אחרי שתי עונות במנרסה עבר האנגה למועדון הספרדי המוביל קאחה לבורל ויטוריה, בו חתם על חוזה לארבע עונות. בעונתו הראשונה אכזב יחסית, כשקלע רק 5.8 נקודות למשחק ב-16.9 דקות בממוצע. בעונתו השנייה בקבוצה הועבר בהשאלה לאבלינו מהסרייה א'. באיטליה ניצב האנגה במקום השני בחטיפות למשחק בממוצע באותה עונה, עם 1.9 כאלו. נוסף על כך העמיד ממוצעים של 10.6 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-2.7 אסיסטים. לקראת סיום העונה בליגה הספרדית חזר לוויטוריה, אחרי שסיים את העונה באיטליה עם אבלינו. בעונה הבאה תפס האנגה תפקיד משמעותי ברוטציה בקבוצה, ששינתה את שמה ל"לבורל קוצ'ה ויטוריה", כששיחק 33 דקות בממוצע בעונה הסדירה בליגה. עונה זו סימנה את עלייתו של האנגה לרמת משחק גבוהה ביורוליג, והוא נכלל בחמישייה השנייה של העונה בליגה הספרדית. באוגוסט 2016 פורסם כי האנגה יעבור לברצלונה תמורת שני כדורגלנים שיעברו לוויטוריה, בעסקה תקדימית בתולדות הספורט המקצועני, אך עסקה זו לא יצאה אל הפועל - בין היתר עקב התנגדות של איגודי הספורט.
בעונת זכה בפרס שחקן ההגנה של היורוליג, ונבחר לחמישיית העונה בליגה הספרדית. בסיום העונה, לאחר משא ומתן ממושך בין ברצלונה לבסקוניה שכלל גם הארכת חוזה של האנגה בסאסקי בסקוניה - בה שימש כקפטן הקבוצה - עד עונת 2019/20, עבר האנגה לברצלונה.
בתאריך ה-23 ביולי 2021 עבר האנגה לריאל מדריד כשחתם על חוזה לשתי עונות .
קריירה בינלאומית.
האנגה משתתף במשחקי נבחרת הונגריה בכדורסל. במוקדמות יורובאסקט 2017 הוביל את נבחרתו להעפלה ראשונה לטורניר מאז 1999. במוקדמות העמיד האנגה ממוצעים של 20.3 נקודות, 7 ריבאונדים ו-4 אסיסטים למשחק.
אורי לייזרוביץ'
אורי לייזרוביץ' (נולד ב-30 באפריל 1987) הוא שחקן, מדבב, קומיקאי, ומנחה טלוויזיה ישראלי. זוכה "פרס האקדמיה לטלוויזיה".
ביוגרפיה.
לייזרוביץ' נולד להורים עולים מפולין (אביו) ורוסיה (אמו). הוא נולד וגדל בראשון לציון. בנעוריו היה חבר בלהקת הנוער השכנים של צ'יץ'. הוא למד שלוש שנים פיתוח קול אצל ריקי בוגטין ובוגר קורס פיתוח קול אצל מאיה אבידן. בנוסף, למד בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
קריירה.
בתיאטרון.
לייזרוביץ' שיחק במספר מחזות. בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער שיחק במחזה "התפקיד הראשי". בתיאטרון תמונע שיחק במחזה "שופרא". בתיאטרון צוותא שיחק במחזה "דלתות". בתיאטרון המדיטק שיחק במחזה "מומו". בתיאטרון הקאמרי שיחק במחזה "שרוליק".
כמו כן, שיחק במחזות "אדם", "הסעודה האחרונה", "חופשת הקיץ של שירה" ו"ילד, הנה ציפור".
כיום, משתתף גם במחזה "ההצגה חייבת להיגמר".
בטלוויזיה ובקולנוע.
בשנת 2003 שיחק בתפקיד הראשי את דמותו של רועי בסרט הסטודנטים "קרון מסע".
ב-2004 שימש ככתב שטח בתוכנית הטלוויזיה "יש מצב", ששודרה בערוץ הראשון, בהנחייתה של עדן הראל. בשנת 2005 שימש ככתב שטח בתוכנית הנוער "אקזיט" וכמנחה בתוכנית "זאפ לראשון". בשנת 2007 השתתף במערכוני התוכנית "שלום אנד גוד איבנינג" בכיכובו של אלי יצפאן ששודרה בערוץ 2.
