בשנת 2004, טרם מימוש התוכנית, פורסם דו"ח ועדת שטייניץ לחקירת הכשל המודיעיני במלחמת המפרץ השנייה שאחת ממסקנותיה הייתה הצורך בהקמת תוכנית הכשרה על בסיס מבנה ההכשרה של תוכנית תלפיות.
המחזור הראשון של התוכנית כלל 25 חניכים, התגייס באוגוסט 2005 והחל את שירות הקבע בנובמבר 2008.
בסוף שנת 2012 עברה התוכנית שינוי ארגוני ובמסגרתו עברה להכוונה מקצועית של חטיבת המחקר.
בינואר 2013 החליט ראש אמ"ן, האלוף אביב כוכבי, למנות לראשות התוכנית את תת-אלוף (מיל') מוטי דימיטשטיין, ובהמשך אותה שנה הגדילו את מספר החניכים במחזור מ-25 ל-35.
בתחילת שנת 2017 הגדיל ראש אמ"ן, האלוף הרצי הלוי, את מספר החניכים במחזור לכ-40. החל משנת 2018, בעקבות הצלחת התוכנית הגדילו את מספר החניכים במחזור לכ-50. בשנת 2020 הוגדל מספר החניכים במחזור פעם נוספת ל-54 (עדכני ל-2022).
בשנים 2005–2019 למדו חניכי התוכנית באוניברסיטת חיפה. בשנת הלימודים תש"ף (אוקטובר 2019) עברה התוכנית לאוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-2020, שינו את תפיסת ההכשרה כדי שתהיה "מותאמת יותר לעולם המודיעיני העכשווי". לכן, במסגרת ההכשרה, החניכים יצרו מגוון כלי לימוד ייחודיים באמ"ן וגם הצטרפו לעשייה המבצעית בצוותים שעוסקים במחקר מודיעיני ליבתי.
המיונים והקבלה לתוכנית.
התאמה לחבצלות.
ההתאמה לתוכנית חבצלות מוערכת ונבחנת במספר היבטים. ראשית, על המועמדים להיות סקרנים ובעלי זיקה לאקטואליה ולנושאים העומדים על סדר היום הביטחוני של מדינת ישראל. שנית, הם נדרשים ליכולות לימודיות גבוהות וכן להיות תלמידים מצטיינים בתיכון. בנוסף, עליהם להיות בעלי כישורים חברתיים גבוהים ויכולת להוביל. זאת, הן בשל אופי ההכשרה של התוכנית והן בשל אופי התפקידים שלאחריה, בהם בוגרי התוכנית נדרשים לפקד על צוותים תוך עבודה משותפת ואינטנסיבית.
המועמדים לתוכנית חבצלות נדרשים להיות בעלי קב"א (קבוצת איכות) 56 ודפ"ר (דירוג פסיכוטכני ראשוני) של 80 לפחות.
המיונים.
המיונים כוללים:
מסלול ההכשרה.
הכשרת תוכנית חבצלות היא מהארוכות והיוקרתיות בצה"ל, והיא מקנה לחניכי התוכנית את בסיס הידע, החשיבה והערכים הדרושים לבוגרי התוכנית בתפקידיהם. בכל שנה מתחילים את דרכם כ-50 חניכים וחניכות. ההכשרה אורכת 36 חודשים ומתקיימת ברובה בתנאי בסיס סגור, במתחם התוכנית באוניברסיטה העברית. כל תנאי השירות ותכני ההכשרה, לרבות שכר הלימוד של התואר האקדמי, הם במימון מלא של צה"ל. כל הקצינים המפקדים בהכשרה הם בוגרי תוכנית חבצלות. את הכשרת חבצלות ניתן לחלק לארבעה עיקרים: אקדמי, צבאי, מודיעיני וערכי-מנהיגותי.
הכשרה אקדמית.
החניכים לומדים לתואר ראשון במסלול דו-חוגי מורחב באוניברסיטה העברית בירושלים. החוג הראשון, חוג רב תחומי המשלב מדע המדינה ומזרח תיכון (לרבות לימוד ערבית), זהה ואחיד לכל החניכים, ובמסגרתו מוקנה לחניכים בסיס ידע רחב בנושאי ההיסטוריה של המזרח התיכון, ומערכות פוליטיות. החוג השני נבחר על ידי כל חניך בנפרד מבין האפשרויות הבאות: כלכלה, מתמטיקה, פילוסופיה ומדעי המחשב.
