מנהל סל תרבות ארצי, רן שפירא, הרחיב בדבריו על נושא הוועידה - תרומת החשיפה לאמנות להקניית מיומנויות חברתיות-רגשיות: "אמנות במיטבה משנה בנו משהו על ידי כך שהיא מאפשרת לנו התבוננות בעצמנו ובחברה שבה אנו חיים. אמנות במיטבה משנה בנו משהו באופן שבו היא מאפשרת לנו להיכנס לנעליו של הזולת, מה שהופך אותנו לאנשים אמפתיים יותר, טובים יותר."
הוועידה כללה פאנלים, הרצאות מפי מומחים, מופעים אמנותיים ייחודיים וצפייה בהצגה "משחקים בחצר האחורית". בין המשתתפים נכללו בין היתר פרופ' יורם יובל - פסיכיאטר, חוקר מוח ומרצה, ד"ר איריס חזקיה ברד - מנהלת פיתוח בכירה במרכז SEL.IL, נועם שוסטר אליאסי - שביצעה קטע "פואטרי סלאם" בעברית וערבית שנכתב במיוחד, חנה גולדברג - סופרת, משוררת ופזמונאית, ד"ר רוז שעבאן - מנהלת בי"ס יסודי ד' בטורעאן, ד"ר דן שגיב - מנהל תיכון לאמנויות ע"ש תלמה ילין, תזמורת אלמוגרביה והמחזאית והסופרת עדנה מזי"א.
הוועידה סוקרה בהרחבה בתקשורת הישראלית.
היקף הפעילות.
פעילות סל תרבות ארצי מולידה מעגלי עבודה רחבים, בהם מעורבים גורמים רבים הסובבים סביב תחומי האמנות, החינוך, הרשויות המקומיות בארץ והלוגיסטיקה: אמנים עצמאיים רבים ואמנים בראשית דרכם, שעבורם פעילות הסל היא מקור הכנסה עיקרי (בהם: סופרים, נגנים, רקדנים, כוריאוגרפים, במאים, שחקנים, מאיירים, כותבים, אמנים פלסטיים ועוד); גופי ומוסדות תרבות גדולים ומרכזיים לילדים ולמבוגרים, כמו גם אולמות תרבות ארציים ויישוביים, הכוללים בין השאר אנשי תחזוקה ובמה, אשר מסתמכים על שריון כרטיסים לתלמידים חודשים מראש כאמצעי ביטוח לפעילותם; אנשי חינוך ותרבות ומנהלי תרבות ברשויות השונות בארץ (בבתי הספר, באגפי חינוך ובספריות העירוניות) העוסקים בתפעול תוכניות הסל; חברות הסעות, נהגי מוניות ואוטובוסים, בהם נעזר סל תרבות ארצי כדי לאפשר את פעילותו.
ההצטרפות לתוכנית הסל היא בחירה, והיא מתבצעת בכל רשות מקומית באמצעות חוזה עם ראש הרשות. בכל רשות מתמנה מנהל/ת סל ובתי הספר בוחרים את הרכב תוכנית המופעים עבור תלמידיהם, מתוך ההיצע (מאגר מופעים ומפגשים מששת תחומי האמנות – תיאטרון, מחול, מוזיקה, קולנוע, ספרות ואמנות פלסטית).
בית הספר קובע מראש את מועדי המופעים ומקיים אותם לאורך השנה, בליווי המורים, כחלק ממערכת הלימודים.
החל משנת 2015, היישובים הנכללים בתוכנית סל תרבות ארצי מחולקים על פי מחוזות גאוגרפיים. לכל מחוז יש מנחה מטעם הסל, המלווה את מנהלי הסל ביישובים ובבתי הספר בבניית תוכנית רב-שנתית לחשיפה לאמנות.
ההיצע האמנותי של סל תרבות ארצי כולל כ-2,000 מופעים ומפגשים שנבחרו על ידי ועדות הרפרטואר המקצועיות בששת תחומי האמנות. לצדו קיים ההיצע הנוסף, שכולל מופעים ומפגשים אשר אינם נבחנים על ידי ועדות הרפרטואר המקצועיות ומומלצים על ידי סגלי ההוראה.
סל תרבות ארצי מספק ליישובים הפועלים במסגרתו תמיכה במגוון תחומים:
סבסוד – פעילות סל תרבות ארצי נהנית מסבסוד של משרד החינוך, הנקבע על פי תבחינים חברתיים-כלכליים של היישובים.
