משנת 2014 הוא מאמן את נבחרת הנוער של ישראל. באליפות אירופה לנבחרות בדרג ב' שהתקיימה בטאלין אסטוניה בשנת 2017, הפסידה הנבחרת בחצי הגמר, סיימה במקום הרביעי ולא הצליחה להעפיל לדרג א'.
חיים פרטיים.
אברהמי נשוי ואב לשלושה, ומתגורר בקיבוץ גניגר.
ניק בלקמן
ניקולס אלכסנדר "ניק" בלקמן (באנגלית: Nicholas Alexander "Nick" Blackman; נולד ב-11 בנובמבר 1989) הוא כדורגלן אנגלי-ברבדוסי-ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
ביוגרפיה.
בלקמן נולד בסלפורד שבאנגליה, לאב יליד ברבדוס, ולאם אנגלייה. סבתו מצד אמו, כילדה יתומה בהולנד אומצה על ידי משפחה יהודית בזמן מלחמת העולם השנייה, וכך הפכה גם היא ליהודייה. בגיל 13 ייצג בלקמן את נבחרת בתי הספר מבריטניה במשחקי המכביה.
קריירת מועדונים.
בלקמן התחיל את הקריירה המקצועית שלו במקלספילד טאון מהליגה החמישית באנגליה. ב-8 במרץ 2007 חתם על החוזה הראשון שלו בקריירה, וב-23 בנובמבר 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו, בתיקו 1–1 נגד דאגנהאם אנד רדברידג'.
ב-12 בינואר 2009 חתם בלקמן לשנתיים וחצי בבלקברן רוברס מהפרמייר ליג, ממנה הושאל לבלקפול מליגת המשנה חודשיים לאחר מכן.
ב-20 באוגוסט 2009 הושאל לחודש לאולדהאם אתלטיק מהליגה השלישית. יומיים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 2–2 נגד סווינדון טאון. הסכם ההשאלה הוארך עד ינואר 2010 ולאחר מכן חזר בלקמן לבלקברן אך לא שותף במשחקי הקבוצה.
באוגוסט 2010 הושאל בלקמן למאת'רוול מליגת העל הסקוטית לחצי שנה. בנובמבר כבש שלושער ראשון בקריירה, בניצחון 4–0 נגד סט. ג'ונסטון. את תקופתו במאת'רוול סיים עם 10 שערים ב-18 משחקי ליגה. ב-13 בינואר 2011 חתם באברדין עד לסיום העונה, בה התאחד עם קרייג בראון, מאמנו במאת'רוול.
בעונת 2011/2012 חזר לסגל בלקברן ושותף בשישה משחקים בפרמייר ליג. באוגוסט 2012 חתם בלקמן לשנתיים בשפילד יונייטד מהליגה השלישית. למחרת הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במהלך משחק גביע הליגה האנגלי נגד בורטון אלביון. בשפילד רשם בלקמן את תקופת השיא שלו בקריירה כאשר עד ינואר הבקיע 14 שערים ב-33 משחקים בכל המסגרות.
בינואר 2013 בלקמן חתם ברדינג מהפרמייר ליג תמורת 1.2 מיליון ליש"ט ל-3 וחצי שנים. עד תום עונת 2012/2013 שותף ב-11 משחקים וירד עמה לליגת המשנה, ולאחר מכן שיחק עוד שנתיים וחצי במדי הקבוצה בליגת המשנה.
בינואר 2016 חתם לשלוש וחצי שנים בדרבי קאונטי מליגת המשנה האנגלית תמורת 3 מיליון ליש"ט. ב-27 בספטמבר 2016 הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 2–0 נגד קארדיף סיטי הוולשית. זמן קצר לאחר מכן, נפצע בברכו ולא שיחק ברוב שלבי העונה.
ב-18 באוגוסט 2017 עזב לראשונה את האי הבריטי, הגיע לישראל והושאל למכבי תל אביב עד לסיום העונה. חודש לאחר מכן כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 3–2 על מכבי נתניה. במשחק האחרון במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית כבש את שער הניצחון מול ויאריאל הספרדית, השער היחידי אותו כבשה הקבוצה בשלב הבתים בעונה זו. במהלך עונת 2017/2018 כבש עשרה שערי ליגה, ובסופה הוחלט שלא להאריך את חוזה ההשאלה.
