במהלך מלחמת הבלקן הראשונה, פיקד שטורם על דיוויזיית "דרינה" אשר התבלטה במהלך קרב קומנובו. הוא פיקד על הדיוויזיה גם במהלך מלחמת הבלקן השנייה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914, מונה שטורם למפקד הארמייה השלישית. לצד הארמייה השנייה לקחה הארמייה שלו חלק נכבד בקרב קר שבסופו נהדפה הפלישה הראשונה של האימפריה האוסטרו-הונגרית אל סרביה. הארמייה השתתפה גם בקרב דרינה במהלכו ניצחה את האוסטרים, אולם במחיר אבדות כבדות. הארמייה השתתפה בהדיפת הפלישה האוסטרית השלישית, ונלחמה בקרב קולובארה בדצמבר של אותה שנה, שכמו קודמיו הסתיים בניצחון סרבי מוחץ.
בשנת 1915 חל שינוי ניכר במערכה, עקב הצטרפות הקיסרות הגרמנית וממלכת בולגריה למלחמה לצד אוסטריה. הארמייה הובסה במתקפת מורביה ומתקפת קוסובו, ובהדרגה נכבשה סרביה בידי מעצמות המרכז. הארמייה של שטורם פורקה, ושרידיה נסוגו לחופי אלבניה, משם לקורפו ובהמשך למפקדת כוחות מדינות ההסכמה בסלוניקי. ב-1916 הוקמה הארמייה מחדש בחזית המוקדונית ושטורם מונה מחדש למפקדה. הוא פיקד על הארמייה במהלך קרבות שונים, וביניהם קרב קיימאקצאלאן, אולם באוגוסט 1916 הוחלף בידי מילוש ואסיץ' בשל מצבו הבריאותי המעורער. הוא נשלח לחזית המזרחית כדי לסייע בארגון חיל המתנדבים הסרבי אשר לחם בצבא האימפריה הרוסית. בתחילת 1917 הוא הוחזר לחזית המזרחית, ומילא תפקידי מטה בסלוניקי עד סוף המלחמה.
ב-1921 פרש שטורם מהצבא. הוא נפטר בביתו שבבלגרד ב-13 בפברואר 1922 בגיל 73.
שמואל פרנקל
הרב שמואל פרנקל (ה' בניסן ה'תקע"ה, 15 באפריל 1815 - ט"ו בחשוון ה'תרמ"ב, 7 בנובמבר 1881) היה רב ואדמו"ר בעיר היידודורוג שבהונגריה (דאראג ביידיש).
ביוגרפיה.
נולד בעיירה קאמאדע (בהונגרית: Komádi) שבהונגריה, לרבי שרגא פייבוש אב"ד גינז ריסקא ולגיטל. בגיל שש התייתם מאביו ועבר להתגורר אצל אחי אביו, רבי יצחק, אב"ד קראלי. בהמשך גדל אצל גיסו, בעל אחותו, הרב זאב וואלף טעננבוים אב"ד ווערפעלעיט, בעל רחובות הנהר. התגורר גם אצל רבי מאיר א"ש אב"ד אונגוואר.
בגיל ארבע עשרה נשא את רחל בת הגביר יצחק מפאטשוי שבהונגריה והתגורר בקאמאדע. מאוחר יותר התגורר בברט'ו-אויפאלו (Berettyóújfalu) וסחר באתרוגים ובסחורות נוספות. לאחר שהתאלמן מאשתו הראשונה שידך לו רבו, רבי חיים הלברשטאם מצאנז, את ברכה, בתו של הרב יעקב דב נויגרשל, לימים אבד"ק ברדיוב. לאחר פטירתו עלתה ברכה לארץ ישראל ונטמנה בהר הזיתים. מאשתו הראשונה נולדו לו שני בנים ושתי בנות.
בשנת ה'תרל"ד התמנה לרב בעיר דאראג ושם התגורר עד סוף ימיו. נהג שם באדמורו"ת. נודע כפועל ישועות.
תמך בהפרדת הקהילות מהניאולוגים. מסופר שבאספת רבנים בפשט בהשתתפות ה"כתב סופר", רבי ישעיהו זילברשטיין, רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים ועוד, התנהל ויכוח, וה"ייטב לב" הציע למסור את ההכרעה לרב פרנקל.
תורתו והנהגתו.
היה חותם את שמו שמואל פרנקל מב"ח ("מבית חלפון"). לא ידועה כוונתו בכך.
