פתרון נקרא פתרון אמיתי אם הוא גזיר עד סדר המשוואה ומקיים את תנאי ההתחלה. כל פתרון אחר יקרא פתרון מוכלל.
משוואות דיפרנציאליות חלקיות
אלכס אהרנסון
מוחמד שייח חליל
שידוך הולם
שידוך הולם (A Suitable Boy), רומן מאת ויקרם סת, נכתב בדלהי ב־1993. הספר זכה לשבחים רבים והיה לרב מכר עם צאתו לאור. "שידוך הולם" יצא לאור בעברית בהוצאת זמורה-ביתן ותורגם בידי שרון פרמינגר. המקור האנגלי של הספר, בן כ־1500 עמודים, הוא אחד הרומנים הארוכים ביותר שנכתבו באנגלית.
הרומן מגולל את סיפורן של ארבע משפחות בהודו ב־1950.
רוב עלילת הספר מתרחשת בעיר הבדויה בראהמפור, בירת מדינת פורווה-פרדש (בדויה גם היא) בצפון הודו.
במרכז הרומן דמותה של הסטודנטית הצעירה לאטה מֶהרָה, אשר הגיע תורה להתחתן, והיא עומדת בפני שלוש ברירות: כביר דוראני, סטודנט מוסלמי שבו היא מאוהבת עד כלות, אמיט צ'טרג'י, משורר בנגלי צעיר ואחי גיסתה של לאטה (דמותו מבוססת חלקית על ויקרם סת עצמו), והארש חאנה, סוכן שאפתן של חברת נעליים (דמותו מבוססת על חייו של פְּרֶמו סת, אביו של הסופר).
כרקע לסיפור משמשות ההתרחשויות הדרמטיות המלוות את שנות עצמאותה הראשונות של הודו: פרצי האלימות העדתיים, מלחמת המעמדות, מערכת הבחירות הראשונה והשבר העמוק שהותירה אחריה חלוקתה של הודו.
אחד המאפיינים הבולטים בספר היא ההיצמדות של המספר לנקודת הראות של הגיבורים - בכל פרק מלווה המספר אחת מן הדמויות - ורק במקום אחד, לקראת הסוף, נשמע לראשונה קולו העצמאי של המספר. המספר נשאר אם כן מינורי בכוונה, אך בעל ראייה חודרנית ויכולת ניתוח מעמיקה. בכל משפט בספר ניכרת אהבתו הרבה של סת לגיבוריו ולהודו, הארץ אותה הוא מתאר בדייקנות וברגישות.
הספר עובד על ידי "נטפליקס" למיני-סדרת דרמה בריטית בת ששה פרקים, באותו שם בבימויה של מירה נאיר וכתיבת התסריט של אנדרו דייוויס. הסדרה יצאה למסכים בשנת 2020.
ראג'יסטאן
רייטינג
הכלה הסורית
הכלה הסורית הוא סרט קולנוע ישראלי של הבמאי ערן ריקליס. הסרט עוסק במציאות הדרוזית ברמת הגולן. הסרט היה מועמד ל-7 קטגוריות בפרס אופיר. הסרט זכה להצלחה בפסטיבלים בעולם וגם בקרב הקהל הישראלי.
עלילה.
הסרט מתרחש על רקע החלפת השלטון בסוריה והנסיגה מלבנון ומתאר את יום חתונתה של מונה.
מונה, כלה דרוזית ממג'דל שמס שברמת הגולן עומדת להינשא לטלאל, שחקן מפורסם מסוריה אותו לא פגשה מעולם. ברגע שמונה תעבור את הגבול לסוריה ותפגוש לראשונה את חתנה לא תוכל לשוב עוד למשפחתה שברמת הגולן.
ביום חתונתה עורכים בני משפחתה של מונה מסיבה, שהיא בעצם מסיבת פרידה לתמיד ולמסיבה מופיע אחיה של מונה, חאתם עם אשתו ובנו לאחר שמונה שנים שבהן שהה ברוסיה.
מאוחר יותר נוסעים בני המשפחה אל מעבר קוניטרה על מנת להעביר את מונה אל הצד הסורי של הגבול ולהפגיש אותה עם חתנה. לאביה של מונה, חאמד, אסור להגיע אל הגבול עקב היותו אסיר ביטחוני משוחרר על תנאי, אך חאמד מגיע בכל זאת ומתעמת עם שוטר כוחני עד שלבסוף זה מאשר לו להיפרד מבתו.
