ב-16 בנובמבר, לאחר תקיפות אוויר אמריקניות על מעגן הצי בברוניי, עזבו קונגו, יאמטו ושאר הצי הראשון את האי ושבו לקורה. ב-20 בנובמבר נכנס הצי הראשון למצר פורמוזה. מעט לאחר חצות, ה-21 בנובמבר, איתרה הצוללת האמריקנית "סיליון II" (Sealion II) את אוניות הצי, ובשעה 02:45 שיגרה שישה טורפדו לכיוון קונגו, ושלושה נוספים לעבר אוניית המערכה נאגטו. שני טורפדו פגעו בצידה השמאלי של קונגו, וטורפדו נוסף טיבע את המשחתת "אורקאזה". פגיעות הטורפדו גרמו להצפת חדרי הדוודים של קונגו, אך היא המשיכה להתקדם באיטיות. בשעה 05:00 נטשה קונגו את שאר הצי הראשון, ופנתה לנמל ג'ילונג שבפרומוזה, בליווי המשחתות "המקאזה" ו"איסוקאזה".
רבע שעה לאחר שעזבה את הכוח הראשי, החריפה נטייתה ל-45 מעלות בעקבות הצפות בלתי נשלטות. בשעה 05:18 קרסה מערכת החשמל של האונייה, ונתנה הפקודה לנטוש אותה. בשעה 05:24, בשיא פעולות הנטישה, התפוצץ אחד ממחסני התחמושת והאונייה החלה לשקוע במהירות, ואיתה מעל ל-1,200 מאנשי צוות, כולל מפקדה ומפקד פלגת אוניות המערכה השלישית.
קריז'ופול
קריצ'ב
קריצ'ב (בבלארוסית: Крычаў, קריצ'או; ברוסית: Кричев; בפולנית: Krzyczew) היא עיר מחוז במחוז מוהילב שבמזרח בלארוס, על גדת נהר סוז' ובסמוך לגבול רוסיה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
קריצ'ב נזכרת לראשונה בשנת 1136, ובשנת 1633 הוענקו לה זכויות עיר. בחלוקת פולין בשנת 1772 נכללה העיר בתחום האימפריה הרוסית.
יהודי קריצ'ב.
בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיר 2,566 יהודים, קרוב למחצית מתושביה. בתקופה הסובייטית הצטמצמה האוכלוסייה היהודית בעיר, ופעל בה בית ספר יידי.
ב-17 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיר בידי הגרמנים, ועל יהודיה הוטלו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב. כחודש לאחר מכן רוכזו יהודי העיר בגטו שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה, ללא אספקת מזון. בתחילת נובמבר 1941 רצחו חיילי איינזצגרופן את 1,213 היהודים שנותרו בגטו שבעיר.
מדע גדול, בקטנה
מדע גדול, בקטנה היא עמותה להנגשת מדע לציבור הרחב. נכון לאוגוסט 2021, לעמותה מעל 150 אלף עוקבים בדף הפייסבוק ועוד עשרות אלפים ברשתות חברתיות נוספות. מטרת העמותה היא לקדם את החשיבה המדעית בישראל והיא מפרסמת כתבות שעוסקות במגוון תחומים מדעיים, ביניהם פיזיקה, ביולוגיה, כימיה, אסטרונומיה, מתמטיקה, הנדסה ועוד. בנוסף לתיאור תופעות מדעיות וסקירת מחקרים עדכניים, העמותה עוסקת גם בביקורת על כלי תקשורת שמפרסמים מידע מדעי שגוי והפרכת מידע שגוי המתפרסם ברשתות החברתיות. כלל פרסומי העמותה נכתבים בידי אנשי מקצוע רלוונטיים, עוברים ביקורת קפדנית על ידי בעלי ידע בתחום ומגובים במקורות מדעיים.
פעילות העמותה.
דף הפייסבוק הוקם בינואר 2013 על ידי עופר סדן ובהמשך עבר לידי יומירן ניסן. מדע גדול, בקטנה נרשמה כעמותה בשנת 2017.
