בהמשך נקלעה החברה למשבר כלכלי והתמזגה בתוך British Motor Corporation. בשנת 1975 היא עברה לבעלות המדינה. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, שוחררה החברה מידי המדינה על ידי סיר ג'ון אגן, אך עצמאות זו לא החזיקה זמן רב. העלויות העצומות של פיתוח דגמים חדשים רוקנו את כיסי החברה ובשנת 1990 היא נרכשה על ידי פורד. בשנת 2008 נמכרה החברה לקבוצת טאטא ההודית. ממרץ 2012 קרויה "Jaguar Land Rover Automotive PLC" .
בשנת 2021 הודיעה יגואר שעד שנת 2025 היא תייצר רק כלי רכב חשמליים.
יגואר בישראל.
יגואר שווקה בישראל מאז שנת 1995 על ידי מאיר חברה למכוניות ומשאיות, המייבאת גם את וולוו והונדה. שנת השיא במכירות הייתה שנת 2008, בה מכרה החברה 125 מכוניות. בשנת 2016, במסגרת איחוד היבוא של מותגי קבוצת טאטא, הועבר יבוא יגואר לחברת המזרח לשיווק מכוניות, יבואנית לנד רובר.
אלכס חלב
מרד שייז
מרד שייז היה מרד איכרים אלים במרכז ומערב מסצ'וסטס, ארצות הברית. המרד פרץ ב-29 באוגוסט 1786 עד לינואר 1787 עם מעצרם של למעלה מ-1,000 מורדים. המרד נקרא על שמו של סרן דניאל שייז (1747 - 1825), ותיק מלחמת העצמאות האמריקאית, שהיה אחד מראשי המרד.
האיכרים מחו על הנטל שהוטל עליהם בעקבות מלחמת העצמאות האמריקאית, נטל שנבע מאובדן הכנסות בזמן הלחימה והכספים אותם הם השקיעו בלחימה נגד אנגליה. כוונת המרד הייתה להקל במיסים והחובות ובעיקר על חוסר מימוש של איגרות החוב אותן הנפיקה הנהגת המושבות בזמן המלחמה באנגליה. האיכרים עלו לבית המשפט בבוסטון במטרה לשרוף את רישומי החובות שבו אולם המיליציות המקומיות של בוסטון דיכאו את המרד, לאחר מספר התקפות על בתי משפט ותחנות משטרה.
במהלך מלחמת העצמאות האמריקאית מכרה הממשלה המרכזית איגרות חוב לתושביה כדי לממן את המאמץ המלחמתי. לאחר המלחמה התברר שהמדינה אינה יכולה לעמוד בתשלום איגרות החוב, שכן לא הייתה לה הסמכות לגבות מיסים מתושבי שלוש-עשרה המושבות העצמאיות. המוני תושבים החזיקו באיגרות חוב שלא ניתנו למימוש. רוב התושבים מכרו אותם לבסוף לספסרים בחצי חינם. ספסרים אלו עשו הון רב כאשר קמה ארצות הברית כפדרציה, ואז יכלה לשלם את ערכן הנקוב של איגרות החוב.
המרד התרחש בזמן כינוס ועידת אנאפוליס במרילנד. בוועידה התכנסו ראשי הקונפדרציה של אמריקה למען ויסות הסחר והמסחר בין המושבות. כאשר הגיעה אליהם הידיעה על המרד, דרש ג'ורג' וושינגטון, לימים נשיאה הראשון של ארצות הברית, לדכא את המרד בכוח. אולם על פי הסכם הקונפדרציה האמריקאית לממשלה המרכזית לא הייתה הזכות להתערב בעניינים שבתוך המושבות. לאחר המרד קיבלו את ההחלטה ובראשם ג'ורג' וושינגטון שהקונפדרציה חלשה מדי מכדי להתמודד עם בעיות המושבות ולכן יש צורך בהחלפת התשתית ובהקמת גוף ריכוזי חזק יותר. לשם כך התאספה ועידת הקונגרס שכונתה 'הוועידה המהוללת' בה הוחלט על כינון חוקה וממשלה מרכזית 'של העם, בידי העם ולמען העם'. לפי היסטוריונים רבים, המרד היה זרז להקמת ארצות הברית כפדרציה וכינון החוקה האמריקאית.
למרות דיכויו של המרד משתתפיו כמעט ולא נענשו, והמושל שפיקד על דיכוי המרד הובס בבחירות שנערכו אחריו.
מוסיה טולמן
מוסיה טולמן (Mussia Tolman;
1903–1997), ציירת יהודיה.
