במקביל לשירותו הצבאי, מולדאבי כתב על מוזיקה ב"ווליום"' ב"חדשות" ומוסף המוזיקה שלו "קליפ", ותפקד כדי ג'יי במועדון קולנוע דן, בליינים של מוזיקה שחורה בפינגווין ובמטרו. במסדרונות התחנה, פגש במוזיקאי וגיטריסט (פופלקס) שחר בן-ברק, שגם שירת בגלי צה"ל וכתב ב"מעריב". השניים החלו ליצור שירים, כשבשלב מאוחר יותר הוד "דומיניק" דיין הפיק להם סקיצות, אלא שהסתבר שהסאונד המתוכנת לא התאים לשירים. נגנים התחלפו עד שנמצאה נצירוף האנושי המתאים: דני צוקרמן - בסיסט, יובל ליבליך - גיטריסט, והמתופף דובי קיזלשטיין. הלהקה נכנסה לחדר החזרות, מרתף קטן באלנבי, והחלה להופיע ברוקסן כ"להקת גן חיות".
במקביל לפעילות הלהקה, החל מולדאבי ללמוד בחוג לספרות אנגלית באוניברסיטת תל אביב.
בדצמבר 1991 הלהקה הוחתמה על חוזה ניהול באולפן די.בי. וחוזה הקלטות ב-NMC והקליטה אלבום בהפקת רונן בן טל ובהפקה מוזיקלית של עובד אפרת. מרבית שירי האלבום, שנכתבו והולחנו על ידי מולדאבי ובן ברק, זכו באהדת הקהל ותחנות הרדיו. בין השירים היו "גן החיות", "חם ומתוק", "המוזיקה בפנים", "ירח כחול" ו"הגבר שלך". הלהקה המשיכה להופיע, ואף העשירה את הרפרטואר שלה במגוון קאוורים כ"אליפלט" של התרנגולים, ו"אני רואה אותה בדרך לגימנסיה" של אריק איינשטיין.
ב-1993 בהופעת הלהקה בפסטיבל רוק בים האדום באילת, בלהט ההופעה, זרק שרון מולדאבי בקבוק בירה לעבר הקהל ופצע את אחד המבלים. מולדאבי נעצר בסוף ההופעה על ידי המשטרה אך שוחרר במהרה.
בסוף 1993, בשיא הצלחתה, התפרקה הלהקה. הסיבה הרשמית הייתה "חילוקי דעות על רקע אומנותי". מולדאבי פנה לקריירה עצמאית כיוצר ומבצע: הוא החל ללמוד פסנתר אצל המוזיקאי והיוצר רונן שפירא, גיטרה אצל יגאל סדן, ותאוריה והרמוניה אצל המוזיקאי והיוצר רועי ירקוני.
יוצר ומבצע.
במהלך לימודיו בחוג לספרות אנגלית, פגש מולדאבי במרצה והמשוררת קרן אלקלעי-גוט, דרכה הכיר את המוזיקאי הבריטי דייוויד וייט, שהוחתם כבר בגיל 19 באי.אם. איי, והפך לחבר להקת בראדרס ביונד בשנות ה-80. ב-1995 הניב שיתוף הפעולה בין השניים את אלבום הבכורה של מולדאבי (NMC): מולדאבי כתב והלחין את רב השירים באלבום, ואילו וייט היה חתום על ההפקה המוזיקלית והעיבודים.
מולדאבי לא יצא בסיבוב הופעות לקידום האלבום. עם זאת, הוא הפיק קליפ לשיר הבולט ביותר באלבום, "מעט ממה שאת".
לאחר צאת האלבום, נחשף מולדאבי בעיקר כעיתונאי ומבקר מוזיקה לועזית בידיעות אחרונות, ותיעד את המתרחש בתעשיית המוזיקה העולמית בסדרת כתבות וראיונות, בין היתר עם: דייוויד בואי, לו ריד, ניק קייב, פי ג'יי הארווי, מ.י.ה, דיימן אלבארן, רדיוהד, רייג' אגיינסט דה משין, ויקלף ז'אן, דפש מוד ואחרים.
בשנת 2000 החל מולדאבי לעבוד על אלבום שני בהפקת חמי רודנר וייעוץ אמנותי של יעקב גלעד, ב-2002 יצא האלבום "האור בפנים". מולדאבי חיבר את כל המילים והלחנים, למעט "איתך" (לחן של דייוויד וייט).
בשלב זה, מולדאבי שב להופיע בשירים החדשים והישנים במסגרת הופעות אקוסטיות בכל רחבי הארץ, מלווה בגיטריסט שיף ערד ("איפה הילד"), בין היתר בהתנדבות למען "האגודה לזכויות האזרח" ותנועת "יש גבול".