נכון ל-2020, במדע גדול, בקטנה מתנדבים מעל מאה פעילים המתחלקים בין הצוות המדעי לצוות הניו מדיה, ועוסקים ביצירת תוכן מדעי, עיצוב גרפי, ניהול רשתות חברתיות ועוד. כל המדענים המתנדבים בצוות מדע גדול, בקטנה הם בעלי תואר אקדמי מתקדם בתחום מדעי או טכנולוגי. רובם הגדול עדיין עוסק במחקר מדעי במסגרות אקדמיות או אחרות.
העמותה מפעילה אתר רשמי שתכניו מפורסמים בפלטפורמות חברתיות רבות דוגמת פייסבוק, טוויטר ואינסטגרם. בין הכתבות שהגיעו לחשיפה רחבה בדף הפייסבוק: כימיה של הכנת טחינה, זבובאים ממשפחת הטיפולות, וכורים גרעיניים, בעקבות סדרת הטלוויזיה צ'רנוביל. צוות מדע גדול, בקטנה מסקר אירועים אקטואליים שקשורים במדע וטכנולוגיה, בהם התפרצות מגיפות, שיגור החללית הישראלית בראשית, עריכה גנטית של עוברי אדם, וכן הכרזות על הזוכים בפרס נובל מדי שנה. כמו כן, תחת הכותרת "מדע מהתנור", מדע גדול, בקטנה מדווחת על תגליות חדשות ומחקרים חדשניים מהעולם ועל מחקרים ישראליים בפרט, כאשר בחלק מהמקרים הכתבה נכתבת בשיתוף החוקרים עצמם. מדי פעם מתפרסמות בדף הפייסבוק ובאתר כתבות בנושאים שמצויים במחלוקת בחברה, כמו הומוסקסואליות ורפואה אלטרנטיבית.
בנוסף לכתבות, עמותת מדע גדול, בקטנה מפיקה פודקאסט שבועי שנקרא מדברימדע, ובו המגישים שמעון ראיצ'יק ויוחאי מנדבי מארחים מדי שבוע מדען או מדענית אשר מדברים על התחום שבו הם מתמחים. כמו כן, חברי הצוות מתארחים לא פעם בפודקאסטים שונים בהם "שלושה שיודעים" של "כאן", S-Emek ו"גיקונומי".
במסגרת הפעילות להנגשת מדע, חברי צוות רבים מעבירים הרצאות מדע פופולרי לקהל הרחב במסגרות כמו מדע על הבר, ליל המדענים, יום דרווין הבינלאומי ועוד.
עמותת מדע גדול, בקטנה שיתפה פעולה עם משרדי ממשלה שונים, למשל כאשר פרסם סרטון וידאו בשיתוף רשות החדשנות לרגל יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל. מנכ"ל העמותה, יומירן ניסן, השתתף בכנס של משרד המדע. ומתנדבי העמותה הוזמנו להציג בכנסי הנגשת מדע רבים בטכניון, במכון ויצמן ועוד. כמו כן, ניסן הוזמן על ידי שגרירות הממלכה המאוחדת בישראל לביקור רשמי בלונדון, בו נפגש עם מדענים ועם גורמי ממשל בריטיים.
ב-25 בפברואר 2016 התקיים כנס בחיפה לייסוד מדע גדול, בקטנה כארגון או עמותה ללא מטרות רווח. בכנס נערך פאנל בנושא התקשורת במדע, בהשתתפות אנשי מדע ותקשורת וכן הועברו הרצאות קצרות על ידי צוות העמותה.
העמותה ידועה בביקורתה הנוקבת על מידע חסר יסודות מדעיים המפורסם באמצעי התקשורת, ובכך שלעיתים הצליחה להשפיע על התקשורת לתקן או להסיר את המידע הבעייתי. דוגמאות בולטות לכך הן: פוסט ששיתפה אודטה אודות סגולות הריפוי של הבצל, שהוסרה בעקבות הביקורת; תחקיר הגלייפוסט של "הצינור", אשר במהלכו אמנם התייעצו עם מומחה אך התעלמו מדבריו; תחקירי התכנית "עושות חשבון": תחקיר הלחם, תחקיר חומרי הניקוי ותחקיר התרופות; תחקיר הלק של "לאשה"; וכתבה על הסיקור התקשורתי על מסוכנות הבשר המעובד. בחלק מהמקרים נוצר דיאלוג עם אנשי התקשורת, לדוגמה עם עירית לינור, גיא לרר ("הצינור") ולינוי בר-גפן ("עושות חשבון"). בשנת 2020 פרסם משרד התקשורת מאמר על טכנולוגיית 5G וצירף מאמר של מדע גדול, בקטנה בקישורים לקריאה נוספת.
