גל אלברמן (נולד ב-17 באפריל 1983) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי, וכיום משמש כמנהל הספורטיבי בקבוצת מכבי חיפה.
אלברמן גדל במכבי פתח תקווה וזכה בשתי אליפויות עם בית"ר ירושלים, במדיה נבחר לכדורגלן העונה בישראל בעונת 2007/2008. הוא שיחק גם בטנריפה ובורוסיה מנשנגלדבך, ולאחר מכן היה קפטן מכבי תל אביב, במדיה שיחק שבע שנים ועמה זכה בשלוש אליפויות רצופות. בשנת 2019 פרש ממשחק פעיל במדי מכבי חיפה, ולזכותו 36 הופעות נבחרת ישראל, בהן כבש שער אחד.
קריירה.
אלברמן, בנו של שמעון אלברמן שהיה שחקן מכבי פתח תקווה ונבחרת ישראל בכדוריד בשנות ה-70 וה-80, גדל באורנית והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. בעונת 2000/2001 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, עמה היה שותף להעפלה לגמר גביע המדינה בשנת 2001, זכייה בגביע הטוטו בעונת 2003/2004 והעפלה לחצי גמר הגביע בעונת 2004/2005, שבסיומה עזב את המועדון.
בתחילת עונת עבר לקבוצת טנריפה ששיחקה בליגת המשנה בספרד. הוא שיחק בקבוצה חצי עונה ואז חזר לישראל וחתם בבית"ר ירושלים. בעונתו הראשונה בבית"ר ירושלים זכתה הקבוצה באליפות, ובעונת 2007/2008 זכתה בדאבל ואלברמן נבחר לכדורגלן העונה בישראל.
ב-2 ביוני 2008 חתם אלברמן בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה הגרמנית, בה שיחק בצוותא עם רוברטו קולאוטי. בעונתו הראשונה במועדון ערך 16 הופעות ליגה, אך בעונת לא שותף במשחקי הקבוצה.
ב-31 באוגוסט 2010 חזר אלברמן לישראלי וחתם לשנתיים במכבי תל אביב. בעונתו הראשונה במדי הקבוצה שותף ב-30 משחקי ליגה וכבש שער אחד במחזור הסיום של העונה. בפתיחת עונת 2011/2012 איבד את מקומו בהרכב, אך עם הגעתו של ניר לוין באמצע העונה לעמדת המאמן חזר לשחק באופן קבוע ואף נבחר לקפטן הקבוצה. ב-13 במאי 2012 האריך אלברמן את חוזהו בקבוצה בשנתיים.
בעונת 2012/2013 ערך אלברמן 41 הופעות בכל המסגרות במדי מכבי תל אביב, ובכך סיים את העונה עם מספר ההופעות הרב ביותר בקבוצה, בשעה ששיתף פעולה עם מהראן ראדי במרכז המגרש. בעונה זו שימש כקפטן שני לשרן ייני, ובסופה חגג אליפות ראשונה עם מכבי תל אביב, ושלישית בסך הכל בקריירה. בעונה שלאחר מכן זכה אלברמן עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות. ב-19 במאי 2014 האריך את חוזהו במועדון בשנתיים נוספות, ובעונת 2014/2015 זכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות, וכן בגביע המדינה ובגביע הטוטו. בגמר גביע המדינה באותה העונה, בהיעדרו של הקפטן הקבוע שרן ייני, עלה אלברמן עם סרט הקפטן במשחק בו ניצחה מכבי 2–6 את הפועל באר שבע. עונה לאחר מכן העפיל עם מכבי לליגת האלופות, שם שיחקה במסגרת שלב הבתים, וכן לגמר גביע המדינה עונה שנייה ברציפות.
בפתיחת עונת 2016/2017, עם עזיבת ערן זהבי את הקבוצה, מונה אלברמן לקפטן הקבוצה, תפקיד אותו מילא עד חזרתו של ייני למועדון בהמשך העונה. משחקו האחרון במדי מכבי היה בהפסד לבני יהודה תל אביב בגמר גביע המדינה 2017. בסך הכל שיחק אלברמן שבע שנים במכבי תל אביב, וכבש חמישה שערים ב-216 הופעות ליגה במדי הקבוצה.
ב-1 ביוני 2017 חתם אלברמן לשנתיים במכבי חיפה, ולקראת תחילת העונה מונה לקפטן הקבוצה בצוותא עם דקל קינן. בעונת 2017/2018 ערך 27 הופעות ליגה. בעונת 2018/2019 שותף בשני משחקי ליגה בלבד, וב-6 ביוני 2019 הודיע על פרישתו ממשחק פעיל.