משנת 2014 גילם את דמותו של אלבז בסדרה "זגורי אימפריה" ששודרה בהוט 3.
בשנת 2015 שיחק בסרט הקולנוע "איביזה".
בשנת 2016 שיחק בסרט "הלהקה האחרונה בלבנון" ובתוכנית הבידור "זה המצב". בנוסף, החל לשחק בסדרה הקומית "מפלצות קטנות" בזכיינית ערוץ 2, רשת. על תפקידו בסדרה הוא היה מועמד לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2016 בקטגוריית "השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית".
בשנת 2017 שיחק בסרטו של שבי גביזון "געגוע". כמו כן הוא משתתף בעונה השנייה של תוכנית הבידור "הכל הולך" של רשת.
ובאותה שנה גם השתתף בסדרת הקומדיה של ערוץ הילדים "המלון של פיני" בתפקיד יריבו של פיני (ישראל קטורזה) רודי קונטיננטל.
בשנת 2018 שודרה ב-HOT הסדרה "שבאבניקים" בה הוא משחק את דמותו של גדליה לצד דניאל גד, ישראל אטיאס ועומר פרלמן. על משחקו בסדרה זו זכה ב"פרס האקדמיה לטלוויזיה" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בסדרת קומדיה. באותה שנה עלתה לשידור גם הסדרה "כפולה" בה הוא מגלם את הכוריאוגרף גרשום, לצד נועה קירל. בשנה זו גם נתן את קולו לתפקיד הראשי בסרט האנימציה של חנן קמינסקי "אגדת המלך שלמה". באותה שנה השתתף גם בפסטיגל.
ב-16 בינואר 2019 הצטרף לקאסט הקבוע של "ארץ נהדרת", שם חיקה בין השאר את אלירז שדה, ארז טל, יהונתן מרגי, בן זיני, דני אבדיה וניר מהתוכנית "חתונה ממבט ראשון".
ב-2019 נעשה פרזנטור של קוקה-קולה, וקיבל מיני סדרה, מעין מערכונים, בערוצים ביוטיוב, "Coke-TV".
ב-2019 ביצע סינגל בשם "נצור לשונך" עם הזמר-יוצר והמלחין עמירן דביר.
ב-2020 השתתף בפרסומת של דנונה ביחד עם נועה קולר.
חייו הפרטיים.
בפברואר 2019 לייזרוביץ' סיפר בריאיון ל"פנאי פלוס" שהוא מעדיף לא להגדיר את עצמו בתור סטרייט או גיי.
בשנת 2021 התארס לבן זוגו, ב-4 במרץ 2022 נישא לו.
אורי לייזרוביץ
המרכז הישראלי ללימודי חירשות
המרכז הישראלי ללימודי חירשות פועל לייצוג, חקר ופיתוח קהילת החירשים בישראל; הוא נוסד בשנת 2016 במטרה להביא להכרה בשפת הסימנים הישראלית כשפה רשמית, לקדם שוויון בינה לבין השפות המדוברות, לעלות את המודעות בקרב הציבור הרחב ולשפר את הנגישות בישראל.
רקע.
המרכז נוסד על ידי בועז אחד העם, ננה בר, גולן זינו, לילך זינו, אורטל מאיר, שירלי פינטו ויהונתן שיוביץ.
המרכז הוקם אחרי שאחד העם הציג את מועמדותו לראשות הוועד המנהל באגודת החרשים בישראל, כשלצידו היו מאיר וארבעה מועמדים נוספים, אחת מהם היא מתורגמנית לשפת הסימנים הישראלית, אך מועמדות אחד העם לא התקבלה באספה הכללית של אגודת החרשים שהתקיימה ב-1 באפריל 2016.
יו"ר המרכז הוא אחד העם, והוא ממונה על תחומי הסנגור סינגור עצמי והסברה. ננה בר - ראשת תחום פיקוח. ד"ר שירי שוהם - ראשת תחום מחקר ופיתוח. גולן זינו הוא ראש תחום שפת הסימנים, שרון מסילטי – ראשת תחום אכיפה.
מטרות המרכז.
המרכז פועל לייצוג, חקר ופיתוח של החירשים ושל שפות הסימנים בישראל. מטרות המרכז כוללות בין השאר:
פעולות.
