ב"מילון ההווה" של שושנה בהט ומרדכי מישור, שיצא לאור בשנת 1987, מופיעה המילה "כוס", אך לא מופיעות נגזרותיה.
במילון "רב מילים" של פרופ' יעקב שויקה, שיצא לאור בשנת 1997, נכללת המילה "כוסית", אך נעדרת המילה "כוסון". המצב דומה ב"מילון ספיר" של איתן אבניאון, שיצא לאור בשנת 1998. הגדרתה של "כוסית" במילון זה, "כינוי לבחורה אטרקטיבית, חטובה, 'חתיכה' (המוני)". בדומה למילונים אחרים, ההגדרה מתעלמת מהמשמעות המשפילה המיוחסת לעיתים למילה זו.
"מילון הסלנג המקיף" של רוביק רוזנטל, שיצא לאור בשנת 2006, כולל את המילים "כוסית" ו"כוסון", ומוסיף עליהן "כוסית על" ("סמל מין נשי"), "כוסון על" ("סמל מין גברי"), "כוסי" ("גבר מושך") ו"כוסייה" ("צעירה מינית, בסלנג מיושן").
בגרסה 5 של המילון המקוון בבילון, משנת 2004, מופיעות מילות סלנג רבות, ובהן זין והטיותיה, אך המילים "כוסית" ו"כוסון" נעדרות מהמילון.
במילון המקוון מורפיקס מופיעות מילים אלה. "כוסית" מתורגמת לאנגלית "sexy girl" (בחורה סקסית) תוך ציון שמדובר בסלנג גס ("coarse slang"). "כוסון" זוכה ליחס דומה, ומתורגם ל-"sexy man, attractive well-built man, hunk" (בחור סקסי, בחור מושך וחטוב, חתיך).
בתרבות הפופולרית.
גם בספרות העברית נעשה שימוש במילה זו, בטקסט המשקף את דיבורן וחשיבתן של צעירות. כך במשפט הפתיחה של ספרה של שירי צוק, "15 דקות" (הוצאת ידיעות אחרונות, 2002): "אני לא ממש יודעת מה גרם לי לבוא לבוס השחצן שלי, חמישה שבועות לפני שהקוּסית שבי יוצאת לפנסיה (גיל שלושים) ולומר לו: ...".
המילה מופיעה במספר לא מבוטל של שירי פופ ישראליים, בחלקם הגדול נעשה שימוש בביטויים וולגריים ובתוך הקשר מיני. "איזה כוסית" הוא שירו של שיקו חייק, בביצועו של יובל פרי, ובו מופיעה השורה "איזה כוסית משגעת, את הגוף מנענעת". בשירם הבוטה והמיני של הלהקה "הישראלים" "תזיזי ת'ישבן". מופיעה השורה "תגידי מה איתך, איפה את איך גדלת? / נעשית כוסית, רוצה בטוסיק?". בשיר "אף אחד" של הדג נחש ומזי כהן, מתוך האלבום המכונה של הגרוב נאמר על "מנשה המגניב" כי "אז הוא יוצא עם חברים לעיר / יש ים של כוסיות המגוון נדיר".
ב-2007 הוציא הזמר עירד עתיר ("השרוט") סינגל בשם "כוסית" שהושמע גם בפריים טיים של ערוץ 2, בתוכנית "כישרון או כישלון" בהנחיית טל ברמן ושלום אסייג. מה שגרר תגובות נזעמות, בין היתר של חברת הכנסת זהבה גלאון.
בעקבות המשפט שהתנהל על לגיטימיות השימוש במילה (כמתואר לעיל), מתחה אסתר הרצוג ביקורת על השימוש בביטוי בתרבות הפופולרית: "השימוש במילה כוסית הרבה יותר נפוץ בטלוויזיה ובעיתונות, ואני הייתי מצפה שחינוך הציבור יתחיל במקומות היותר 'נאורים' הללו ולא ביחסים בין סוהר ואסיר".
איסלנד אייר
פונקציית ערבול
פונקציית האש
אל-גמאל
רגישות (מדד)
רגישות (באנגלית: ) משמשת כמדד סטטיסטי ליעילותו של מְסַוֵוג. בפרט, רגישות משמשת כמדד ליעילותן של בדיקות רפואיות בזיהוי מחלות או של בדיקות בקרת איכות במפעלים הקובעות את איכות המוצר, בהשוואה למדד מוחלט כלשהו ("מדד הזהב"). אם מסווג נועד לזהות את קיומו של מצב באוכלוסיית פריטים (למשל, היות הפריט חולה, או היותו מוצר פגום), רגישותו של המסווג היא ההסתברות לזיהוי המצב על ידי המסווג, בהינתן שהמצב קיים בפריט המדובר.
