בשובו לאירופה נענה שוב לכמה הזמנות עבודה, בהן ברלין (1925, כמנהל מוזיקלי באופרה העירונית, שרלוטנבורג) ולייפציג (1929). את הופעת הבכורה שלו בלה סקאלה ערך בשנת 1926. בלונדון היה ולטר מנצח ראשי של העונות הגרמניות בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן משנת 1924 עד 1931.
בשנת 1933, כשהמפלגה הנאצית החלה להצר את צעדיו בגרמניה, יצא ולטר לאוסטריה. אוסטריה נשארה מרכז פעילותו העיקרי למשך השנים הבאות, אם כי היה מנצח אורח תדיר בתזמורת הקונצרטחבאו באמסטרדם בין השנים 1934 עד 1939, והופיע כאורח גם בקונצרטים שנתיים עם הפילהרמונית של ניו יורק משנת 1932 עד 1936. כשהיטלר סיפח את אוסטריה ב-1938, הציעה צרפת אזרחות לוולטר, והוא נענה בחיוב; ואולם, ב-1 בנובמבר 1939 הפליג לארצות הברית, שהייתה בסופו של דבר למשכנו הקבוע. הוא התגורר בבוורלי הילס במשך שנים רבות ובין שכניו הרבים לגלות היה הסופר הגרמני תומאס מאן.
במשך שנותיו בארצות הברית עבד ולטר עם הרבה תזמורות אמריקאיות מפורסמות, בהן התזמורת הסימפונית של שיקגו, התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס, התזמורת הסימפונית של רשות השידור הלאומית, הפילהרמונית של ניו יורק (שם היה יועץ מוזיקלי מ-1947 עד 1949) ותזמורת פילדלפיה. מ-1946 חזר לעיתים קרובות לאירופה, והיה לדמות מוזיקלית חשובה בשנים הראשונות של פסטיבל אדינבורו, בזלצבורג, וינה ומינכן. שנותיו האחרונות צוינו בהקלטות סטריאו עם תזמורת קולומביה. הקונצרט החי האחרון שלו חל ב-4 בדצמבר 1960 עם התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס והפסנתרן ואן קלייברן. ההקלטה האחרונה שעשה הייתה של סדרת פתיחות מאת מוצרט עם תזמורת קולומביה בסוף מרס 1961.
ברונו ולטר מת בהתקף לב בביתו בבוורלי הילס, בשנת 1962.
הניצוח של ברונו ולטר מתייחד תכופות בחמימות ואנושיות וינאית, שידע להפיק מתזמורתו. בדומה לאוטו קלמפרר, ולטר עבד עם מאהלר וביצועיו את יצירותיו של מאהלר נחשבים משכמם ומעלה, בייחוד הקלטת הסימפוניה התשיעית שלו, שעל ביצועה הראשון הייתה לו הזכות לנצח. ההקלטה, הראשונה של סימפוניה זו, נעשתה בהופעה חיה של הפילהרמונית של וינה בינואר 1938 - בסך הכול חודשיים לפני שהאנשלוס הנאצי כפה גלות על ולטר. אחת ההקלטות היקרות ביותר ללבו של ולטר הייתה זו של השיר על הארץ של מאהלר, שנעשתה בשביל חברת 'דקה האנגלית בשנת 1951, עם קתלין פרייר, יוליוס פאצאק והפילהרמונית של וינה.
ולטר ניצח על יצירותיו של עוד מלחין וינאי, אנטון ברוקנר, והקלטת הסימפוניה התשיעית של ברוקנר גם היא ציון דרך בין הופעותיו.
ולטר היה מנצח דגול של מוזיקה מן התקופה הקלאסית וביצועיו המוקלטים ליצירות יוזף היידן, מוצרט ובטהובן אהובים על רבים וטובים. הוא ניצח גם על אופרות ואת הקלטות האופרות מאת מוצרט, שניצח עליהן במטרופוליטן אופרה אפשר להשיג כיום על גבי תקליטורים, יחד עם ביצועי פידליו של בטהובן.
פיראנדלו
פירנדלו
סטפן צוויג
בית מלון
בית מלון (או בקצרה: מלון) הוא מבנה, המיועד לספק לכל מאן דבעי שירותי לינה ואירוח ארעיים ומתחלפים בתשלום, למטרות פנאי, נופש או מטרות אחרות, לפרקי זמן קצובים. הוא עשוי לספק שירותים נלווים, לרבות הסעדה, בילוי ופנאי.