קרסאווה
קרסאווה (בלטבית: ) היא עיירה בחבל לטגליה שבמזרח לטביה, בסמוך לגבול רוסיה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
אתרה של קרסאווה היה מיושב מהמאה ה-8. בשנת 1763 נבנתה ביישוב כנסייה, ועם חיבורו לקו מסילת הברזל שבין וילנה וסנקט פטרבורג הואץ פיתוחו. בשנת 1928 הוענקו ליישוב זכויות עיר.
יהודי קרסאווה.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-800 יהודים, כמחצית מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, כאשר חלק מחברי תנועת השומר הצעיר בעיירה עלו ארצה. עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בשנת 1940 נסגרו בעיירה המוסדות היהודיים, והולאמו בה עסקים פרטיים. עם נסיגת הסובייטים מהעיירה בפרוץ מבצע ברברוסה, נלוו אליהם כמחצית מיהודי היישוב, כאשר רבים מהם נפלו לאחר מכן בשורות הצבא האדום.
ב-3 ביולי 1941 נכנסו הגרמנים לעיירה, ורצחו בה תוך זמן קצר 25 יהודים. על יהודי היישוב, והפליטים היהודים שהגיעו אליו, הטילו הגרמנים גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב וחובת ביצוע עבודות כפייה משפילות, וביצעו בהם מעשי התעללות, שוד ורצח.
בסוף יולי 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה. ב-21 באוגוסט 1941 הועברו בין 400 ל-450 היהודים שנותרו בגטו למקום ריכוז, ממנו נלקחו בקבוצות לגבעה בסמוך לבית העלמין היהודי המקומי, שם נרצחו עירומים בידי שוטרים גרמנים ולטבים בבורות ירי. באביב 1944 פתחו הגרמנים את קבר האחים, וציוו על קבוצת אסירים לשרוף את גופות הנרצחים כדי לטשטש את עקבות הטבח.
מ-800 יהודי קרסאווה שרדו את השואה 4 אנשים.
קרסווה
קרסאבה
קרסבה
אוגוסט הראשון
פוליני (יישוב)
פוליני (באוקראינית: Пулини; בשנים 1935-2016: Червоноармійськ, צ'רבונוארמיסק; ברוסית: Червоноармейск, צ'רבונוארמייסק; בפולנית: Pułyny) היא עיירה במחוז ז'יטומיר שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב.
העיירה נזכרת לראשונה באמצע המאה ה-12. במהלך המאה ה-14 הייתה העיירה בשליטת הדוכסות הגדולה של ליטא, ומהמאה ה-16 הייתה בבעלות אצילים פולנים.
בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ומהמחצית השנייה של המאה ה-19 הוקמו מספר מפעלי תעשייה ביישוב.
באזור הייתה התיישבות גרמנית משמעותית. בשנים 1923-1935 העיירה הייתה מרכז של "ריאון לאומי גרמני של פוליני" שכלל 18 מועצות מקומיות גרמניות, 8 מועצות אוקראיניות, 2 מועצות פולניות ומועצה יהודית.ראיון מנהלי זו בוטל בשנת 1935.
ב-1935 שונה שם היישוב מפוליני לקראסנוארמייסק (ברוסית: Красноармейск), אשר שונה בהמשך לצ'רבונוארמיסק. ב-2016, כחלק ממהלך כולל לשינוי שמות מקומות הקשורים לשלטון הקומוניסטי באוקראינה, שמה של העיירה הושב לפוליני.
יהודי היישוב.
בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-1,168 יהודים, כשליש מתושביה. בתקופה הסובייטית עזבו את העיירה רבים מיהודיה, והנותרים נאלצו לזנוח את המסחר הפרטי בה.
ב-10 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ריכזו את כ-500 היהודים שנותרו בה בגטו צפוף ומוקף גדר תיל, בו נצטוו לענוד טלאי צהוב.