הכשרה צבאית.
הכשרת חבצלות מתחילה בטירונות קרבית במתכונת של רובאי 03 בבט"ר ניצנים, מתוך תפיסה שעל חניכי התוכנית להכיר את הצבא והמערכת ולהיפגש עם חוויית השטח. גם לאחר תום הטירונות ממשיכה ההכשרה הצבאית, הן בקורסים צבאיים תאורטיים והן ביציאה ל"סדרות צבא" שנערכות בין הסמסטרים, שבמהלכן מודרכים החניכים ביחידות הצבא השונות. בנוסף, במהלך השנה הראשונה יוצאים החניכים לסדרת ניווטים במטרה להקנות להם הבנה מעמיקה יותר של השטח.
בסוף שנת ההכשרה הראשונה ולפני תחילת שנת הלימודים השנייה, חניכי התוכנית עוברים את קורס הקצינים בבה"ד 1. חניכי התוכנית מקבלים את דרגות הקצונה בתום שלוש שנות ההכשרה, ונכנסים לתפקידם בדרגת סגן.
הכשרה מודיעינית.
ההכשרה המודיעינית היא רבת תחומית, ומטרתה להקנות לבוגרי התוכנית יסודות מכל המערכים באמ"ן. החניכים לומדים את מקצוע המודיעין במקביל ללימודים האקדמיים. ההכשרה המודיעינית כוללת העמקה בדיסציפלינות המחקר שבהן עוסקים אמ"ן ושאר גופי המודיעין בישראל, לצד עיסוק במידע מודיעיני עדכני ובהכרת היחידות השונות באמ"ן.
חניכי התוכנית עוברים קורסים בכלל מקצועות המודיעין, הנפרשים על פני שלוש שנות ההכשרה. בנוסף, הם עוברים סיורים וסיפוחים לדרגי השטח, תרגילים וסדרות מודיעין ביחידות השונות.
בסוף השנה השנייה להכשרה מקבל כל חניך פרויקט מחקרי שאורכו כחודש באחד ממערכי אמ"ן, כאשר בסופו מציג החניך את תוצריו לבכירים בחיל. הפרויקטים מאפשרים לחניכים לחוות את העבודה המודיעינית מחוץ למסגרת מתחם ההכשרה ולהתנסות בעצמאות מחקרית לאחר שנתיים של לימודי מקצוע המודיעין.
הכשרה ערכית-מנהיגותית.
בשל ייעודם של בוגרי תוכנית חבצלות - להיות מפקדים באמ"ן, ההכשרה שמה דגש גם על פיתוח יכולות הפיקוד של חניכיה. זאת נעשה בין היתר באמצעות למידה פרונטלית, התנסויות בהעברת תכנים ובמתן אחריות בתפקוד השוטף של ההכשרה. לדוגמה, חניכי השנה השלישית מפקדים על חניכי השנה הראשונה והשנייה ואמונים על פיתוחם האישי ועל תפקודו של מתחם ההכשרה. באופן זה מתנסים חניכי ההכשרה בפיקוד ופיתוח חניכים בליווי צמוד של סגל התוכנית.
השירות הצבאי.
במהלך השנה השלישית להכשרה מתקיים תהליך מסודר לשיבוץ החניך, המנוהל על ידי ראש התוכנית, בו נבחנות העדפות החניך (זירת מחקר, דיסציפלינה מחקרית וגוף המודיעין), יכולותיו והתאמתו לתפקיד (על פי הערכת מפקדיו). בסוף תהליך השיבוץ נבחר התפקיד אותו ימלא החניך בשנתיים הראשונות לשירות הקבע, מתוך שש שנות הקבע עליו חתם בתחילת ההכשרה.
הבוגרים משובצים לתפקידי קצונה ליבתיים בכל מערכי אמ"ן ויחידות השדה, בהם חטיבת המחקר באמ"ן, מערך המבצעים המיוחדים, יחידות האיסוף השונות בחיל (8200, 9900, ועוד), גופי המודיעין בפיקודים המרחביים ובאוגדות, להק המודיעין (למד"ן) בחיל האוויר ומספן מודיעין (מד"ן) בחיל הים.
עם סיום ההכשרה לבוגרים מוענקת דרגת סגן, ולאחר שנתיים מוענקת להם דרגת סרן. לבוגרים אשר מעוניינים בהמשך שירות בחיל מעבר להתחייבות הראשונית (6 שנים) ומוכיחים עצמם כבעלי יכולות והשקעה מוענקת דרגת רב-סרן, עוד במהלך שירות הקבע הראשוני.
