תקליטו החמישי של לואיס פונסי, "Abrazar la vida", נמכר היטב ופתח בפניו שווקים חדשים באירופה. הסינגל "Abrazar La Vida" הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הלטיניים של "בילבורד". במהלך זמן ההקלטה של אלבומו הבא, הקליט פונסי את "Amazing", דואט עם חברת הספייס גירלז אמה בנטון, עבור אלבומה מ-2004 "Free Me". תקליטו השישי של פונסי, "Paso a Paso", הגיע בבכורתו למקום הראשון במצעדי הפזמונים ופרסם את פונסי בשווקים גדולים יותר ובשווקים הבינלאומיים. "Nada Es Para Siempre" גם הוא הגיע למקום הראשון במצעדי המוזיקה, והיה מועמד לפרס גראמי הלטיני. ב-2006, הוא תרם ל-"El Piruli", אלבום מחווה לזמר ויקטור יטורבה, ושר בולרו קלאסי, "Historia de un Amor".
תקליטו השביעי, "Palabras del Silencio", שהה במשך שבועות רבים במקום הראשון במצעדי המוזיקה. לואיס פונסי נכנס לראשונה לבילבורד הוט 100 בספטמבר 2008 עם השיר "No Me Doy por Vencido", שדורג במקום ה-98, ובשיאו אף במקום ה-92. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הרצועות הלטיניות של "בילבורד", והוא אחד הלהיטים הגדולים ביותר של פונסי עד אותו זמן. "No Me Doy por Vencido" היה ל"שיר הפופ הלטיני של העשור" של "בילבורד", ובילה 21 שבועות במקום הראשון במצעד הלטיני.
בנובמבר 2009 הוענק ללואיס פונסי פרס גראמי הלטיני עבור "שיר השנה" עבור יצירתו, "Aquí Estoy Yo".
ב-11 בדצמבר 2009 שר והופיע פונסי בקונצרט פרס נובל לשלום באוסלו, בטקס קבלת הפרס על ידי נשיא ארצות הברית ברק אובמה.
ב-2011 הוציא פונסי לאור את אלבומו "Tierra Firme", ויצא לסיבוב הופעות כדי לקדם אותו בכל רחבי אמריקה הלטינית.
באתרו של המגזין "בילבורד" נכתב כי פונסי הוא "מנהיגו של הדור החדש של המוזיקה הלטינית".
ב-2014 הוציא פונסי את אלבומו החדש "8", ששמו הוא התייחסות לכך שמדובר באלבום השמיני בקריירה שלו. לאחר מכן הוא עשה סיבוב הופעות בשם "Somos Uno" בשנים 2014–2015.
בינואר 2017 יצא לאור השיר "Despacito" שבו אירח את דדי יאנקי. הקליפ הגיע לשלושה מיליארד צפיות ב-YouTube תוך שישה חודשים, ובכך היה לשיר הנצפה ביותר ביוטיוב (נכון לפברואר 2019 השיר עומד על מעל 6 מיליארד צפיות). השיר הגיע למקום הראשון בכמעט כל מצעד לטיני של המגזין האמריקאי "בילבורד". באפריל 2017, נעשה לשיר רמיקס בשפה האנגלית בכיכובו של הזמר הקנדי ג'סטין ביבר. הרמיקס בהשתתפותו של ביבר הגיע למקום הראשון במצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי במשך סוף השבוע של 27 במאי 2017, והיה השיר הראשון של פונסי ושל דדי יאנקי שהגיע למקום הראשון במצעד ה"בילבורד", ולסינגל החמישי של ביבר שהגיע לציון זה. ביבר קידם את הרמיקס באחת ההופעות שלו בפוארטו ריקו, והזמין את פונסי אל הבמה לבצע עמו את השיר.
קריירת משחק.
בשנת 2004 הופיע פונסי בטלנובלה מקסיקנית בשם "Corazones al límite" שבו הוא שיחק את רוי. כן הופיע לואיס פונסי ב-2001 בסדרת הטלוויזיה של ניקלודיאון Taina. פונסי הצטרף לצוות השחקנים של "Forever Tango" מברודוויי באוגוסט 2013.
חיים אישיים.