אמידת רגישות המבחן נעשית על ידי השוואת תוצאות המבחן לתוצאות מבחן אחר, שמהווה את מדד הזהב (המדד הטוב ביותר שבידינו לגבי קיומו של המצב הנבדק). כך למשל, תוצאת בדיקה למחלה יכולה להיות חיובית (מחלה קיימת) או שלילית (מחלה לא קיימת). כל אחת מהתוצאות החיוביות נבדקת מול מדד הזהב: אם המחלה אכן קיימת על פי מדד הזהב, היא מסומנת כ"חיובית אמיתית", אחרת היא מסומנות כ"חיובית כוזבת". באותו אופן, התוצאות השליליות מסומנות כ"שליליות אמיתיות" אם המחלה אכן לא קיימת על פי מדד הזהב, או כ"שליליות כוזבות", אם מדד הזהב מורה שהמחלה אמנם קיימת (ראו טבלה משמאל).
אם ידועים לנו נתוני כל האוכלוסייה, ניתן לחשב אותה בנוסחה:
ניתן לאמוד את ערכה של הרגישות על ידי חישוב הערך שבנוסחה על מדגם מתוך האוכלוסייה.
הרגישות, אם כן, היא שיעור התוצאות החיוביות אמיתיות בכל האוכלוסייה החולה במחלה. למשל, אם ערכה של הרגישות הוא 1 (או 100%), משמע שהבדיקה תזהה את כל החולים במחלה. במקרה שבו הרגישות נמוכה יותר, למשל 80%, רק שמונים אחוזים מהחולים יאותרו בעזרת הבדיקה. גם אם רגישות המסווג גבוהה מאוד, ייתכן (ואף סביר מאד) שהסגוליות שלו תהיה נמוכה. למשל, אם בדיקה רפואית קובעת שכל האוכלוסייה חולה במחלה, הבדיקה לא תפספס אף חולה, אך יהיו לה הרבה תוצאות חיוביות כוזבות, ולכן סגוליות נמוכה.
בתחום אחזור המידע, נהוג לכנות את מדד הרגישות "Recall" (בעברית, לפעמים נקרא "כיסוי"), והוא מייצג את מספר המסמכים הרלוונטיים שמנוע החיפוש החזיר, מתוך כל המסמכים בעולם שרלוונטיים לשאילה שהמשתמש כתב.
כוסון
אקסוביולוגיה
לידת ונוס
סאוסלנד
סאות'לנד
סאות'לנד (Southland, בתרגום מילולי - ארץ הדרום) הוא החבל הדרומי ביותר בניו זילנד, הוא כולל את חלקו הדרומי של האי הדרומי ואת האי סטיוארט. שטחו של החבל הוא 32,079 ק"מ רבוע ומתגוררים בו 93,000 תושבים, כמחצית מהם בעיר אינברקרגיל. בשטחו של החבל נמצא הפארק הלאומי פיורדלנד, הפארק הלאומי הגדול ביותר בניו זילנד, ומוקדים תיירותיים בולטים, ביניהם הפיורדים מילפורד סאונד ו-דאוטפול סאונד.
חלוקה מנהלית.
מבחינה מנהלית החבל מחולק לשלוש רשויות אזוריות: שני מחוזות ועיר אחת.
בכור שטרית
פיטר פן (סרט, 1953)
פיטר פן (נקרא בהפצה הראשונה בישראל, "עלילות פיטר פן") הוא סרט קולנוע מונפש שיצרה חברת וולט דיסני בשנת 1953, סרט האנימציה באורך מלא ה-14 שהפיקה החברה. הסרט מבוסס על ספרו של הסופר ג'יימס מתיו ברי, "פיטר וונדי".
בהשראת הסרט הופקה סדרת הטלוויזיה "ג'ייק והפיראטים מארץ לעולם לא", כמו כן נוצר הזיכיון "פיות דיסני" בכיכובה של טינקר בל, אשר כולל בתוכו ספרים, מגזינים, סרטים ומוצרים נוספים. בעתיד צפוי לצאת הסרט "פיטר פן וונדי", אשר משמש כעיבוד לייב אקשן לסרט זה.
עלילת הסרט.
