החל מ-1 ביוני 2019, נראה כי שום תוכנה זדונית פעילה המממשת את הפגיעות לא הייתה ידועה בציבור. עם זאת, ייתכן שהיו קיימים הוכחות היתכנות (Proof of concept) המנצלים את הפגיעות. ב־1 ביולי 2019, Sophos, חברת אבטחה בריטית, הדגימה הוכחת היתכנות של ה-BlueKeep, במטרה להדגיש את הצורך הדחוף לתקן את הפגיעות. ב-22 ביולי 2019 נחשפו לכאורה פרטים נוספים על ניצול הפגיעות על ידי דובר ועידה מטעם חברת אבטחה סינית. ב־25 ביולי 2019 דיווחו מומחי מחשבים כי ייתכן שגרסה מסחרית של הניצול הייתה זמינה. מאוחר יותר, ב־31 ביולי 2019, דיווחו מומחי מחשבים על עלייה משמעותית בפעילות ה-RDP הזדונית והזהירו, על סמך היסטוריה של ניצולים מנקודות תורפה דומות, כי ניצול מעשי של הפגיעות BlueKeep עשוי להיות קרוב.
ב־6 בספטמבר 2019 הוכרז על ניצול של פגיעות האבטחה של BlueKeep ששוחררה לשימוש ציבורי ב-Metasploit. עם-זאת, הגרסה הראשונית של ניצול זה הייתה לא מהימנה, והיא ידועה כגורמת לשגיאת "מסך המוות הכחול" (BSOD). מאוחר יותר הוכרז על תיקון שהסיר את הסיבה לשגיאת ה-BSOD בניצול זה.
ב־2 בנובמבר 2019 דווח על קמפיין פריצות BlueKeep הראשון בקנה מידה המוני, אשר כלל משימה לא מוצלחת של כריית מטבעות מבוזרות, בדגש על מטבעות מונרו. מאוחר יותר, ב־8 בנובמבר, אישרה מיקרוסופט שזיהתה מימוש התקפה של BlueKeep, וקראה למשתמשים לתקן מידית את מערכות Windows שלהם.
ב־13 באוגוסט 2019, דווח על פרצות אבטחה הקשורות ל- BlueKeep, אשר זכו לשם DejaBlue בגרסאות חדשות יותר של Windows, כולל Windows 7 וכל שאר הגרסאות של מערכת ההפעלה עד Windows 10.
הסבר טכני.
פרוטוקול RDP משתמש ב"ערוצים וירטואליים", שהוגדרו לפני אימות, כנתיב נתונים בין הלקוח לשרת לאספקת הרחבות. RDP 5.1 מגדיר 32 ערוצים וירטואליים "סטטיים", וערוצים וירטואליים "דינמיים" כלולים באחד מהערוצים הסטטיים הללו. אם שרת קושר את הערוץ הווירטואלי "MS_T120" (ערוץ שאין סיבה לגיטימית עבור לקוח להתחבר אליו, שכן מיקרוסופט משתמשת בו לשימושים פנימיים) עם ערוץ סטטי שאינו 31, מתרחשת השחתת זיכרון המאפשרת הרצת קוד שרירותי ברמת המערכת.
Windows XP, Windows Vista, Windows 7, Windows Server 2003, Windows Server 2008 ו- Windows Server 2008 R2 הוגדרו על ידי מיקרוסופט כפגיעות להתקפה זו. גרסאות חדשות מ־7, כגון Windows 8 ו- Windows 10, לא הושפעו. הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות של ארצות הברית הודיעה כי ביצעה בהצלחה גם הרצת קוד באמצעות הפגיעות ב- Windows 2000.
תיקון הפגיעות.
מיקרוסופט פרסמה תיקוני פגיעות ב־14 במאי 2019 ל-Bluekeep, עבור Windows XP, Windows Vista, Windows 7, Windows Server 2003, Windows Server 2008 ו- Windows Server 2008 R2. באופן חריג, עדכונים אלו כללו תיקוני פגיעות לגרסאות של Windows שהגיעו לסוף חייהן (כגון Vista, XP ו- windows server 2003) וברמה העקרונית אינן זכאיות עוד לעדכוני אבטחה. התיקון מכריח את ערוץ "MS_T120" הנ"ל להיות מחויב תמיד לערוץ 31 גם אם שרת הRDP מתבקש אחרת.