סוגי בתי מלון.
קיימים סוגים רבים של בתי מלון. ניתן למיינם על פי קריטריונים שונים:
השרות הבסיסי שכל מלון מספק לאורחיו הוא חדר ללינה ובו מיטה (או מספר מיטות), ולרוב חדר רחצה ושירותים. רוב בתי המלון מספקים שירותים נוספים, אשר נועדו להנעים את שהותם של האורחים בהם. בהתאם לסוג, כמות ואיכות השירותים הנוספים, נקבעת רמת המלון ודרגתו. ככל שהמלון מספק רמת שירות גבוהה יותר - הוא עשוי לגבות תשלום גבוה יותר בעבורם. במלונות מסוימים, עשויים להיות חדרים בעלי רמות שונות של אבזור ושירותים הניתנים לאורחים: החל מהרמה הבסיסית של לינה וארוחת בוקר בלבד, המשך בסוויטות מפוארות וכלה בפנטהאוזים, בעבורם נדרשים האורחים החפצים להתארח בהם -
לשלם מחירים גבוהים במיוחד.
סוכנויות נסיעות רבות מציעות "חבילת נופש", הכוללת חדר במלון במשותף עם שירותי תיירות נוספים, דוגמת כרטיס טיסה, אפשרות השכרת רכב, כרטיס כניסה לאירוע בידור/ספורט וכדומה.
נכון לשנת 2017, בית המלון הגבוה בעולם הוא JW מריוט אשר נמצא באיחוד האמירויות הערביות והמתנשא לגובה 335 מטרים. המלון נפתח בשנת 2012.
הליך הכניסה, השהות והיציאה ממלונות.
עם כניסתו של אורח, משפחה או קבוצת אורחים כלשהי אחרת, עליהם לבצע בכניסתם הליך המכונה "צ'ק-אין" (באנגלית: "Check-In"), וביציאתם - הליך המכונה "צ'ק-אאוט" (באנגלית: "Check-Out").
שירותים מקובלים במלון.
רוב המלונות מספקים שירותים, אשר נועדו להנעים את שהותם של המתארחים בו. שירותים אלה עשויים להיכלל במסגרת עלות השהייה הבסיסית של האורח בחדר, או "שירותי אקסטרה" - הניתנים בתמורה לתשלום נוסף.
השירותים במלון מתחלקים לשלושה סוגים:
דירוג בתי מלון.
מחירם של בתי מלון מצביעים על איכות ומגוון השירותים המוצעים על ידם. בעקבות העלייה העצומה בתיירות ברחבי העולם במהלך העשורים האחרונים של המאה ה-20, הסטנדרטים, במיוחד אלו המתייחסים לתקנים מינימליים, השתפרו בהרבה. נקבעה מערכת דירוג, על מנת לאפשר השוואה נאותה בין בתי המלון. השיטה הנפוצה ביותר היא שיטת הכוכבים, במסגרתה נמדדת איכות בתי המלון על פי סקלה של אחד עד חמישה כוכבים. ככל שמספר הכוכבים גדול יותר, כך האיכות גבוהה יותר.
מאז שנות ה-2000, החלו בתי מלון לזכות בדירוג לא פורמלי באמצעות ביקורות גולשים, לדוגמה באתר TripAdvisor. ככל שגבר השימוש בפלטפורמות אינטרנטיות להזמנות של בתי מלון, כך גם גברה השכיחות של כתיבת ביקורות באינטרנט על ידי אורחי המלון. בעוד שדירוג הכוכבים המסורתי עסק בעיקר בשירותים ובמתקנים שבית המלון מציע, ביקורות גולשים עוסקות בעיקר במענה על ציפיות ומשמשות מעין "בקרת איכות" בעבור בתי המלון. ביקורות הגולשים יצרו אפוא דרך חדשה בעבור המלונות להבין טוב יותר את הצרכים של הלקוחות שלהם. מחקר ישראלי של ד"ר נירה יקואל ופרופ' עליזה פליישר מהחוג לניהול מלונאות ותיירות של האוניברסיטה העברית, בחן את ההשפעה של ביקורות גולשים על מחיר המלונות ב-Booking.com בפריז, לונדון, וברצלונה. הממצאים הראו קשר חיובי מובהק בין ביקורות הגולשים ובין מחיר המלון: לקוחות עשויים לשלם יותר עבור מלונות המקבלים ביקורות גולשים טובות.
