אוגוסטוס העריך אותו כל כך, עד שלאחר כיבוש אלכסנדריה הוא הצהיר שהוא חס על העיר בעיקר לטובת אריוס. חוקרים מודרניים חלוקים אם זו באמת הייתה הסיבה שאוגוסטוס חס על העיר, מכיוון שבאותה עת אוגוסטוס טען שהוא גם עושה את זה כדי לכבד את זכרו של אלכסנדר מוקדון, וכמה חוקרים גם מעלים את האפשרות שהוא עשה זאת כדי לשאת חן בעיני האליטה של העיר.
אריוס, כמו גם שני בניו, דיוניסיוס וניקנור, לימד פילוסופיה את אוגוסטוס עצמו, ואף התגורר במשך תקופה מסוימת ממש בביתו.
הוא נזכר לעיתים קרובות על ידי הפילוסוף תמיסטיוס (המאה ה-4), האומר כי אוגוסטוס העריך את אריוס לא פחות ממה שהעריך את מרקוס ויפסניוס אגריפה, שנהוג לחשוב שהיה איש סודו ויד-ימינו של אוגוסטוס (אם כי יש להזכיר שתמיסטיוס כתב ארבע מאות שנה מאוחר יותר).
מקורות אחרים מציינים כי הוצעה לו משרת "Praefectus Augustalis" (מושל) של מצרים, אלא שאריוס דחה את הצעתו של אוגוסטוס לטובת משרה בפרובינקיה סיקיליה, אם כי חוקרים מודרניים מטילים ספק כלשהו לגבי אנקדוטה זו (בעיקר משום שאין דוגמאות נוספות למישהו ש"הוצע" לו תפקיד מאת אוגוסטוס ודחה את הצעתו). הועלתה האפשרות שסיפור זה היה תעמולה ממלכתית שהצדיקה את הדחת אריוס על ידי אוגוסטוס מהפרובינקיה של מצרים והכנסתו של קורנליוס גאלוס לתפקיד פרפקטוס.
את מקומו של אריוס כ"פילוסוף האישי" של אוגוסטוס ירש הפילוסוף תאון.
מדברי קווינטיליאנוס נראה כי אריוס גם לימד או כתב על רטוריקה.
סולם הכאב של מקגיל
סולם הפרצופים לדירוג הכאב של וונג-בייקר
סולם PAINAD
סולם FLACC
סולם כאב
פרידריך בורגמילר
יוהאן פרידריך פרנץ בורגמילר (בגרמנית: Johann Friedrich Franz Burgmüller 4 בדצמבר 1806 - 13 בפברואר 1874) היה פסנתרן ומלחין גרמני, שנודע בעיקר בשלושה קבצים של אטיודים לילדים (או "קטעים לימודיים") לפסנתר, בייחוד אופוס 100 שלו, "25 אטיודים קלים ומתקדמים" לתלמידים ברמה בינונית; שני הקבצים האחרים, לתלמידים מתקדמים יותר, היו אופוס 105 ו-109.
ביוגרפיה.
בורגמילר נולד ברטיסבון (כיום רגנסבורג, גרמניה. אביו, פרידריך אוגוסט בורגמילר, ואחיו הצעיר, נורברט בורגמילר, היו גם הם מלחינים. אמו, תרזה פון זנדט, הייתה פסנתרנית וזמרת.
בשנת 1829 עבר לקאסל ללמוד אצל לואי שפור ומוריץ האופטמן. שם הופיע בקונצרט הראשון שלו כפסנתרן, ב-14 בינואר 1830.
בשנת 1832 עבר בורגמילר לפריז, שם חי עד מותו. נורברט, אחיו, תכנן להצטרף אליו בפריז, אבל טבע ב-1936
בספא באאכן. בפריז פיתח בורגמילר סגנון הלחנה צרפתי וסגנון נגינה קל, שהיה לסמלו המסחרי. הוא הרבה לכתוב מוזיקת-טרקלין לפסנתר והוציא לאור כמה אלבומים. עוד חיבר אטיודים לפסנתר, שנועדו לילדים. ז'אן קוראלי, הכוריאוגרף של הבלט ז'יזל, רצה להוסיף פה דה דה (מחול שניים) לבלט, וכיון שאי אפשר היה להשיג את מלחין הבלט, אדולף אדם, בחר לצורך זה בסוויטה של בורגמילר בשם "מזכרות מרטיסבון", לעצב ממנה מוזיקה לקטע זה, שכונה "מחול השניים של האיכרים" והיה לחלק ממסורת הביצוע של הבלט.
הוא מת בפריז בשנת 1874.