פינטו הובילה את הקמפיין "אני מסמן אני שווה" לשינוי התודעה בציבור הרחב, ולקידום חקיקה של שפת הסימנים הישראלית כשפה מוכרת בישראל. תחת קמפיין זה הובילה פינטו שבוע מודעות לחירשים בספטמבר 2016, שכותרתו הייתה "אני מסמן אני שלם", והצטרף לקמפיין שר החינוך נפתלי בנט. בעקבות הקמפיין, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב הייתה האוניברסיטה הראשונה בישראל שהכירה בשפת הסימנים הישראלית כשפה רשמית לאנשים חירשים. ב-27 במרץ 2017 התקיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב טקס שבו העניקה פינטו תעודת הוקרה מהמרכז ללימודי חירשות לנשיאת האוניברסיטה, פרופ' רבקה כרמי, על הכרת האוניברסיטה בשפת הסימנים הישראלית. התעודה ניתנה בנוכחות הזמר וסטודנט האוניברסיטה תומר לוי, שהפיק קליפ 'הרגלים' בשפת הסימנים.
יום האישה החירשת.
ביום האישה הבינלאומי בשנת 2017, פרסמה מאיר פוסט בפייסבוק, שבו התייחסה למעמד האישה החירשת בחברה הישראלית.
בתגובה לפוסט, ציינה מתורגמנית אפשרות פנייה בדואר אלקטרוני למרכזי הסיוע, מה שלא מנע מחירשת לשים קץ לחייה בהיעדר טיפול, כפי שפורסם בפייסבוק ב-5 במרץ 2017. גם משה איבגי, יו"ר אס"ח לשעבר, דיבר בפייסבוק על המנוחה ששמה קץ לחייה בגיל 25, והתייחס לחוסר טיפול מקצועי בחירשים.
תרגום ביום הזיכרון.
במהלך שנת 2017 פנתה פינטו לשרת התרבות והספורט מירי רגב ולוועדת השרים לענייני סמלים וטקסים בבקשה לתרגום בשפת הסימנים הישראלית בטקסי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. פינטו קיבלה תשובה מוועדת הטקסים, כי יינתן תרגום לשפת הסימנים ליד הדובר, הן בטקס יום הזיכרון בכותל המערבי, והן בטקס המרכזי בהר הרצל, ועידכנה בכך את קהילת החירשים בישראל.
המנון התקווה.
לפני יום העצמאות תשע"ז פרסם המרכז סרטון של המנון "התקווה" בביצוע לילך זינו, ללא עיבוד מוזיקלי ועם תרגום לעברית. כדברי גולן זינו בסרטון, הדגים ביצוע ההמנון את עצמאותה ומקוריותה של שפת הסימנים הישראלית, שאיננה שפה מסומנת, ואת שאיפת החירשים לשוויון. אגודת החרשים בישראל התרשמה מהסרטון שהפיק המרכז, ושיתפה אותו בדף הפייסבוק שלה בשבת אחרי הצהריים במילים: "העיבוד החדש והנכון בשפת הסימנים ל"התקווה"". יו"רית אח"א אתי שוורצברג למדה את המתכונת שפרסם המרכז יום קודם, וסימנה את ההמנון כמתורגמנית בטקס של ערב יום הזיכרון בחיפה. גם המתורגמן בטקס יום הזיכרון בהר הרצל סימן את התקווה באותה מתכונת.
הפגנת הלהט"בים.
פינטו ושיוביץ הצטרפו להפגנת הלהט"בים שהתקיימה ביולי 2017 בתל אביב נגד מדיניות האימוץ, והתייחסו לכך שחירשים בישראל אינם רשאים לאמץ, קל וחומר חירשים להט"בים.
תקנות נגישות בשירותי הבריאות.
קהילת החירשים בישראל מונה כ-750 אלף איש, אך למרות קיומו של חוק "תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות" שכולל סעיף "התאמת נגישות השירות" הקובע כי על גופים ציבוריים להנגיש את השירותים שלהם לחירשים בעזרת שפת הסימנים, משרד הבריאות טרם השיב לדרישות חוזרות ונשנות של עמותות וארגונים למען אוכלוסיית החירשים בישראל להעמיד לטובתם מתורגמנים במשמרות.