תוכנה ייעודית – התוכנה מחברת למאגר ההיצע ומאפשרת למנהלים לנהל באופן יעיל, שיטתי ומבוקר את פעילות הסל, תוך מתן האפשרות לראות את היסטוריית הצפייה של כל תלמיד.
השתלמויות לצוותים חינוכיים – השתלמויות צוותי החינוך של סל תרבות ארצי עוסקות בחינוך לצפייה מושכלת במופעי אמנות. מטרתן לקרב את אוכלוסיית המורים לתחום חינוך זה, ולסייע להם לפתח את הכישורים הנדרשים. במהלך ההשתלמות מתוודעים המורים ליוצרים וליצירות בתחומי האמנות השונים, ובתוך כך הם מרחיבים את היכרותם עם עולם היצירה האמנותית בארץ.
הנחיה – מנחי סל תרבות ארצי מסייעים ליישובים בתהליכי הבחירה וגיבוש התוכנית השנתית לאור יעדיה. הם מציעים מערכי הכנה לקראת הצפייה במופע, ואף מקיימים מפגשי הכנה עם הצוותים החינוכיים.
השתלמויות למנהלי ורכזי סל תרבות – סל תרבות ארצי מקיים מספר השתלמויות בשנה המיועדות למנהלי התוכנית ביישוב ורכזי סל תרבות בבתי הספר. מטרתן להעניק כלים מקצועיים להערכת ההיצע ולמיצוי הבחירה המושכלת מתוכו, ולעורר שיח עמיתים סביב תהליכים הקשורים בחינוך לאמנות ובמיצוי הפוטנציאל הגלום בתוכנית.
אתר אינטרנט – האתר מכיל מידע שימושי אודות המפגשים והמופעים שבהיצע: חומרי העשרה, כתבות, קישורים לצפייה, והכנות לקראת צפייה/האזנה במופעים ובמפגשים.
פעילות בתקופת הקורונה - שנת הלימודים תש"ף/ תשפ"א -  פעילויות אמנות מהיצע הסל שיכולות להתקיים מול קפסולות קטנות ו/ או מועברות באמצעות הזום.
הוצאה לאור.
ההוצאה לאור של סל תרבות ארצי, פעלה עד שנת 2013 והייתה מיועדת למחנכים המלווים את צפיית תלמידיהם במופעי אמנות, וכן לקהל הרחב. הפרסומים נועדו להעניק כלים לצפייה מושכלת, להרחיב את האופקים בתחומי האמנות השונים, ולדון בסוגיות הנוגעות לחינוך לאמנות.
מערך הפרסומים כלל שלושה מסלולים:
העורך הראשי של ההוצאה היה המשורר והמתרגם דורי מנור. עורכת מסלול "אודות מופע" הייתה מילאת ביברמן.
חלק מן הספרים מופצים על ידי "עם עובד". את חלק מהפרסומים ניתן להשיג דרך פניה ישירה למטה סל תרבות ארצי.
רטנה
רטנה (באוקראינית: Ратне, בפולנית: Ratno; ביידיש: ראַטנאָ) היא עיירה במחוז קובל שבפלך ווהלין שבמערב אוקראינה. מקור השם רטנה ככל הנראה במלה הרוסית "ראטן" - מלחמה, מעין רמז למלחמות הרבות שניטשו באזור. בעיירה גרים כ-8,000 תושבים (2005).
ברטנה התקיימה קהילה יהודית שנחרבה בשואה.
היסטוריה.
על פי עדויות היסטוריות נוסדה רטנה בראשית המאה ה-12, על גדות נהר וויז'בקה, כחלק מהממלכה הרוסית של קייב. ב-1366 עברה לידי קאזימיר הגדול מפולין.
בתחילת המאה ה-17 סבלה העיירה מקשיים כלכליים וכמעט התרוקנה מיושביה. בראשית המאה ה-18, בימי שלטון הנסיכים הפולנים לבית סנגושקו, היו בה הרבה מפעלי חרושת, מבשלות שיכר ויין שרף, בתי מלאכה לעיבוד עורות, טחנות רוח וטחנות קמח שהופעלו על ידי סוסים. בימי המלחמה בין פולין ושוודיה בשנים 1706–1707 נחרבה העיר ותושביה הושמדו כמעט כולם. הניצולים שהצליחו לברוח חזרו והקימו את העיירה מחדש. באותו זמן הוקם בית העלמין הישן ובו הובאו לקבורה בקבר אחים כל הרוגי המלחמה. גבעה קטנה בצדו המזרחי של בית העלמין הישן הייתה השריד היחידי מקבר אחים זה. מרטנה הישנה נותר רחוב אחד והוא כונה רחוב "העיר הישנה". כשחזרו הניצולים מהמלחמה הם בנו את בתיהם מחדש לא הרחק מהעיירה שנחרבה, הפעם על נהר פריפיאט.
