אפריקה ישראל להשקעות בע"מ היא קונצרן השקעות והחזקות ישראלי-בינלאומי, בעל ניסיון רחב בתחום ההשקעות נדל"ן בישראל ובחו"ל. החברה עוסקת בעיקר בפיתוח קרקעות ומגורים בישראל, ברוסיה ובמזרח אירופה. היא מחזיקה בחברות בנות העוסקות בבניית בנייני מגורים ופיתוח מקרקעין, נדל"ן מניב בישראל ובחו"ל וכן בפרויקטים של תשתיות, מפעלי תעשייה, ועוד. אפריקה ישראל מגורים בנתה את שכונות ה"סביונים", ובמצטבר אלפי יחידות דיור ברחבי ישראל.
היסטוריה.
חברת אפריקה ישראל להשקעות נוסדה בשנת 1934 על ידי משקיעים יהודים מדרום אפריקה (ביניהם יעקב גרי שכיהן כמזכיר החברה אחר כך כיו"ר ואפרים הכטר) כדי לסייע בפיתוח היישוב היהודי בארץ ישראל. שמה המקורי היה 'אפריקה ארץ ישראל להשקעות בע"מ' (באנגלית: Africa Palestine Investments Limited). בשנת 1967 היא שינתה את שמה לשמה הנוכחי. לאחר הקמת המדינה ובמשך השנים הרחיבה החברה את פעילותה המסחרית והפיננסית. בשנת 1952 נתמנה למנהל החברה דוד הורוביץ (שכיהן אחר כך כנגיד הראשון של בנק ישראל). בשנות ה-40 של המאה ה-20 הצטרפה למחזיקי המניות באפריקה ישראל חברת מגדל אחזקות ביטוח ופיננסים ומניות החברה נסחרו בלשכת החליפין לניירות ערך.
בשנת 1955 הקימה החברה את היישוב סביון. בשלב הראשון שווקו במקום מגרשים בני 5 דונם הכוללים שני דונם פרדס, לצורך בנה ביתך. בהמשך הקימה את שכונת רימון ממערב לסביון ושכונת "גבעת סביון" מצפון. בשנת 1972 הקימה החברה את פארק המדע קריית ויצמן, בתחום המוניציפלי של נס ציונה, מטרת הפארק הייתה לקשר בין המדע לתעשייה. בשנת 1985, הקימה את "מתחם קשב" בלוד מרכז המיחשוב של בנק לאומי.
בתחילת שנות ה-70 של המאה העשרים נרכשה השליטה בחברה על ידי בנק לאומי. בשנת 1973 הפכה לחברה ציבורית ומניותיה החלו להיסחר בבורסה בתל אביב. בשנים 1978 – 1996 שימש שלמה גרופמן נשיא ומנכ"ל ראשי של החברה.
בשנת 1996, החל מאבק שליטה בחברה כאשר אנשי העסקים מוטי זיסר ואיתן ורטהיימר רכשו כ-13% מהמניות. במקביל ניהל בנק לאומי מכרז לרכישת כל השליטה באפריקה ישראל ותכנן למכור את השליטה בחברת מגדל ביטוח לחברת ג'נרלי (אפריקה ישראל הייתה בעלת מניות במגדל באותה עת). השנים לבסוף מכרו את מניותהם ברווח גדול תוך מספר חודשים.
סמל החברה הנוכחי הוא עדכון שנעשה בשנת 2004 על ידי עדלי סטוק ורינת לייבוביץ. המקור עוצב בשנת 1981 על ידי דן ריזינגר.
בשליטת לב לבייב.
בינואר 1997 רכש לב לבייב מידי בנק לאומי, ורטהיימר וזיסר %53 ממניות השליטה ו-%47 ממניות ההון באפריקה ישראל, תמורת 190 מיליון דולר, ששיקפו שווי חברה של 400 מיליון דולר לאפריקה. אך מיד לאחר שרכש את החברה היא נקלעה למשבר, לביב הכריז שבניגוד לתוכנית המקורית של קניון רמת אביב, שבנייתו הייתה לפני שלבי סיום, המסעדות ובתי הקולנוע שבו לא יהי פתוחים בשבת. אך החברות השותפות לפרויקט התנגדו, וגם שוכרים שכבר חתמו על חוזים. הסכסוך פגע בשווי מנית החברה, ובסוף 1998 אפריקה ישראל להשקעות נסחרה בשווי של כ-200 מיליון דולר, חצי מהשווי בו רכש את החברה.
