"בניין ליום, שדרה כל שלושה ימים", הוא משפט נפוץ המתאר את שנג'ן מאז 1990. בשנג'ן עשרים גורדי שחקים שגובהם עולה על 200 מטר (לשם השוואה, שני המגדלים הגבוהים בישראל, מגדל עזריאלי שרונה בתל אביב ומגדל משה אביב ברמת גן, מתנשאים לגובה של 238.5 מטרים ו-235 מטרים, בהתאמה, והם היחידים בישראל שגובהם עולה על מאתיים מטרים), מתוכם בניין השאן הינג סקוואר (384 מטר) הידוע כבניין השמונה עשר הגבוה בעולם (נכון לשנת 2013), ובניין הקינגקיי 100 (441 מטר) שהוא הבניין התשיעי הגבוה בעולם (נכון לשנת 2013).
בזמן האחרון נשמעות טענות מצד גורמים אחדים, כי כלכלת סין בתהליך התכווצות, ולא התפתחות כפי שטוענת ממשלת סין. הם מדמים לראות זאת בשיעור האבטלה הגבוה, ביטולם של פרויקטים רבים, ומחאות אלימות שמתקיימות לעיתים קרובות מדי על ידי העובדים. טענות אלו התחזקו אחרי הודעתו של סגן יו"ר הפרלמנט הסיני, כי המניות הסיניות הן למעשה בועה כלכלית.
השקעות זרות.
כמות ההשקעות הזרות בשנג'ן נמדדה בסוף שנת 2004 בכ-4 מיליארד דולר. כמות המשקיעים הזרים בעיר (מכתשעים מדינות ברחבי העולם) צמחה ב-28.6 אחוז לעומת השנה שעברה. כמאה חברות מתוך 500 חברות רשימת פורצ'ן השקיעו בשנג'ן בשנת 2004, מתוכן אפשר למנות את אינטל ענקית המחשבים, סמסונג, סוני, נסטלה, קודאק וחברות ענק רבות.
שנג'ן הייתה הראשונה מבין כל ערי סין, שנפתח בה בנק להשקעות זרות, חברה למניות, חברת ביטוח למלאי משותף, תקנות להמרות זרות, ומרכזי פיתוח אלקטרוניים.
היי טק.
שנג'ן היא מרכז ייצור גדול, וביתן של כמה מחברות ההיי טק הגדולות של סין, כמו גם חברות היי טק עולמיות רבות אשר מחזיקות מפעלי טכנולוגיה בעיר. חברת פוקסקון (Foxconn) לדוגמה, מחזיקה בשנג'ן מפעל ייצור גדול, שבו היא מייצרת חלק נכבד ממוצרי חברת אפל. גם וואווי, יצרנית ציוד הרשתות והתקשורת הגדולה ביותר בסין ויצרנית ציוד התקשורת הסלולרית השנייה בגודלה (לאחר אריקסון) ממוקמת בעיר.
ייצור ההיי טק בשנג'ן בשנת 2004 נמדד בכ-326 מיליארד יואן (כ-177 מיליארד ש"ח), גידול של 31.6 אחוזים לעומת השנה הקודמת. 1,742 חברות הייטק פועלות בשנג'ן, ומהוות 56.7 אחוז מכלל הייצור בעיר.
הבורסה לניירות ערך של שנג'ן.
הבורסה לניירות ערך של שנג'ן (SZSE) היא איגוד לאומי לניירות ערך הפועל תחת הוועדה המתקנת לניירות ערך של סין (CSRC), שמציעה מגוון פעולות בניירות ערך, באיגרות חוב ובמניות. בורסת שנג'ן היא הבורסה השנייה בגודלה בסין (אחרי זו של שנגחאי), והיא מציעה מניות הנסחרות ביואן - לתושבי סין, ומניות הנסחרות בדולר הונג קונגי - לכלל המשקיעים השוק כולל 540 חברות רשומות, 35 מיליון משקיעים רשומים ו-177 חברי בורסה.
בורסת שנג'ן מתפתחת במהירות רבה. בשנת 2006 רשמה עלייה של 89% לעומת קודמתה. שווי השוק הכולל של החברות הנסחרות בבורסת שנג'ן ובזו של שאנגחאי הוא 945 מיליארד דולר.
בעיית המים.
עקב ריבוי האוכלוסין, ומיעוט מקורות המים בשנג'ן (אין אפשרות להשתמש במי הנהרות, עקב זיהום רציני), נוצרה בשנג'ן בעיית חוסר מים. פתרון הבעיה יהיה כנראה התפלת מי הים, והפיכתם לראויים לשתייה. משלחת ישראלית שיצאה לשנג'ן סיכמה עם משרד המים הסיני, על שיתוף פעולה בפיתוח טכנולוגיות התפלת מים שיוכלו לפתור את מחסור המים בעיר.