נבחרת ישראל.
ב-20 בנובמבר 2002 ערך אלברמן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק ידידות מול נבחרת מקדוניה. ב-17 באוקטובר 2007 כבש את שערו היחיד במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת בלארוס.
במשחקי מוקדמות יורו 2008 היה אלברמן שחקן הרכב קבוע בנבחרת, ובטורניר מוקדמות מונדיאל 2010 שותף בחמישה משחקים. לאחר מכן לא זומן לסגל הנבחרת במשך תקופה ארוכה, ובטורניר מוקדמות מונדיאל 2014 שותף בחמישה משחקים.
ב-27 באוגוסט 2015 הודיע אלברמן על פרישתו מהנבחרת, לאחר שערך במדיה 36 הופעות, וכבש שער אחד.
לאחר הפרישה.
לאחר פרישתו הוציא אלברמן ספר בשם "6" הכולל שמונה סיפורים קצרים המבוססים בחלקם על אירועים אמיתיים שקרו לו. ב-9 ביולי 2019 מונה לעוזרו של מרקו בלבול, מאמן מכבי חיפה.
ב-10 ביוני 2021 מונה למנהלה הספורטיבי של מכבי חיפה.
א. א. מילן
Dolby Digital
אצטדיון טניס
אצטדיון טניס הוא מבנה בו נערכים טורנירי טניס, תחרויות ספורט ומשחקי ראווה, המורכב משדה או במה המוקפים בחלקם או לגמרי במבנה שנועד לאפשר לצופים לעמוד או לשבת אל מול האירוע. האצטדיון מכיל מגרש בודד או כמה מגרשי טניס בהם משחקים את ספורט הטניס.
היסטוריה.
אצטדיוני הטניס הראשונים הוקמו בבריטניה, מולדת הטניס. הראשונים שבהם נבנו כמגרשים פתוחים תחת כיפת השמים, חלקם עם מושבים מסביב למגרש הטניס ומיעוטם עם יציעי עמידה.
אצטדיוני הטניס כיום.
כיום ישנם ברחבי העולם אלפי אצטדיוני טניס מודרניים. לחלקם ישנם גגות נעים, המאפשרים לקיים משחק עם גג פתוח בתנאי מזג אוויר נוחים ומשחק עם גג סגור בתנאי מזג אוויר קשים דוגמת גשם וחום כבד. מרבית אצטדיוני הטניס כיום הם אצטדיונים פתוחים ותוכננו עבור "ספורט של חוץ" וישנם אצטדיונים הנבנים כאולמות. בנוסף, אצטדיוני הטניס כיום מאפשרים לקיים משחקים גם בשעות הלילה באמצעות תאורת זרקורים מלאכותית אך עדיין ישנם אצטדיונים הנבנים ללא אמצעי תאורה ומיועדים למשחקי יום בלבד.
בתחרויות הגראנד סלאם הגדולות, ישנה בכל אליפות מספר רב של אצטדיוני טניס המאפשרים לקהל הצופים לראות את שחקני הטניס הפופולריים במספר מוקדים עיקריים. מספר המושבים באצטדיוני הגראנד סלאם נע בין 10,000 - 20,000 צופים. המפורסמים שבהם הם רוד לייבר ארנה באליפות אוסטרליה הפתוחה, פיליפ שאטרייה באליפות צרפת הפתוחה, המגרש המרכזי באליפות וימבלדון ואצטדיון ארתור אש באליפות ארצות הברית הפתוחה.
אצטדיוני טניס גדולים ומפורסמים נוספים הם ה"ריקסל סנטר" בטורונטו, ה"קרנדון פארק" במיאמי, ומרכז הטניס של סידני.
אצטדיון טניס בישראל.
בישראל הוקם בשנות ה-70 אצטדיון קנדה ברמת השרון (צומת הכפר הירוק) בו נערכים משחקי גביע דייוויס, גביע הפדרציה, טורנירי טניס שונים ומשחקי ראווה.
מהפכת 1905
מהפכת 1905 הייתה ניסיון כושל של סוציאליסטים וליברלים להפיל את שלטון הצאר הרוסי, ניקולאי השני. המהפכה התפרסה על כל שנת 1905, אך דוכאה לבסוף. שתי התוצאות הישירות של המהפכה היו: פרסום מנשר אוקטובר על ידי הצאר שהעניק מספר זכויות לתושבים, והקמת הדומה - הפרלמנט הרוסי - שבו היה רוב לשׂוחרי המודרניזציה.
