מלכודות דבש באינטראקציה גבוהה מחקות את הפעילויות של מערכות הייצור של החברה, ועל כן ניתן לאפשר לתוקף גישה לשירותים רבים על מנת שיבזבז את זמנו. על ידי התקנת מכונות וירטואליות, ניתן להתקין מלכודות דבש מרובות על מכונה פיזית אחת. כך, אם הצליחו לפגוע במלכודת דבש, ניתן לאחזר אותה במהירות. באופן כללי, מלכודות אלה מספקות יותר אבטחה מכיוון שקשה לזהות אותן, אך הן יקרות לתחזוקה. אם מכונות וירטואליות אינן זמינות, יש צורך במחשב פיזי לכל מלכודת דבש, דבר אשר מייקר את העלות.
מלכודות דבש באינטראקציה נמוכה מחקות רק את השירותים המבוקשים ביותר על ידי התוקפים. מכיוון שהן צורכות פחות משאבים, מספר מכונות וירטואליות יכולות להתארח בקלות על מערכת פיזית אחת, למערכות הווירטואליות זמן תגובה קצר, פחות תחזוקת קוד, ובכך מפחיתות את מורכבות אבטחת המערכות הווירטואליות.
מלכודות דבש לנוזקות.
מלכודות דבש לנוזקות משמשות לזיהוי נוזקה על ידי ניצול דרך ההתפשטות (וקטור) הידוע של הנוזקה. וקטור לשכפול כמו דיסק און קי יכול להיות מאומת בקלות לבחינת עדויות של שינויים, באמצעות בדיקות ידניות או באמצעות מלכודות דבש המדמות כוננים.
גרסאות ספאם.
ספאמרים מנצלים משאבים כמו מערכות דואר פתוחות. חלק ממנהלי המערכות יצרו תוכנות מלכודת דבש אשר מטעות את הספאמר המשתמש במשאבים ובכך חושפות את פעילותו.
מלכודת דוא"ל.
כתובת דוא"ל שמשמשת רק לצורך קבלת ספאם יכולה להחשב גם כסוג של מלכודת דבש.
מלכודת דבש נתונים.
בסיסי נתונים מותקפים לעיתים קרובות על ידי הזרקת SQL. מכיוון שפעילות זו לא מזוהה על ידי חומות אש בסיסיות, חברות משתמשות בחומות אש ייעודיות לבסיסי נתונים. חלק מחומות האש הזמינות ל-SQL מאפשרות ארכיטקטורת מלכודת דבש, כך שהתוקף נתקל במלכודת של בסיס נתונים, בעוד אפליקציית הרשת לא נפגעת.
רשתות דבש.
2 מלכודות דבש או יותר יוצרות רשת דבש (honeynet). לרוב, רשת דבש משמשת לניטור רשת גדולה שבה מלכודת דבש אחת לא מספיקה.
מטפורה.
המטפורה של דב הנמשך לדבש וגונב אותו, נפוצה בעמים שונים, כולל גרמאניים וסלאביים. המסורת של הפצת סיפורים על דובים הגונבים דבש הועברה באמצעות סיפורים ופולקלורים, ובכללם הסיפור הידוע - "פו הדב".
רי&quot;ב 31
מוהאג'ר
מוהאג'ר (בפרסית: مهاجر שפירושו "נודד"), היא סדרת כטב"מים תוצרת משרד ההגנה האיראני. מוהאג'ר הוא כטב"ם מודיעין המסוגל להיות מונחה לייזר.
פיתוח.
המוהאג'ר פותח במהלך מלחמת איראן–עיראק. בשנות ה-80 ניסה משה"מ לקבל מודיעין על המהלכים של הצבא העיראקי. ב-1981 הסתיים הפיתוח לאחר בניית ארבעה אבות-טיפוס. כבר במהלך הלחימה ביצע כ-619 גיחות והשיג תצלומי אוויר של קווי הכוחות העיראקים. ישנם דיווחים המעידים כי הוא נושא 6 משגרי רקטות מסוג RPG-7 לצורכי תקיפה, מה שייתכן מעמיד אותו לתואר ככטב"ם התקיפה הראשון בעולם שפעל במלחמה.
בהמשך לכך, איראן המשיכה בפיתוח של המערכת על מנת להגדיל את הטווח המקסימלי שלה, באמצעות יכולת טייס אוטומטי שאינו נדרש לתקשורת רדיו מתחנת שליטה ובקרה. כטב"ם זה יקרא מוהאג'ר 2. במהלך 2011 יוצרו יותר מ-200 כטב"מים מגרסת מוהאג'ר 2. מוהאג'ר 3 (המכונה "הודהוד") גרסה בעלת טווח גדול יותר. מוהאג'ר 4 פותח לאחר מכן על ידי הצבא האיראני ומשה"מ ובעל יכולות צילום טובות יותר ומוסגל להגיע לטווח גדול יותר.