עם זאת, אחר כך, לבייב הרחיב במהירות את עסקי החברה על ידי הנפקת איגרות חוב והנפקה של חברות הבת בבורסה. דניה סיבוס הונפקה בשנת 2000, אפריקה ישראל נכסים בשנת 2004, אפריקה ישראל מגורים בשנת 2006 ו"אפי פיתוח" בשנת 2007. סך הכול בין השנים 1997–2007 גייס כ-7.5 מיליארד שקל באיגרות חוב וכ-6 מיליארד שקל בהנפקת מניות.
בשנת 2000, מכר לבייב לארקדי גאידמק 10% ממניות החברה תמורת השקעה של 75 מיליון דולר. שנה אחר כך, גאידמק מכר חזרה ללבייב את החזקותיו באפריקה ישראל ולבייב הגדיל את החזקותיו בחברה ל-66.1% ממניותיה. בתחילת 2007, רכש לבייב מידי בנק לאומי נתח נוסף של כ־15% מאפריקה ישראל תמורת כ־1.1 מיליארד שקל, עסקה שמומנה ברובה על ידי בנק הפועלים.
בדצמבר 2006, זכתה החברה במכרז להקמת הקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב תמורת 7.16 מיליארד שקל.
המשבר הכלכלי העולמי בשנת 2008 שגרר עמו ירידה חדה בערך הנדל"ן של החברה השפיע קשות על החברה, מה שגרם למניית אפריקה ישראל לצנוח בכ-95% מהשיא ולאיגרות החוב להגיע לתשואות של למעלה מ-50%, תשואה אופיינית לחברות שיש ספק גדול לגבי יכולת החזר החוב שלהן. בדו"ח לסיכום שנת 2008 הציגה החברה הפסד שיא בסך 4.9 מיליארד שקלים. באוגוסט 2009 הודיעה החברה כי קיים חשש שלא תצליח לעמוד בהתחייבויותיה בעתיד. מספר חודשים לאחר מכן הגיעה החברה להסדר חוב עם בעלי איגרות החוב, שכלל מחיקת חוב ופריסת יתרת החוב, זאת תוך פיצוי בעלי החוב במניות של החברה והחברות הבנות אפי פיתוח ואפריקה ישראל נכסים.
מכירת החברה למוטי בן משה.
בשנת 2015 הפסידה החברה 1.7 מיליארד ש"ח. בדו"ח הכספי לשנה זו נכללה הערת עסק חי. בשנת 2016 הפסידה החברה 2.73 מיליארד ש"ח, וגם בשנה זו נכללה בדו"חותיה הערת עסק חי. בשנת 2016 החל משא ומתן על הסדר חוב שני לחברה, מאחר שלבייב לא עמד בתנאי ההסכם הראשון מ-2009.
במהלך המשא ומתן על הסדר חוב התקבלו שתי הצעות לרכישת החברה, מאנשי העסקים נתי סיידוף ומוטי בן משה. בדצמבר 2017, מחזיקי איגרות החוב קיבלו את הצעתו של בן משה לרכישת החברה תמורת 2.4 מיליארד שקל ולקבל החזר של 2.3 מיליארד שקל מתוך חוב כולל של כ-3 מיליארד שקל. בינואר 2018, הוציאה רשות המיסים שני צווי שומה לחברה, שמחייבים אותה לשלם 245 מיליון שקל במזומן, דבר שהביא לעיכוב בהשלמת ההסדר, שאושר לבסוף בספטמבר 2018.
בינואר 2020 הושלם הסדר חוב לחברה, שכלל את הפיכת החברה לחברה פרטית ומכירתה לחברת "לפידות קפיטל" שבשליטת יעקב לוקסנבורג (80%) ולחברת אלטשולר שחם גמל ופנסיה (20%).
החזקות.
החזקות שנמכרו.
אפריקה ישראל תעשיות.
