גורמי סיכון בריאותיים: תחלואה גופנית ממושכת ובפרט כאבים ממושכים ומחלות לב, קשורה בעליה בהסתברות לנוכחות דיסתימיה.
מהלך ההפרעה.
ההפרעה יכולה לפרוץ החל מגיל הילדות ואילך. עם זאת, בדרך כלל היא מתבטאת לראשונה בתקופת הבגרות הצעירה. דיסתימיה יכולה להתפרץ על רקע של אובדנים שונים (מות אדם אהוב, גירושין), על רקע של לחץ נפשי כבד (בעבודה למשל) או על רקע של חוויית כישלון (תעסוקתי או אחר). ההפרעה עשויה להמשך שנים רבות, אך אנשים החיים עם הפרעה זו עשויים להגיע גם לנסיגה מלאה או חלקית של התסמינים. כמו כן ישנה שונות רבה במידה שבה התסמינים פוגעים בתפקוד היומיומי, שונות שהיא גבוהה יותר מהפרעות מצב רוח אחרות. כמו הפרעות מצב רוח אחרות גם הפרעה זו עלולה להיות כרוכה בסיכון מוגבר לאובדנות.
תחלואה נלווית.
הפרעות נפשיות: דיכאון מז'ורי, הפרעות חרדה (למשל הפרעת חרדה מוכללת GAD), וכן הפרעת שימוש בסמים (Substance use Disorder), תיתכן גם אבחנה בהפרעות אישיות מאשכול B (הפרעת אישיות אנטי סוציאלית, הפרעת אישיות נרקיסיסטית, הפרעת אישיות גבולית הפרעת אישיות היסטריונית) ומאשכול C (הפרעת אישיות תלותית, הפרעת אישיות נמנעת, הפרעת אישיות טורדנית כפייתית).
מחלות גופניות: תיתכן תחלואה , הפרעות בתפקוד בלוטת המגן וסרטן. מחלות ומצבים רפואיים אלה יכולים בזכות עצמם להיות גורם לדיכאון או דיסתימיה.
אבחנה מבדלת.
הפרעת דיכאון מז'ורי: נרחבת יותר מדיסתימיה, ומתאפיינת בהתחלה חדה וברורה יותר של תסמינים. הופעת התסמינים בדיכאון מז'ורי עשויה להיות קשורה לאובדן כלשהו. עם זאת הפרעת דיכאון מז'ורי אינה נמשכת שנתיים. כפי שצוין לעיל, ייתכן שאדם יענה גם על תסמיני דיסתימיה וגם על תסמיני דיכאון מז'ורי באותו זמן (מצב המכונה דיכאון כפול)
הפרעות פסיכוטיות: בדיסתימיה אין תסמינים פסיכוטיים. אם מופיעים סימנים כאלה ייתכן שהאבחנה תשונה להפרעה פסיכוטית (הפרעה סכיזואפקטיבית וכדומה)
אפיזודה דיכאונית בהפרעה דו-קוטבית או מצב רפואי אחר. כאמור לעיל, התסמינים הדיסתמיים אינם בעלי אופי אפיזודי אלא יותר בעלי אופי מתמשך וכרוני. כמו כן אדם באפיזודה דיכאונית של הפרעה דו־קוטבית ידווח גם על קיום תסמינים היפומאניים או מאניים בעבר. (גם תסמין זה אינו מופיע בדיסתימיה).
אפיזודה דיכאונית כתוצאה משימוש בתרופות או סמים: ישנם תרופות וסמים שונים היכולים לגרום לירידה במצב הרוח, ואף לדיכאון. במקרה כזה הפסקת השימוש בתרופה או בסם תגרום להעלמות התסמינים.
הפרעת אישיות: לעיתים יש אבחנה של הפרעת אישיות יחד עם הדיסתימיה.
דמנציה: הקשר בין דיכאון לבין מצבים רפואיים הקשורים לדמנציה (מחלת אלצהיימר, דמנציה של גופיפי לואי, דמנציה וסקולרית, פרקינסוןועוד) הוא קשר דו כיווני במידה רבה. משמעות הדבר היא שלעיתים דמנציה עלולה להסוות תסמינים של דיכאון כרוני.
מחקר.
תחום אחד של מחקר מוקדש לחקר שיטות טיפול חדשות, חלקן לא תרופתיות. סוגים אלה של טיפול רלוונטיים במיוחד עבור מי שאינם מגיבים היטב לטיפול תרופתי. דוגמה לטיפול כזה הוא גרייה מגנטית (TMS).תחום אחר של מחקר עוסק בחיפוש שילובים מתאימים של פסיכותרפיה וטיפול תרופתי לאוכלוסיות ספציפיות כמו זקנים. ואחרים.
