שינוי נוסף בהרכב היה עזיבת הגיטריסט והזמר ג'ון נולן וכן הבסיסט שון קופר על מנת להקים להקה חדשה - "Straylight Run". קופר ונולן דיברו על החלטתם לעזוב את הלהקה באפריל 2003 כאשר נולן צוטט בתשובתו לשאלתו של קופר האם הוא רוצה לבצע התאבדות מקצועית, והוא השיב כן.
עזיבתם של שון וג'ון העמידה את הלהקה במצב קשה, כאשר עמדו לפתוח בצילומי וידאו קליפ לשירם "You're so Last Summer". עם הצטרפותם של הגיטריסט פרד מסקרינו (מלהקת "Breaking Pangea") והבסיסט מאט רובאנו, הלהקה התייצבה והם השלימו את צילומי הווידאו.
שנת 2004 הייתה מוצלחת עבור טייקינג בק סאנדיי, כאשר הופיעו כחימום ללהקת בלינק-182 והובילו את הווארפד טור (Warped Tour). בנוסף לכך, אלבומם השני, "Where You Want to Be", יצא ב-27 ביולי 2004 וזכה להצלחה למרות התפנית המוזיקלית שהציג. מונע על ידי הסינגל "A Decade Under the Influence", האלבום הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד, עם מכירות של כ-163,000 עותקים.
טייקינג בק סאנדיי נחשפו אל המיינסטרים דרך הופעות בתוכניות כמו תוכנית האירוח של ג'ימי קימל והתוכנית "LoveLine" והשיר "This Photograph is a
(Proof (I Know You Know" שהיה חלק מפסקול הסרט "ספיידרמן 2". בנוסף לכך, השיר "Your Own Disaster" היה חלק מפסקול הסרט "אלקטרה", והשיר "What's It Feel Like to Be a Ghost" היה חלק מפסקול הסרט "הרובוטריקים", אך לא הופיע בסרט עצמו. במהלך 2005 טייקינג בק סאנדיי היו מופע החימום של להקת גרין דיי וג'ימי איט וורלד באנגליה.
ב-25 באפריל 2006 הוציאו את אלבומם השלישי, "Louder Now", הפעם בחברת התקליטים של האחים וורנר. תגובת הלהקה הציגה את השינוי הדרמטי שעברה במהלך השנתיים מאז הוצאת אלבומם השני; לאזארה טען שהמעריצים חשו יותר אנרגיה בהופעות החיות שלהם מאשר בשירים המוקלטים, ובאלבומם השלישי עובדה זו באה לידי ביטוי. הלהקה המשיכה להיחשף לקהל המיינסטרים בהופעה בתוכניות של ג'יי לנו, קונאן אובריין וג'ימי קימל בשנית.
באפריל 2006 לקחו חלק בפסטיבל הרוק "Give It a Name" באנגליה, והצטרפו ל-Projekt Revolution Tour (בנוסף למיי כמיקל רומנס ולינקין פארק) והופיעו במסגרת המופע העולמי "לייב ארת'" ב-7 ביולי 2007.
גבעת המטוס
גבעת המטוס היא גבעה בגובה 813 מטר מעל פני הים הנמצאת בדרום ירושלים, מדרום לקו הירוק, בין הר חומה וגילה לבין תלפיות מחד, ובין בית צפאפא וצור באהר מאידך. הגבעה נקראת על שם מטוס פוגה מגיסטר שנפל במקום ב-6 ביוני 1967, ביום השני לקרבות מלחמת ששת הימים וטייסו סגן נהרג.
במקום שרידים מתקופת בית שני. לאחר הכיבוש הירדני הקימו הירדנים במקום ביצורים ועמדות ירי, מהם ירו לעיתים על השכונות היהודיות הסמוכות תלפיות ובקעה.
ב-1991 הוקם במקום אתר קראוונים לעולי אתיופיה. שטח מתחם הקראוונים הוא כ-170 דונם. גבולות המתחם הם תלפיות בצפון, דרך חברון במזרח, גילה בדרום ובית צפאפא במערב.
משנת 2007, מקדמת עיריית ירושלים תוכנית להסיר את מתחם הקרוונים ולבנות שכונה במקומו. בגלל לחץ בינלאומי התוכניות הוקפאו שוב ושוב, אך בשנת 2020 קודמה תוכנית ויצא מכרז להקמת השכונה. בינואר 2021 הוכרזו הזוכים במכרז, ושנה לאחר מכן החלו העבודות בשטח.
היסטוריה.
