בינואר 1939 מינו בצרפת את פליקס אבואה כמושל הראשון של צ'אד והמושל השחור הראשון של מושבה צרפתית. כמושל, אבואה העביר את השליטה בצ'אד לידי צרפת החופשית מידי צרפת של וישי. באוקטובר 1940, הגנרל הצרפתי שארל דה גול ביקר בצ'אד ונפגש עם אבואה בנג'מנה.
במהלך מלחמת העולם השנייה השתתפו חיילים מצ'אד בלחימה לשחרור בפריז. בזמן המלחמה הקימה צרפת גם שני גדודים ובהם חיילים מצ'אד.
עצמאות.
בשנת 1946, זמן לא רב לאחר מלחמת העולם השנייה, אימצה צרפת חוקה חדשה והעניקה אזרחות צרפתית מלאה לתושבי צ'אד ואישרה להקים אספות מקומיות בתוך האיחוד הצרפתי החדש. במרץ 1953 ערך דה גול ביקור נוסף בצ'אד. ב-1958 הצביעו תושבי צ'אד בעד במשאל עם שהעניק להם אוטונומיה גדולה יותר. כתוצאה מכך, התמוסס השלטון הצרפתי במדינה וב-11 באוגוסט 1960 הוענקה לצ'אד עצמאות מצרפת.
לאחר העצמאות.
צרפת הייתה התורמת והמדינה הזרה החשובה ביותר לצ'אד בשלושת העשורים הראשונים שלאחר מתן העצמאות ב-1960. בסוף שנות ה-80 הקשר הכלכלי עדיין היה חזק, וצרפת סיפקה סיוע בפיתוח המדינה בצורת הלוואות ומענקים, אם כי היא כבר לא הייתה הלקוח הגדול ביותר של צ'אד לייצוא חקלאי, אולם עדיין המשיכה לספק סיוע צבאי משמעותי.
צ'אד נשארה חברה בקהילה הפיננסית האפריקאית אשר הצמידה את ערך המטבע שלה לפרנק הצרפתי. למשקיעים פרטיים וממשלתיים צרפתים היה חלק ניכר מהמוסדות התעשייתיים והפיננסיים של צ'אד. בתקופת כהונתו של היסנה אברו הצטמצמה במעט התלות של צ'אד בצרפת.
העמדות הרשמיות של צרפת כלפי צ'אד השתנו מהמדיניות בתקופת שנות ה-70 בהנהגתו של ואלרי ז'יסקר ד'אסטן לזו של עידן פרנסואה מיטראן. יעדים כלכליים, פוליטיים ואסטרטגיים, שהדגישו את השמירה על ההשפעה הצרפתית באפריקה, ניצלו את המשאבים הטבעיים של צ'אד, וחיזקו את מעמדה של אפריקה כנקודת מוצא נגד התפשטות ההשפעה הסובייטית, הוחלפו בעמדות אנטי-קולוניאליסטיות. הבחירות בצרפת ב-1981, הובילו לשינוי המדיניות הצרפתית, לכזו המתנגדת להתערבות באפריקה, בין היתר במטרה להימנע מעימות עם לוב, מדינה חשובה באזור. במטרה למנוע עימות, הגביל מיטראן את הצבא הצרפתי בצ'אד להגנה על האזור שסביב נג'מנה בלבד.
ב-1990 תמכה צרפת, יחד עם לוב וסודאן, בניסיון ההפיכה המוצלח של אידריס דבי, שקיבל את השלטון מידי היסנה אברה.
כיום.
בשנת 2008 ציין נשיא צרפת ניקולא סרקוזי כי היחסים בין צרפת לצ'אד, שנוסדו בתקופה בעלת אופי פוליטי שונה, חייבים להשתנות או להסתיים. צרפת ממשיכה לשמור על המעורבות הצבאית שלה בצ'אד ומחזיקה בסיס חיל אוויר וכוחות נוספים במדינה.
ביקורים רשמיים.
בנובמבר 2007 ביקר נשיא צרפת ניקולא סרקוזי בצ'אד.
ביולי 2014 ביקר נשיא צרפת דאז פרנסואה הולנד בצ'אד.
סחר.
בשנת 2016 הסתכם היקף הסחר בין צ'אד לצרפת בסך כולל של 211 מיליון אירו. הייצוא העיקרי של צ'אד לצרפת הוא מסטיק ערבי ושמן. הייצוא העיקרי הצרפתי לצ'אד כולל: ציוד לרפואה, קמח, דגנים, ציוד אלקטרוני ורכבים. חברות צרפתיות כמו איר פראנס, לה מרידיאן, נובוטל, סוסייטה גנרל ועוד פועלות בצ'אד.