טיפול.
קיימת כיום הסכמה רחבה למדי לגבי התועלת של טיפול משולב (טיפול תרופתי ופסיכותרפיה). אסטרטגיה זו יעילה בדיכאון מז'ורי ובמידה משתנה גם בהפרעות מצב רוח אחרות ובהפרעות חרדה.
שיקום.
במדינת ישראל אדם שנקבעו לו 20% נכות רפואית על ידי הביטוח הלאומי זכאי לקבל עזרה ללימודים או הסבה מקצועית מאגף השיקום של הביטוח הלאומי. נכות בשווי 40 % מאפשרת סיוע באמצעות סל השיקום של משרד הבריאות אבל נפגעי דיסתימיה נזקקים פחות לסיוע מסוג זה. לפירוט ראה להלן
החברה הפביאנית
השער האחורי
השער האחורי היה מדור הומוריסטי שהתפרסם בעמודו האחרון של המקומון התל אביבי "העיר" בין השנים 2001-1989.
היסטוריה.
ראשיתו של המדור בשנת 1989. עורך "העיר" דאז, חזי לסקלי, ליקט מודעות מוזרות ומשעשעות ממדור המודעות ללא תשלום "קחתן", וריכז אותן בעמודו האחרון ("השער האחורי") של העיתון. למודעות אלה הוסיף מספר ציטוטים, ובמרכז העמוד הוסיף יצירת אמנות.
בשלב מסוים, כשמאגר הציטוטים החל להידלדל, החל לסקלי להמציא ציטוטים, שנאמרו לכאורה מפיהן של דמויות שאף הן לא היו ולא נבראו. עד מהרה הצטרפו אליו גם מודי בר און ויוסף אל דרור.
בשנת 1991 החל עוזי וייל לכתוב את המדור, והוא שעיצב כמה מהדמויות המרכזיות שהופיעו בו לאורך השנים. הדמויות קיבלו נפח, וציטוטיהן התרחבו לפסקאות. דרך אותן דמויות, שחלקן התבטאו בבוטות ובעילגות, נוצרה סאטירה על החברה הישראלית, שלא חששה לעסוק גם בפרות קדושות כמו השואה, רצח רבין או השד העדתי. בכך, הפך השער האחורי לפורץ דרך בדברי ימי ההומור הישראלי.
וייל היה אחד מכותבי תוכנית הטלוויזיה "החמישייה הקאמרית", ששודרה באמצע שנות ה-90. מספר מערכונים בה התבססו על קטעים שפורסמו קודם לכן במדור.
בשנת 2001 התכוון וייל לפרסם קטע הכולל אזכור של יחסי מין מפורשים בין שתיים מהדמויות, שלום טוקשה ואפרת ניצן, בת 6 וחצי. מערכת העיתון סירבה לפרסם את הקטע, כדי לא לתת במה לפדופיליה. וייל החליט להתפטר מכתיבת המדור, מה שהביא לסגירתו.
בשנת 2006 יצא הספר "חייו ומותו של השער האחורי", ובו ליקט וייל את הציטוטים והקטעים שנכתבו לאורך השנים בשער האחורי.
בשנת 2011 התחיל וייל לכתוב סטטוסים באתר פייסבוק בסגנון מדור "השער האחורי", והם צברו עוקבים רבים תוך זמן קצר.
סדרת ההמשך.
כשנה לאחר סגירת הפינה נפלה בידי וייל הזדמנות להחזירה כתוכנית טלוויזיה, כאשר בפריים טיים של הערוץ הראשון נוצר חור בן 8 דקות. כחודש וחצי לאחר שהציע פיילוט מצולם, ב-15 בדצמבר 2002, התוכנית "8 דקות ביום" עלתה לאוויר, מדי יום ב-20:15. התוכנית כללה כעשרים דמויות קבועות, מחציתן באו מהשער האחורי, ורכשה אהדת קהל ומבקרים.
קונספציה (אתר אינטרנט)
קונספציה היה אתר אינטרנט (בכתובת exego.net) ששימש מגזין ובמה לתרבות הדיגיטלית. האתר הוקם בשנת 1999 על ידי ירדן לוינסקי, אילן גליני ואורי ברוכין. פעילותו הופסקה בשנת 2009, אם כי כמה תת-פרויקטים היו פעילים עד ל-2012.
