יש משקל רב למיומנותו של החוקר בשימוש בסולם להערכת עוצמות סייסמיות ובנתונים, ובמיוחד בכל הקשור להערכת עוצמות סייסמיות ברעידת אדמה היסטורית המתבססת על חומרים כתובים. כלומר, עסקינן בהסקת העוצמה הנכונה מהנתונים הקיימים. המלאכה אף מורכבת יותר כאשר לחוקר אין מידע רב אודות איכות המבנים עליהם פעלו האפקטים המתוארים. לכן, ייתכן שחוקרים שונים יגיעו להערכות שונות בהסתמך על תיאורי אפקטים דומים. על כן, לכאורה קיים ספק בדבר אמינות הערכות העוצמה הסייסמית בעבודה מסוג זה. ברם, השאלה הנכונה שצריכה להישאל בהקשר זה היא: האם הערכת העוצמות היא הערכה שיטתית? אם אכן כן, הרי שגם השגיאה בהערכת העוצמות הסייסמיות תהיה שיטתית. או אז, הצגת המקורות ההיסטוריים ששימשו את החוקר, מאפשרת ביקורת של ממש על עבודת ההערכה: בדיקה מעמיקה או מדגמית של המקורות המוצגים, והערכה עצמאית של העוצמות הסייסמיות על ידי "מבקר", מאפשרות לו להגיע למסקנה בדבר הערכת יתר או חסר של החוקר, אם בכלל. אם הערכת החוקר היא שיטתית, אך על פי השפיטה או הביקורת היא חסרה או יתֵרה, ניתן בנקל להוסיף או להחסיר לכל התצפיות את קבוע דרגות העוצמה הסייסמית החסרה/יתֵרה. המבחן להערכה שיטתית הוא בהתפלגות הסטיות (שאריות) בין הערכת העוצמה הסייסמית הנצפית, לצפויה, על פי המרחק ממוקד רעידת האדמה. אם השאריות מתפלגות באופן הקרוב להתפלגות נורמלית אזי ההערכה שיטתית. דוגמה לבדיקה, האם ההערכות מסוג זה הן שיטתיות, ראו באיור בצד שמאל. בחינה אפשרית שכזו תהיה אחת הסיבות לכך, שכאשר מדובר במחקר של רעידת אדמה המתבסס בין השאר על הערכת עוצמות סייסמיות, יש לפרסם כנספח למחקר את כל התיאורים שעליהם התבסס המחקר המאקרוסייסמי.
השפעת התשתית הגאולוגית וגורמים אחרים על העוצמה הסייסמית.
משאיתקיימים מספר גורמים המשפיעים על רמת העוצמה הסייסמית באתר נתון. מקובל לסמן אותם כפונקציה כדלקמן: ("I = ƒ:(M, H, R, S1, S2, L, T, D, כאשר I היא העוצמה הסייסמית, והמשתנים שמשפיעים עליה הם: M מגניטודת (גודל) הרעידה; H עומקה; R מרחק האתר ממוקד רעידת האדמה; S1 הסטרטיגרפיה; S2 המבנה הגאולוגי (סטרוקטורה); L הליתולוגיה (המסלע); T הטופוגרפיה ו־D" משך זמן הרעידה באתר. בעת הערכת העוצמה הסייסמית לאחר רעידת אדמה, כל המשתנים הללו אינם נלקחים בחשבון מכיוון שהם אינם נכללים במתודולוגיה להערכת העוצמה הסייסמית, וחלקם אף אינם ידועים, בוודאי כאשר מקיימים הערכה זו אודות רעידת אדמה היסטורית מלפני העידן הסייסמוגרפי (למשל המגניטודה ועומק רעידת האדמה). זאת להבדיל מאיכות המבנה שבהחלט נלקחת בחשבון בעת הערכת העוצמה הסייסמית, והיא אף תנאי להערכה אמינה, מכיוון שמבנים באיכות שונה יגיבו אחרת לתאוצת קרקע נתונה ואז הרס ניכר במבנה בעל איכות גרועה לא יגרום לנו להעריך עוצמה סייסמית גבוהה ולהפך, מבנה באיכות בנייה גבוהה שכמעט לא ניזוק, לא יגרום לנו להעריך עוצמה סייסמית נמוכה. זו הסיבה שאיכות המבנים אינה מהווה חלק מהמשתנים שמשפיעים על העוצמה הסייסמית, מכיוון שההערכה עצמה מגלמת בתוכה כבר את המשתנה הזה.