דירוג בכוכבים בישראל.
בשנת 2014, החזיר משרד התיירות את דירוג המלונות באמצעות שיטת הכוכבים, לפי הסטנדרט האירופי (HotelStars.EU), אולם באופן התנדבותי שאינו מחייב את בתי המלון להצטרף אליו. במקביל, נאסר השימוש הלא רשמי בדירוג בכוכבים ונעשו מאמצים רבים לשכנע את בתי המלון לקבל את הדירוג החדש. אך נכון ל-2015 ללא הצלחה רבה, כיוון שמלונאים רבים מתנגדים לדירוג הכוכבים החדש בטענה שהוא מיותר, ושכיום הסטנדרט הקובע הוא ביקורות גולשים.
בתי מלון בישראל.
הקמת מתקן אכסון מלונאי בישראל מאושרת רק על קרקע בעלת ייעוד למלונאות או במגרשים שאושרו לשימוש זה, בהליכים סטטוטוריים מתאימים. מתקני אכסון תיירותיים לסוגיהם נדרשים לענות על כל הדרישות הסטטוטוריות, בין היתר בנושאי תכנון ובניה, בטיחות, בריאות, שוויון עבור בעלי מוגבלויות, תקנות לפי חוק השוויון, תקנות שירותי תיירות, תקנות איסור הלבנת הון (אגרות לעניין נותני שירותי מטבע), תקנות הגנת הצרכן (כללים בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות לתייר), רישוי עסקים, תנאי תברואה נאותים בבריכות שחיה, התקנת מקומות חניה, מטבחים, שרותי כיבוי אש, תקנות פיקוד העורף, תקנות בזק, שמירה על ניקיון, דיוק ואמת בפרסום לגבי המתקנים והשירותים הניתנים, מחיר ותשלומים נוספים, מדיניות ברורה לגבי ביטולי הזמנות ועוד.
על פי נתוני התאחדות המלונות בישראל, היו בישראל בסוף שנת 2015 כ-50,000 חדרי מלון, ועוד כ-6,500 חדרים הנמצאים בהליכי בנייה. על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, היו בישראל בשנת 2016 283 בתי מלון, לפי החלוקה האזורית הבאה: ירושלים - 83 מלונות, תל אביב - 67 מלונות, אילת - 50 מלונות, טבריה - 33 מלונות, נתניה - 20 מלונות, שפת ים המלח - 15 מלונות וחיפה - 15 מלונות.
גאורג טראקל
גֵאורג טראקל (בגרמנית: Georg Trakl; 3 בפברואר 1887 זלצבורג - 3 בנובמבר 1914 קרקוב) היה משורר אוסטרי, מהבולטים שבאקספרסיוניסטים. יצירתו מעוררת בלב הקורא תעוקות רבות הנוגעות בלב-ליבן של החרדות האנושיות.
חייו.
טראקל נולד וחי עד גיל 18 בזלצבורג. אביו טוביאס סחר בכלי עבודה, בעוד אמו מאריה הייתה עקרת בית שהתעניינה במוזיקה ובאמנות. מאריה טראקל סבלה ממחלת נפש. יש הטוענים כי הסביבה שנוצרה בבית עקב מחלת האם עלולה הייתה לתרום להתפתחות סימפטומים דומים בקרב הילדים, סימפטומים שאכן ניכרו בגאורג ובאחותו גרטה. יש הסבורים כי בין שני האחים התקיים גילוי עריות.
טראקל למד בבי"ס יסודי קתולי על אף היות הוריו פרוטסטנטים. ב-1897 קיבל את תעודת הבגרות בגימנסיה העירוני בו למד לטינית, יוונית ומתמטיקה. עם זאת, לא היו הלימודים בראש מעייניו, ותחתם ביכר משקאות חריפים, עישון אופיום וביקורים תכופים אצל זונות. בסביבות שנת 1904 החל טראקל לנסות את כוחו בכתיבת שירה. על אף היות ניסיונות הכתיבה הראשונים שלו בוסריים ועל אף שלא היו מרשימים כמו יצירתו המאוחרת, המשיך לשפץ ולשכלל את כתיבתו מאז ואילך.