האתר עסק בתרבות דיגיטלית ובמסגרתו פותחו מספר פרויקטים, כגון:
בנוסף נמצאו באתר מספר פרויקטים נוספים הקשורים גם הם לנושא התרבות הדיגיטלית והאינטרנט.
האתר היה מגזין תרבות רשת פופולרי וחשוב בשנותיו הראשונות, בעיקר עבור העוסקים בפיתוח ועיצוב אתרים או בקידום האינטרנט בעברית. ב-2002 הגדיר אתר ynet את האתר כ"גורם משפיע בתחום המדיה החדשה בישראל". שנה אחר כך נבחרו יוצרי האתר לרשימת 100 מובילי התרבות הישראלית של ידיעות אחרונות, בין השאר לפני יעקב אילון ואריק איינשטיין.
ב-2004 ו-2005 איגוד האינטרנט הישראלי קיים שיתופי פעולה עם המגזין כמו כן זכה האתר בתעודות הוקרה ו"תג ההתנדבות" 2005-2006 של איגוד האינטרנט הישראלי.]
האתר התבסס על תורמי תוכן חופשי ולא הכיל פרסומות. ב-2006, האתר נסגר לתקופה מה עקב קשיי תקציב. לאחר תקופה נוספת נסגרו רוב מיזמי האתר, ומה שנותר מקונספציה היה אתר רשימות - אתר בלוגים אליטיסטי באופיו, שהמשיך לרכז בלוגים של סופרים, מוזיקאים, אנשי תקשורת ואקדמאים. במהלך השנים עם השינויים שעברו בבלוגוספירה התעמעם יחודו של "רשימות". בסוף 2009 עזרו מנהלי הפרויקט לכל המשתתפים לייצא את החומרים שלהם ולעבור לאתרים עצמאיים על גבי וורדפרס, זאת מאחר שהמשך פיתוח מערכת נפרדת הסתבר כלא יעיל. מרבית הכותבים עברו, עם כל החומרים שלהם באותו שלב, לפלטפורמות אחרות כמו וורדפרס או בלוגספוט והאתר עצמו הפך למעשה לאגרגטור שהציג כותרות של כותבים שבחרו לעשות זאת בעודם כותבים בפלטפורמה אחרת. רשימות שהיה ציון דרך ברשת הישראלית. לאחר הודעה רשמית בבלוג הפרויקט בדצמבר 2019, ירד עמוד העדכונים סופית מהרשת באפריל 2020.
לאחר סגירת אתר "רשימות", פרויקט "פרפרים - הבלוגוספרה שלנו" משמש פלטפורמה להמשיך את דרכו.
ועידת קונסטנטינופול השלישית
ועידת קונסטנטינופול השלישית הייתה ועידה אקומנית של הכנסייה, אשר נערכה בשנים 680-681 תחת הקיסר הביזנטיני קונסטנטינוס הרביעי וגינתה את המינות המונותליטית.
רקע היסטורי.
המינות המונותליטית הוצעה בעשור הרביעי של המאה ה-7 כפשרה בין האורתודוקסיה הדיופיזיטית לקהילות המיאפיזיטיות אשר פרשו מהכנסייה בעקבות ועידת כלקדון על ידי הקיסר הרקליוס ופטריארך קונסטנטינופול סרגיוס הראשון. היא התגלתה עד מהרה כסלע מחלוקת בין הקיסרות הביזנטית (אשר רצתה לבסס את המונותליטיות כדוקטרינה הרשמית בקיסרות) לבין הכנסייה המערבית, ובראשה האפיפיור. הדברים הגיעו עד כדי כך, שהקיסר הביזנטיני קונסטנס השני צר על רומא, הדיח, כלא ולבסוף הגלה את האפיפיור מרטינוס הראשון, אחד המתנגדים החריפים של המונותליטיות.
מהלך הוועידה והחלטותיה.
על-מנת ליישב את הסכסוך ולהפיג את המתח בין קהילות המזרח לקהילות המערב, החליט הקיסר קונסטנטינוס הרביעי פוגונטוס לזמן כנס של הייררכים מקונסטנטינופול בנוכחות נציגים של הפטריארכיות האחרות. הכנס נפתח ב-7 בנובמבר 680 בנוכחות הקיסר, ומיד הכריז על עצמו כעל הוועידה האקומנית השישית, הכרזה שהייתה מבחינה מסוימת חוקית, שכן בכנס נכחו נציגים של כל הפטריארכיות (רומא, קונסטנטינופול, אלכסנדריה, אנטיוכיה וירושלים). בסך הכול היו בוועידה כ-200 בישופים, ועל החלטותיה חתומים 174.