בעקבות המלצה של מורהּ הפרטי לפילוסופיה, קרלו רינלדיני, פליס רוטונדי עתר לאוניברסיטת פדובה להעניק לאלנה את התואר דוקטור לתאולוגיה. כאשר הבישוף של פדובה, הקרדינל גרגוריו בארבאריגו, שמע שהיא מועמדת לקבל תואר זה, הוא סירב על בסיס היותה אישה אך הוא כן אישר לה לקבל תואר דוקטור לפילוסופיה, ולאחר מסלול לימודים נוסף היא קיבלה את התואר. התעודה ניתנה לה ב-25 ביוני 1678, בקתדרלה של פדובה בנוכחות מומחים מהאוניברסיטה, פרופסורים מכל הפקולטות, סטודנטים ומרבית הסנטורים הונצניאנים, ויחד עם מוזמנים רבים מהאוניברסיטאות של בולוניה, פרוג'יה, רומא ונאפולי. בטקס קבלת התואר קורנרו-פיסקופיה הרצתה במשך כשעה בלטינית קלאסית והסבירה חלקים מורכבים שנבחרו אקראית מעבודותיו של אריסטו. הרצאתה נשמעה בעניין, וכשסיימה קיבלה תשואות בעוד פרופסור רינלדיני מעניק לה את דרגת הדוקטור, את ספר הפילוסופיה, מניח זר דפנה על ראשה, שכמייה (Mozzetta ) מפרוות הרמין לכתפיה ועונד טבעת לאצבעה. מאורע זה אויר ב"חלון קורנרו" בחזית המערבית של הספרייה לזכרו של תומפסון בקולג' ואסאר בניו יורק.
אלנה נפטרה בגיל 38, ב-26 ביולי 1684, ממחלת השחפת. מותה צוין בטקסי זיכרון בוונציה, פדובה, סיינה ורומא.
בשנת 1688 הוצאו לאור כתביה, הכוללים כתבים אקדמאים, תרגומים וחיבורים דתיים, בעיר פארמה. ב-1685 הנפיקה אוניברסיטת פדובה מדליה לזכרה. ב-1895 פתחה אם המנזר מתילדה פינסנט ממסדר הנזירות האנגליות הבנדיקטיות ברומא את קברה של אלנה, והעבירה את שרידיה לארון קבורה חדש, עליו נחקקה מצבה חדשה.
זהות נרדפת
זהות נרדפת (באנגלית :Legends), היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת פשע ואקשן, אשר החלה את שידוריה ב-13 באוגוסט 2014 בערוץ TNT. הסדרה פותחה על ידי הווארד גורדון (המפיק של "24" ו"הומלנד"), ג'פרי נחמנוף ומארק בובמבאק. ב-4 בדצמבר 2014 חידשה TNT את הסדרה לעונה שנייה בת 10 פרקים, שהוקרנה בבכורה ב-2 בנובמבר 2015. ב-15 בדצמבר 2015 ביטלה הרשת את הסדרה לאחר 2 עונות ו-20 פרקים.
הסדרה מבוססת על הסיפור "A Novel of Dissimulation", מאת רוברט ליטל.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ yes Action.
רקע כללי.
הסדרה עוסקת במרטין אודום (שון בין, משחקי הכס), סוכן FBI, שכסוכן תפקידו לאמץ לעצמו זהות חדשה, כל פעם מחדש (מפה שם הסדרה, כל דמות היא "אגדה"), על מנת לפצח חקירות, להיכנס לתאי טרור, ולעצור את פורעי החוק, כאשר כישרונו בהחלפת הזהויות כמעט ומסתורי.
תקציר העלילה.
עונה 1.
הסדרה מתחילה בפרק הראשון, כאשר מרטין אודום מתחזה לטרוריסט שהצליח לחדור לתא טרור, על מנת ללכוד את ראש הארגון.
לאחר מכן ממשיכה הסדרה כאשר מרטין אודום מחליף זהויות בכל פרק מחדש.
העלילה מתחילה להסתבך כאשר מרטין אודום פוגש באדם מסתורי, שטוען שמרטין אינו מי שהוא חושב שהוא, מה שמוביל את אודום להתמודד עם שדיו מן העבר.