ב-15 באוגוסט 2018 הושאל בלקמן לספורטינג חיחון מהליגה הספרדית השנייה.
ב-14 ביולי 2019 חזר בלקמן למכבי תל אביב וחתם לשנתיים. הוא נכלל בהרכב הקבוצה בפתיחת העונה, אך איבד את מקומו לאחר מספר משחקים ולא שותף במהלך מרבית העונה הסדירה. בשלב הפלייאוף חזר להרכב, שותף בכל עשרת המשחקים וכבש את השער היחיד שלו בעונה. בסיומה של העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, אך לא שותף במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2–1 את הפועל תל אביב.
נבחרת ברבדוס.
ב-5 בספטמבר 2019, בלקמן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ברבדוס בניצחון 0-4 נגד .
כתיב (כתבי יד)
בג&quot;ץ מס ריבוי דירות
בג"ץ 10042/16 קווטינסקי צחי ואחרים נגד כנסת ישראל ואחרים, המוכר בשמות בג"ץ מס ריבוי דירות או בג"ץ מס דירה שלישית, הוא פסק דין של בית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק, שבו נפסל פרק י"ב לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, שבו הוטל מס ריבוי דירות.
עקרונות היסוד של החקיקה בישראל נדונו בהרחבה בבג"ץ ארגון מגדלי העופות בישראל, ונקבע בו שרק פגמים קשים ונדירים שיש בהם פגיעה קשה וניכרת בעקרונות יסוד אלה תביא להתערבות שיפוטית שתקבע את בטלותו של החוק. אחד מהעקרונות שהוצגו בפסק דין זה הוא עקרון ההשתתפות, לפיו לכל חבר כנסת יש זכות להשתתף בהליך החקיקה. השאלות שעמדו בפני השופטים הן:
פסק הדין בעניין מס ריבוי דירות ניתן ב-6 באוגוסט 2017, והוא פסק הדין הראשון שבו בוטל חוק שחוקקה הכנסת לא עקב פגם בתוכן החוק, אלא עקב פגם בהליך החקיקה.
הליך החקיקה.
ב-12 באוגוסט 2016 אישרה הממשלה את תקציב המדינה ו"חוק ההסדרים" לשנות התקציב 2017 ו-2018, ובכלל זה אושרה ההצעה למס ריבוי נכסים.
ב-5 בספטמבר 2016 פרסם משרד האוצר את הפרק "מס ריבוי נכסים" בתזכיר חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה לשנים 2017 ו-2018), התשע"ו-2016.
ההצעה למס ריבוי דירות נכללה בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016. ב-31 באוקטובר 2016 הגישה הממשלה לכנסת את ההצעה לקריאה ראשונה.
במהלך הדיון בהצעת החוק בוועדת הכספים התריעה היועצת המשפטית של ועדת הכספים, עו"ד שגית אפיק, בפני יו"ר הוועדה, ח"כ משה גפני, שהליך החקיקה אינו תקין, משום ששינויים שהוכנסו בהצעה ברגע האחרון לא איפשרו דיון נאות בהצעה. מיד לאחר אישור ההצעה בוועדת הכספים הצטרף לביקורת היועץ המשפטי לכנסת, עו"ד איל ינון, שציין כי "בהליך החקיקה של פרק מס ריבוי דירות בהצעת חוק ההסדרים נפל פגם היורד לשורש ההליך". גם אחדים מחברי ועדת הכספים ביקשו לדחות מעט את הדיון, הן על מנת לאפשר להם ללמוד את הצעת החוק ופרטיה והן משום שעברו דיונים ארוכים ומייגעים בסעיפים אחרים של הצעת חוק ההסדרים, ואין לצפות שלאחר חצות יהיו צלולים וערניים וילמדו את ההצעה המתוקנת שהוגשה להם.