כמו כן, ה-NSA המליץ על אמצעים נוספים להגנה על ה-RDP, כגון השבתת שירותי שולחן עבודה מרוחק והפורט המשויך אליו (TCP 3389) אם לא משתמשים בו, ודרישת אימות ברמת רשת (NLA) עבור RDP. על פי חברת אבטחת המחשבים Sophos, אימות דו-שלבי עשוי לחזק את אבטחתו של ה-RDP. עם זאת, ההגנה הטובה ביותר היא מניעת הפעלת RDP באינטרנט, כיבוי ה-RDP אם אין צורך, ובמידת הצורך, הפעלת RDP רק דרך VPN.
שרה יערי
שרה יערי (רֵזיטל) (דצמבר 1914 – 31 בדצמבר 1994, כ"ח בטבת תשנ"ה) הייתה זמרת מצו-סופרן ישראלית שפעלה מתחילת שנות ה-40 ועד סוף שנות ה-70. שרה שירים עממיים בעברית וביידיש, שירים אמנותיים ביידיש ופזמונים עבריים.
ביוגרפיה.
יערי נולדה בשם שרה רֶייכסטָלֶר בוורשה בירת פולין למשפחה יהודית מסורתית. אביה, יהושע רייכסטלר, חזן בעיר, חינך אותה לאהבת הזמר היהודי העממי המסורתי.
עלתה לארץ ישראל בנעוריה, בין 1925 ל-1930.
למדה אצל החזן וזמר הבריטון ויטוריו ויינברג, אצל יצחק אדל ואצל זמרת הסופרן והמורה לפיתוח קול אלי קורץ. נוסף על כך למדה בבית הספר למסחר.
את הקריירה שלה החלה יערי בשנת 1941 לכל המאוחר. השתתפה באופרה הארצישראלית מיסודו של מרדכי גולינקין ובאורטוריה הארצישראלית מיסודו של פורדהאוז בן-ציסי.
משנות ה-40 הרבתה יערי לשתף פעולה עם המלחין, המעבד המוזיקלי והפסנתרן נחום נרדי – היא שרה משיריו והוא ליווה אותה בנגינה. בין היתר הייתה מהראשונים שהקליטו את "שיר העבודה ("כחול ים המים") של אלתרמן ונרדי מ-1943.
במלחמת העצמאות התפרסם בביצועה השיר "בן עשרים" (מילים: אהרן אשמן, לחן: אברהם מינדלין), שהושמע אז ברדיו.
בין מלוויה המוזיקליים היו גם שמואל פרשקו וצדוק בן-מנחם (קוגל).
הקליטה עשרות שירים נוספים – עוד שירים ארץ-ישראליים כגון "צאנה צאנה", שירי עם ביידיש ושירי ילדים.
העיתונאי ומבקר התרבות אורי קיסרי כתב על הופעתה של יערי ב-1950: "כן, זוהי זמרת עממית ממדרגה ראשונה. לקולה גוון וצליל היודעים לדבר אל ההמונים ולעורר בצוותא את הדמעה הטובה והחיוך המאושר".
בקיץ 1955 יצאה לסיבוב הופעות באנגליה ובצרפת, הופיעה בין היתר בנשף הסופרים, העיתונאים והאמנים בפריז, בתוכנית רדיו ברדיו פריז, ואף הקליטה משיריה.
באותה שנה הופיע בהוצאת מקולית תקליטה "יידישע פאלקס-לידער" (שירי עם ביידיש).
במשך עשרות שנים הופיעה בנשפים אמנותיים וערבי זמר, בקבלות שבת וערבי חג, באירועים של ההתיישבות העובדת, בערבי תרבות נושאיים ועוד. בין היתר נהגה ללוות את משורר היידיש איציק מאנגר בזמרה משיריו מאז ביקורו הראשון בארץ ב-1958 ועד מותו. בשנות ה-60 היא הוציאה תקליט עם שירים על מילים של יצחק ירושלמי ושירים שהוא תרגם מעברית ליידיש.
