2007 – יער "מקורות" -כחלק מחגיגות 70 שנה להיווסדה של חברת המים הלאומית, "מקורות", חנכה החברה יער שיתפרס על שטח של כ-70 דונם בחבל אשכול. זאת מתוך ראיית החשיבות הרבה של סביבה ירוקה בנגב וכל רחבי הארץ. "מקורות" הפכה את הנטיעות ביער למסורת של עובדי החברה במטרה להפוך את מקום לאתר תיירות הכולל גנים עם עצי פרי, עצי יער ממינים מדבריים, שבילים, דרכים וחניה, ובהמשך - גם מתקני שעשועים לילדים ואזור פיקניק להנאת ציבור המבקרים. "מקורות" רואה ערך חשוב ומרכזי בהשקעה באיכות הסביבה באמצעות סיוע בפיתוח טכנולוגיות מים, טיפול ברכיבים ביולוגיים וכימיים ידידותיים לסביבה, שיקום נחלים, שיקום נופי באזורי פיתוח ושמירה על סביבה ירוקה.
2011 - פרויקט "הנקז מזרחי" - פרויקט "הנקז המזרחי" נועד לשקם את אקוויפר החוף הדרומי, לבלום את תופעת ההמלחה הפוקדת אותו בשנים האחרונות ולהוריד את המליחות של האקוויפר, שהוא מקור המים הטבעי המרכזי של מדינת ישראל. האקוויפר מספק כ-200 מיליון מ"ק מים בשנה בממוצע, שהם כ-15% מכמות המים הנשאבים מהמאגרים התת-קרקעיים בארץ. במשך השנים עבר האקוויפר תהליכי המלחה הפוגעים באיכות המים. שיקום האקוויפר בוצע על ידי הקידוחים, יצירת חיץ הידרולוגי ממזרח לאקוויפר באמצעות שרשרת של 40 קידוחים, אשר מונעים מהמים המליחים - הזורמים ממזרח למערב - להמשיך ולהתפשט באקוויפר. שאיבת המים המליחים והחזרה של מים שרמת מליחותם נמוכה לאקוויפר, תורמת לבלימת מליחותו מחד ולהורדה הדרגתית של רמת המליחות שבו מאידך. הפרויקט כולל את ייצוב מפלס מי התהום, בלימת תהליכי ההמלחה ושימור האוגר התפעולי של האקוויפר. מי הקידוחים המליחים, שנשאבים מזרחית לאקוויפר החוף, מועברים בקווים מאספים לצורך התפלתם במתקנים המיוחדים שהקימה "מקורות" - "מתקן להט" סמוך לאשקלון, ו"מתקן גרנות" ליד קריית מלאכי. הפרויקט מתבצע בשלבים וייקדחו בו עשרות קידוחים נוספים לאורך השוליים המזרחיים של האקוויפר ומתקני ההתפלה יורחבו ותפוקתם תגדל.
המים המותפלים ב"להט" וב"גרנות" עוברים טיפול בהתאם ל"תקנות בריאות העם" למי שתייה, והאיכות המתקבלת גבוהה מאוד ועומדת בדרישות התקן המחמירות ביותר. המים מופנים למערכת המים הארצית ומשמשים לשתייה ולחקלאות. באמצעות הפרויקט תורמת "מקורות" הן לשימור האוגר התפעולי ומאגרי המים העתידיים של ישראל והן לקידום פיתוח בר קיימא.
2011 – פלטינה פלוס בדירוג "מעלה" - בשנת 2011 זכתה "מקורות" בציון "פלטינה פלוס" בדירוג "מעלה" – הציון הגבוה ביותר לחברות בהתאם לביצועים החברתיים-סביבתיים שלהן בתחום האחריות התאגידית. בשנת 2014 זכתה "מקורות" פעם שנייה ברציפות בציון "פלטינה פלוס"!
2013– המערכת החמישית לאספקת מים לירושלים - המערכת החמישית לאספקת מים לירושלים ולסביבתה מוקמת כדי לתת מענה לצורכי המים העתידיים באזור בעשרות השנים הבאות. המערכת תספק גם מי ים מותפלים, כחלק מ"המוביל הארצי החדש". "המערכת החמישית לאספקת מים לירושלים" תספק כ-420 מיליון מ"ק לשנה.
המערכת מורכבת משני מקטעים:
הקטע המערבי - מתחיל בחיבור למערכת הארצית ליד קיבוץ חולדה (דרומית לעיר רחובות), ומגיע עד צומת אשתאול (ליד בית שמש). העבודות במקטע המערבי הסתיימו וכבר החלה אספקת מים באמצעותו.
