פרליך וגליאוטי גם היו לנאהבים, אבל הקשר כשל. מותשת מדרישותיה הפיזיות של אמנותה, לקתה פרליך בבריאותה, שהידרדרה במהירות. ב-1784 התמוטטה בשעת הופעה ונלקחה הביתה. היא מתה זמן קצר לאחר מכן בקופנהגן.
גאורגי גחאריה
פרד הטזל
פרד הטזל (באנגלית: Fred Hetzel; נולד ב-21 ביולי 1942) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1965–1971, לאחר שנבחר בבחירה הראשונה של דראפט 1965. ממוצעיו הכוללים לאורך 6 עונותיו בליגה הם 11.2 נקודות, 5.9 ריבאונדים ו-1.1 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות.
הטזל נולד וגדל בוושינגטון די. סי., ובין השנים 1961–1965 למד במכללת דייווידסון אשר בקרוליינה הצפונית. לאורך תקופתו בקבוצת הכדורסל של המכללה ("דייווידסון ויילקטס") שיתף פעולה עם השחקן דיק סניידר, תחת המאמן חבר היכל התהילה של הכדורסל לפטי דריסל. בכל 3 העונות זכה בפרס השחקן המצטיין של המחוז הדרומי, עם ממוצעים כוללים של 25.7 נקודות ו-13.8 ריבאונדים למשחק, ובסיום עונתו האחרונה נבחר לחמישיית העונה של ליגת המכללות (First-team All-American), לצדם של ריק בארי, ביל בראדלי, גייל גודריץ' וקאזי ראסל.
קריירת משחק מקצועית.
בדראפט ה-NBA 1965 נבחר הטזל בבחירה הראשונה, על ידי סן פרנסיסקו ווריורס, אשר צירפו עם הבחירה השנייה בדראפט את ריק בארי. בעונתו השנייה עם הווריורס רשם הטזל ממוצעים של 12.2 נקודות ו-8.3 ריבאונדים למשחק, וסייע לקבוצתו להעפיל לגמר ה-NBA בפעם החמישית בתולדותיה. לאורך סדרת הגמר, מול פילדלפיה 76', קלע 9.3 נקודות למשחק כמחליפו מהספסל של טום משרי, אך קבוצתו הפסידה בתוצאה 2–4. בעונה העוקבת הפך לאחד השחקנים המובילים של הקבוצה, לצדם של נייט ת'ורמונד, רודי לרוסו וג'ף מאלינס, קלע שיא קריירה של 19.0 נקודות למשחק, והעפיל עם הווריורס לגמר האזור המערבי.
בדראפט ההרחבה של שנת 1968 נבחר הטזל על ידי מילווקי באקס, והצטרף אליה לקראת עונת הבכורה של המועדון.
לאחר 53 משחקים במילווקי, בהם תרם 15.9 נקודות ו-8.9 ריבאונדים בממוצע למשחק, הועבר בטרייד לסינסינטי רויאלס בתמורה לרוקי זאיד עבדול-עזיז. עד לסיום עונת קלע 11.9 נקודות למשחק עבור הרויאלס.
בין השנים 1969–1971 שיחק עבור פילדלפיה 76' ולוס אנג'לס לייקרס, בהן שימש כשחקן ספסל, ובסיום עונת פרש הטזל ממשחק, בגיל 28.
פרד הטצל
פרד הצל
מכללת הסיכוי האחרון
מכללת הסיכוי האחרון (באנגלית: Last Chance U) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית תיעודית, שהופקה ושודרה על ידי נטפליקס. העונה הראשונה בת שישה פרקים חוקרת את תוכנית הפוטבול במכללה הקהילתית של מזרח מיסיסיפי, הכוללת מספר ספורטאים שהתקשו בחייהם ונאבקים במציאת מסגרת לעצמם. לאחר מכן נדרשים השחקנים להופיע במדי המכללה הצעירה (JUCO), בהדרכתו של המאמן באדי סטיבנס, כדי להוכיח את עצמם ולחזור לדיוויזיה I.
העונה השנייה של הסדרה חזרה למיסיסיפי, אך עברה למכללת קהילת העצמאות בקנזס לקראת העונה השלישית שעלתה לראשונה ב-21 ביולי 2018. אחריה שודרה העונה הרביעית שצולמה באותה מכללה ושודרה לראשונה ב-19 ביולי 2019. בשנת 2020 הוכרז כי סדרת דרמה עלילתית המבוססת על שתי העונות הראשונות תופק על ידי קורטני קוקס שגם תככב בו.