אתר קרוואנים.
ב-1991 הוקם על הגבעה אתר קרוואנים במטרה לקלוט את גלי העלייה מאתיופיה במבצע משה ובמבצע שלמה וכן לפתור בעיות דיור נוספות. שטח מתחם הקראוונים הוא כ-170 דונם, ועליו הוקמו כ-400 קרוואנים, כשהכוונה הממשלתית הייתה שתוך שנתיים יעברו כולם למבני קבע. במהלך השנים שחלפו לא נבנו במקום מבנים, ורבים לקחו הלוואות וניסו את מזלם בשכונות ובערים אחרות.
ביולי 2014 עדיין היו מוצבים במקום כ-40 קרוואנים המאוכלסים על ידי אזרחים ישראלים שלא מהעדה האתיופית. במקום אין סיוע ממשלתי או עירוני, והשכונה לא נמצאת תחת חסותו של מינהל קהילתי או מתנ"ס כלשהו. היחידה הפועלת במקום היא קבוצת נוער המפעילה מועדונית ודואגת לפעילות חינוכית לילדי השכונה.
התוכניות להקמת שכונת מגורים במקום.
במסגרת תוכניות הבנייה בירושלים בעקבות ביטול תוכנית ספדיה, מקדמת העירייה מאז שנת 2007 תוכנית לפינוי הקראוונים הנותרים במקום והקמת שכונה חדשה. בדצמבר 2012 אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בירושלים תוכנית "גבעת המטוס א'" לבניית 2,610 יחידות דיור בשכונה, מתוכם כ-600 יחידות דיור לאוכלוסייה הערבית של בית צפאפא. תוכנית נוספת, "גבעת המטוס ד'" מדברת על הקמת מתחם מלונות לאורך דרך חברון ואזור תעסוקה ושירותים עירוניים לאורך כביש הרכבת.
התוכנית אושרה ב–2013 בוועדה המחוזית, אך קידומה עוכב. בתקופת ברק אובמה הביע ממשל ארצות הברית הביע מספר פעמים את התנגדותו להקמת השכונה בגבעת המטוס, בטענה שיצירת רצף ישראלי מהר חומה ועד לגילה, תנתק את מזרח ירושלים מבית לחם ותמנע רצף פלסטיני בין דרום יהודה ושומרון למזרח ירושלים. במהלך ממשלו של מחליפו של אובמה, דונלד טראמפ הוסרה ההתנגדות האמריקאית.
ב-20 בפברואר 2020 אישר ראש הממשלה, בנימין נתניהו, את הקמת השכונה. בטקס ההכרזה על הקמת השכונה השתתפו נתניהו וראש העיר ירושלים משה ליאון. בסוף שנת 2020 הודיעה חברת עמידר לכ-30 משפחות שנותרו בקרוואנים במקום שעליהן להתפנות לצורך עבודות הפיתוח, וכי לצורך כך תסייע להם בשכר דירה חלופית.
ב-15 בנובמבר 2020 פרסמה רשות מקרקעי ישראל מכרז לבניית 1,257 יחידות דיור בשטח.
ב-20 בינואר 2021 הוכרזו הזוכים במכרזים לבניית 1,257 יחידות דיור בשכונה. הבנייה כוללת 670 דירות שישווקו לכלל הציבור, 468 דירות לזכאי משרד השיכון ו-36 דירות לזכאי הדיור הציבורי. שנה לאחר מכן החלו העבודות בשטח.
עתיקות בגבעה.
בגבעת המטוס קיימים מספר אתרים ארכאולוגיים ובהם: שרידי מבנים מתקופת בית שני, גת חצובה, כבשן סיד גדול, מערכת מערות תת-קרקעית שכללו שני תאים ובאחד מהם נתגלה שלד אדם כבול בשרשרות ברזל. קיימת תוכנית לשמר במקום גן ארכאולוגי פתוח.
האתר הארכאולוגי נפגע כתוצאה מבניית ביצורים ירדניים, בין מלחמת השחרור למלחמת ששת הימים.
בסמוך לאתר ניצבת אנדרטה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל.
משה מרדכי פרבשטין
הרב משה מרדכי פרבשטין (נולד בכ"ג בתשרי ה'תש"ד, 22 באוקטובר 1943) הוא ראש ישיבת חברון בירושלים וחבר נשיאות ועד הישיבות.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לרב אברהם פרבשטין, ולחנה, בתו של רבי יחזקאל סרנא, שניהם ראשי ישיבת חברון. בנעוריו למד בישיבת תפארת צבי, הישיבה הקטנה הליטאית הראשונה בירושלים ברוח ישיבת סלבודקה, ולאחר מכן בישיבת חברון. בשנותיו בישיבה היה קרוב מאוד לסבו רבי יחזקאל סרנא, ראש הישיבה, ואף למד עמו בחברותא.