הקטע המזרחי - מתחיל בחיבור לקטע המערבי בצומת אשתאול, ומסתיים בעמק מוצא, מקום החיבור למערכת העירונית של ירושלים. קטע זה כולל אתגר הנדסי גדול: הקמת מנהרה לצורך מזעור הפגיעה בשמורות הטבע. במנהרה יוזרמו המים בלחץ למבואות ירושלים. זוהי המנהרה להובלת מים הארוכה ביותר בארץ -כ-13 ק"מ, והקוטר המינימלי שלה 2.5 מטר.
2013 – חנוכת מתקן להתפלת מי ים בלימסול - במסגרת הפעילות הבין-לאומית של חברת הבת של קבוצת "מקורות" - "מקורות פיתוח וייזום" - זכתה החברה בשנת 2009 במכרז B.O.T בין-לאומי לתכנון, מימון, הקמה ותפעול במשך 20 שנה של מתקן להתפלת מי ים בלימסול שבקפריסין, לאספקת למעלה מ-50,000 מ"ק מים מותפלים ביום. המפעל נחנך באוגוסט 2013.
בנוסף זכתה "מקורות פיתוח וייזום" במכרז בין-לאומי לשדרוג ולתפעול מתקן התפלה בלרנקה, להתפלת 60,000 מ"ק מי ים ביום, ויספק אותם לרשות המים בקפריסין למשך 27 שנים. באמצעות שני מתקני ההתפלה הללו תספק "מקורות" כ-40% מתצרוכת מי השתייה בקפריסין.
2013 – הסכם עם רשות המים במקסיקו - בנובמבר 2013 חתמה קבוצת "מקורות" על הסכם עם רשות המים המקסיקנית CONAGUA, לביצוע תוכנית אסטרטגית לשיקום מי התהום, לטיפול במים ולמניעת זיהומי מים במקסיקו. התוכנית כוללת סקרים והרחבת התכנון והביצוע לפרויקטים בתחום ההתפלה.
2014 – אספקת מעבדות ניידות לאזרבייג'ן - קבוצת "מקורות", באמצעות חברות הבנות "מקורות פיתוח וייזום" ו"שח"מ מקורות ביצוע", סיפקה לאזרבייג'ן מערכת של מעבדות ניידות ורכבי דיגום מצוידים במיטב הציוד המעבדתי הקיים, שבנתה "שח"מ מקורות ביצוע". הפרויקט כלל תכנון, בקרה, בנייה ואבזור של המעבדות והרכבים, הדרכה והשתלמויות "מקורות" בישראל ובאזרבייג'ן, לצורך הכשרת דוגמים וטכנאי מעבדות מים.
2014 – הגנה קתודית - "מקורות" רשמה פטנט נוסף: שיטה ומערכת להגנה קטודית מבוקרת על גופי מתכת שנמצאים בתווך קורוזיבי. הקורוזיה אוכלת את המתכת, וההגנה הקתודית מעכבת את תהליך הקורוזיה. ב"מקורות" משתמשים בשיטה זו כדי להגן על צנרת המים. המערכת תורמת לפחת המים הנמוך ב"מקורות", שעומד על כ-3% בלבד – דבר הנחשב להישג עולמי.
2015-2004 – "המוביל הארצי החדש" - פרויקט הדגל של "מקורות" במאה ה-21 הוא "המוביל הארצי החדש". בעקבות החרפת משבר המים והעלייה בצריכה, מובילה "מקורות" מהפכה במשק המים ומקימה פרויקט לאומי, מתוך ראייה כלל ארצית וחשיבה לעתיד, למען הדור הנוכחי והדורות הבאים. הרעיון העומד מאחורי פרויקט זה הוא ראיית ההתפלה כפתרון מרכזי להגדלת כמות המים השפירים. "המוביל הארצי החדש" הוא האמצעי ליישום פתרון זה. במסגרת הפרויקט מחבר "המוביל הארצי החדש" למערכת אספקת המים הארצית את המתקנים להתפלת מי ים: חדרה, פלמחים, שורק, אשקלון והמתקן באשדוד, שמקימה קבוצת "מקורות" באמצעות חברת הבת "מקורות פיתוח וייזום". הקמת מתקני ההתפלה חייב השינוי של כיוון אספקת המים המסורתי במדינה ואת תוואי עורקי המים הראשיים. השינוי מתבטא בכל שרשרת אספקת המים וכולל בניית תשתיות מורכבות ושילוב טכנולוגיות חדשניות. המערכת המהפכנית מאפשרת ניהול אופטימלי משולב של מקורות המים הטבעיים והמים המותפלים, בצד התייעלות בתחום האנרגיה. עם סיום הפרויקט יהיו 75% מצריכת מי השתייה מים מותפלים ממתקני ההתפלה החדשים שלאורך רצועת החוף במערב המדינה - חדרה, פלמחים, שורק, אשקלון ואשדוד. את חיבור למערכת המים הארצית ביצעה "מקורות" באמצעות חברת הבת "שח"מ מקורות ביצוע".