בנוסף לקושי בפרידה ממונה, הבירוקרטיה הסורית והישראלית מקשות על הפרידה עוד יותר ומעכבות את המעבר של מונה, עד שלבסוף היא מוצאת עצמה מופקרת בשטח ההפקר בין ישראל לסוריה ללא דרך חזרה.
שבח-מופת
מתתיהו פלד
מטה אסקלפיוס
מטה אסקלפיוס הוא סמלו של האל אסקלפיוס, אל הרפואה והריפוי במיתולוגיה היוונית הקדומה. הסמל מורכב מנחש הכרוך סביב מטה, והוא משויך לאסטרולוגיה ולריפוי.
אסקלפיוס, המופיע גם בגלגל המזלות, היה אל הריפוי בפנתיאון היווני הקדום. לפי האגדה, אסקלפיוס למד רפואה מפי הקנטאור כיירון, ודמותו בגלגל המזלות משולבת במערכות קנטאור ומזל קשת. מטהו אומר הסמכות של אסקלפיוס משולב בדמות הנחש, המסמל את כוח הריפוי וההתחדשות בזכות מנהגו להשיל את עורו ולהחליפו בחדש. הנחש המופיע בסמל הוא ככל הנראה נחש החולדות , נחש ממשפחת ה־Colubridae, שמוצאו באזור אסיה הקטנה, והוא אינו ארסי.
קיימת השערה נוספת שלפיה הסמל הופיע עקב שכיחותן הרבה של תולעי גינאה שחיו מתחת לעור בזמנים קדומים. רופאי התקופה היו מוציאים את הטפיל על ידי משיכתו בקיסם, והרופאים היו יכולים לפרסם את משלח ידם על ידי ציור אירוע מעין זה.
המטה של אסקלפיוס דומה בצורתו ובמשמעויותיו למטה הרמס, המורכב ממטה מכונף וסביבו שני נחשים, ושניהם דומים לנחש הנחושת, המופיע לראשונה בספר במדבר (כ"א, ח'):
בהווה.
מטה אסקלפיוס מסמל עד היום את משלח היד הרפואי, והוא משולב בסמלו של ארגון הבריאות העולמי. סמל ההסתדרות הרפואית בישראל מציג נחש כרוך סביב סמל המדינה ואף בסמלו של חיל הרפואה בצבא הישראלי מופיע נחש, סיכת החובש נראית בדיוק כמו מטה אסקלפיוס ואף בסיכת הרופא הצבאי מופיע נחש (אך עם חרב, ולקציני בריאות הנפש סביב האות פסי ביוונית). סמלם של ארגונים מעטים (כמו איגוד רופאי העור) הוא מטה הרמס, שהיה סמל המדע והאלכימיה בימי הביניים, ונקשר אף הוא לרפואה.
הקספלה
הקספלה (ביוונית עתיקה: Hexapla, Εξαπλά, מצוי גם בכתיב: הכספלה, הכסאפלה; ביוונית: "משושה") היא מהדורה רב-לשונית של המקרא שערך אב הכנסייה אוריגנס בקיסריה באמצע המאה השלישית לספירה. בכל דף בהקספלה היו שישה טורים, לפי הסדר הבא:
המהדורה של אוריגנס נועדה כנראה לצרכים פנים-כנסייתיים, כדי להקל על המלומדים הנוצרים את לימוד המקרא. הטור השלישי נועד לסייע בהבנת המילים, והטורים הרביעי, החמישי והשישי להבנת המשמעות. אוריגנס גם סימן בטור החמישי במפורט את ההבדלים בין נוסח תרגום השבעים לנוסח המקרא היהודי, והשתמש בסימנים מיוחדים להדגשת מקומות שבהם תרגום השבעים מוסיף מילים שאינן בנוסח העברי או משמיט מילים מהנוסח העברי.
ספר ההקספלה לא השתמר במלואו, ורק קטעים ממנו מצויים היום לפני החוקרים ויצאו במהדורות מדעיות, שהעדכנית בהן היא מהדורתו של פרדריק פילד משנת 1875. אבל תרגום של הטור החמישי של ההקספלה לסורית מן המאה השביעית, המכונה "סירו-הקספלה", נמצא היום ומאפשר לעמוד על נוסח תרגום השבעים שהשתמש בו אוריגנס.