בשנת תשכ"ה (1965) נשא לאשה את אסתר, בתו של ר' לייבל היינה, נכד האדמו"ר רבי אברהם מרדכי אלתר, בעל "אמרי אמת" מגור, שידוך שהיה יוצא דופן בזמנו.
לאחר נישואיו למד בכולל הסמוך לישיבת חברון. במשך הזמן למד שולחן ערוך הלכה למעשה, זכה לסמיכה מרבי חיים שמואלביץ, ראש ישיבת מיר, ומרבי משה חברוני, ראש ישיבת חברון, ולתעודת כושר לדיינות. במקביל שימש ככותב ערכים באנציקלופדיה תלמודית וכעורך-מבקר של מהדורת משנה תורה לרמב"ם בהוצאת שבתי פרנקל.
שירת בצה"ל כרב צבאי במילואים. בשנת 1982, במהלך מלחמת לבנון הראשונה, ליווה יחידות שריון קרביות שבהן שירתו תלמידי ישיבות הסדר. במסגרת תפקידו היווה כתובת לשאלות הלכתיות, בעיקר בהלכות שבת.
תפקידים תורניים.
בשנת תשל"ח (1978) התמנה למגיד שיעור בישיבת עטרת ישראל, בראשות הרב ברוך מרדכי אזרחי, שם שימש בתפקיד כשתים עשרה שנה יחד עם הרב ישראל מאיר וייס, הרב אליעזר סילבר והרב דוד כהן.
במקביל שימש כראש כולל במסגרות שונות שבהן התווה תוכנית מקיפה ללימודי דיינות. בין השנים תשמ"ב-תשנ"א (1981–1992) היה ראש מכון בני דוד ביישוב פסגות, המזוהה עם הציבור הדתי לאומי. בשנים תשנ"ג-תשס"ד (1993–2004) שימש כראש המחלקה להכשרת דיינים במוסדות אמרי דוד בירושלים. רבים מתלמידיו בכוללים אלו משמשים ברבנות ובדיינות. מאז שנת תשס"א (2001) הוא משמש כראש הכולל לדיינות במכון הרי פישל בירושלים.
בשנת תש"נ (1990) התמנה לדיין בבית הדין הרבני בנתניה, ולאחר מכן לאב"ד. בתקופה זו התרחשה העלייה הגדולה מרוסיה, עם פתיחת מסך הברזל. חלק מעיסוקו בבית הדין היה בשאלות הנוגעות לאישור יהדות של העולים ולבירור ייחוסם. הקונטרס בדיני יוחסין שהוציא באותה תקופה מבטא את גישתו ההלכתית, והיווה בשעתו מקור משמעותי לדיינים ופוסקים שעסקו בנושא.
בשנת תשנ"ו (1996) עם פטירת אביו התמנה לראש ישיבת חברון, לצד הרב דוד כהן והרב שלמה כץ. בישיבה הוא מוסר שיעור כללי, ושיעוריו מודפסים על ידי תלמידיו מדי שנה בחוברת "שיעורי מורנו ראש הישיבה". בנוסף מקיים קבוצות לימוד ("חבורות") לתלמידי הישיבה בספרות תורנית הלכתית, כגון ספרי קצות החושן, נתיבות המשפט ועוד.
במקביל לתפקידיו כראש ישיבה וכראש כולל התמנה בשנת תשפ"א (2021) לנשיא עמית של בית המדרש לרבנים בברלין עד להחלמתו של הרב חנוך הכהן ארנטרוי.
מומחיות הלכתית.
הרב פרבשטין הוא מומחה בתחומי הלכה ורפואה, ובפרט בהיבטים הלכתיים של בריאות הנפש. בנושא זה פרסם בשנת תשנ"ה (1995) את ספרו "משפטי הדעת", ספר עיון וברור הלכה בגדרי הדעת והלכות שוטה.
במשך השנים פרסם מאמרים ומחקרים בתחומי הלכה ופסיקה שונים.
בשנת תשע"ו יצא לאור ספרו "עין הדעת", בו רוכזו מאמרים ומחקרים בתחומים רבים.
בתקופה ששימש כדיין, ועל רקע העלייה הגדולה מרוסיה, התמחה בענייני יוחסין.