשר ביצעו את עלייתם לישראל טרם פתיחת התוכנית. הגרעין בישראל התאחד בשנה זו עם חניכים נוספים מקנדה אשר עברו סמינרים בטורונטו וחניכים מאזור שיקגו, דטריוט ושאר המיד-ווסט. בשנה זאת הגיעו לישראל כ-120 חניכים ב-4 גרעינים שונים.
2007 – בשנה זו מוקם לראשונה הגרעין הדתי הראשון, בזכות פנייה של חניכים דתיים אשר ביקשו לדעת האם קיים קיבוץ דתי אשר יכול לקלוט אותם. הנהלת התוכנית מחליטה למצוא קיבוץ דתי ולהתאים את מסגרת התוכנית לקליטתם של חניכים דתיים. הגרעין הדתי נקלט בקיבוץ טירת צבי שבעמק בית שאן ומאופיין כגרעין קטן, איכותי ומוצלח מאוד. באותה שנה עקב פניות המתקבלות באזור חודש מרץ לאחר תחילת תהליך ההכנה בארצות הברית מוקם לו גרעין מאסף אשר מקיים תוכנית סמינרים קצרה יותר. פעילות זו של הגרעין המאסף מציבה אתגרים חדשים הכרוכים בקבלה לתוכנית של ילדים אשר עוברים תהליך הכנה מקוצר וישנו קושי בבחינת התאמתם לתוכנית. בשנה זו מגיעים לישראל כ-140 חניכים הפרוסים ב-5 קיבוצים.
2008 – בשנה זו מוקם לראשונה גרעין צבר בשיקגו האחראי על הכנת קבוצה של חניכים מאזור המיד-ווסט. הגרעין מבצע 3 סמינרים אשר בהם לוקחים חלק חניכים אשר רובם אינם מהמיד-ווסט אך הצטרפו לתהליך באיחור. באותה שנה מוקם לו גרעין נוסף בדקה ה-90 (אזור חודש מאי) אשר מורכב מחציתו מחבר'ה בישראל ומחציתו חבר'ה בארצות הברית. החניכים מקיימים סמינר בארצות הברית וסמינר נוסף בישראל טרם תחילת התוכנית. בשנה זו מגיעים לישראל כ-160 חניכים ב-6 גרעינים שונים, אחד מהם דתי.
2009 – בשנה זו מתקיימת קפיצה גדולה מאוד במספרי החניכים כאשר מגיעים לארץ 9 גרעינים שונים ביניהם 2 גרעינים דתיים כ-210 חניכים. בשנה זו מוקם גרעין המרכז את כל החניכים מאזור צפון המערב וממוקם בסן פרנסיסקו. בשנה זו מגיעים כ-25 חניכים ללא הכנה משמעותית אשר פוזרו בין הגרעינים השונים, קפיצת המדרגה בכמות החניכים הביאה את הצורך במיסוד התהליכים, ניהול ההרשמה והגדרת הסינון של המשתתפים.
2010 – בשנת 2010 כבר פועלות 6 מסגרות הכנה שונות: ניו-יורק, שיקגו, לוס אנג'לס, סן פרנסיסקו לונדון וישראל אשר ביחד הביאו להקמתם של 11 גרעינים, שניים מהם דתיים. בשנה זו נפתחו במקביל קבוצות הכנה בניו-יורק ובלוס אנג'לס לאחר הקבוצות המקוריות וכמו כן זו השנה הראשונה שקמו להם שלושה גרעינים מקומיים בישראל (אחד מהם דתי). בסוף תהליך ההכנה הגיעו לארץ כ-250 חניכים.
2011 – בשנת 2011 הוקם לראשונה גרעין סטודנטים באזור ניו יורק שהגיע למושב רגבה והוכתר כהצלחה.
בשנה זו היה ניסיון לפתוח שני יעדים חדשים בצפון אמריקה: טורונטו ופלורידה. גרעין טורונטו התאחד עם גרעין מידווסט והגיע לקיבוץ דגניה, ומועמדי פלורידה הועברו להכנה בניו יורק בשל מספרים נמוכים. 12 גרעינים - 280 משתתפים.
בשנת 2012 נפתח לראשונה גרעין חורף שיצא לישראל בחודש דצמבר (קיבוץ חולית) והתגייס לצבא בחודש מרץ. הגרעין מנה 16 משתתפים.
סה"כ 8 גרעינים מצפון אמריקה – 156 משתתפים + 16 מגרעין חורף.
2012 – נפתחו גרעינים בפלורידה וטורונטו (ללא שליחים אזוריים) שיצאו כגרעין אחד גדול יחד לקיבוץ מלכיה.