מתורתו נשתמר אך מעט, בידי חתנו רבי זאב וואלף, והודפס בספר "אמרי שפר", יחד עם דברי תורה שנאמרו על ידי אביו רבי שרגא פייבוש. במהדורות מאוחרות שהודפסו בישראל נוספו שאלות ותשובות והנהגות. כמו כן הודפס הספר "סיפורי שמואל" סיפורים מחייו ופועלו, לראשונה במארגערטן שבהונגריה בשנת ה'תש"ג, ולאחר מכן בשתי מהדורות בישראל.
כתב 12 הנהגות שראוי לכל יהודי לנהוג בהן, כפי שמופיע בתחילת ספרו אמרי שפר.
עשרות שירים וניגונים מיוחסים לו, בהם ניגון המצווה טאנץ המוכר בחסידות צאנז. את ניגוניו מלקטים ואוספים אנשי חסידות דאראג בבני ברק מצאצאיו.
פטירתו והנצחתו.
נפטר בט"ו בחשוון ה'תרמ"ב (1881). את מקומו ירש חתנו רבי זאב וואלף ציטרען, לאחר שבנו בכורו אברהם שרגא צבי סירב לקחת את התפקיד.
את נוסח מצבתו כתב רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים מסיגט.
חלק מן ההספדים עליו הודפסו בספרו אמרי שפר.
בשכונת הר נוף בירושלים הוקם בית הכנסת הנושא את שמו "אמרי שפר".
בשנות התשעים של המאה ה-20 חודשה חסידות דאראג על ידי צאצאו הרב ישראל משה רוזנפלד, ומוסדותיה מרוכזים בבני ברק. בשנת ה'תשע"ה יזם הרב רוזנפלד בניית אוהל על ציונו, בצורת בית המדרש שהיה בדאראג לפני מלחמת העולם השנייה. בשנת ה'תשע"ט (2018) נפתח בניין הכנסת אורחים בסמוך לקברו.
מריאם רג'אווי
מריאם רג'אווי (בפרסית: مریم رجوی; נולדה בשם مریم قجر عضدانلو ב-4 בדצמבר 1953) היא פוליטיקאית איראנית המכהנת כמנהיגת תנועת מוג'אהדין ח'לק, ארגון החותר תחת ממשלת איראן במטרה להפילה מהשלטון. רג'אווי היא גם הנשיאה הנבחרת של המועצה הלאומית העליונה להתנגדות באיראן (NCRI), אשר נוסדה ב-1993. היא נשואה למסעוד רג'אווי; השניים מכהנים יחד כמנהיגי תנועת מוג'אהדין ח'לק.
ראשית חייה.
רג'ווי נולדה ב-4 בדצמבר 1953 בטהראן בירת איראן. היא גדלה שם כבת של עובד מדינה מהמעמד הבינוני, צאצא לשושלת הקאג'ארית. היא למדה באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה, והיא בעלת תואר B.S. במטלורגיה.
קריירה פוליטית.
רג'ווי הצהירה כי האקטיביזם הפוליטי שלה התחיל כשהייתה בת עשרים ושתיים בעקבות מות אחותה נרג'ס בידי המשטרה החשאית של השאה מוחמד רזא שאה פהלווי, אז היא הפכה לחברה במוג'אהדין ח'לק, והחלה את הקריירה הפוליטית שלה. היא גויסה על ידי מסעוד רג'אווי, לתוך מבנה הפיקוד שלו, במסגרת מבצע "אור נצחי", שבו היו יותר נשים מגברים, במה שמציב זאת כהפיכה חוקתית.
רג'ווי שימשה כמארגנת תנועת הסטודנטים נגד השאה בשנות השבעים. ב -1979, היא הפכה לפקידה של המחלקה החברתית של המוג'הדין ח'לק, שם שירתה עד 1981. רג'אווי הייתה מועמדת לפרלמנט ב-1980. ב-1985 היא הפכה למנהיגה המשותפת של המוג'הדין ח'לק, ושימשה בתפקיד זה עד 1989, כאשר הפכה למזכירה הכללית עד 1993.
ב -1982 עברה רג'אווי להתגורר בפריז, שם שוכן המטה המדיני של המג'אהדין ח'לק, שנחשבו באותה עת לאופוזיציה העיקרית למשטר האיראני.
ב-2003 פשטה המשטרה הצרפתית על משרדיה של רג'אווי. כתוצאה מכך, היא נעצרה, ונכסי המועצה הלאומית העליונה להתנגדות באיראן הוקפאו על ידי ממשלת צרפת.
