ב-31 בינואר 2018, טלגרם הכריזה על יצירת אפליקציית טלגרם רשמית נוספת, בשם "טלגרם X". אפליקציה מהירה יותר וקלה יותר לשימוש. האפליקציה הושקה לאנדרואיד ול- iOS, אך מאוחר יותר האפליקציה עבור iOS הושבתה כי היא התמזגה לאפליקציה הראשית. כרגע, טלגרם X זמינה רק באנדרואיד.
היסטוריה.
מערכת טלגרם הושקה בשנת 2013 על ידי האחים ניקולאי ופאבל דורוב, המייסדים של VK, אתר הרשת החברתית הפופולרית ביותר ברוסיה. ארגון Telegram Messenger LLP, שמנהל את הרשת עכשיו, הוא מוסד ללא כוונת רווח בגרמניה שאינו קשור ל-VK. פאבל דורוב מספק לרשת תמיכה דרך קרן Digital Fortress.
באוקטובר 2013 היו לטלגרם 100,000 משתמשים מדי יום. ב-24 במרץ 2014 דיווחה הרשת על כ-35 מיליון משתמשים רשומים וכ-15 מיליון משתמשים פעילים בכל יום. באוקטובר 2014 הביאו טענות על כך שממשלת קוריאה הדרומית מרגלת אחרי משתמשי האינטרנט לעליה בפופולריות של טלגרם במדינה, מתוך הנחה שהרשת המוצפנת תקשה על הריגול. בדצמבר 2014 דיווחה הרשת על 50 מיליון משתמשים פעילים. באוגוסט 2015 דיווחה הרשת על העברת 10 מיליארד מסרים ביום. בדצמבר 2017 דיווחה הרשת על 180 מיליון משתמשים פעילים בחודש, במרץ 2018 דיווחה שהגיעה ל-200 מיליון משתמשים פעילים בחודש, באפריל 2020 דיווחה שהגיעה ל-400 מיליון משתמשים פעילים בחודש ובינואר 2021 דיווחה שהגיעה ל-500 מיליון משתמשים פעילים בחודש.
הרשת מארגנת תחרויות הקוראות לאנשים לנסות לפרוץ אותה ולגלות על מה התכתבו משתמשים (שנוצרו במיוחד לצורך התחרות). קבוצה רוסית שהצליחה למצוא פרצת אבטחה בטלגרם קיבלה מהארגון פרס של 100,000 דולר אמריקאי לאחר שהפרצה תוקנה. מומחי אבטחה כגון מוקסי מרלינספייק טענו שתחרויות מסוג זה הן דרך מפוקפקת להוכיח את האבטחה של הרשת, אם כי היו גם אנשים שתמכו בשיטות של טלגרם.
בפברואר 2015 זכו שיחות בטלגרם במצב רגיל (לא סודי) לציון של 4 מתוך 7 כוכבים בהערכת רמת האבטחה של קרן החזית האלקטרונית. לשם השוואה, הרשתות המתחרות וואטסאפ, פייסבוק מסנג'ר וגוגל Hangouts קיבלו שני כוכבים באותו דירוג ואילו רשת סקייפ קיבלה רק כוכב אחד. שיחות טלגרם במצב סודי קיבלו 7 מתוך 7 כוכבים באותו הדירוג. במרץ 2018 חזרה בה הקרן מהדירוג שניתן לטלגרם ואף הזהירה שלא להסתמך על המלצותיה. היא הבטיחה לעבוד על דירוג חדש שמשקף טוב יותר את נושא האבטחה של המסרים המיידיים.
באוגוסט 2015 הודיע משרד התקשורת של איראן על השגת הסכם עם טלגרם על הגבלת אפשרויות ההצפנה. ארגון Global Voices Online מתח ביקורת על טלגרם בשל הסכמתה לשתף פעולה עם מאמצי המעקב והצנזורה של ממשלת איראן. במאי 2018 החרימה ממשלת איראן את טלגרם ואף חסמה את השימוש בה במדינתה לגמרי בטענה שהיא מסייעת למתנגדי המשטר ומארגני מחאה.
בפברואר 2018 הסירה חברת אפל את האפליקציה מחנות האפליקציות שלה בעקבות טענות לתכנים פדופיליים, אך החזירה אותה לחנות בתוך זמן קצר לאחר שחברת טלגרם טיפלה בכך.