העלילה מתחילה בבית משפחת דרלינג בלונדון, בשעות הערב כאשר ההורים מתכוננים ליציאה לבילוי. הקריין מבהיר בפתיח כי פיטר פן בחר דווקא בבית זה מאחר שחיו בו אנשים שהאמינו בו.
הילדים מייקל וג'ון משחקים בחרבות עץ ומדמים שהם פיטר פן וקפטן הוק באחד מקרבותיהם, עליהם שמעו מן הסיפורים שוונדי, אחותם הבכורה, מספרת להם לפני השינה. הכלבה ננה, המשמשת כאומנת, מסדרת את החדר המבולגן. בטרם עזיבת ההורים מודיע מר דרלינג לוונדי לקול מחאתם של הילדים, כי הגיע הזמן שתתבגר ותעבור לישון בחדר אחר, ללא אחיה הקטנים.
כאשר ההורים עוזבים והילדים הולכים לישון מופיעים פיטר פן והפיה שלו טינקר בל. הם נכנסים מבעד לחלון החדר ומתחילים לחפש אחר הצל של פיטר (שאבד בביקורו האחרון). לאחר שהם מוצאים אותו מתחילה התגוששות בין פיטר לבין הצל שלו המנסה להימלט, המעירה את וונדי. פיטר מסביר לה כי הוא מגיע לעיתים ומקשיב מעברו החיצוני של חלון חדרם לסיפורים שהיא מספרת לאחיה אודותיו. וונדי תופרת את הצל לרגליו של פיטר, ומספרת לו שהיא עומדת להתבגר וזהו הלילה האחרון שלה בחדר הילדים. פיטר מזמין אותה להצטרף אליו לארץ "לעולם לא", שם הילדים לעולם לא מתבגרים, ולהיות ה"אמא" של הילדים האבודים.
אחיה של וונדי מתעוררים, ופיטר מפזר על שלושת הילדים אבק פיות והם מצליחים לעוף כמותו. לאחר מכן יוצאת כל החבורה במסע מעופף לעבר ארץ "לעולם לא". עם התקרבם אל ארץ "לעולם לא", מנסה קפטן הוק, אויבו המושבע של פיטר, ליירט אותם באמצעות ירי תותחים. פיטר מבקש מטינקר בל להוביל את הילדים למקום המחבוא בעוד הוא נשאר להתמודד עם הוק.
טינקר בל, שלא הייתה מרוצה מהתפתחות היחסים בין פיטר לוונדי מגיעה למקום המחבוא ומספרת לילדים האבודים שפיטר הורה לפגוע בוונדי. הילדים מנסים לפגוע בוונדי המתקרבת במעוף דברים שונים והיא כמעט נפגעת. פיטר מגיע וכועס מאוד על טינקר בל, המאשים אותה בבגידה ומודיע לה שהיא מוחרמת. טינקר בל עפה משם בכעס.
מייקל וג'ון מבלים באי עם הילדים האבודים ונופלים בשבי האינדיאנים. הצ'יף מאשים את הילדים בחטיפת בתו, טייגר-לילי, ומודיע להם כי אם לא תוחזר, יעלה אותם על המוקד.
בינתיים פיטר לוקח את וונדי לטיול באי ומראה לה את מפרץ בתולות הים. מסתבר כי קפטן הוק הרשע הוא זה שחטף את טייגר-לילי על מנת שתגלה לו את מקום המחבוא של פיטר. היא מסרבת, והוא קושר אותה על סלע באגם כך שהגאות תגרום לטביעתה.
פיטר נלחם בהוק, מנצח אותו, ומציל את טייגר-לילי. בעקבות הצלתה של טייגר-לילי על ידי פיטר הוא זוכה להוקרה מהצ'יף האינדיאני, אשר ממנה אותו לצ'יף, ומעניק לו את השם "הנשר המעופף", ומשחרר את הילדים האבודים. בינתיים, לאחר שהגיעו אל קפטן הוק שמועות על הסכסוך שפרץ בין פיטר לטינקר בל, הוא שולח את עוזרו הנאמן מר סמי ללכוד את טינקר בל ולהביאה לספינה.
בספינה משכנע הוק את טינקר בל בדברי חלקלקות לגלות את מקום המחבוא של פיטר פן והילדים האבודים. הוא מבטיח לה לחטוף את וונדי ולהפליג יחד עימה מארץ לעולם לא לעולמים. טינקר בל מגלה לו את מקום המחבוא של פיטר והילדים ("מתחת ל"עץ התליין"), והוא מיד כולא אותה.