ליאון דעואל
ליאון יונה דעואל (נולד ב-1962) הוא פרופסור מן המניין לפסיכולוגיה ומדעי המוח ורופא ישראלי, מחזיק הקתדרה על שם ג'ק סקירבול לחקר המוח, חבר המרכז למדעי המוח על שם אדמונד ולילי ספרא באוניברסיטה העברית וראש החוג לפסיכולוגיה לשעבר באוניברסיטה זו.
ביוגרפיה.
ליאון דעואל נולד בתל אביב, עשה שנת שירות עם ילדים בסיכון ושירת 4 שנים בצה"ל בחיל המודיעין. לאחר שירותו הצבאי בגיל 23 החל ללמוד בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב לקראת תואר דוקטור לרפואה (M.D). את התואר סיים בשנת 1993, כאשר במהלך לימודיו זכה 6 פעמים בפרס הדיקן, הניתן לראשון ברשימת הדיקן, פעם אחת בפרס הרקטור ולבסוף בפרס עבודת דוקטור לרפואה הטובה ביותר.
לאחר סיום לימודי הרפואה הוא החל בלימודי דוקטור לפילוסופיה (Ph.D) במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית אותו סיים בהצטיינות בשנת 2001 תחת הנחייתו של פרופ' שלמה בנטין. לאחר מכן המשיך לבתר-דוקטורט באוניברסיטת ברקלי שם התמחה במעבדתו של פרופ' רוברט נייט , נוירולוג וחוקר מוח, ובמעבדתו של מארק ד'אספוסיטו (mark d'esposito) גם הוא נוירולוג וחוקר מוח. לאחר סיום המחקר במעבדתו של נייט, התקבל דעואל לאוניברסיטה העברית כמרצה בכיר ופתח את המעבדה למדעי המוח הקוגניטיביים באדם. עם הזמן התקדם באוניברסיטה זו עד לדרגת פרופסור מן המניין אותה קיבל בשנת 2009. בשנים 2012–2015 כיהן כראש המחלקה לפסיכולוגיה, ומשנת 2012 הוא מנהלה האקדמי של היחידה לדימות מוחי במרכז לחקר המוח באוניברסיטה העברית.
בין תלמידיו נמנים חברי סגל בכירים באוניברסיטאות בישראל כמו פרופ' ליעד מודריק ופרופ' שלומית יובל גרינברג.
מחקר.
מחקרו של דעואל מתפרש על שלל ענפי הנוירופסיכולוגיה הקוגניטיבית של האדם על קו התפר שבין תהליכים מודעים ותהליכי תפיסה לא מודעים, התפקיד של קשב וייצוג המרחב בתפיסה מודעת ואפיון התהליכים המתרחשים ללא מודעות או קשב. כמו כן חוקר דעואל גם זיכרון עבודה, וקבלת החלטות, כאשר עיקר כליו המחקריים הם FMRI, אלקטרואנצפלוגרם ומטלות פסיכופיזיקה. כמו כן, דעואל השתמש לא פעם ברישומים הנלקחים ישירות ממוח האדם תוך כדי ניתוח באמצעות מכשיר ECoG .
Natura 2000
Natura 2000 היא מערכת של אזורים להגנת הטבע בשטח האיחוד האירופי. המערכת מורכבת מרשימת אזורי שימור מיוחדים ורשימת אזורי הגנה מיוחדים אשר כל אחד מהם בהתאמה מוגן על פי חקיקה אירופית להגנת צמחים בעלי חיים וציפורים בסכנת הכחדה. המערכת כוללת אזורים יבשתיים וימיים גם יחד.
היסטוריה.
במאי 1992 אימצו ממשלות הקהילה האירופית חקיקה שנועדה להגן על בתי הגידול ומינים בסכנה ביותר בכל רחבי אירופה. חקיקה זו השלימה חקיקה קודמת שהתייחסה להגנה על ציפורים כבר בשנת 1979 ויחדיו הם יוצרים את התשתית למערכת השטחים המוגנים של Natura 2000.