ב-12 בנובמבר 2014, בעקבות עתירה לבית משפט שהוגשה בידי פוליטיקאים ממפלגת הליברל-דמוקרטים כתוצאה מהחלטת שרת הפנים דאז תרזה מיי לאסור את כניסתה של רג'אווי למדינה, חזר בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת על החלטתו לאסור את כניסתה לאחר שהחלטה זו הוצגה לראשונה ב-1997.
בהצהרה שגינתה את תקיפות המדינה האסלאמית במתקפת הטרור בטהראן, אמרה רג'אווי כי "ההתנהלות של המדינה האסלאמית מועילה בבירור למנהיג העליון של המשטר האיראני ח'מינאי, אשר מברך אותה בלב שלם בתור הזדמנות להתגבר על המבוי הסתום והבידוד האזוריים והבינלאומיים של משטרו".
במניפסט בן עשר נקודות שפורסם על ידי מריאם רג'ווי, מוצגת תוכנית לשינוי באיראן. היא מציינת את מחויבותה להצהרה האוניברסלית בדבר זכויות האדם ולכלים בינלאומיים אחרים. היא קוראת לביטול עונש המוות, ליצירת מערכת משפטית מודרנית ולעצמאות השופטים. רג'אווי תומכת בהפסקת המימון של טהראן לחזבאללה, לחמאס וקבוצות מיליטנטיות אחרות, וכן במחויבות לדו-קיום בשלום, וליחסים עם כל המדינות וכיבוד תקנון האומות המיוחדות הבינלאומיות.
רג'אווי הציגה לראשונה את תוכניתה במועצת אירופה ב-2006; תוכניתה תומכת בשוויון מגדרי מלא בזכויות פוליטיות וחברתיות, ובמיוחד מחויבת לשותפות שווה של נשים בהנהגה הפוליטית. תוכניתה בת 10 הנקודות לעתידה של איראן קובעת כי כל צורה של אפליה נגד נשים תבוטל וכי נשים תהיינה זכאיות לבחור את בגדיהן באופן חופשי. התוכנית מציעה לבטל עונשים אכזריים ומשפילים.
העמדות לדין.
צרפת.
בשנת 2003 היא נעצרה על ידי משטרת פריז לצד כ-150 חברי המוג'אהדין ח'לק על "התכוננות לבצע או לממן פעולות טרור". עשרים וארבעה אוהדי המוג'אהדין ח'לק הושמו תחת חקירה, כולל מריאם רג'אווי, בעוון "התקשרות עם עבריינים ביחס למבצע טרור". החקירה איבדה את המומנטום, ורבים מההגבלות על תנועת החשודים הוסרו ב-2006 והותירו תשעה אנשים לחקירה על איסור הלבנת הון. בשנת 2014, כל ההאשמות בוטלו.
עיראק.
בחודש יולי 2010 הוציא בית הדין הפלילי העיראקי העליון צו מעצר ל-39 חברי המוג'אהדין ח'לק, בגין פשעים נגד האנושות תוך כדי דיכוי ההתקוממות בעיראק בשנת 1991.
פורום החווה
המפלגה העממית-לאומית יהודית
המפלגה העממית-לאומית יהודית (ברומנית: Partidul Popular-Național Evreiesc) הייתה מפלגה אזורית בדוכסות בוקובינה, באימפריה האוסטרו-הונגרית, שייסד בנו שטראוכר ב-1906 והמשיכה להתקיים גם לאחר סיפוח חבל בוקובינה לממלכת רומניה.
בבחירות למועצת העיר צ'רנוביץ, שנערכו ב-1905, "הרשימה של שטראוכר" זכתה בעשרים מתוך חמישים המקומות ואחד מנציגיה נבחר לראשות העירייה. בבחירות האזוריות, שנערכו בבוקובינה ב-1911, בין 10 הנציגים היהודים שנבחרו, שמונה היו מהמפלגה העממית-לאומית יהודית.
ברומניה.
לאחר צירוף בוקובינה לממלכת רומניה לאחר מלחמת העולם הראשונה נבחר שטראוכר לפרלמנט הרומני ב-1920 ושוב ב-1922.
מרדית' בקסטר
מרדית' אן בקסטר (באנגלית: Meredith Ann Baxter; נולדה ב-21 ביוני 1947) היא שחקנית ומפיקה אמריקאית. היא מוכרת בעיקר מהופעותיה בסדרת הדרמה "משפחה" של רשת ABC בשנים 1976 עד 1980, ובסיטקום של רשת NBC "קשרי משפחה" מ-1982 עד 1989. בקסטר הייתה מועמדת חמש פעמים לפרס אמי, בהם עבור התפקיד הראשי בסרט הטלוויזיה "A Woman Scorned: The Betty Broderick Story" משנת 1992.
ביוגרפיה.