ביוגרפיה.
מוסיה טולמן נולדה באומן אוקראינה ב-1903. עלתה לארץ ב-1922 והתגוררה במטולה. בגיל 19 החלה ללמוד ציור בבצלאל, ירושלים עד 1926. כשתעודת הגמר בידה היא עברה לפריז, שם החלה ללמוד בבית ספר לאמנות ופרסום. בהיותה בפריז קשרה קשרי עבודה וחברות עם אמנים ואנשי רוח יהודים ובהם גוסטב קאהן, צייר סופר ומבקר אמנות.
טולמן התמחתה בעיקר בציור דיוקן, היא מיזגה בין המסורת הקלאסית של בצלאל והשפעת המודרניות של פריז בשנות ה-30. ב-1936 ציירה את דיוקן גוסטב קאהן ואת מאיר דיזנגוף בביקורו בפריז ב-1937. היא ציירה אף את דיוקנו של זלמן שניאור שהתגורר בפריז ואת דיוקנה של הפסלת חנה אורלוף.
ב-1931 השתתפה בתערוכה סלון הסתיו בפריז. ב-1948 הקימה ביחד עם מאנה כץ, ז'אן אטלן ואמנים נוספים ארגון בשם "אמנות" שעזר לאמנים ישראלים בבואם לפריז.
מלחים
יון העתיקה
הבטיחי לי (ספר)
איצטדיון דוחא
משרד
משרד הוא מקום עבודה, שבו עיבוד מסמכים הוא חלק מרכזי מהעבודה. סוג נפוץ של עבודה המתנהלת במשרד היא עבודת פקידות - סידורים מנהלתיים הקשורים במסמכים, לדוגמה, משרד מזכירות של בית ספר. אולם, ישנם משרדים שעיקר העבודה בהם אינו עבודת פקידות, לדוגמה, משרד פרסום.
היסטוריה.
משרדים היו קיימים כבר בעת העתיקה בשימוש מוסדות השלטון. פקידים שהיו אחראים לניהול רשומות בנושאי מיסוי או תיעוד פעילות השלטון פעלו בחדרים שהכילו ארכיונים. משרדים בעלי אופי דומה נותרו המשרדים היחידים עד לתקופה המודרנית, גם לאחר המצאת הדפוס. התפתחות משמעותית בתפוצת המשרדים החלה עם המהפכה התעשייתית, בד בבד עם הגידול בתפוצת החברות העסקיות. בעת הזו גם החלו להיבנות בנייני משרדים שאכלסו חברה אחת או יותר.
התפתחות הפעילות הפקידותית בתחום הממשל והשירותים הביאה לבנייה המונית של משרדים שמוקמו בדרך כלל בבניינים ייעודיים ולעיתים אף בגורדי שחקים. במאה ה-20 החלו מרכזי הערים הגדולות לאכלס בנייני משרדים רבים.
בשל הצורך בחיסכון בזמן ובעלות העבודה, המשרדים בעת החדשה היו צרכנים חשובים של פריצות דרך טכנולוגיות ועודדו את התפתחות הטכנולוגיה. המשרדים היו מהצרכנים הגדולים הראשונים של טלפונים, מכונות כתיבה, מכונות העתקה, פקס, מחשבים, אינטרנט, מדפסות וכיוצא בזה. המשרדים היו צרכנים גדולים גם של חידושים מתחום הנדסת האנוש בריהוט ועיצוב הפנים. עבור המשרדים פותח הריהוט המשרדי ופותחו שיטות להשגת פרטיות ונוחות עבודה תוך חיסכון בשטח ובמשאבים אחרים.
המשרדים היו מקום נוח להשתלבות נשים בשוק העבודה משום שבניגוד לעבודה בתעשייה ובחקלאות, למשרד הייתה תדמית של מקום עבודה שאינו דורש כוח פיזי רב.
מיקום.
משרדים פועלים בבנייני משרדים - בניינים שהוקמו לשם אכלוס משרדים, ולעיתים בחלק שהוקצה לכך בתוך מבנה שלו מטרה עיקרית אחרת, למשל משרד לשימושו של מנהל מחסן, בבניין שייעודו העיקרי הוא מחסן. בערים שבהן יש מחסור חריף במשרדים, מוסבות גם דירות מגורים, בעיקר אלה שבקומת הקרקע, לשמש כמשרד. גם בדירות ובבתים פרטיים מוקצה לעיתים חדר או אזור בדירה למשרד ביתי, המשמש לעסק המנוהל מהבית.