החקיקה על ציפורים בסכנת הכחדה מחייבת הקמת אזורי הגנה מיוחדים לציפורים. החקיקה העוסקת בבתי הגידול מחייבת באופן דומה קביעת אזורים בעלי חשיבות קהילתית אשר בהסכמת הנציבות האירופית הופכים לתחומי שימור מיוחדים המיועדים למינים שאינם ציפורים, ולסוגי בתי גידול (למשל סוגי יער מסוימים, אזורי מרעה, ביצות וכו'). אזורי ההגנה המיוחדים ואזורי השימור המיוחדים יוצרים יחדיו את מערכת השטחים המוגנים של Natura 2000.
יתר על כן, רשת Natura 2000 היא תרומתו שk האיחוד האירופי ל"רשת הברקת" של אזורים בעלי עניין מיוחד לשימור שהוקמה במסגרת אמנת ברן לשמירת חיות הבר האירופיות ובתי הגידול הטבעיים.
כתנאי להצטרפות לאיחוד האירופי, המדינה המועמדת חייבת להציג הצעות לאתרים שיצטרפו למערכת Natura 2000, בדומה לאתרים הקיימים כבר במדינות החברות. האתרים המועמדים להיכלל במערכת נבחנים על ידי המדינות החברות והנציבות האירופית. בחלק מן המדינות המועמדות לאיחוד קיימים שטחים גדולים המתאימים להיות חלק ממערכת השימור, אולם יישום החקיקה במדינות אלה נתקל לא אחת בקשיים.
החקירה להגנה על בתי גידול מחלקת את שטח האיחוד האירופי לתשעה אזורים ביו-גאוגרפיים כל אחד מהם בעל ייחוד אקולוגי משלו. אתרי Natura 2000 נבחרים על פי התנאים בכל אזור ביוגאוגרפי, ולכן האתרים הנבחרים מייצגים מינים וסוגי בתי גידול בתנאים טבעיים דומים במספר מדינות.
לכל אתר במערכת Natura 2000 קיים זיהוי ייחודי במערכת הנקרא טופס נתונים סטנדרטי. טופס זה משמש כהפניה חוקית בעת שנערכת הערכת ניהול המינים ובתי הגידול. מציג Natura 2000 הוא כלי לבדיקת הרשת ונותן גישה לכל טופס נתונים סטנדרטי.
מצב נוכחי.
נכון לשנת 2017, במערכת Natura 2000 קיימים 27,312 אתרים בשטח יבשתי 787,606 קמ"ר (כ-18 אחוז מאדמות מדינות האיחוד) ובשטח ימי של 360,350 קמ"ר והיא כוללת כמעט את כל האזורים שנועדו לשימור בסביבה היבשתית של האיחוד האירופי. תהליך ייעוד שטחים לשימור נתקל לא אחת בקשיים, כפי שניתן ללמוד מהליכים שננקטו על הפרת חוקי השימור נגד מדינות החברות. אף כי ייעוד השטחים לשימור כמעט והושלם, בתחום ניהול ואכיפת ההגנה ההתקדמות איטית יותר ולאתרים רבים חסרות תוכניות ניהול. התכנית ספגה ביקורת מצד יזמים, חקלאים ופוליטיקאים אשר הביעו חשש כי שימור בתי הגידול, צמחים ובעלי חיים עלול לעכב פיתוח.
בתחום שימור האזורים הימיים המערכת עדיין רחוק מהשלמה כפי שנקבע על ידי הנציבות האירופית כ"אתגר מרכזי למדיניות המגוון הביולוגי של האיחוד האירופי בשנים הבאות".
אתרים במערכת Natura 2000 עשויים להיות שונים מאוד באופיים זה מזה. אין מדובר בשמורות טבע האוסרות על שימוש כלשהו של בני אדם. באתרים רבים קיימים שטחים מעובדים, מיוערים ובחלקם אף אזורים עירוניים. קיימים גם אזורים בהם אין פעילות אנושית קבועה. הנציבות האירופית פיתחה הנחיות ביחס לקשר בין Natura 2000 לאזורי בר המהווים כ־13% מהמערכת. ההנחיות נכתבו בתגובה לדו"ח של חברי הפרלמנט האירופי בשנת 2009 שקרא להגנה נוספת על אזורי הבר של אירופה.
הגברת המודעות ל-Natura 2000 בציבור.
מערכת Natura 2000 אינה ידועה ומוכרת לרבים מאזרחי האיחוד האירופי; בשנת 2013 רק 11% מהאזרחים הכירו את המערכת. כחלק מתוכנית השימור, הנציבות האירופית התחייבה להעלות את המודעות למערכת Natura 2000 ולחשיבות השמירה על המגוון הביולוגי בקרב הציבור.
יום Natura 2000.