שותפיו בסוכנות כוללים את קריסטל קווסט (אלי לרטר, "גיבורים"), ראש הצוות של מרטין, אשר לה ולו יש היסטוריה, שגורמת לקריסטל קווסט שלא לבטוח במרטין שיין בעת משימותיו, ובעצם כשירותו לתפקיד. באותו הצוות עובדת מאגי האריס (טינה מאז'רנו), הגיקית של הצוות וטוני קימארו (מוריס צ'סטנוט), סוכן FBI המאמין שמרטין שיין מסתיר משהו, מה שגורם לו להתחקות אחריו, ולבסוף להיכנס לתוך הצוות של מרטין אודום.
לאחר שהפסיק לחשוד במרטין אודום, החל לעזור לו ולעבוד עמו בשיתוף פעולה.
ונלסון גייטס (סטיב האריס), הוא ראש החטיבה של מבצעים מיוחדים. לצידם משתתפת בעלילה, גרושתו של אודום, סוני אודום (אמבר ולטה), אשר להם בן משותף.
עונה 2.
העונה ה-2, שונה בתכליתה מה-1, וזה כולל את העלילה ואזורי ההתרחשות, עד כדי כך שמי שצפה בעונה הראשונה, בקושי יזהה את השנייה.
העונה החדשה מתחילה כאשר אודום מחפש את זהותו האמיתית, בזמן שהוא במנוסה משלטונות החוק, על רצח אשר כלל לא בצע.
החיפוש אחר זהותו לוקח את אודום לרחבי אירופה, שם הוא מגלה כי עברו מעורב בהרבה סודות חשוכים ואפלים, שאולי קיווה שלא היה חושף.
עוזרים לו בחיפוש, סוכנת ה-CIA נינה ברנר (קלי אוברטון), וסוכן ה- FBI טוני רייס.
פקודת nslookup
nslookup הוא כלי לניהול רשת בשורת פקודה אשר זמין עבור מערכות ההפעלה של מחשבים רבים לביצוע שאילתות DNS כדי להשיג שם תחום (domain) או לשם מיפוי כתובת ה-IP או כל רשומת DNS אחרת.
בשלב מוקדם של התפתחות ה-BIND 9, מערכות קונסורציום האינטרנט תכננו לזנוח את nslookup לטובת dig (domain information) groper ו-host. עם זאת, החלטה זו התהפכה בשנת 2004 עם שחררו של BIND 9.3, ומאז nslookup נתמך באופן מלא.
רקע.
פירוש השם nslookup הוא בדיקת שם השרת. nslookup אינו משתמש בספריית מערכות ההפעלה המקומית של DNS כדי להציג את השאילתות, ובכך הפקודה עשויה להתנהג באופן שונה ממה שעושה dig. בנוסף לכך, גרסאות שהספק ספק יכולות לסבך את השימוש או הכללת פלט של מקורות אחרים של שם המידע (כמו קובצי host ורשת שירות מידע). התנהגויות מסוימות של nslookup ניתן לשנות על ידי התוכן של resolv.conf.
שימושים.
nslookup פועל במצב אינטראקטיבי או אי-אינטראקטיבי. כאשר נעשה שימוש באופן אינטראקטיבי על ידי הפעלתו ללא ארגומנט או הארגומנט הראשון הוא - (סימן חיסור) והארגומנט השני הוא כתובת אינטרנט של שם השרת או שם של המארח, תצורות נושאי פרמטר המשתמש או בקשות לאחר שהוצגה בפניו פקודת nslookup (&lt;). כאשר הפקודה ניתנת ללא ארגומנטים, פקודת השאילתה תשתמש בשרת ברירת מחדל. סימן החיסור (-) מפעיל את הפקודות אשר צוינו בשורת הפקודה וצריך להקדים את פקודת ה-nslookup. במצב שאינו אינטראקטיבי, דהיינו כאשר הארגומנט הראשון הוא שם של כתובת האינטרנט או המחשב המארח שחופש, הפרמטרים והשאילתה יצוינו כארגומנט שורת פקודה בתוך הבקשה של התוכנית. במצב אי-אינטראקטיבי חיפוש המידע על מארח (host) ספציפי מתבצע על ידי שימוש בשם השרת המוגדר כברירת מחדל.
משפט קוקס
משפט קוקס (באנגלית: Cox's theorem) הוא פיתוח אקסיומטי חליפי לחוקי תורת ההסתברות, המבוסס על הרחבה של לוגיקה בוליאנית למצבי אי ודאות, תוך שמירה על עקרונות יסוד מסוימים (האקסיומות). המשפט נקרא על שמו של הפיזיקאי ריצ'רד טרקלד קוקס (Richard Threlkeld Cox). למרות שהתורה הנגזרת מפיתוח זה זהה כמעט בכל מובן לתורת ההסתברות הקלאסית, הפרשנות בה למה מייצגת הסתברות של מאורע נתון היא בייסיאנית באופייה.