במרץ 2018 עמדה טלגרם בפני איום על חסימתה מפעילות בשטחי הפדרציה הרוסית על ידי רוסקומנדזור, בעקבות חילוקי דעות מול הרשויות ברוסיה ושירות הביטחון הפדרלי, בשל דרישת שירות הביטחון למסור לידיהם את מפתחות ההצפנה של תוכני ההודעות בטלגרם. באפריל אותה שנה טלגרם נחסמה לשימוש ברוסיה בהוראת בית הדין במוסקבה. עוד דווח שבגלל שטלגרם אימצה טקטיקת התחמקות מהצנזורה על ידי שימוש בכתובות IP מתחלפות, הרשויות הרוסיות הגיבו בחסימת 19 מיליון כתובות IP, רובן כתובות שאינן קשורות ומשמשות למסחר לגיטימי, תוך שהם מביאים בחשבון את הנזק הצדדי העצום שנגרם לכלכלה הרוסית עקב כך.
בתקופה זו הפכה טלגרם לאחת הפלטפורמות המועדפות ביותר עבור תיאום מקוון לצורכי טרור, והיא הפכה בהדרגה לפלטפורמה הדומיננטית של ארגוני טרור שונים, בין היתר בעקבות מנגנונים שונים שסייעו לטשטש ראיות, דוגמת אפשרות למחיקת הודעות לצמיתות לאחר צפייה.
עד 2020 הפעילה טלגרם את Telegram Open Network, פרויקט בתחום המטבעות המבוזרים. אז, סגרה אותו בעקבות לחץ הרשויות האמריקניות.
אבטחה ופרטיות.
בספטמבר 2015 התפרסמה קריפטואנליזה של פרוטוקול MTProto הפועל מאחורי הקלעים של תוכנת טלגרם. הוכח שהפרוטוקול מיישם פרימיטיבים קריפטוגרפיים ישנים שלא עמדו במבחן הזמן וחדלו להשתמש בהם בכל המערכות המודרניות. כמו כן הפרוטוקול אינו מספק הבטחת שלמות מינימלית ואינו משתמש בהצפנה מאומתת. למרות שקוד התוכנה בצד הלקוח פתוח, קוד צד שרת סגור, ולכן יש כנראה צורך לתת אמון בטלגרם. לאחר הביקורת ביצעו מפתחי התוכנה שיפורים אחדים, אם כי לא נטשו את הפרדיגמה הבסיסית שלהם. נכון ל-2018 קיימים כ-23 עדכוני תוכנה לטלגרם. בניגוד למקובל בעולם אבטחת המידע, מערכת האבטחה של תוכנת טלגרם פותחה באופן עצמאי ללא ביקורת ציבורית ראויה והיא מכילה מספר בעיות בטיחותיות שחלקן תוקנו.
כמו כן ישנה ביקורת רבה על כך שבברירת מחדל רשימת אנשי הקשר של המשתמשים יחד עם כל המסרים מאוחסנים בשרתי טלגרם עם מפתחות הפענוח לצדם וכי הצפנה מקצה-לקצה שהחברה מתהדרת בה אינה מופעלת כברירת מחדל. בגרסאות המוקדמות המשתמשים אפילו לא קיבלו התראה על כך שהתוכנה מתכוונת לטעון את רשימת האנשי הקשר שלהם ממכשיר הטלפון לשרתי החברה. כמו כן התברר שתוכנת טלגרם מדליפה מטא-דאטה כמו אודות זמני ההתחברות של משתמשים. לטענת החברה בגרסת MTProto 2.0 טופלו כל הבעיות שצוינו והתוכנה בגרסה זו מציגה ביטחון ברמה המחמירה תחת מודל IND-CCA (אי-יכולת הבחנה תחת מודל התקפת מוצפן-נבחר). באפריל 2016 דווח שחשבונות טלגרם של מספר פעילי אופוזיציה ברוסיה נפרצו על ידי יירוט הודעות ההתחברות בהתקפת אדם באמצע, כנראה מעשה ידי הממשל הרוסי. חברת טלגרם המליצה בעקבות כך לעבור לאימות דו-שלבי. במאי 2016 המליצה הועדה להגנה על עיתונאים (CPJ) מארצות הברית נגד השימוש בטלגרם בטענה שהתוכנה אינה מספקת הצפנה מקצה לקצה כברירת מחדל וכן בגלל השימוש במערכת קריפטוגרפית לא תיקנית שמומחי הצפנה מסתייגים ממנה.