ב-2003 היה בקשר רומנטי עם השחקנית אדמרי לופס, שבתפקידיה השונים מצאה עצמה פעמים רבות לצד פונסי.
ב-2005 היה באמצע סיבוב הופעות בינלאומי סיור שאותו ביטל במפתיע כאשר לופס אובחנה כחולה במחלת הסרטן. פונסי הבטיח להישאר לצידה, ונסע איתה לטיפולים שונים במחלה במקסיקו, במיאמי ובפוארטו ריקו.
ב-3 ביוני 2006 התחתנו לופס ופונסי בטקס דתי, בגואינאבו שבפוארטו ריקו. ב-8 בנובמבר 2010, התגרשו בני הזוג.
בתם של פונסי ושל הדוגמנית הספרדית אגואדה לופס נולדה בדצמבר 2011 במיאמי. הם התחתנו ב-10 בספטמבר 2014, אחרי שלוש שנות קשר.
מסגרות חינוכיות לגיל הרך בישראל
מסגרות חינוכית לגיל הרך המוקדם הן מסגרות חינוך יומיות, פורמליות ולא פורמליות, שמיועדות לגילי לידה עד 3 ומקדימות את גן טרום החובה.
חשיבות מסגרות החינוך בגיל הרך.
תינוקות ופעוטות (גילי לידה עד 3) נמצאים בשלב רגיש ביותר מבחינת התפתחותם. ממצאים ממחקרים רבים שנערכו בארץ ובעולם בתחום הגיל הרך מספקים תימוכין משמעותיים לכך שאיכות חוויותיהם והתנסותם היומיומית של ילדים מרגע לידתם משפיעה על התפתחותם הקוגניטיבית, הרגשית, הנפשית והחברתית, ועל הישגיהם מאוחר יותר בבית-הספר ובחיים בכלל. מומחים בתחום מסכימים שלאיכות הטיפול, החינוך והטיפוח של ילדים בשנות חייהם הראשונות יש חשיבות חברתית וכלכלית רבה.
לאיכותן של מסגרות חינוכיות בגיל הרך יש השפעה משמעותית על ההתפתחות של פעוטות וילדים. אינטראקציות קרובות עם מטפלים משמעותיים, סביבה מילולית עשירה והזדמנויות להתנסות מוטורית ואתגרים מנטליים מקדמים את התפתחותם של ילדים. לעומת זאת, סביבה המעודדת פסיביות אינטלקטואלית והתנהגות לא נאותה (אלימות, אימפולסיביות), או המונעת הזדמנויות להשתתף באופן אקטיבי ביחסים חברתיים, משחק יצירתי, התבוננות ופתרון בעיות מורכבות, עלולה להיות בעלת השפעה מזיקה על הילדים לטווח הארך ובאופן בלתי הפיך. מכאן, שהחינוך בשנים הראשונות לחיים הוא חשוב ומרכזי בחייהם של ילדים. ככל שבסיס המושגים והיכולות הנלמדות יהיה רחב יותר, וככל שהעמדות כלפי למידה וכלפי מערכת החינוך בגיל הצעיר חיוביות יותר, כך ילדים יגדלו להיות בוגרים בעלי יכולות הסתגלות טובות יותר.
לפני שפורקה נציבות הדורות הבאים, הגוף שהיה אמון על העלאת המודעות להשלכות של חקיקה בכנסת על דורות העתיד, היא התייחסה כך לנושא מסגרות בגילאי הגיל הרך: "נציבות הדורות הבאים רואה את ההשקעה בקבוצת גיל זו ובמיוחד בגילאי החינוך הקדם יסודי השקעה חשובה וכדאית לטווח הארוך ואף מציינת את העובדה שבמונחים של חשבונאות בין-דורית, נטילת הלוואות כדי לממן את החינוך כתשתית היא אחד הנושאים היחידים המצדיקים נטילת עול שפירעונו נופל על כתפי הילדים של היום וילדי הדורות הבאים". וכך: "רואה נציבות הדורות הבאים בהשקעה בחינוך בגיל הרך את התשתית הבסיסית והחשובה ביותר ליצירת עתיד כלכלי, חברתי וסביבתי חיובי למדינת ישראל. השקעה כספית נכונה, תכנון כולל ופיקוח נאות על התכנים המועברים לגיל הרך בכל המגזרים והשכבות החברתיות במדינת ישראל, תניב דור של ילדים בעלי מוכנות להתמודד עם האתגרים המשתנים במהירות אשר מציבה בפניהם המאה העשרים ואחת."