ב-2004 חזר מולדאבי לעבוד כדיג'יי במועדונים, בארים, חתונות ואירועים עסקיים ופרטיים. ב-2005 שימש ככתב ומגיש במגזין "זמן תרבות" של ערוץ התרבות הישראלי.
ב-2006 הדרים לבאר שבע והקליט אלבום סולו שלישי באולפנם של דויד פרץ ונדב אזולאי, שהפיקו וניגנו בכל כלי הנגינה. באותה שנה גם הלחין עם זיו גולנד את פסקול סרטם התיעודי של שירלי ברנהולץ ואוהד אופז, "עין נפקחת פנימה", קופרודוקציה גרמנית-הולנדית-ישראלית.
בינואר 2008 הוציא מולדאבי את אלבומו השלישי, "אל תפחד". באותה שנה הצטרף לצוות רדיו תל אביב, והחל להגיש בתחנה תוכנית לילית אישית עד סוף 2009.
ב-2011 הקליט את אלבום הסולו הרביעי שלו, עם המפיק המוזיקלי והאמן ירון כהן ("כנסיית השכל", "WOLF + LAMB") ולהקת מיספלאג. לקראת יציאת האלבום, בקיץ 2012, מולדאבי חזר לראשונה אחרי עשרים שנה, ואחרי עשור של הופעות אקוסטיות ברחבי הארץ, להופיע עם להקת רוק, כשאיתו תום קמינסקי בגיטרה, שני שביט בבאס ואסף קראוס בתופים. נכון ל-2012, בנוסף לעבודתו כמוזיקאי, מולדאבי כותב על מוזיקה לועזית ב"גלובס", עורך ומשדר ב"רדיו מהות החיים", מרצה על מוזיקה ומדג'ה באירועים מובחרים. בינואר 2013, יצא אלבום הסולו הרביעי "אם אתה חי", מלווה בהופעות עם להקה ברחבי הארץ.
מולדאבי מרצה במכללת BPM במסלול "זמר יוצר" בנושא כתיבת מילים, הגשה קולית והפקת שירה. ב-2013 הקים, עם חברת האוזן השלישית ומאיה בראונשטיין, את חברת "אקורד הרצאות מוזיקה" בה הוא משמש כמנהל התוכן ומרצה.
בשנים 2016–2019 עבד בחברת ההיי-טק Waves Audio כמנהל תכנים חדשניים, והתמחה בפיתוח תוכן ופיתוח עסקי במציאות רבודה, מציאות מדומה, מציאות מעורבת ומציאות מורחבת AR\VR\MR\XR.
בשנת 2019 זכה בפרס שרת התרבות להוצאה לאור של ספר ביכורים על ספרו "להלל את החול". הספר ראה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד בספטמבר 2020 ועוסק בזיכרונות אישיים ובמחשבות על עתיד החברה והתרבות בעקבות המהפכות הטכנולוגיות הקרבות.
הרפתקאות האקלברי פין
לייט מוטיב
עלילות הקלברי פין
הפועל חולון (כדורסל)
הפועל חולון היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר חולון המשחקת בליגת העל, ובליגת האלופות של פיב"א. צבעי הקבוצה הם צהוב וסגול. המועדון נוסד בשנת 1947 כחלק מאגודת הספורט הפועל שהוקמה בשנת 1926.
היסטוריה.
הפועל חולון הוקמה בשנת 1947 על ידי מיכה שמבן. היא אחת מקבוצות הכדורסל הוותיקות בישראל.
עד שנת 2015, אירחה הפועל חולון את משחקיה ב"היכל האחד במאי" בעיר, המכונה בדרך כלל "אולם הפחים". החל מעונת 2015/2016 עברה הקבוצה לשחק בהיכל טוטו חולון.
בתחילת המאה ה-21 נקלעה הקבוצה למשבר במהלכו ירדה עד לליגה הארצית. לאחר שירדה לליגה הארצית קנה את הקבוצה מיקי דורסמן. בתום אותה עונה עלתה חולון חזרה לליגה הלאומית. בעונת 2007/2008 זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה. זו הייתה עונת השיא של הקבוצה, במהלכה סיימה את הליגה הסדירה במקום הראשון, וניצחה בגמר הפיינל פור בהיכל יד אליהו את האלופה ב-14 השנים שקדמו לכך, מכבי תל אביב.
הקבוצה שיחקה שבע פעמים בגמר גביע המדינה וזכתה בו פעמיים, ב-2009 וב-2018.