חברות בארגונים בינלאומיים.
שתי המדינות חברות בכמה ארגונים בינלאומיים ובהם האו"ם ולה פרנקופוני.
מרכז מולד
פער לייבניץ
פער לייבניץ (באנגלית: Leibniz's gap) הוא מונח בפילוסופיה של התודעה שנעשה בו שימוש כדי להתייחס לבעיה העקרונית שמחשבות לא ניתנות לצפייה או להבנה על ידי התבססות אך ורק על בחינת תכונות מוחיות, אירועים ותהליכים פיזיים. כאן המילה "פער" היא מטפורה לתת-שאלה של בעיית הגוף ונפש עליה יש לענות כדי להגיע להבנה טובה יותר של התודעה ותופעות נוצרות (emergent phenomena) קשורות. תאוריה שתוכל ליצור התאמה מלאה בין תופעות מוחיות לתופעות פסיכולוגיות "תגשר על הפער". המונח נקרא על שם גוטפריד לייבניץ שהציג לראשונה את הבעיה בעבודתו המונאדולוגיה מ-1714. הפסקה הבאה של לייבניץ, מתוך עבודה זו, מתארת את הפער:
לייבניץ עצמו חיפש לגשר על הפער באמצעות מושג המונאדות, אותן הציג באופן כזה שיאפשר להסביר את הקיום של נשמות בלתי חומריות ונצחיות. אף על פי כן, נעשה שימוש בפער של לייבניץ הן בתורות מטריאליסטיות והן בתורות דואליסטיות. זה הוביל מדענים מסוף המאה ה-19 למסקנה ששיטות הפסיכולוגיה חייבות להיבנות על בסיס אינטרוספקציה; כך האינטרוספקציוניזם נולד. התאוריה החישובית של התודעה מנסה לענות על הבעיה שהציג לייבניץ באמצעות ניתוח פונקציונלי של המוח והתהליכים שהוא מבצע. כיום המונח "הפער של לייבניץ" עדיין נמצא בשימוש נרחב בדיונים מדעיים שכן בעיית הגוף ונפש רחוקה מפתרון.
דגל האימפריה האוסטרית
אליפות צרפת הפתוחה 2017
אליפות צרפת הפתוחה 2017 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-28 במאי והסתיימו ב-11 ביוני. זו הייתה האליפות ה-116 מאז ייסודה.
הפרסים.
משתתפי תחרויות קיבלו את הפרסים הבאים (באירו):
סך הפרסים היה 36,000 אלף אירו.
התחרות.
תחרות הגברים.
בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו. להלן ה-16 הראשונים של הדירוג:
מנצח תחרות 2016, נובאק ג'וקוביץ' (), הודח ברבע הגמר. רפאל נדאל () נפגש במשחק הגמר עם סטאן ואוורינקה () וניצח ב-3 מערכות.
תחרות הנשים.
בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
במשחק הגמר הטניסאית הלא מדורגת ילנה אוסטפנקו () נפגשה עם סימונה האלפ () וניצחה בשלוש מערכות. אוסטפנקו הפכה לאחר הזכייה לבנאדם הלטבי (גבר או אישה) הראשון שזוכה בטורניר גראנד סלאם.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות החזקים שזכו בדירוג:
מזוג מנצחי תחרות 2016 פליסיאנו לופס ומארק לופס () הודחו בסיבוב הראשון. במשחק הגמר נפגשו זוגות לא מדורגות ריין הריסון () ומייקל וינוס () נפגשו עם סנטיאגו גונזלס () ודונלד יאנג () וניצחו ב-3 מערכות.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות החזקים שזכו בדירוג:
מנצחות תחרות 2016 קרולין גרסיה וכריסטינה מלדנוביץ' () לא השתתפו. במשחק הגמר בטאני מאטק () ולוציה שפרובה () נפגשו עם הזוג הלא מדורג אשלי ברטי וקייסי דלקרוא () וניצחו בשתי מערכות.
תחרות זוגות מעורבים.
בתחרות השתתפו 32 זוגות. להלן הזוגות שזכו בדירוג:
מנצחי תחרות 2016 מרטינה הינגיס () ולאנדר פאיס () הודחו בסיבוב הראשון. גבריאלה דברובסקי () ורוהן בופנה () נפגשו במשחק הגמר עם הזוג הלא מדורג אנה-לנה גרונפלד () ורוברט פארה () וניצחו ב-3 מערכות.