טורה-רייכל קולקטיב
טורה-רייכל קולקטיב (באנגלית: The Touré-Raichel Collective) הוא הרכב מוזיקלי ישראלי-מאלי. בראש ההרכב עומדים הזמר והגיטריסט המאלי ויו פארקה טורה והזמר והפסנתרן הישראלי עידן רייכל.
היסטוריה.
בשנת 2008, לאחר פגישה מקרית בטרמינל שדה תעופה בברלין, קשרו רייכל וטורה ידידות עם כוונה להופיע יחד. ההופעה יצאה לפועל בנובמבר 2010 בבית האופרה בתל אביב. למחרת, הם נכנסו לאולפן הקלטות בתל אביב. באולפן היו הבסיסט הישראלי יוסי פיין ומנגן הקלאבש המלאני סולימאן קיין. לדברי רייכל, הקבוצה "הקליטה תמהיל של מקצבים מאלניים מעורבבים במנגינות ישראליות - כולם מקוריים, אך מושפעים מאוד משתי התרבויות שלנו."
במרץ 2012 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה שלו, The Tel Aviv Session. ממקביל לצאתו של האלבום, החל ההרכב בסיבוב הופעות באמריקה הצפונית.
בספטמבר 2014 הוציא ההרכב את אלבומו השני, The Paris Session. אלבום זה היה אמור להיות מקולט במאלי, אולם אי שקט פוליטי ודתי מנע את קיומו. במקום זאת, הקליטו את האלבום בפריז. שירים באלבום זה מושרים בצרפתית, במברה, סונגהיי ועברית.
גביע המדינה בכדורגל נשים 2011/2012
גביע המדינה בכדורגל נשים לעונת 2011/2012 היא התחרות ה-14 מאז היווסדה. משחקי התחרות החלו ב-14 בפברואר 2012 ומשחק הגמר נערך ב-1 במאי 2012 והסתיים בניצחון של מחזיקת הגביע, אס"א תל אביב, על מכבי כישרונות חדרה בדרך לזכייה שנייה בתואר.
בתחרות השתתפו 7 קבוצות מליגת נשים ראשונה ולמרות שבעונה זו התקיימה בנפרד תחרות גביע הליגה השנייה עבור קבוצות מליגת הנשים השנייה, שתי קבוצות מליגה זו השתתפו בתחרות. מכבי צור שלום ביאליק מהליגה הראשונה לא השתתפה בתחרות בשנה זו.
לפי תקנון התחרות, בעונה זו התקיימו 4 סיבובים כשבסיבוב הראשון השתתפו שתי הקבוצות מהליגה השנייה וכל קבוצות הליגה הראשונה הצטרפו בשלב רבע הגמר.
שמינית הגמר.
הסיבוב הראשון בתחרות היה למעשה שמינית הגמר. בסיבוב זה השתתפו 2 קבוצות מהליגה השנייה.
רבע הגמר.
אל העולה משמינית הגמר הצטרפו 7 קבוצות מהליגה הראשונה. המשחקים התקיימו ב-21 בפברואר.
חצי הגמר.
משחקי חצי הגמר התקיימו בהצגה כפולה ב-27 במרץ באצטדיון המושבה בפתח תקווה.
התממה
התממה (גם: אנונימיזציה, או עִלּוּם נְתוּנִים מְזַהִים) של מאגר נתונים היא יצירת עותק של מאגר נתונים שממנו הושמטו או הוסוו פרטים מזהים, כדי לאפשר מסירה של מאגר נתונים זה לגורם חיצוני, בלי לסכן את שמירת הסודיות של הנתונים שמאגר המקורי. התממה נחוצה, למשל, כאשר מוסד רפואי (בית חולים, קופת חולים וכו') מוסר נתונים של כל החולים שהיו בטיפולו בתקופה מסוימת לשם מחקר רפואי, אך מחויב למנוע אפשרות שמקבל הנתונים ישאב מהם מידע על מצבו הבריאותי של אדם מסוים, משום שתוצאה כזו תהווה פגיעה בפרטיות. על ההתממה להבטיח שלא רק מתוך מאגר הנתונים עצמו לא יתאפשר איתור מידע על פרט מסוים, אלא שגם בדרך של הצלבת נתונים ממאגר זה עם נתונים ממאגר זמין אחר לא תתאפשר תוצאה זו.