ספורט.
שנג'ן היא הבית של קבוצת הכדורגל פ.צ. שנזן, הקבוצה משחקת בליגת העל הסינית בכדורגל. קבוצת כדורגל מקומית נוספת היא פ.צ. שנזן אך הקבוצה התפרקה ב-2018. קבוצת הכדורסל הבכירה בעיר היא, טייסי שנזן, הקבוצה משחקת בליגת ה-CBA.
אצטדיון שנג'ן הוא אצטדיון רב-תכליתי המארח אירועים רבים. האצטדיון ממוקם במחוז Futian, באצטדיון 32,500 מקומות ישיבה. הוא נבנה ביוני 1993, בעלות של 141 מיליון יואן. ארנה שנג'ן דאיון היא זירה רב תכליתית. היא משמשת עבור משחקי כדורסל, הוקי קרח ואירועי התעמלות. שנג'ן היא גם יעד פופולרי עבור חובבי סקייטבורד מכל רחבי העולם, בשל הארכיטקטורה של העיר וחוקי הגלגיליות הנוחים שלה.
מרכז ספורט המפרץ שנג'ן היה אחד המקומות שאירחו את גביע העולם בכדורסל 2019.
בין השנים 2019–2028 מארחת שנג'ן את גמר אליפות סבב ה-WTA, טורניר טניס מקצועי שנתי ובו משתתפות השחקניות הבכירות ביותר בעולם.
חינוך.
98% מכלל הילדים שבין הגילאים 3 ל-6 לומדים בבית ספר. יותר מ-92% מכלל בוגרי בית הספר ממשיכים לאוניברסיטה.
1324 בתי ספר קיימים בשנג'ן. נכון לשנת 2004, כ-949,600 תלמידים לומדים בכלל בתי הספר היסודיים שבעיר. 14,500 לומדים בתיכון, ו-14,432 תלמידים רשומים באוניברסיטת שנג'ן .
באוניברסיטת שנג'ן מלמדים 1100 מורים, 253 פרופסורים, ו-568 פרופסורים מייעצים. לאוניברסיטה ישנם 22 קולג'ים, המציעים 54 תוכניות לימודים לתואר ראשון, ו-66 תוכניות לימודים לתואר שני.
תחבורה.
הגעה.
בשנג'ן קיימת תשתית תחבורה ענפה: אווירית, ימית, יבשתית ומסילתית.
תחבורה עירונית.
בשנג'ן מערכת תחבורה ציבורית מפותחת, הכוללת אוטובוסים, רכבות, רכבות תחתיות ומוניות.
מעברי גבול ונמלים.
נמלי טעינה ופריקה.
נמל שנג'ן הוכתר בתואר "הנמל הרביעי העמוס בעולם" בשנת 2005.
נמלי שנג'ן כוללים 140 רציפים, כש-51 מתוכם מחזיקים 10,000 טון תפוסה. 90 רציפים אופרטיביים, מתוכם 43 בעלי 10,000 טון תפוסה או יותר. 18 רציפי מכולה, 9 רציפי משלוח, כששלושה מתוכם תופסים 10,000 טון תפוסה או יותר. 18 רציפי נוסעים, ועוד 23 רציפים שאינם מסחריים.
יחסי חוץ.
יחסים עם הונג קונג.
שטחן הכולל של שתי הערים הוא בערך 3000 קמ"ר, בערך חצי מגודלה של שאנגחאי. אולם שתי ערים אלו הן שערה המסחרי של סין לעולם. לאחר חזרתה של הונג קונג לסין בשנת 1997, החלו שתי הערים להתבסס יותר ויותר על תשתיות האחת של השנייה. הגבול כבר אינו מחסום בין שתי הערים, כלי תחבורה רבים נעים מדי יום בין שתי הערים, בהם נוסעים אנשים לעבודה, לקניות, או סתם בשביל הפנאי. התנועה הפכה כבדה יותר ויותר, ונוצר הצורך בכביש נוסף שיחבר בין שתי הערים (ראו פרוזדור מערבי הונג קונג-שנג'ן).