קיים יחס ישר בין המגניטודה ומשך הרעידה באתר למידת העוצמה הסייסמית שהתרחשה בו, ואילו יחס הפוך בינה לבין העומק והמרחק ממוקד רעידת האדמה. ניתן לבטא באופן איכותני שכזה (קיום יחס ישר) גם את היחס בין הטופוגרפיה, כאשר היא קיצונית ותלולה או שטוחה לגמרי, למידת העוצמה הסייסמית. לא כך הם פני הדברים כשמדובר בשאר הפרמטרים המשפיעים. השפעתם של אלה מורכבת הרבה יותר. באשר לסטרוקטורה, רב הנסתר על הגלוי, ותאורטית, השפעה קיצונית יכולה להתרחש כאשר התבליט הטופוגרפי, זהה לזה הסטרוקטורלי. באשר לסטרטיגרפיה ולליתולוגיה, הרי שהסטרטיגרפיה רלוונטית רק כאשר שתי תצורות הסלע העליונות הן סלעי משקע. או אז, יש משנה חשיבות לצפיפות השכבה העליונה, וצפיפות השכבה התחתונה. אם התחתונה קשה וצפופה מאוד ביחס לעליונה, אזי צפויה הגברה גדולה מאוד בתאוצות הקרקע באתר. תופעה זו קרויה תגובת אתר סייסמית, ומוסברת שם בפירוט רב.
האיור משמאל ממחיש את ההשפעה הזו. הגרף העליון מתאר את ניחות העוצמה הסייסמית כפונקציה של המרחק ממוקד רעידת האדמה ועל פי הערכים הנצפים ברעידת האדמה של שנת 1927 בארץ ישראל. אחוז השונות המוסברת על ידי המרחק הוא 26% (r2=0.26). אבל, בין 131 התצפיות שעל פיהן חושבה העקומה, קיימות גם תצפיות רחוקות מאוד כמו קהיר, דמשק ביירות ועוד, כאשר מוקד רעידת האדמה היה בצפון ים המלח. רמת העוצמה הסייסמית בתצפיות אלה הייתה נמוכה מאוד – כצפוי. עובדה זו תרמה מאוד לאחוז השונות המוסברת על ידי המרחק. ברגע שהתצפיות המרוחקות מאוד הוסרו מהאנליזה, נשארו רק 102 תצפיות, ואחוז השונות המוסברת ירד ל־18%. בשלב הבא, ע"פי מתודולוגיה מסוימת, נוטרלה השפעת המסלע על התפרושת המרחבית של העוצמות הסיימיות. אחוז השונות המוסברת על ידי המרחק, לאחר ניטרול השפעת המסלע, עלה ל־36.5% – פי 2 מאשר עם השפעת המסלע. אחוז זה עלה ל־41% כאשר ניסו לנטרל גם את שאר המשתנים.
מרדכי מנשה לאופר
הרב מרדכי מנשה לאופר (נולד בח' בשבט ה'תשכ"ה, 1965) הוא מחבר ספרים חב"די, שליח חב"ד ורב רובע י"א באשדוד. עוסק בחקר תורתו והנהגותיו של הרבי מלובביץ.
בעבודתו הציבורית באשדוד הוא פועל רבות במסירת שיעורי תורה והרצאות ובפעילות עם בני נוער בנושאי יהדות, ועוסק בעשרת המבצעים של חב"ד.
ביוגרפיה.
נולד בבני ברק לציפורה וליעקב יהושע לאופר. למד בישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, שם היה גם מגיה ספרים עבור הוצאת ספרים קה"ת. בשלהי שנת ה'תשמ"ג (1983) נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 בברוקלין שבניו יורק.