ההנחות של משפט קוקס.
משפט קוקס מבוסס על ההנחות הבאות:
ההנחות הנ"ל מובאות כפי שנוסחו על ידי Arnborg וSjödin.
המשפט כפי שנוסח במקור על ידי קוקס מנוסח באופן פורמלי מעט יותר מהניסוח לעיל, אך עדיין לא באופן ריגורוזי לחלוטין. ניתן לפרמל את ההנחות ולהוכיח את המשפט אם מוסיפים הנחות בהן השתמש קוקס באופן מרומז או באופן גלוי.
המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס.
המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס הן:
המשמעות של המשפט.
משפט קוקס הפכה לאחת ההצדקות של השימוש בהסתברות בייסיאנית.
בעוד על פי תפיסת הסתברות רגילה, הסתברות מתפרשת כשיטת לוגיקה פורמלית המהווה הרחבה של הלוגיקה של אריסטו, למצבי אי-ודאות. קיים ויכוח על השאלה האם משפט קוקס מוציאה מכלל אפשרות מודלים אחרים להסתברות בתנאי אי-ודאות. הוצעו גם חלופות אחרות, המתבססות על ביטול חלק מההנחות הפחות אינטואיטיביות במשפט קוקס. מודל כזה הוצע למשל על ידי הארדי.
עמליה ארגמן ברנע
עמליה ארגמן ברנע (באנגלית: Amalia Argaman Barnea; נולדה ב-14 ביולי 1950) היא עיתונאית וסופרת ישראלית. חברת מערכת "ידיעות אחרונות" במשך 30 שנה. ארגמן ברנע פרסמה 13 ספרים.
ביוגרפיה.
עמליה ארגמן ברנע נולדה ביולי 1950 בירושלים, היא בתו של עיתונאי ידיעות אחרונות והסופר מנחם ברש-רועי ואמה זהבה הייתה תופרת. למדה בבית הספר הדתי "מעלה" ואת לימודי התיכון עשתה בגימנסיה העברית בירושלים, במגמה המזרחנית. את שירותה הצבאי עשתה ככתבת בביטאון הרבנות הצבאית "מחניים". אחרי הצבא, למדה לשון וספרות עברית באוניברסיטת תל אביב ומחשבת-ישראל ופילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן.
אחרי שירותה הצבאי שימשה כתבת לענייני בריאות בעיתון דבר ובעלת טור ועורכת בדבר לילדים, בין השנים 1973–1975.
בין השנים 1976–2003 הייתה חברת מערכת "ידיעות אחרונות". תחילה כתבת לענייני אמנות ובידור ובנוסף, כתבה ביקורות על ספרות ילדים. לאחר שחזרה משליחות בקהיר, ארגמן ברנע מונתה לכתבת בכירה בידיעות אחרונות וכתבה במוספים "זמנים מודרניים", "7 ימים" ו-"24 שעות" כמו כן הייתה כתבת שטח בדסק החדשות, ונודעה בכתבותיה הרגישות אודות נפגעי האינתיפדה ואירועי הטרור המרובים שפקדו את המדינה בשנות ה-80 וה-90.
ב-2004, עם פרישתה מ"ידיעות אחרונות" וקיבלה טור שבועי בערוץ 10 שעסק בפעילות המגזר השלישי בישראל. בשנת 2013 החלה לפרסם בלוג באתר "סלונה" . באותה שנה נחשף כי לאהרון ברנע נולדה ילדה נוספת, בתקופה בה היה נשוי לעמליה ארגמן ברנע. ארגמן ברנע כתבה אז "מכתב גלוי לילדה סודית" שפורסם באתר סלונה במרשתת ועורר הדים רבים.
ארגמן ברנע מלמדת ב"מכללה למנהל" בראשון לציון וב"מכללת נתניה" כמרצה בתחום העיתונות הכתובה ותורת הראיון.
עמליה ארגמן ברנע עוסקת במהלך שנים רבות בפעילות התנדבותית רחבה, חברה בהנהלת עמותות שונות, ביניהן "משאלת לב" ו"קרן המשאלות של גילה אלמגור" ומתנדבת ב"אנוש", ב"רוח נשית" ובעמותת יוצאים בשאלה וחברה מן המניין באקדמיה הישראלית לקולנוע .
חיים אישיים.