בשנה זו החלה הפעילות עם גרעיני חבר העמים, אשר התמקמו בעיר חיפה – הגרעין העירוני הראשון.
גרעין החורף השני יצא במתכונת של 3 גרעינים – חילוני צפון אמריקה, חילוני ישראל ועולם וגרעין דתי אחד לכולם.
14 גרעינים (מתוכם 3 גרעינים דתיים) סך הכל 320 משתתפים כולל החורף (9 מצפון אמריקה 170 קיץ + 19 חורף)
2013 – בשנת 2013 הגיעו שליחות אזוריות לטורונטו ופלורידה ופעילות הגרעין התמסדה באזורים אלו.
בשנה זו התרחבה הפעילות בניו יורק לארבעה גרעינים (שלושה חילוניים ואחד דתי)
14 גרעינים הגיעו לישראל - 12 קיבוצים ושתי ערים - ירושלים ורעננה.
סך הכל – 315 משתתפים (בלי חורף) צפי עם חורף 350.
10 גרעינים יצאו מצפון אמריקה – 196 קיץ + 24 צפי חורף.
2015 – גרעין צבר מתרחב ליבשת נוספת ולראשונה נפתח תהליך ההכנה באוסטרליה.
2016 – מוקם לראשונה גרעין אורבני נוסף באיבים סמוך לעיר שדרות, כיום משמש הכפר באיבים כאולפן לרוב קיבוצי הדרום.
2016 - כיום - גרעין צבר פועל במתכונת ייחודית של יצירת גרעינים לפי מאפייני קהל היעד ומגיע לתפוצה של כ-400 חיילים בודדים בשנה.
בנוסף לגרעינים דתיים וגרעין ייעודי לסטודנטים, מפעילה התוכנית גרעינים ייחודיים ליוצאי חבר המדינות, אמריקה הלטינית, בוגרי מכינות ושנת שירות בישראל ובוגרי תוכנית נעל"ה.
שלבי התוכנית.
התגבשות הגרעין נעשית באמצעות כינון ארבעה סמינרים בארצות המוצא. הסמינרים מתקיימים בניו יורק, מיאמי, שיקגו, לוס אנג'לס, סן פרנסיסקו, לונדון, סידני, וישראל (עבור מועמדים הנמצאים בתוכניות ארוכות בישראל). במהלך המפגשים החניכים בוחנים את החלטתם לעלות ארצה ומתגבשים כקבוצה. בכל מחזור מגיעים החניכים לישראל ומתמקמים בקיבוץ אשר בוחר לאמצם. במשך שלושה חודשים הם נקלטים בקיבוץ ובארץ, מתכוננים לגיוס לצה"ל ומחזקים את העברית באולפן. בתקופה זו מתחיל תהליך גיוס מזורז לצה"ל, רישומם בבסיס הקליטה והמיון ומיונם לתפקידים שונים. לאחר 3 חודשים בקיבוץ מתגייסים החניכים לצה"ל וממשיכים להוות גרעין. בתור היותם חיילים בודדים (חייל בודד), רובם מגיעים מדי סוף שבוע לקיבוץ.
תהליך ההכנה.
תנועת הצופים העבריים מפעילה שליחים ברחבי העולם, אשר בשיתוף הבתים הישראליים ושליחי העלייה, נותנים מענה לבני הנוער המעוניינים לחזור או לעבור לישראל, ומגבשים את הגרעין בתהליך של סמינרי הכנה בשנה הקודמת להגעתם ארצה. בסמינרים אלו עובר כל מועמד תהליך אישי של התלבטות, עד לקבלת החלטה. במקביל, עוברת הקבוצה תהליך של הכנה חברתית ומנטלית, למידה על הנעשה בארץ מבחינה תרבותית, פוליטית וחברתית, וכן היכרות עם הצבא, על תפקידיו, משמעותו החברתית ודרכי פעולתו. תהליך מקביל מתקיים גם בישראל עבור צעירים השוהים בארץ בתוכניות ארוכות ("מסע", אולפן, שנת הכשרה וכו').
מטרות תהליך ההכנה הן יצירת מסגרת לתהליך של התלבטות וקבלת החלטה אישית על המעבר לארץ, השירות בצה"ל והחברות בגרעין, ביחד עם מתן מידע והקניית כלים להתמודדות עם המעבר לישראל והשירות בצה"ל וגיבוש ועיצוב מסגרת חברתית של גרעין תומך ומלווה לתהליך הקליטה בארץ.