צעד ראשון בהתממה הוא סילוק פרטים מזהים ישירים, כגון שמו של אדם, מספר זהות, מספר טלפון, מספר כרטיס אשראי וכדומה. בפרטים אחרים, שהשמטתם תפגע בתועלת שרוצים להפיק מהמאגר, ניתן לצמצם רזולוציה. דוגמאות:
על ההתממה להיות כזו שבכל שאילתא על מאגר הנתונים לא תתקבל תשובה שכוללת פרט יחיד או פרטים מעטים. דוגמה: במאגר נמצאים אנשים רבים שגובהם מעל 180 ס"מ, ואנשים רבים שעיניהם כחולות, ואנשים רבים שמתגוררים בראש העין, כך שכל נתון כזה כשלעצמו אינו מזהה איש מסוים, אבל חיתוך בין שלושה נתונים אלה (כלומר שאילתא המבקשת את הפרטים שלהם שלושה מאפיינים יחדיו) עלולה להוביל לאדם יחיד, וכך לחשוף את יתר פרטיו. דרישת התממה זו קרויה דרישת k-אנונימיות – יש לוודא שכל צירוף של שדות ייתן לפחות k רשומות בעלות צירוף זה.
בעקבות החיתוכים האפשריים, הדעה המקובלת במחקר היא שהתממה, כפי שזו מיושמת בדרך כלל, איננה מספיקה כדי למנוע זיהוי חוזר של יחידים מהמאגר. ניתן, עם זאת, למנוע זאת על ידי שימוש באמצעים משלימים, דוגמה, טכניקת ה"פרטיות דיפרנציאלית" המשנה באופן זניח את הנתונים של היחידים השונים באופן שלא אמור לפגוע באפשרות לניתוח רחב, אך כן מקשה על הזיהוי של יחידים מתוך המאגר. טכניקה אחרת נקראת "מידע סינתטי", בה יוצרים "אנשים פיקטיביים" עם מאפיינים פיקטיביים, כך שאף אחד מהיחידים אינו דומה ברוב המאפיינים לאדם המקורי, אך עדיין נשמרים כל היחסים הסטטיסטיים החשובים.
דוגמה לסוג בעיה נוסף של התממה: לשם ניתוח סטטיסטי של התפלגות ההכנסות משחררת רשות המיסים מאגר נתונים ובו פרטי ההכנסה השנתית של כל אחד מתושבי ישראל, תוך השמטת פרטי הזיהוי מכל רשומה. שאילתא שתגלה, למשל, שלכל תושבי סביון בגילאי 30–60 יש הכנסה שנתית של יותר ממיליון ש"ח הופכת נתון סטטיסטי לנתון אישי על כל אחד מהחברים באוכלוסייה זו.
ככל שההתממה אגרסיבית יותר, כך עלולה התועלת שבמאגר לקטון, ולכן יש למצוא את שביל הזהב, שיאפשר שמירה על סודיות הנתונים הנדרשת, ועדיין לאפשר להפיק מהקובץ את התועלת המצופה.
אנונימיזציה
קים אור אזולאי
קים אור אזולאי (נולדה ב-27 בספטמבר 2002) היא שחקנית, מנחת טלוויזיה, בלוגרית אופנה, דוגמנית ומעצבת אופנה ישראלית.
ביוגרפיה.
אזולאי נולדה למשפחה ממוצא מרוקאי. מתגוררת בראשון לציון, יחד עם הוריה, אחותה ושני אחיה.
בשנת 2013 השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "הבנים והבנות" בערוץ הילדים והעפילה לגמר. שנתיים לאחר מכן, השתתפה בסדרת הטלוויזיה "המתבגרים", סדרת דוקו עבור ילדים ונוער שעוסקת בחינוך מיני ובגיל ההתבגרות ששודרה בערוץ הילדים. למדה בתיכון מקיף י"א. בשנת 2017 השתתפה כאורחת ב"טין ניק סטנדאפ שואו" והנחתה את "אונליין" לצד כוכבי נוער נוספים. בקיץ אותה שנה הוציאה ביחד עם עומר חזן קולקציית קפסולה בעיצובה ברשת הבגדים TNT.
בפברואר 2018 החלה את קריירת המשחק שלה כשגילמה את דמותה של גילי בסדרה "ככה זה" של yes. בהמשך השנה, גילמה את דמותה של קים ביטון בסדרה "יש לה את זה".
ביוני 2018 השתתפה בסדרת הרשת "אינסטה בייב". בהמשך אותה השנה, השתתפה בסדרת הנוער "אילת", בה גילמה את דמותה של נועה בן שושן, ביתו של בעל המלון ו"אושיית רשת" בעלת מותג אופנה. בהמשך התארחה בסדרה "אחותי קפצה כיתה" והחלה לשמש כפרנזטורית של חברת הסלולר סמסונג ושל חברת האיפור הבינלאומית MAC.