בשנת 2007, רכשה אפריקה ישראל את מלוא השליטה בחברת "פקר פלדה" (העוסקת בייצור,עיבוד ומכירת צנורות,פרופילים ומוצרי פלדה) ממשפחת פקר. אפריקה ישראל רכשה 30% ממניות פקר לראשונה בשנת 1993. פקר פלדה הוקמה בשנת 1933 על ידי נפתלי פקר. בתחילת שנות ה-70 של המאה העשרים הוקמה חברת הבת נגב קרמיקה. באפריל 2017 קרן ויולה קרדיט וקבוצת משקיעים בהובלת איש העסקים יריב לרנר חתמו על הסכם לרכישת נגב קרמיקה. ביולי 2018, פנו לבית משפט המחוזי הנושים העיקריים של אפריקה תעשיות (לשעבר "פקר פלדה"), הבנקים הפועלים ולאומי, בבקשה למנות מטעמם כונסי נכסים זמניים על נכסי אפריקה תעשיות עקב חובות של כ-700 מיליון שקל (כ-250 מיליון שקל ללאומי וכ-200 מיליון שקל הפועלים).
אפי פיתוח.
"אפי פיתוח" (AFI Development plc) הוקמה בשנת 2001 ועוסקת בייזום ובהקמה בשוק הנדל"ן ברוסיה בעיקר באזור מוסקבה, נכסי החברה כוללים קניונים, משרדים ובנייני מגורים. בשנת 2007 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בלונדון לפי שווי של 6 מיליארד דולר וגייסה 1.4 מיליארד דולר. "אפריקה ישראל להשקעות" המשיכה להחזיק 65% ממניות החברה. בשנת 2014 המשבר כלכלי ברוסיה עיכב את התקדמות הפרויקטים של אפי פיתוח וגרר עמו ירידה חדה בערך הנדל"ן של החברה. בשנת 2016 רכש לבייב את השליטה באפי פיתוח מ"אפריקה ישראל להשקעות" בכ־550 מיליון שקל.
מתחם "חמי טבריה".
מתחם "חמי טבריה" נרכש בשנות ה-40 של המאה העשרים ובשנות ה-60 של המאה העשרים פיתחה אותו חברת אפריקה ישראל כאתר תיירות ונופש. הוקמו מרחצאות "חמי טבריה הצעירה" והמלונות "גני חמת" ו"גלי כנרת". בשנות ה-80 של המאה העשרים החליטה החברה להוסיף אגף חדש לבית המלון "גני חמת". בחפירות שנערכו לצורך יציקת היסודות נתגלו עצמות וקברים רבים, עקב העובדה שמיקומו של בית המלון נשק לבית העלמין העתיק של טבריה. עם היוודע המקרה פרצו שוב הפגנות ומחאות רבות, בטבריה ובריכוזים חרדיים בישראל. לבסוף הוצעו להנהלת המלון פתרונות הלכתיים-טכניים לפיהם יישארו הקברים במקומם, ובניית האגף התבצע על הגבהה מיוחדת. עם זאת בעדה החרדית החליטו להטיל חרם על בנק לאומי שהחזיק במניות אפריקה ישראל. בשנת 2009, מכרה אפריקה ישראל את "חברת חמי טבריה בע"מ" שמחזיקה בקרקעות ובמרחצאות בשטח של כ-250 דונם, ובמלון "גני חמת" (שנקרא אז "הולידיי אין טבריה"), לאיש העסקים יחזקאל מורד.
בית סוהר אלה.
בית סוהר אלה אמור היה להיות בית הסוהר הפרטי הראשון בישראל. הוא הוקם בין 2005 ל-2009 ומכיל כ-800 מקומות. בית הסוהר הוא הוקם בידי חברת א.ל.א. ניהול והחזקה, בבעלותן של אפריקה ישראל ומנרב, שהייתה גם אמורה להפעיל אותו במשך 25 שנים. בעקבות פסיקת בית המשפט העליון בבג"ץ הפרטת בתי הסוהר, בה נקבע כי הפרטת בתי סוהר אינה חוקתית, רכש שירות בתי הסוהר את בית הסוהר מידי החברה.
אלבניאן איירליינס
אלבניאן איירליינס הייתה חברת תעופה אלבנית שבסיסה נמצא בנמל התעופה האם תרזה בטירנה.
תולדות החברה.
החברה נוסדה בשנת 1991 בשם ארבריה איירליינס, והייתה בתחילתה חברה פרטית של פוליטיקאים באלבניה הקומוניסטית. במאי 1992 שינתה את שמה לאלבניאן איירליינס. בשנת 1995 פתחה לראשונה את טיסותיה לציבור הרחב. החברה הפסיקה את פעילותה ב-2011, לאחר שרשות התעופה האלבנית ביטלה את רישיון ההפעלה שלה.
צי המטוסים.
צי המטוסים של אלבניאן איירליינס הורכב מהדגמים הבאים (אוגוסט 2009):
ליל ג'ון