פקיר נכלל בסגל של ליון לראשונה בסוף יולי 2013 בניצחון 0–1 על גראסהופרס. את ההופעה האירופית הראשונה שלו על הדשא ערך ב-28 באוגוסט, כאשר הוא נכנס במחצית כמחליף במקומו של יאסין בנזייה בהפסד 0–2 לריאל סוסיאדד. שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הצרפתית נגד אוויאן. את שערו הראשון כבש ב-27 באפריל 2014 במשחק מול בסטיה, באותו משחק אף בישל שער לאלכסנדר לאקזט. בעונתו הראשון בקבוצה רשם 16 הופעות בכל המפעלים כשכבש שער אחד.
בעונת 2014/15 הפך פקיר לחלק קבוע מההרכב. עד לזימון הראשון לנבחרת ב-19 במרץ הוא כבש 11 שערים ובישל 7 ב-25 הופעות. ב-17 במאי 2015 פקיר נבחר לשחקן הצעיר של השנה בליגה הצרפתית. כמו כן, הוא זכה בקשר העונה של שנת 2015.
ב-23 ביולי 2019 חתם בריאל בטיס מהלה ליגה, ששילמה עליו לליון 19.75 מיליון אירו, לא כולל בונוסים.
קריירת נבחרת.
הופעת הבכורה של פקיר בנבחרת נרשמה ב-26 במרץ כמחליף של אנטואן גריזמן בדקה ה-74 בהפסד 1–3. את שערו הראשון כבש ב-7 ביוני בהפסד 3–4 במשחק הידידות נגד נבחרת בלגיה. פקיר נפצע בברכו בניצחון 0–1 במשחק ידידות נגד נבחרת פורטוגל, פציעה שהשביתה אותו קרוב לשישה חודשים. ב-25 באוגוסט 2016 זומן פקיר לראשונה מאז הפציעה לנבחרת הבוגרת של צרפת במשחק נגד נבחרת איטליה ולמשחק במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018 נגד נבחרת בלארוס. לאחר מכן הוצא מהסגל עקב פציעה.
תארים.
ריאל בטיס
בן לוקח בת (סדרת טלוויזיה)
בן לוקח בת (באנגלית: Boy Meets Girl) היא סדרת סיטקום מבית ה-BBC, בכיכובם של רבקה רוט, הארי הפל ודניס ולץ'. הסדרה מספרת את סיפור אהבתם של ליאו (הפל), גבר סיסג'נדר בן 26, וג'ודי (רוט), אישה טרנסג'נדרית בת 40. התסריט, מאת אליוט קריגן, התגלתה דרך פרס הקומדיה הטרנס, תחרות כישרונות של ה-BBC בשנת 2013, שמטרתה הייתה למצוא תסריטים עם ייצוגים חיוביים של אנשים טרנסג'נדרים.
הסדרה היא הסיטקום הראשון של ה-BBC בו נושאים טרנסג'נדרים הם במרכז העלילה, וזו גם הסדרה הראשונה בכיכובה של שחקנית טרנסג'נדרית. המפיקה בפועל, סופי קלארק-ז'רבויז, אמרה ש"תמיד ידענו שאנו ניקח לתפקיד שחקנית טרנס - אני לא חושבת שאפילו ראינו אודישנים של שחקנים שאינם טרנס. זה פשוט לא הרגיש נכון."
העונה הראשונה, שכללה שישה פרקים, שודרה בין ה-3 בספטמבר וה-8 באוקטובר 2015. העונה השנייה, גם היא בת שישה פרקים, שודרה בין יולי ואוגוסט 2016. הסדרה זכתה בעונה הראשונה לשבחים ממבקרים ומקהלי הצופים, אך לאחר שלקראת סוף העונה השנייה מספרי הצופים ירדו, BBC הודיעו על ביטול הסדרה.
אהרן המדקדק
בר עברי הסורי
אבו אל-פרג' (פירושונים)
חינוך בקרב ילדי עולים בישראל
ישראל היא מדינת הגירה מבין הגדולות בעולם, כאשר כשישית מאוכלוסייתה היא אוכלוסיית עולים. בדומה למדינות עתירות הגירה אחרות, השונות של הישגי תלמידים במערכת החינוך בישראל גדולה ומושפעת מנתוני ההגירה. קיים גם מתאם בין גורמי הגירה למיקום גאוגרפי (מרבית העולים גרים בערי הפריפריה), כמו גם למצב סוציו-אקונומי.