חקיקה ופיקוח בתחום מסגרות חינוך לגיל הרך.
חוק לימוד חובה התש"ט 1949.
כאשר חוקק חוק לימוד חובה התש"ט 1949, התחולה שלו הייתה מגיל 5.  ב-1984, עת תוקן התיקון השני לעניין הגיל הרך וחוק חינוך חובה, הוחל החוק גם על גילאי 3-4. התיקון נעשה ביוזמתה של חברת הכנסת אורה נמיר. עם זאת, בגלל מגבלות תקציביות, בפועל לא נאכף החוק והוא יושם רק עבור השכבות החלשות יותר בחברה. הוא החל להיות מיושם באופן מלא רק החל משנת 2013 בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג.
חוק הפיקוח על מעונות התשכ"ה 1965.
החוק הקיים המסדיר את הרישוי והפיקוח על מעונות היום לפעוטות ואת הפיקוח עליהם, הוא חוק הפיקוח על מעונות התשכ"ה 1965. האגף למעונות יום ולמשפחתונים לגיל הרך במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים הוא הגוף האחראי למסגרות הטיפול ולפיקוח עליהן והוא פועל מכוח חוק זה. חוק זה איננו מתייחס רק למעונות יום לפעוטות, אלא לסוגים שונים של מעונות. למשל, מעונות יום לקשישים, מעונות לאנשים הסובלים מלקויות ועוד. הגדרות החוק אינן כוללות סטנדרטים לטיפול בפעוטות ולא כוללות כלים לאכיפה אפקטיבית במקרה של הפרות. כמו כן, אף על פי שהחוק מחייב פיקוח על מסגרות חינוך לילדים הגיל הרך, בפועל אין אכיפה. לכן, האגף האמון על הפיקוח מפקח רק על מסגרות הפונות אליו מעצמן ומבקשות הכרה מטעמו וקבלה של סמל מעון. נכון ל-2015, כמחצית מהמסגרות לגיל הרך פועלות ללא רישוי וללא פיקוח ולכן הן גם אינן מחויבות בסטנדרטים כלשהם.
נושא הפיקוח על מסגרות טיפול לפעוטות עלה מספר פעמים לדיונים בכנסת. ב-2008 הגיש חבר הכנסת זבולון אורלב הצעת חוק לפיקוח על מעונות יום לפעוטות. בהצעה זו הוצע שמסגרות בהן שוהים מספר מסוים של פעוטות, יחויבו ברישיון ובעמידה בסטנדרטים לגבי הכשרת המטפלות, היחס בין מספר המטפלות למספר הילדים, תברואה, תזונה הולמת ובטיחות. הצעה זו נידונה בקריאה ראשונה ושלישית ומוזגה לבסוף עם הצעת חוק ממשלתית - הצעת חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות התש"ע – 2010. הצעה זו לא קודמה ולכן באופן אפקטיבי החוק היחידי שנמצא בתוקף הוא עדין חוק הפיקוח על מעונות התשכ"ה.
חקיקה נוספת.
ישנה גם חקיקה המסדירה את הזכאות למעונות יום ואת הפיקוח על מעונות יום שנועדו לילדים בסיכון ולילדים עם צרכים מיוחדים. החוק לפעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), תש"ס – 2000, מבטיח שכל פעוט הנתון לאחד ממצבי הסיכון המפורטים בחוק יהיה זכאי לטיפול במסגרת יום הנמצאת באזור מגוריו. האחריות ליישום חוק זה היא של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים. כמו כן, חוק מעונות יום שיקומיים, התש"ס – 2000, מסדיר את הזכאות של פעוטות בעלי צרכים מיוחדים לשהות במעונות יום שיקומיים, בהם הם יכולים לקבל מענה התפתחותי וחינוכי לצרכים המיוחדים שלהם. חוק זה נמצא באחריות משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד הבריאות.
מסגרות.
מעונות יום.