שירות הבוגרים בחיל כולל דגש מרכזי על מעבריות – התנסות במגוון דיסציפלינות מחקר, היכרות מעמיקה ובין זירתית עם עבודת המודיעין וגיבוש תפיסה רחבה. כפועל יוצא מכך, רוב הבוגרים עוברים כל שנתיים בין יחידות שונות בתוך קהיליית המודיעין הישראלית וצוברים ניסיון רב בשלל עיסוקי המודיעין (אופי שירות אשר נחשב חריג בחיל).
מרכיב מרכזי נוסף באופי השירות של בוגרי התוכנית הוא הקשר בין בוגרי התוכנית הפזורים ברחבי החיל דבר המאפשר קידום שיתופי פעולה.
סיכת בוגר חבצלות.
סיכת בוגר ההכשרה מורכבת מפרח החבצלת אשר מייצג את אמ"ן, כנפיים ועוגן אשר מסמלים את פריסת הבוגרים בכלל הזרועות (חיל האוויר וחיל הים בהתאמה) והמערכים המודיעיניים בצה"ל, עט נובע דמוי חרב המדגיש את הצד האקדמי של בוגרי התוכנית, ומשני אנשים אשר מייצגים את ההון האנושי ממנו מורכבת התוכנית. כל זאת על רקע מגן דוד - סמל לביטחון ישראל.
לבוגרי התוכנית החוזרים לפקד בהכשרה מוענקת סיכה מוזהבת.
עמותת בוגרי חבצלות.
בינואר 2017 הוקמה עמותת בוגרי חבצלות, שמטרותיה העיקריות הן גיבוש הבוגרים, חיזוק הקשרים ביניהם ושמירה על גאוות יחידה, מורשת התוכנית וערכיה. מטרות נוספות הן סיוע לבוגרי התוכנית, הכוונה לאחר שחרורם וכן פיתוח וקידום עתידם באמצעות כנסים, אירועים חברתיים, מלגות ומענקים. נוסף על כך, העמותה תסייע להשתמש בבוגרים לטובת קידום החברה הישראלית וסיוע לקהילה באמצעות יוזמות, עשייה חברתית וחינוך. עוד מטרה היא חיזוק הקשר בין תוכנית חבצלות לבוגריה.
בשנת 2018 הקימה העמותה אתר אינטרנט עבור התוכנית, בסיוע גורמים מתוכנית חבצלות.
מוחמד רזא שאה פהלווי
מוחמד רזא שאה פהלווי (בפרסית: محمدرضا شاه پهلوی, תעתיק מדויק: מחמדרצ'א שאה פּהלוי; 26 באוקטובר 1919 – 27 ביולי 1980) היה השאה האחרון של איראן, שלט בשנים 1941–1979. הוא ירש את השלטון מאביו, רזא שאה (1877–1944), ומשל במדינה בשלטון אוטוקרטי בסגנון של שושלת אימפריאלית שראתה את האומה האיראנית כממשיכה של האימפריה הפרסית הקדומה. הוא הודח מהשלטון בעת המהפכה האיראנית בשנת 1979.
מוחמד רזא שאה פהלווי הועלה לשלטון ב-1941 לאחר התפטרותו הכפויה של אביו בעקבות הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן. בתחילתה של המלחמה הקרה נטה רזא שאה לתמוך בגוש המערבי אך שימר את יחסיו אל מול הגוש המזרחי לנוכח קרבת ארצו לברית המועצות. רזא שאה נתמך בידי ה-MI6 וה-CIA במהלך ההפיכה באיראן (1953) שהדיחה את מוחמד מוסאדק מראשות הממשלה. בעקבות ההפיכה, נטל לידיו השאה סמכויות רודניות והקים את ה'סאוואכ', משטרת ביטחון שנועדה לנטרל את מתנגדי המשטר באשר הם. תחת מעטה הפיתוח וההתקרבות למערב האיץ השאה את המודרניזציה והתיעוש של ארצו דרך המהפכה הלבנה, שעוררה נגדו חוגים דתיים ורבים מבני מעמד הביניים. השאה חי אורח חיים נהנתני ובזבזני שכלל הוצאות עתק בעבור אירועים טקסיים כגון חגיגות 2500 שנים לאימפריה הפרסית, שהתקיימו בעוד הייתה המדינה נתונה בחוב לאומי חריף.