הישגי תלמידי עולים בתחום החינוך.
על פי מחקר שנערך בשנת 2003 מספרם של התלמידים העולים בשתים עשרה השנים שקדמו למחקר היה כ-147,000, כש 77% מתוכם ילידי חבר המדינות, 9% מאתיופיה ו-14% מארצות שונות. המחקר בדק הישגים של תלמידי עולים מחבר העמים ומאתיופיה בהשוואה לילידי הארץ בנושאי מתמטיקה ועברית, והוא כלל מבחנים ל-2,844 תלמידים מ-249 בתי ספר. ממצאי המחקר מראים שבעוד ילידי חבר המדינות מגיעים לתוצאות זהות לילידי הארץ (ולעיתים אף גבוהות יותר) בטווח של כ- 8 שנים, הישגי ילדי העולים מאתיופיה הם נמוכים באופן משמעותי בכל טווח הזמן.
הגורמים להישגי תלמידי העולים על פי מחקר זה משתייכים למספר קטגוריות:
מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה.
מחקר אחר ניסה להתחקות אחר הגורמים למצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה : המחקר בדק קבוצה של 13 סטודנטים יוצאי אתיופיה בתוכנית קדם-אקדמית בטכניון בגילאי 18–19, וממצאיו הצביעו על גורמים אפשריים להסבר ההצלחה שלהם:
מחקר נוסף זיהה מאפיינים קבוצתיים לסטודנטים האתיופים שבו הרשתות החברתיות שיצרו בינם לבין עצמם איפשרו להם להתמודד ביתר קלות עם הקשיים באקדמיה. לפי הממצאים הסטודנטים שעלו מאתיופיה למדו עם עמיתיהם 25% יותר מאשר עולים מארצות אחרות.
הזהות כגורם משפיע אצל תלמידים עולים.
מתוך מחקר שערכו ספארד ופרוסק (2005) והשוו בין מצוינות במתמטיקה בקרב תלמידים עולים מחבר העמים לבין תלמידים ילידי הארץ עולה שהלמידה היא סגירת פער שבין הזהות האקטואלית והזהות המיועדת של הלומד, כאשר הזהות מוגדרת כנרטיב – הסיפור שמסופר אודות הלומד על ידי אחרים או על ידי עצמו. על פי המחקר, חשיבות המתמטיקה בעולמם של התלמידים העולים – כחלק מהגדרתם את זהותם – נחשבת בעיניהם כגורם הכרחי בהתפתחותם כבני אדם.
המחקר משווה בין ילידי ישראל שביצעו את המטלות כנדרש לפי הדרישות שניתנו להם (לימוד ריטואלי), לבין התלמידים העולים שניסו להבין יותר, לבחון את עצמם ולארגן בעצמם את החומר (לימוד יסודי). ציפיות ההורים בהקשר זה נתפסות כגורם/סיבה ליצירת הזהות המתמטית המיועדת אצל התלמיד, המשפיעה על אופן הלימוד היסודי שלו בתחום המתמטי.
תנאים הכרחיים למצוינות בקרב תלמידי עולים.
נעל"ה (נוער עולה ללא הורים), היא תוכנית של משרד החינוך להשגת תעודת בגרות ישראלית לבני נוער זכאי חוק השבות מרחבי העולם היהודי. התוכנית ייחודית בכך שהיא המאפשרת לצעירים וצעירות יהודיים מרחבי העולם ללמוד במשך שלוש עד ארבע שנים בתיכונים איכותיים בישראל ולקבל תעודת בגרות ישראלית, מבלי שיהיה כל צורך בעברית כתנאי מקדמי ללימודים בתוכנית.
מתוך השוואה בין חקר מקרים של מצוינות בקרב תלמידי עולים – מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה ומצוינות בקרב עולים בודדים בפרויקט "נעלה", ניתן לראות שהתמיכה ההורית היא גורם מפתח בקידום התלמידים העולים: הן בקרב התלמידים יוצאי אתיופיה והן בקרב העולים הבודדים שבפרויקט "נעלה" ניכרת תמיכה הורית שמהווה את הגרעין ברצונו של התלמיד להצטיין. כמו כן, חשיבות תפיסת המתמטיקה בקרב התלמיד ומידת ההשפעה שהוא מייחס לה בחייו נראית כגורם מכריע בהצלחתו, וסביר להניח שהיא פועל יוצא של הציפיות ותמיכת ההורים.