במסגרת המיזם ההנדסי המורכב הניחה "מקורות" קווי מים ענקיים בקוטר של כ-2 עד 2.5 מטר, באורך של כ-100 ק"מ, הקימה תחנות, מאגרים תפעוליים מכוסים לצורך הבטחת איכות מים גבוהה לאורך זמן וברֵכות תפעוליות, מהגדולות מסוגן בעולם. החברה חצתה אזורים עתירי תשתיות בשיטות חדשניות תוך שמירה על ערכי הטבע והסביבה.
פרויקט אשכול-סומך– מערכת המים השנייה לחיפה ולקריות
בעקבות ההתפתחות האורבנית בחיפה ובקריות, מבצעת "מקורות" פרויקט להנחת מערכת מים שנייה לאזור. המערכת החדשה תחליף את הקו הישן, אשר הונח בין עמק יזרעאל לחיפה, קריות וגליל מערבי בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20. מטרת הקו הייתה להעביר מים ממעיינות הגליל המערבי (מאזור כברי, געתון והסביבה) לכוון העמקים, כדי לאפשר הקמת התיישבות וחקלאות בעמק ולפיתוח אזורים אלו. במהלך השנים, ועם פיתוח מקורות מים חדשים באזור העמקים שינה קו הבטון את ייעודו ומשנות ה-60 החל לספק מים מ"המוביל הארצי" לכיוון לכוון חיפה והגליל המערבי.
פרויקט אשכול-סומך כולל הקמת מאגר מי שתייה, מהגדולים בארץ (בנפח 215 אלף מ"ק). מאחר שתוואי הקו החדש עובר ברובו בשטחים בעלי רגישות נופית גבוהה - לאורך נחל ציפורי, בקרבת מעיינות פעילים ובסמיכות לאתרים ארכאולוגים - פועלת "מקורות" למזעור הפגיעה בערכי טבע אלו. הפרויקט מתבצע תוך השקעת מחשבה רבה בתכנון ובאופן העבודה, כמו גם מאמצים ומשאבים בשמירה על חפירות ארכאולוגיות ועל הסביבה. לשם כך כולל הפרויקט מנהרה באורך 450 מטר ושיקום נופי.
המערכת החדשה תגדיל את אמינות אספקת המים בשגרה ובחירום, תאפשר פיתוח והרחבת יישובים, ותיתן מענה לצריכת המים באזור לשנים רבות. בנוסף היא תאפשר בעתיד להעביר את עודפי המים ממתקן התפלה שיוקם בגליל המערבי, לכיוון "המוביל הארצי".
2014 -חיבור הערבה הצפונית והתיכונה למערכת המים הארצית– פרויקט "צפית סדום"
אזור הערבה אינו מחובר למערכת המים הארצית. אספקת המים לצריכה הביתית ולחקלאות נעשית באמצעות מקור מים אחד - קידוחים מליחים מקומיים, שרמת מליחותם גבוהה. עד שנת 1990 שימשו מים אלה לכל צורכי הבית והחקלאות, פרט לשתייה ולבישול. כדי לאפשר אספקת מים באיכות מי שתייה, הקימה "מקורות" בכל אחד מהיישובים מתקן התפלה ששימש לצורכי התפלת מים לשתייה בלבד, וחובר לברז אחד בכלבית. בשנים האחרונות ביצעה "מקורות" פרויקט לתגבור המים לפריפריה. במסגרת הפרויקט הקימה החברה מתקני התפלה חדישים להתפלת מים מליחים ליישובים בערבה, לכל צורכי הבית. המתקנים, שהם מהמתקדמים מסוגם, פועלים באופן אוטומטי, ללא מגע אדם, ומחוברים למרכז הבקרה של החברה באילת. פרויקט תגבור המים כולל גם הפרדת רשתות לסוגי המים השונים.