כאשר כביש שנסלל בשנים 1840–1850 בין קייב לוורשה, עבר בתוך העיירה מצאה את עצמה רטנה שהייתה במשך שנים עיירה שכוחה בצידי הדרכים, בלב ביצות ואגמים, על דרך המלך. גם הממשל התחיל לפקוח עין על הנעשה בעיירה ואפילו לדאוג לצרכיה. וכך הונחו מדרכות עץ לאורך החנויות שבכיכר השוק וכן ברחובות הסמוכים. הכביש הקל על מעבר סחורות ומצרכי מזון מקובל ובריסק אל העיירה וגם אל הכפרים הסמוכים.
היסטוריה יהודית.
ראשית הקהילה.
עדויות ראשונות על נוכחות יהודים במקום נרשמו כבר ב-1516, אולם על פי מקורות יהודים, ראשוני היהודים החלו להגיע לרטנה בעקבות גרוש יהודי ליטא, בין השנים 1495–1503. בין המתיישבים ברטנה הייתה גם קבוצת קראים.
המקורות ההיסטוריים מלמדים כי בשנים 1563 ו-1564 היו היהודים חייבים במס גולגולת בסך 60 גילדן לשנה. ב-1565 כבר דווח על 12 בתי יהודים בעיירה, בית כנסת ומקווה.
ברטנה היה בית הכנסת גדול שהשתרע על פני ארבע קומות.
מלחמת העולם הראשונה ואחריה.
עם פרוץ המלחמה, לראשונה בתולדות העיירה הוכרחו היהודים לפתוח את חנויותיהם בשבת ולמסור את כל כלי הנחושת שברשותם. ב-1915 העלה הצבא הרוסי הנסוג את העיירה באש והיא נכבשה בידי הצבא הגרמני. חיילים רוסים שהתחבאו ביערות היו מגיחים מדי פעם, שודדים ורוצחים יהודים.
לאחר המהפכה ברוסיה שלטו ברטנה ובסביבותיה כנופיות אוקראיניות ובראשם ההטמאן פבלו סקורופדסקי. ברטנה התארגנה לראשונה קבוצה של צעירים יהודים להגנה עצמית.
בין השנים 1920–1921 עברה רטנה גל של רציחות מידי הבלחובצים, יחידה מיוחדת בצבא הפולני בפיקודו של האנטישמי בולק בלחוביץ.
השואה וחורבן הקהילה.
בספטמבר 1939 עברה רטנה לשליטה סובייטית, בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב. לאחר כשנתיים של שלטון סובייטי, נכנס הצבא הנאצי לרטנה ב-23 ביוני 1941 והמשיך בדרכו אל פנים רוסיה ואוקראינה. במשך שבועיים ניצלו האוקראינים את המצב שנוצר כדי לערוך פרעות ביהודים. הפוגרום הראשון ברטנה אירע ב-6 ביולי בשעה 5 לפנות ערב. בנימין פריימן היה הקורבן הראשון, לא לפני שהספיק להרוג את אחד מתוקפיו באמצעות גרזן. כעבור יומיים שלחו הנאצים פלוגה להשליט סדר במקום. האוקראינים פתחו לעברם באש. ב-8 ביולי הוציאו הנאצים את כל היהודים מבתיהם והטילו עליהם את האחריות ליריות שנורו לעבר הכוחות הגרמניים. הם הורו להוציא להורג מיד 60 איש, 30 יהודים ו-30 אוקראינים מתושבי העיירה אולם הסכימו להחליף את האוקראינים בשלושים שבויי מלחמה רוסיים שהובלו לרחוב קובל והוצאו להורג ביריות. אחר כך הובילו לאותו מקום 30 יהודים. שניים הצליחו להימלט ו- 28 הוצאו להורג. בשבועות הבאים החלו הגרמנים באקציות ולצורך זה הוקמו באזור מספר גטאות.
ב-16 ביולי 1942 פשטו פרטיזנים על רטנה, השתלטו עליה ליום אחד והרגו שני קצינים גרמנים. הפרטיזנים קראו לבני הנוער היהודי בעיירה לברוח עמם ליערות ולהצטרף לשורותיהם, אך לא נענו. למחרת הגיעה לעיירה יחידה של ה-אס אס שרצחה בתגובה 120 יהודים.