אדוארד סנודן ביקר בחשבון הטוויטר שלו את תוכנת המסרים טלגרם בטענות דומות לאילו שהוזכרו וציין שתוכנת טלגרם פחות בטוחה מוואטסאפ. בין סנודן (ומומחי הצפנה רבים) לבין פבל דורוב קיים ויכוח נוקב באשר לשאלת הביטחון של טלגרם. לטענת דורוב, גם תוכנות המספקות הצפנה מקצה לקצה מחויבות מטעמי שירות לספק ללקוחותיהן גיבוי ענן של כל השיחות והבעיה היא שהגיבוי אינו מוצפן מקצה לקצה. לכן לטענתו אין היגיון בשימוש בהצפנה מקצה לקצה עבור שיחות שגם ככה יגיעו לענן וכל מי שיש לו גישה לשרתי וואטסאפ או החברה המספקת גיבוי תהיה לו אפשרות לקרוא את תוכן ההודעות. עוד טען שגם אם משתמש יבחר שלא לגבות את ההודעות, סביר להניח שהמשתמשים איתם שוחח עלולים לעשות זאת, טענה שאינה לגמרי מופרכת. מצד שני טוענים המבקרים כי גם אם טענתו של דורוב נכונה (והיא אכן נכונה) היא אינה רלוונטית כלל לדיון. גיבוי הוא אופציונלי ואינו פרט מהותי בביטחון התוכנה הנחשב כיתרון ויעד חשוב שלה לעומת המתחרים.
מודל עסקי.
מאז הקמתה ניתן להשתמש בטלגרם ללא תשלום, אם כי היא עוברת בהדרגה למודל Freemium.
טלגרם מתבססת על פרסומות, שמתווספות רק בערוצים ציבוריים של 1,000 רשומים ויותר, גם אם בעל הערוץ לא נתן את הסכמתו לכך. מפרסמים יכולים לבחור את הערוצים שבהם הם מעוניינים לפרסם, אך לא מתבצעת התאמה ישירה של הפרסום לכל משתמש, כזו שבהכרח הייתה דורשת ניטור וניתוח של הרגלי השימוש שלו. ההכנסות מהפרסום משמשות ראשית לכיסוי ההוצאות הבסיסיות של המלכ"ר שמתפעל את טלגרם, והסכומים הנותרים מועברים למנהל הערוץ.
משתמשים שאינם מעוניינים בפרסומות יוכלו לרכוש מנוי חודשי, שיכלול הטבות נוספות פרט להסתרת הפרסומות, כגון גישה לסטיקרים נוספים. אם מנהל ערוץ לא מעוניין בהצגת הפרסומות בערוץ שלו הוא יוכל לשלם לטלגרם לצורך כך, כדי לקנות מעין פרסומת מוסתרת שתופיע במקומן.
פרט להסרת הפרסומות, המנוי החודשי בטלגרם פרמיום יאפשר גם הקלת מגבלות שונות, כגון רוחב פס וגודל העלאה מרבי מוגדלים.
בישראל.
בשנת 2017 נפתחה בישראל רשת טלגראס, רשת הפצה ומכירה של סמים דרך ערוץ בטלגרם, שניצלה את האנונימיות היחסית שבשימוש ביישום.
בינואר 2018, בעקבות פנייה של חברת זיר"ה, ספקית האינטרנט נטוויז'ן חסמה באמצעות הרעלת DNS את הגישה לטלגרם, אך לאחר פחות משעה הסירה את החסימה.
בפברואר 2018 פתח בנימין נתניהו ערוץ בטלגרם, ובעקבותיו הצטרפו פוליטיקאים, כלי תקשורת ועיתונאים ישראלים נוספים.
במרץ 2018 טלגרם הגיעה למיליון משתמשים ישראלים. טלגרם המשיכה לצבור התעניינות לאחר מספר מקרים מתוקשרים של שימושים מפרי־חוק בפלטפורמה.
בשנת 2020, בתקופת מגפת הקורונה בישראל, ערוץ המידע של משרד הבריאות בטלגרם צבר פופולריות כמקור מידע אמין ורשמי בנוגע למגפה, להנחיות ולצעדי הגבלתה. הערוץ הגיע בשיאו לכ-180,500 מנויים, ואף קיבל תו אימות רשמי מטלגרם, כפי שקיבלו הערוצים המקבילים של משרדי הבריאות בגרמניה, קובה, הודו, איטליה, רוסיה ומדינות נוספות. ערוץ אבו עלי אקספרס הוא הראשון בכמות הצפיות לפוסט. (נכון לאוגוסט 2022)
OUTFest
OutFest
כאבי פאנטום
עיצור שיני, חוכך, מסודק