בשני המקרים אנו עדים לגורם נוסף – תמיכה ממשלתית ייחודית בתלמידים העולים, שכפי הנראה משפיעה אף היא על יכולת התלמידים העולים ומשחררת אותם ואת הוריהם מדאגות המחסור האופייניות בדרך כלל לאוכלוסיית עולים, כך שיוכלו להתרכז בהצלחה בלימודיהם.
גורמי מפתח בעידוד מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה.
עמותת אריאלה הוקמה בשנת 2008 במטרה לקדם צעירים וצעירות יוצאי אתיופיה בישראל במגוון רחב של תחומים ומסלולים "פורצי דרך" כגון חינוך/אקדמיה, אמנות, ספורט ומנהיגות חברתית. בדרך זו של קידום המצוינות שואפת העמותה לסגירת הפערים החברתיים, הכלכליים וההשכלתיים שבין קהילת יוצאי אתיופיה בישראל והאוכלוסייה הוותיקה על ידי טיפוח מודלים חיוביים לחיקוי שצמחו מתוך הקהילה.
הקצאת משאבים לעבודה פרטנית מול תלמידי עולים נמצאה יעילה בעידוד מצוינות בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה, כפי שעולה מפעילות עמותת "אריאלה" לעידוד מצוינות בקרב יוצאי אתיופיה. הפעילות של רכזי העמותה כוללת קשר יומיומי עם התלמיד ומשפחתו, ומאפשרת הן התמקדות בקשיי התלמיד הספציפיים והן מעקב אחר התקדמותו. השתתפות המשפחה ותמיכתה הם גם תנאי מקדים להצטרפות התלמיד לתוכנית העמותה, והם גם חלק מהפעילות השוטפת.
עוד עולה מפעילות עמותת "אריאלה" שסיוע כלכלי ומימון הפעילות הוא תנאי הכרחי להתמקדות התלמיד ומשפחתו בפעילויות העמותה השונות ולהצלחת התלמיד. כמו כן, הרצאות ופעילויות העשרה מגוונות הן חלק מפעילויות העמותה, ותפקידן לחשוף את התלמידים לתחומי עניין שונים ולעורר בהם סקרנות.
אנריקו דה ניקולה
אנריקו דה ניקולה (; 9 בנובמבר 1877- 1 באוקטובר 1959) משפטן, עיתונאי ופוליטיקאי איטלקי שכיהן כנשיא איטליה הראשון, לאחר פירוק איטליה הפשיסטית שימש כראש מדינה הזמני בתקופת המעבר בין איטליה הפשיסטית לרפובליקה האיטלקית בין השנים 1946–1948.
ביוגרפיה.
אנריקו דה ניקולה נולד ב-9 בנובמבר 1877 בנאפולי, בממלכת איטליה. לאחר שסיים ללמוד משפטים באוניברסיטת נאפולי פדריקו השני בשנת 1896, הוא התפרסם כאחד מעורכי הדין הפליליים הטובים ביותר באיטליה. הוא נכנס לפוליטיקה בשנת 1909 כשהצטרף למפלגה הליברלית האיטלקית. הוא מילא תפקידים ממשלתיים שונים בין השנים 1921-1913, ביניהם תת-מזכיר המדינה לענייני פנים בממשלתו של ג'ובני ג'וליטי ותת מזכיר המדינה לענייני אוצר בממשלתו של ויטוריו אמנואלה אורלנדו. ב-26 ביוני 1920 נבחר לתפקיד נשיא בית הנבחרים של איטליה וכיהן בתפקיד זה עד 25 בינואר 1924. בשנת 1929 הוא נבחר על ידי ויטוריו אמנואלה השלישי להיות חבר בבית הנבחרים, אך דה ניקולה סירב. הוא פרש מהחיים הפוליטיים עם בחירתו של בניטו מוסוליני ועליית הפשיזם לשלטון האיטלקי.