רקע.
בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 החלו להתעורר אידאולוגיות שונות ברוסיה דוגמת הסוציאליזם והליברליזם. בנוסף, האיכרים והצמיתים, שהיוו רוב העם, מאסו באי שילובם בשלטון. חלק מהם החל להצטרף לתנועות ליברליות וסוציאליסטיות שתמכו בין היתר בהפלת הצאר. אף על פי שהשלטון אסר פעמים רבות את חברי התנועות הללו, הדבר לא מנע מזרם גובר והולך של אנשים להצטרף אליהן. אלכסנדר השני הנהיג מדיניות של רפורמות שעוררו את זעם האצולה, אך בעיני הליברלים והרדיקליים הן היו מתונות מדי. אלכסנדר השני דיכא את חוגי האינטליגנציה, שעוררו התנגדות עזה כלפיו. ב-1 במרץ 1881 (לפי הלוח הישן) נרצח הצאר, אלכסנדר השני, באמצעות פצצה, על ידי איש תנועת נרודניה ווליה (בתרגום חופשי - "רצון העם").
תקופתו של אלכסנדר השלישי.
אלכסנדר השלישי, יורשו של אלכסנדר השני, חשב את הרפורמות של אביו לליברליות יתר על המידה, ונודע כמנהיג שמרן. הוא גם דיכא את מתנגדי השלטון רבות. את רוב עבודת הדיכוי ביצעה האוכרנה, המשטרה החשאית בימי האימפריה הרוסית. כתוצאה מפעילות האוכרנה רבים מן המהפכנים היגרו למערב אירופה, כדי לא להיות יעד לחיסול על ידי המשטר. בעקבות הגירה זו אל המערב, רוסים רבים נחשפו אל המרקסיזם. בעקבות החשיפה למרקסיזם הוקמה המפלגה המרקסיסטית הרוסית ב-1884, אולם היא לא גדלה משמעותית עד 1898.
אלכסנדר השלישי מינה לשׂר האוצר את סרגיי ויטה ב-1892. ויטה התמודד עם גירעון תקציבי קבוע וניסה לתת דחיפה לכלכלה ולמשוך משקיעים זרים לרוסיה. דוגמה לכך אפשר לראות במפעל הבנייה העצום של הרכבת הטרנס סיבירית ובהפיכת הרובל למטבע הרשמי ברוסיה (1897). הצמיחה התרכזה במספר אזורים כגון מוסקבה, סנקט פטרבורג, אוקראינה ובאקו. בהערכה גסה, נראה כי שליש ממרכזי התעשייה הללו הושקעו על ידי זרים.
התעוררות מהפכנית.
סמוך ל-1905, התאוששו המפלגות המהפכניות מן הדיכוי של שנות ה-80 של המאה ה-19. מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית הוקמה ב-1898, והתפצלה ב-1903 לשתי תנועות: מנשביקים ובולשביקים. ב-1898 החלה לגדול המפלגה המרקסיסטית הרוסית. המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית (ס"ר) הוקמה בחרקוב ב-1900, והזרוע הצבאית שלה (Boevaia Organizatsiia) התנקשה באישים בכירים ברוסיה לפני 1905 ואחריה, כגון בשני שרי פנים: דמיטרי סרגייביץ' סיפייגין ב-1902, ובמחליפו ויאצ'סלב פלבה ב-1904. התנקשויות אלו גרמו לממשלה לתת סמכויות רבות יותר למשטרה.
ב-1902 פרסם לנין (מנהיג ברית המועצות לעתיד) את המנשר "מה יש לעשות?", בו טען שהמרקסיסטים צריכים להקים מפלגת חיל-חלוץ של מהפכנים מקצועיים (לניניזם).
שלטונו של ניקולאי השני.
את אלכסנדר השלישי ירש ב-1894 בנו, ניקולאי השני, מלך בעל שליטה רפויה במדינתו. כבר בהיותו צעיר, המלך שׂרד ניסיון התנקשות. בשל שליטתו הרפויה במדינתו, שימש ככלי משׂחק בידי יועציו והאנשים שמסביבו: אשתו הצארינה אלכסנדרה שמוצאה גרמני, הנזיר הרוסי גריגורי רספוטין, כמה מבני מעמד האצילים במדינה ואף בן דודו קיסר גרמניה, וילהלם השני.
מלחמה במזרח.