המרכז הגרעיני של שנג'ן מייצר כמות אנרגיה השווה לחצי מצרכיה של הונג קונג. למעלה מזאת, אפילו צרכים בסיסיים כאוכל, הפכו להיות מיובאים ברובם משנג'ן להונג קונג, כך במוצרים כגון חלב, אורז וכדומה. לאחר מתקפת הסארס על הונג קונג נתנה הממשלה אישורים רבים יותר לאזרחי סין לעבור להונג קונג, כדי להציל את הכלכלה המתמוטטת. ורוב נהגי המוניות בהונג קונג, הם למעשה תושבי שנג'ן. תושבים מהונג קונג פותחים בקשרי מסחר עם תושבי העיר הקרובה, ומעלים את כמות ההשקעות בעיר, מה שמחזק עוד יותר את הקשר הכלכלי בין שתי הערים.
יחסים עם ישראל.
בשנת 2004 החלה ישראל במגעים עם הממשל בשנג'ן, וב-24 בספטמבר נחתם מזכר כוונות ראשון לשיתוף פעולה בין ישראל לשנג'ן. החל משנת 2005 ישנה בעיר נציגות ישראלית רשמית של מכון היצוא הישראלי, התומכת בפעילות חברות ישראליות במחוז גואנגדונג בכלל ובשנג'ן בפרט.
לשנג'ן אין היסטוריה יהודית, אך עקב התפתחות העיר וכניסת משקיעים זרים רבים לעסקים בשנג'ן, עברו לאחרונה גם יהודים וישראלים לגור בשנג'ן. בפברואר 2006 הוקם בעיר סניף חב"ד (סניף של חב"ד הונג קונג), כדי לתת מענה לצורכי קבוצה קטנה של יהודים הגרים בעיר, וקבוצה גדולה בהרבה של אנשי עסקים שמבקרים בשנג'ן לעיתים קרובות. לחב"ד שנג'ן שני סניפים בעיר אחד נמצא באזור העסקים לוהו (כ-5 דקות מהגבול) ומפעיל בית כנסת ומסעדה כשרה וסניף נוסף באזור שקו.
אתרים בעיר שנג'ן.
אתרי תיירות.
מטרתם של רוב המבקרים בשנג'ן היא קניות ולא טיולים, על אף שיש בה אתרי תיירות רבים.
שטלה
מודיעין תחרותי
עושה שוק
עושה שוק (באנגלית: market maker) הוא ברוקר אשר קיבל על עצמו לקנות או למכור נייר ערך מסוים, כאשר מופיע ביקוש או היצע בנייר ערך זה והוא לא נמכר או נקנה בשער הנתון בנייר הערך. פעילותו של עושה השוק חיונית לסחירות של נייר הערך שכן היא מבטיחה שיהיה ביקוש גם כאשר הציבור הרחב בזמן נתון אינו מעוניין בו.
עושה השוק נותן מראש הוראות קנייה או מכירה, שייכנסו לפועל בירידות או עליות נתונות של שער נייר הערך. פקודות עושה השוק מובאות למסחר בבורסה אחרי הפקודות שניתנו על ידי הציבור, שכן אם הציבור נותן די פקודות קנייה ומכירה לנייר הערך, השוק בנייר מתקיים ואין צורך בעושה שוק (וזה עשוי לקרות רק אם הסכום המוצע למכירה זהה לסכום המוצע לקניה במחיר נתון). אם הפקודות שניתנו על ידי הציבור לא מתבצעות בשער נייר הערך הקיים (מכיוון שהסכום המוצע למכירה אינו זהה לסכום המוצע לקניה), הן יוצאות לפועל תוך ירידה או עלייה בשער נייר הערך, הזוכה לסיוע של עושה השוק. כך מושגת הסחירות בנייר הערך.
רוכשי ניירות ערך מייחסים חשיבות לתכונת הסחירות, וכאשר ידוע לציבור המשקיעים שאין עושה שוק בנייר ערך נתון, הם ישקלו האם לרכוש נייר ערך זה, שעלול להיפגע בשל הסחירות הנמוכה שלו, שכן, אם ירצו למכור אותו, יהיה עליהם להמתין לקונה, שעלול להופיע רק אחרי ירידה מהותית בשער נייר הערך, מבלי להתחשב בכמות המוצעת למכירה.
קיומם של ברוקרים העוסקים בעשיית שוק מקובלת בבורסות בעולם הרחב. מטרת פעולתם היא הקניית סחירות לניירות הערך. על ידי המוכנות שלהם להצטרף למסחר, באופן כמעט מיידי, עם הופעת ביקוש או היצע חריג לנייר הערך, כך נמנעות תנודות לא רצויות בשערי ניירות ערך. פעולתם מסייעת לקיום מסחר תקין בפעולת הבורסה במשק מודרני. בארצות הברית, מפקחים מספר גופים על פעילות הברוקרים: FCM, CFTC ו-NFA.
ברוקרים מיוחדים.