בי"א בסיוון ה'תשמ"ו (1986) נישא ללאה, בת הרב טוביה בלוי. למד בכולל האברכים בנחלת הר חב"ד. בסוף תשמ"ז יצא לשליחות ברובע י"א באשדוד, ובהמשך מונה לרב השכונה. בשנים ה'תשמ"ט–ה'תשנ"א (1989–1991) הוציא ספר על תולדות חייו של הרבי מלובביץ' בשנים ה'תרס"ב–ה'תשי"א (1902–1951), בשם "ימי מלך". הספר יצא בשלושה כרכים ובכמה מהדורות.
מקיץ ה'תשנ"ד (1994) כותב מדור קבוע בשבועון "התקשרות" בשם "ניצוצי רבי". במדור מופיעה התייחסות הרבי מלובביץ' לנושאים שונים. לאורך השנים התפרסמו במדור לראשונה מכתבים מהרבי מלובביץ' וסיפורים עליו.
פרסם מאמרים בשבועון "כפר חב"ד", ברבעון "פרדס חב"ד" ועוד.
ספריו.
עריכה
יחסי גרמניה–הפיליפינים
יחסי גרמניה–הפיליפינים הם יחסי החוץ בין גרמניה לבין הפיליפינים, אשר הם חזקים וחיוביים. ב-25 באפריל 1955 נחתם הסכם אשר הוביל לשיתוף פעולה דינמי בין שתי המדינות. גרמניה מחזיקה בפיליפינים שגרירות במנילה וקונסוליית כבוד בסבו, מאידך, הפיליפינים מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ו-2 קונסוליות בפרנקפורט והמבורג. גרמניה היא שותפת הסחר של הפיליפינים מהמובילות באיחוד האירופי אחרי הולנד, צרפת ובריטניה.
היסטוריה.
היחסים בין גרמניה והפיליפינים החלו במהלך המאה ה-19, אז הגיבור הלאומי חוסה ריזאל, אשר חי זמן מה בגרמניה וסיים לכתוב את הרומן המפורסם שלו אל תגע בי בזמן שגר שם, והוא פרסם את זה בסיועו של פרופסור פרדיננד בלומנטריט; הבית בו התגוררה ריזל בברלין מהווה לוח זיכרון ונעשים מאמצים לרכוש את הבניין מבעליו. פסל בגודל טבעי של חוזה ריזל עומד במזרקה בפארק קטן בווילהלמספלד, היידלברג. הגירה המונית מהפיליפינים לגרמניה החלה בשלהי שנות ה-60, כאשר מספר גדול של אחיות פיליפיניות נכנסו לעבודה בבתי חולים גרמניים; עם זאת, עם הופעת משבר הנפט בשנת 1973, נעצר גיוס האחיות במידה רבה. שכירת אחיות פיליפיניות התחילה מחדש בשנת 2013, כחלק מההסכם בין סוכנות התעסוקה הפדרלית הגרמנית לבין מינהל התעסוקה הפיליפיני בחו"ל. הגירה באמצעות נישואין החלה בשנת 1980, עם כ-1,000 נשים בשנה פנו לשגרירות הפיליפינית בבקשה לתעודת נישואין עד 1990.
יחסים דו-צדדיים.
שר החוץ הפיליפיני אלברט דל רוסריו ביקר בגרמניה בדצמבר 2011. נפגש עם עמיתו שר החוץ הגרמני גידו וסטרוולה. כמו כן, שר החוץ הגרמני גידו וסטרוולה ביקר בפיליפינים בפברואר 2013 בליווי משלחת עסקים גרמנית. הוא ניהל שיחות עם הנשיא בניגנו אקינו (השלישי) ושר החוץ אלברט דל רוסריו. ההיסטוריה של גרמניה והפיליפינים חוו כמה אירועים מוזרים כמו קרב מפרץ מנילה. כפי שדווח על ידי הנשיא פידל ראמוס במהלך חנוכת תערוכת מאבוהאיי גרמניה אקספו בשנת 2008, אוניות גרמניות צפו מקרוב במהלך המצור, והמתינו לתוצאה.
פיליפינים בגרמניה.