ובשנת 2022 זכתה פעם שנייה באליפות המדינה
שנות החמישים.
הפועל חולון ששיחקה בעיקר משחקי ידידות נגד קבוצות מישראל ומחוצה לה, בנתה בשנים אלו קבוצה חזקה שידועה בכינוייה "הקבוצה המצרית". קבוצה זו הייתה בנויה משחקנים כמו מרסל חפץ, יצחק פלד, סמי חודרה, עמי ישי, חיים גורמינזו, פרדי כהן, דוד כהן ועוד שחקנים אחרים, קבוצה זו הייתה אחת הקבוצות החזקות בארץ ושחקניה המשיכו לסגל הראשון של הקבוצה בליגה הבכירה.
ביום העצמאות של שנת 1953 נחנך אולם אחד במאי בחולון במשחק של הפועל חולון מול הפועל תל אביב אותו ניצחה הפועל חולון.
ב-1954 נרשמה הקבוצה לליגה הלאומית, אז הליגה הבכירה, ובשתי העונות הראשונות שלה סיימה כסגנית האלופה פעמיים, כאשר היא מפסידה רק שני משחקי בית בשתי עונות אלו.
ב-1955 סיימה הקבוצה בפעם השנייה ברציפות כסגנית האלופה של מכבי תל אביב עם המאזן הטוב בתולדות המועדון
ב-1956 שוחק מפעל גביע המדינה בפעם הראשונה והפועל חולון העפילה לשלב חצי הגמר. בשלב זה הודחה על ידי הפועל תל אביב אחרי ניצחון 64:57 במשחק הראשון והפסד 46:33 במשחק השני.
ב-1958 סיימה הקבוצה במקום השלישי עם מאזן של 14 ניצחונות מול 8 הפסדים.
ב-1959 הגיעה חולון בפעם הראשונה בתולדותיה לגמר גביע המדינה בכדורסל, בגמר זה הפועל חולון פגשה את מכבי תל אביב והובילה עליה 43:37 כשנותרו שש דקות לסיום המשחק אך נקודות של מכבי בדקות הסיום העלו את מכבי ליתרון והביאו אותה לניצחון 53:47.
שנות השישים.
שנות השישים היו שנים יציבות למועדון בהם הפועל חולון הגיעה לגמר גביע המדינה ב-1961, בגמר זה הפועל חולון פגשה את מכבי תל אביב והפסידה למכבי במשחק חד צדדי בתוצאה 74:46.
בעונת 1969/1968 נאבקה הפועל חולון על תואר האליפות במשך רוב העונה וסיימה במקום השלישי והמכובד עם מאזן של 18 ניצחונות מול 6 הפסדים.
בשנות השישים שיחקו בהפועל חולון עופר אשד, רמי צייג-ברק, אורי שטרן ויצחק פלד.
שנות השבעים.
שנות השבעים לא היו שנים טובות למועדון, בתום עונת 1971/1972 ירדה הקבוצה לליגת המשנה ולא הגיעה להישגים משמעותיים במפעלים השונים. אחרי הירידה לליגת המשנה עזב את המועדון השחקן עופר אשד.
בעונת 1978/1979 חזר המועדון לליגה הבכירה, והביא איתו חידוש לכדורסל הישראלי, שחקנים זרים ראשונים במועדון: דון מוזר וסטיוארט פרידמן.
בעונה זו הגיע פיני גרשון לעמדת המאמן והגיעו שחקנים חדשים למועדון כמו מוטי דניאל, ישראל אלימלך, ניב בוגין, אבי מאור ואורן שילוני שבעתיד יובילו את חולון לצמרת הכדורסל הישראלי.
שנות השמונים.
שנות השמונים היו שנים מוצלחות למועדון כאשר הוא מגיע במשך חמש עונות לארבעת המקומות הראשונים בליגה מגיע ארבע פעמים לחצי גמר הפלייאוף ומגיע פעם אחת לגמר גביע המדינה. את העשור פתח המועדון עם שלוש עונות לא מוצלחות במיוחד.
עונת 1982/1983 הייתה עונה טובה למועדון כאשר הפועל חולון מסיימת במקום הרביעי ומגיעה לחצי גמר הפלייאוף מול מכבי תל אביב אך מפסידה לה 2:0, במשחק הראשון בסדרה הפועל חולון הפסידה מסל ניצחון של ג'ק צימרמן.
בעונת 1984/1985 הגיעה הקבוצה לחצי גמר הפלייאוף ואף ניצחה את האלופה מכבי תל אביב במשחק השני בתוצאה 72:70 אך הפסידה במשחק השלישי והמכריע וסיימה את העונה במקום השלישי והמכובד.