פעילות מבצעית.
במהלך מלחמת האזרחים באפגניסטן בשנות ה-90, כטב"מי המוהאג'ר סיפקו מודיעין על המתרחש בשטח. ב-2004 חזבאללה הטיס מוהאג'ר 4 מעל צפון ישראל למשך 5 דקות. הוא טס במהירות של 100 קשר ובגובה של 1,000 רגל ולאחר שחלף מעל העיר נהריה נפל בים. איראן מכרו 8 מוהאג'ר 4 לחזבאללה על פי פרסומים של העיתון א-שרק אל-אווסט.
ב-2010 ארצות הברית חשפה כי בוונצואלה מפעל לייצור כטב"מים אשר תואר כ"מפעל איראני". בהמשך וונצואלה פרסמה כטב"ם בשם SANT Arpía הזהה למוהאג'ר 2 למעט שהוא מכיל מגלשיים אשר שומרות על המצלמה, אמצעי בו נעשה שימוש במוהאג'ר 4. ישנם הטוענים כי וונצואלה חתמה על חוזה על סך 28 מיליון דולר לייצור מוהאג'ר 2 על אף סנקציות האוסרות על יצוא אמל"ח מאיראן.
במאי 2015, חיל האוויר הטורקי דיווח כי יירט כטב"ם מוהאג'ר שחדר לשטח האווירה של טורקיה.
סוון קנוטסון
סוון קנוטסון (בנורדית עתיקה: Sveinn Knútsson; 1016 – 1035) היה מלך נורווגיה מ-1030 עד מותו. סוון היה בנם של קנוט הגדול, מלך דנמרק, נורווגיה ואנגליה, ושל אשתו אלגיפו מנורת'האמפטון. ב-1017 נשא קנוט לאישה את אמה מנורמנדיה, אך לא קיימת כל עדות לכך שהוא התכחש לאלגיפו וב-1030 שלח אותה קנוט יחד עם סוון להיות עוצרי ממלכת נורווגיה. עם זאת, שלטונם נחשב כמדכא על ידי הנורווגים והם הודחו ב-1034. בתקופת שלטונם הם הטילו מיסים וחוקקו חוקים קשים, שהפכו אותם לבלתי אהודים. במחזהו של ויליאם שייקספיר "מקבת'" קיימת דמות בשם "סוונו, מלך נורווגיה" (Sweno), המבוססת על סוון.
שמו.
סוון קנוטסון מופיע גם בתוספת המטרונים שלו בנוסח "סוון אלפיפוסון" (Sveinn Alfífuson) וכן בכינוי óforsynjukonungr ("המלך הבלתי צפוי"). בנורווגית שמו הוא Svein Knutsson ובדנית: Svend Knudsen. נמצאות בשימוש גרסאות רבות של שמו, כולל Sven ו-Sweyn שמקורם ב-Swegen האנגלו-סקסי. סוון היה השליט השני של נורווגיה שנשא שם זה לאחר סבו, סוון הראשון, מלך דנמרק.
ביוגרפיה.
ב-1029 אבד בים הוקון אריקסון, המלך הווסאל של נורווגיה, ואולף האראלדסון, שהודח על ידי קנוט מתפקידו כמלך נורווגיה, ניסה לכבוש מחדש את הממלכה, אך הובס בקרב סטיקלסטד ונהרג בו. לאחר מכן שלח קנוט לנורווגיה את סוון ואת אלגיפו, כשזו האחרונה משלה כעוצרת בשמו של בנה בן ה-14. מהלך זה נתפש כאכזבה מרה לנורווגים רבים שקיוו לתפוס את מקומם של רוזני לאדה. אצילים כמו אינר תמברסקלפיר וקלב ארנסון היו מאוכזבים במיוחד בשל העובדה שהם האמינו שקנוט הבטיח להם את השלטון.
שנות השלושים של המאה ה-11 היו שנים קשות באירופה. המדיניות הדנית בנורווגיה השתנתה. הייתה מעורבות גבוהה יותר של המלוכה ותקנות קשות יותר בתחומים רבים. היה זה בסיס להתנגדות עממית למשטר החדש שניתן היה לאפיין אותו כאותו סוג משטר שקודם לכן יצא נגדו אולף הקדוש. על פי הסאגות, הדרישות לגביית מיסים מצדם של אלגיפו וסוון והחוקים החדשים שהם חוקקו, עוררו תרעומת קשה.