חרף התרעות ובקשות אלה נמשך הדיון בהצעת החוק במשך הלילה, וועדת הכספים אישרה את ההצעה ב-16 בדצמבר בשעה 7:05 בבוקר. יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, פנה אל יו"ר ועדת הכספים, משה גפני, וביקשוֹ לשקול בחיוב את כינוס הוועדה לדיון נוסף בנושא מס ריבוי דירות. גפני אישר שהליך החקיקה לא היה תקין, וייחס זאת ללחצו של שר האוצר, משה כחלון, אך לא נענה לבקשתו של אדלשטיין, והחוק אושר בקריאה שנייה ושלישית ב-22 בדצמבר 2016.
בעקבות אישור החוק נערכה רשות המיסים בישראל לגביית המס, ופרסמה הנחיות לציבור על אופן תשלומו.
העתירות נגד המס וההחלטות עד למתן פסק הדין.
נגד מס ריבוי דירות הוגשו לבג"ץ חמש עתירות. ארבע מהן הוגשו על ידי אזרחים החייבים במס ריבוי דירות, ועתירה נוספת הוגשה על ידי חברי כנסת וסיעות מהאופוזיציה (המחנה הציוני, מרצ, יש עתיד והרשימה המשותפת), יחד עם עמותת הצלחה - התנועה הצרכנית לקידום חברה כלכלית הוגנת. העתירות הופנו בעיקר נגד שר האוצר, הכנסת וועדת הכספים של הכנסת. העתירות טענו כלפי פגמים שנפלו בהליכי החקיקה, וכן טענו נגד תוכנו של המס, בנימוק שהמס הוא בלתי-חוקתי. הדיון בכל העתירות אוחד לדיון משותף.
ב-28 בפברואר 2017 הוציא בג"ץ צו על תנאי "המורה למשיבים להתייצב וליתן טעם: מדוע לא יבוטל פרק י"ב לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016 שעניינו מס ריבוי דירות, וזאת בשל פגם מהותי שנפל בהליך החקיקה הנוגע אליו והיורד לשורש ההליך".
אחד מסעיפי החוק דרש מהחייבים במס להצהיר על הדירות שבבעלותם עד ל-31 במרץ 2017. עקב התמשכות הדיון בעתירות דרשו העותרים לדחות מועד זה, ומנהל רשות המיסים נענה לדרישה והודיע על דחיית מועד הדיווח ל-30 ביוני 2017.
בדיון שנערך ב-9 במאי 2017 הציעו שופטי בג"ץ לממשלה לשקול רעיון שהועלה על ידי היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון, לפיו יוחזרו הליכי החקיקה לשלב של ליל 15 בדצמבר 2016, הוא הלילה שבו הובא לדיון בוועדת הכספים הנוסח הסופי של הצעת החוק. קבלת הצעה זו על ידי הממשלה הייתה מייתרת את המשך הדיון בבג"ץ, ומאפשרת להמשיך בהליך החקיקה ללא הפגמים שנגדם טענו העותרים. שר האוצר דחה הצעה זו, וגם חלק מהעותרים התנגדו לה.
עקב התמשכות הדיון בעתירות שבו ודרשו העותרים לדחות את המועד שבו על החייבים להצהיר על הדירות שבבעלותם ולשלם את המס, ומנהל רשות המיסים נענה לדרישה זו והודיע על דחיית מועד הדיווח והתשלום ל-31 ביולי 2017. מהלך זה חזר פעם נוספת, ומועד הדיווח והתשלום נדחה ל-1 בספטמבר 2017.
פסק הדין.
הצו שהוציא בג"ץ התמקד רק בטענות לפגמים בהליך החקיקה, וכך נעשה גם בפסק הדין, שניתן ב-6 באוגוסט 2017.
טענות הצדדים.
השופט נעם סולברג הציג בפסק דינו את טענות העותרים:
עוד טענו העותרים כי "חברי הוועדה אשר בתחילה מחו נגד הסדר המס, הצביעו לבסוף בעד אישור הצעת החוק, משום שחלקם זכו לקבל תקציבים ייחודיים בתמורה להצבעתם זו."
עקב פגמים אלה (ופגמים נוספים) ביקשו העותרים להכריז על בטלותו של מס ריבוי דירות, ולחלופין – להחזירו לדיון מחודש בכנסת.