התעתיק של העברית לאלפבית יווני, המופיע בטור השני, הוא בעל חשיבות רבה להכרת אופן ההגייה של העברית במאה השלישית, תקופה קרובה מאוד לזמן הדיבור החי בלשון חז"ל. יש בו כמה מילים המופיעות בצורה שונה מהצורה המוכרת מכתבי היד העבריים של המקרא בנוסח המסורה, ומשתקפות בו תופעות פונטיות כמו ערעור העיצורים הלועיים ומעתקי תנועות. חוקרי לשון חז"ל חלוקים בשאלה אם התופעות הללו משקפות דיבור עממי ולא מדויק או שיש בהן עדות לניב שונה של העברית. לתופעות הפונטיות האלה יש עדויות גם ממקורות אחרים, ראו כאן.
הכספלה
גרמנית תחתית
גרמנית תחתית (Plattdüütsch ,Nederdüütsch), או סקסונית תחתית (Nedersaksisch), היא שפה גרמאנית המדוברת בצפון גרמניה, במזרח הולנד, ובדרום דנמרק, וכן בקהילות מבודדות בצפון פולין.
לפעמים, "גרמנית תחתית" היא הגדרה לכל ניב גרמני שהוא שונה מגרמנית, אך אין זה מושג בלשני. ברוב המקרים בהם נעשה שימוש בשם "סקסונית תחתית", הכוונה לניבים של גרמנית תחתית. משום כך, ההגדרה העברית היא "סקסונית", אף על פי שגם זה לא מדויק, משום ששמה האמיתי הוא "סקסונית תחתית".
מצב רשמי.
בשנת 1999, סקסונית הוכרה על ידי גרמניה כשפה אזורית לפי החוק האירופי לשפות אזוריות או שפות מיעוט.
היסטוריה.
סקסונית עתיקה היא הקודמת לגרמנית תחתית, והיא עלתה על הכתב החל מהמאה התשיעית לספירה.
גרמנית תחתית בינונית הועלתה על הכתב החל מהמאה ה-16, והייתה לה השפעה חזקה על שפות בלטיות כגון ליטאית ולטבית, וכן על שפות סקנדינביה ועל השפה האסטונית. היא דוברה בכל אגן הים הבלטי והים הצפוני. היא קודמת ישירה לסקסונית המודרנית.
שינוי בהגייה.
הסקסונית התחתית, בדומה לשפות גרמאניות רבות אחרות, פרט לגרמנית, לא הושפעה ממעתק ההגאים הגרמאני השני. לכן, ישנן מילים רבות בסקסונית, אשר דומות למקבילתן בשפות גרמאניות אחרות, כדוגמת אנגלית והולנדית:
מערכת כתיבה.
סקסונית משתמשת באלפבית לטיני, עם האותיות הנוספות:
Ä ,Ö ,Ü ,ß ,IJ
אוריגינס
וילקומיץ
וילקומיץ הוא בית הספר העברי הראשון שהוקם בגליל בארץ ישראל. הוא אחד מבתי הספר הראשונים בארץ ישראל ששפת הלימוד בהם הייתה עברית – עוד משנת תרמ"ו (1886), שבה התמנה דוד שו"ב למנהל בית הספר ולימד בו עברית ותנ"ך. בית הספר נוסד במושבה ראש פינה שבאצבע הגליל.
היסטוריה.
לבית הספר וילקומיץ הגיעו תלמידים יהודים מכל האזור, ולמדו בו תורה, שפה, מתמטיקה, היסטוריה, מדע וחקלאות. בבית הספר הושם דגש על החקלאות, פרנסה עיקרית של תושבי האזור עד היום. כך, בחצר האחורית של בית הספר, גידלו תלמידי בית הספר והמורה שמחה וילקומיץ גידולים במסגרת שיעור החקלאות.
עם מנהלי בית הספר נמנו: ד"ר יצחק אפשטיין, שמחה וילקומיץ ונתן מיליקובסקי.
בשנים האחרונות, בעוד בית הספר עצמו עבר למבנה חדש, שימש מבנה בית הספר כאכסניית נוער, מרכז נוער וקומונה לחברי תנועת הנוער. המבנה הישן מיועד לשיפוץ ולהפוך לאתר תיירותי משומר.
בית הספר הוא בית ספר יסודי לכיתות א'-ו'.
נורווגית חדשה
נורווגית חדשה (Nynorsk) היא אחת משתי הצורות של השפה הנורווגית. שפה זו היא חלק מענף השפות הגרמאניות. כ-15% מאוכלוסיית נורווגיה משתמשת בה כשפה כתובה ומדוברת ראשית.