ישראל ברולאן גארוס.
יונתן ארליך השתתף בתחרות זוגות גברים לצד אנדרה סא מברזיל. בסיבוב הראשון הם ניצחו בשתי מערכות. בסיבוב השני הם נפגשו עם הסנטיאגו גונזלס () ודונלד יאנג () והפסידו בשתי מערכות.
קישורים חיצוניים.
מכתב שכטר
מכתב שכטר (ידוע גם כ"מכתב קיימברידג'"), הוא כתב יד בעברית מהמאה ה-11 שנכתב על ידי יהודי מקהילת הכוזרים, המתאר את ההיסטוריה של היהדות הכוזרית. המסמך הוא חלק מהכתבים של הגניזה הקהירית. לא ידוע למי הוא מיועד אולם חלק גדול מהחוקרים משערים שהנמען היה כנראה חסדאי אבן שפרוט. רוב הגיליון הוא בלתי קריא, פרט לשני קטעים הניתנים לקריאה.
גילוי המכתב.
בשנת 1896 ביקרו בקהיר שתי אחיות סקוטיות, אגנס ומרגרט סמית'. הן קנו בחנות עתיקות דפים של כתב יד עתיק, כתוב באותיות עבריות. בהגיען לאנגליה הראו את הדפים שקנו לפרופסור שניאור זלמן שכטר, שהיה אז מרצה לספרות רבנית באוניברסיטת קיימברידג'. שכטר זיהה את כתב היד כקטע מספר בן סירא, שהיה מוכר עד אז רק בתרגום היווני. בעקבות גילוי זה נסע שכטר לקהיר ושם חשף בעליית הגג של בית הכנסת בן עזרא בפוסטאט, כ-2000 כתבי יד היסטוריים. אוסף זה ייקרא לימים "גניזת קהיר" או "הגניזה הקהירית". שניים מכתבי היד באוסף זה שנחקרו רבות מכונים "מכתב שכטר" ו"מכתב קייב".
נוסח המכתב.
להלן נוסח המכתב כפי שפוענח ופורסם על ידי שכטר:ארמיניא ויברחו מפניהם אבותי . . . . .י . . . . ו
לשאת עול עובדי אלילים ויקבלום . . . . . .א כי. . שי
קזריא היו תחילה בלא תורה וישאר . . . . . . . בלא
תורה ומכתב ויתחתנו ליושבי הארץ וי . . . . הם
וילמדו מעשיהם ויצאו עמם תמי ב . . . . . . . . . . .
ויהיו לעם אחר רק בברית מילה נסמכו ומק . . .
שומרים את השבת ולא היה מלך בארץ קזריא כי א . . .
אשר היה עושה במלחמה ניצחונות שמוהו עליהם לשר
צבא עד פעם שיצאו עמהם היהודים במלחמה כפעם
בפעם ואותו היום גבר יהודי אחד בחרבו והבריח את
הצרים הבאים על קזר ושמוהו עליהם אנשי קזר לשר
צבא במשפטם הראשון ויהיו בדברים האלה ימים רבים
עד אשר חנן יי ויעורר את לב השר לשוב בתשובה
כי הטתו אשתו סרח שמה ותלמדהו להועיל וגם הוא
ניאת כי מהול היה וגם אבי הנערה איש צדיק בדור
ההוא הורהו דרך החיים . ויהיו כשמוע מלכי מקדון
ומלכי ערב את הדברים האלה חרה להם מאד וישלחו
מלאכים אל שרי קזריא דברי גידופים על ישראל לאמר
מה לכם לשוב באמונת היהודים שהם משועבדים תחת
ידי כל אומות וידברו דברים שאין לנו לספר ויטו את
לב השרים לרע ויאמר השר הגדול היהודי מה לנו
להרבות דברים יבואו מחכמי ישראל ומחכמי יון
ומחכמי ערב ויגידו לפנינו ולפניכם כל אחד מהם
. . שה א . . . . . . . . . . . . . אחריתו ויעשו כן וישלח
. . ל . . . ון . . . . . . . . מלכי ערב והתנדבו חכמי ישראל
. . בוא . . . . . . . . . ש . . . קזריא ויפתחו היוונים להעיד
. . ה . . . . . . . . . התחילו היהודים והערבים להכזיבו ואחר
. . . . . . . . . בי . . והכזיבום היהודים והיוונים ואחר פתחו