סנורי סטורלוסון כותב ש"המלך סוון חוקק חוקים חדשים בנושאים רבים. חוקים אלו היו בדגם של החוק הדני, אך כמה מהם היו מחמירים יותר. לאף אחד לא הותר לעזוב את הארץ ללא רשותו של המלך. מי שעשה כן, רכושו הפך להיות רכוש המלך. אדם שביצע מעשה רצח איבד את הזכות להיות בעל קרקע או בעל רכוש. במקרה של אדם שהוצא מחוץ לחוק וזכה בירושה, הירושה עברה לבעלותו של המלך. בחג המולד היה על כל איכר לתת למלך כמות מסוימת (בין 15 ל-20 ליטרים) של לתת, ירך של שור בן שלוש שנים ודלי מלא בחמאה. מנחות אלו נקראו 'מס קרקעות' (vinjartodde)".
על פי הכתוב ב"מחזור העולם", ב-1033 התנהל קרב סקונסונד במחוז ריפילקה. טריגבי המתחזה הגיע לשם מאנגליה בראש צבא. הוא טען שהוא בנו של אולף הראשון, מלך נורווגיה ולפיכך טען לזכותו לכתר בזכות עצמו. כאשר הגיעו הידיעות על הפלישה של טריגבי לסוון ולאלגיפו, הם זימנו את בעלי הקרקעות במחוזות הלוגלנד וטרונדהיים להצטרף לצבא המלכותי כדי לבלום את טריגבי. סוון קנוטסון וצבאו, שכלל ככל הנראה את יחידות העילית של הצבא הדני, עמד מול הפולשים. סוון וכוחותיו עשו את דרכם דרומה למחוז אגדר, בהאמינם שטריגבי ינסה לחמוק דרך מצר סקגרק כדי להצטרף לתומכיו בוויקן. בכל אופן, טריגבי נחת במקום זאת בהורדלנד ואז הפליג לרוגלנד כדי לתקוף את הצי של סוון. שני הציים נפגשו ליד חופי האי בוקן. בקרב שהתפתח ניצח סוון וטריגבי נהרג. דיווח על כך השתמר במקור הקרוי "הקלף העבש" (Morkinskinna) ובו נאמר כי טריגבי נהרג על ידי איכר לאחר הקרב.
מאוחר יותר באותו חורף נפגשו אינר תמברסקלפיר וקלב ארנסון והחליטו לצאת לרוס של קייב ולהביא משם את בנו של אולף האראלדסון, מגנוס. כאשר הגיע מגנוס לנורווגיה, הוא זכה לתמיכה עממית שיצאה נגד הדנים. סוון נאלץ להימלט לדנמרק, שם הוא מת זמן קצר לאחר מכן. עקב כך נאלץ מלך דנמרק לוותר על תביעתו לכתר הנורווגי.
דמותו במקבת'.
דמותו של סוון מופיעה במערכה הראשונה במחזה "מקבת'" כסיפור רקע, שם מכנה אותו שייקספיר בשם "סוונו" (Sweno). הצבא בפיקודו הגיע למחוז פייף והחל לטבוח בסקוטים. הוא צר על מקבת' כאשר זה היה בטירת ברת'ה. דנקן, המלך הסקוטי, שלח מזון ומשקאות לנורווגים, אך ערבב בהם שיקוי שגרם להם לשקוע בשינה. לאחר מכן טבח מקבת' בצבאו של סוונו, אך סוונו עצמו הצליח להימלט. קנוט והדנים הגיעו לנקום על התבוסה, אך הסכימו לשביתת נשק:
פלגת התיעוד והצילום
פלגת התיעוד והצילום היא יחידת צלמים של מערך דובר צה"ל שייעודה לספק תיעוד מבצעי מהשטח ושדה הקרב, בעת שגרה ובעת חירום, במטרה לסייע להסברה הישראלית, להפליל מטרות אויב (כגון תיעוד מחבלים בפעולה, או תיעוד מבנים הומניטריים - בתי ספר ובתי חולים, למשל - שמשמשים לצורכי טרור), לספק מרחב לגיטימציה בינלאומי לפעולות צה"ל, לתעד את הווי היחידות הלוחמות לצורכי דוברות וכן תיעוד שדה הקרב לצורך תחקור, לצרכים מבצעיים ולצרכים מודיעיניים.
החיילים ביחידה עוברים הכשרה קרבית כרובאי 06 , ובעבר כרובאי 05 או כרובאי 07 . לאחר מכן משתתפים הלוחמים בקורס תיעוד מבצעי ובקורס מקצועות הדוברות בדובר צה"ל. לאחר כ-8 חודשים מסתיימת ההכשרה והמתעדים המבצעיים מתחילים את שירותם הסדיר.