מבנה המשרד.
בניין משרדים מודרני מאוכלס במשרדים שהמבנה שלהם מותאם לפעילות הפקידותית שמבוצעת במקום. חדרי המשרד יצוידו בדרך כלל בציוד משרדי אופייני כדוגמת שולחן משרדי, כיסא משרדי, ארונות אחסון ולרוב גם ציוד מחשב.
טיפוסי מבנה משרד עיקריים:
בדרך כלל יכיל משרד יותר מטיפוס אחד של מבנה. לדוגמה, משרדי חלל פתוח בהם התא המשרדי משמש עובדים זוטרים עשויים להכיל גם חדרים רגילים עבור המנהלים וחדרים נוספים עבור עריכת דיונים.
אזכורים תרבותיים.
סדרת הטלוויזיה הבריטית הקומית "המשרד" מתארת הווי משרדי. בעקבות הצלחתה הופקה לה גרסה אמריקאית, גרסה צרפתית, גרסה גרמנית וגרסה ישראלית.
משרדאות.
בעבר היה קיים מקצוע לימודי בשם: "משרדאות" וכיום מקצוע זה קרוי בשם: "המשרד הממוחשב".
סרחיו אגיירו
סרחיו אגאורו
דימיטרי מדוודב
יושבת ראש הכנסת
החוקים הבלתי נסבלים
הידרוניום
הידרוניום (באנגלית: Hydronium) הוא השם המקובל לקטיון +H3O, הנוצר מפרוטונציה של מים. זהו הסוג הפשוט ביותר של יון אוקסוניום.
לפי מונחון IUPAC יש לכנות את יון ההידרוניום בשם "אוקסוניום", או, כדי לזהותו באופן חד-משמעי, "הידרוקסוניום". יון אוקסוניום הוא כל יון הכולל קטיון חמצן תלת-ערכי. לדוגמה, קבוצת הידרוקסיד שעברה פרוטונציה (נוסף לה פרוטון) היא יון אוקסוניום, אך אינה הידרוניום.
חומצות וחומציות.
הידרוניום הוא היון שנוצר ממים בנוכחות יוני מימן. יוני מימן אלה אינם מתקיימים במצב חופשי; הם ריאקטיביים מאוד, ומסולבטים (מוקפים מולקולות ממס) על ידי המים. מקורם בדרך כלל בחומצה, אולם, מכיוון שמים יכולים להגיב כחומצה, יוני הידרוניום מתקיימים אפילו במים טהורים, וזאת עקב תגובה בין מולקולות המים עצמן:
formula_1
יוני ההידרוניום הללו מעטים, וזמן חייהם קצר. במים טהורים, ריכוזם שווה לזה של יוני ההידרוקסיד - כ-. על כן לפי סולם ה-pH, למים טהורים pH 7.
ההידרוניום חומצי מאוד. ב-25°C, ערך ה-pKa שלו הוא 1.7-. הוא גם הצורון החומצי ביותר המסוגל להתקיים במים (חומר חומצי יותר יגרום ליינון ופרוטונציה של מולקולת מים ליצירת הידרוניום). ככל שריכוז חומצה במים גדול יותר, כך גדל ריכוז יוני ההידרוניום, ולפי ריכוזם ניתן לקבוע את חומציות התמיסה, ואת חוזק החומצה.
המסה.
המסה של יון או מולקולה בנוזל היא תהליך שבו מספר מולקולות של הממס משנות את סידורן כך שיקיפו את מולקולות המומס. המולקולות הראשונות שמקיפות את המומס נקראות השכבה הראשונה, המולקולות שמקיפות אותן נקראות השכבה השנייה, וכן הלאה. ישנם מומסים אשר גורמים לכך שמספר שכבות של ממס מסתדרות סביבן ואילו מומסים אחרים יכולים להשפיע רק על שכבה אחת. תיאור יון ההידרונום עצמו עדיין בדיון בקהילה המדעית; ניתן לתאר שתי צורות עיקריות שלו, ביניהן מתקיים שיווי משקל, הנוטה לכיוון הצורון הראשון:
למרות חשיבותו הרבה בראקציות כימיות וביולוגיות והעובדה שמים הם אולי הממס הנפוץ ביותר בכדור הארץ, תיאור שכבות הסולבציה של יון ההידרוניום לוקה בחסר.
בשנת 2007, פרסמו צמד החוקרים עומר מרקוביץ ונועם אגמון עבודה בנוגע לשכבות הסולבציה של יון ההידרוניום.