היא מעולם לא הסתייעה באמרגן ולא הופיעה בצורה מסחרית. באמצע שנות ה-70, עם השתנות הטעם התרבותי בציבור, הלכו הופעותיה והתמעטו, והיא שרה רק מדי פעם בערבי הסתדרות וזיכרון.
חיים אישיים.
נישאה למאיר יערי (יליד פולין אף הוא), זמר באופרה הארצישראלית ולימים פסל.
לאחר גירושיה ממנו, נישאה בראשית 1953 למאיר רזיטל (רוזנטולר).
התגוררה ברחוב בארט 19 ברמת אביב.
יערי נפטרה בשנת 1994, בגיל 80. הותירה את בנה, יובל יערי, וכן נכדים. נקברה בבית העלמין ירקון.
ערן סגל
ערן סגל (נולד ב-15 בנובמבר 1973) הוא פרופסור לביולוגיה חישובית במחלקה למדעי המחשב במכון ויצמן למדע.
ביוגרפיה.
סגל סיים לימודי תואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות בשנת 1998 והמשיך ללימודי דוקטורט במדעי המחשב וגנטיקה באוניברסיטת סטנפורד בהנחיית דפנה קולר, אותו השלים בשנת 2004. לאחר מכן, המשיך ללימודי פוסט-דוקטורט באוניברסיטת רוקפלר בניו יורק, שם שימש כעמית מחקר במרכז לפיזיקה וביולוגיה במשך שנה, עד הצטרפותו למכון ויצמן למדע בשנת 2005.
בשנת 2007 זכה בפרס אוברטון , המוענק מטעם האגודה הבינלאומית לביואינפורמטיקה (ISCB) . הפרס מוענק מדי שנה לחוקר יחיד בתחום הביולוגיה החישובית, וסגל היה לישראלי השני שזכה בפרס זה.
בין השנים 2012–2016 כיהן כחבר האקדמיה הצעירה הישראלית. בשנת 2015 זכה בפרס מיכאל ברונו בתחום ביולוגיה חישובית ומערכתית.
תחום העיסוק העיקרי של סגל הוא בפיתוח מודלים כמותיים של ביטוי ובקרת גנים. במסגרת מחקריו, פיתח אלגוריתם המנבא את ההשפעה של סוגי מזון שונים על המיקרוביום של אנשים שונים, ובכך מרכיב המלצות לדיאטה אישית המבוססת על האלגוריתם, אותן פרס ביחד עם עמיתו, פרופסור ערן אלינב, בספרם "תזונה מותאמת אישית" שיצא לאור בשנת 2019.
עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, פיתח, יחד עם עמיתים במכון ויצמן, מודל המנבא את מספר החולים הקשים על בסיס קצב התחלואה בנגיף. מודל זה חזה בקירוב את העלייה במספר החולים הקשים בגל השני לאורך חודש ספטמבר.
ב-1 בפברואר 2021 כתב בטוויטר: "אנו אומרים זאת בזהירות, הקסם התחיל", וצירף גרף המתאר כיצד החלה ירידה משמעותית בתחלואת הקורונה בקרב הגילאים המבוגרים. המידע המחיש שהחיסון לקורונה, שניתן קודם כל לקבוצת הגילאים המבוגרים בישראל במסגרת מבצע "לתת כתף", החל להשפיע על רמות התחלואה. ציוץ זה זכה לתהודה רחבה ברחבי העולם וצוטט בניו יורק טיימס, ב ובכלי תקשורת נוספים, וענה לציפייה הכלל-עולמית לסימן ראשון לכך שניתן למגר את הקורונה באמצעות חיסון.
לאורך השנים פרסם סגל למעלה מ-140 מאמרים בכתבי עת מדעיים ורפואיים בעולם, מהם כ-20 בכתב העת "Nature Cell Biology".
חגי לוין
חגי לוין (נולד ב-28 ביולי 1978) הוא יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור, מדען הפועל לקידום בריאות הציבור בישראל ובעולם, פרופסור ורופא ישראלי, אפידמיולוג ומומחה בבריאות הציבור. לוין משמש כפרופסור לאפידמיולוגיה האוניברסיטה העברית בירושלים, כרופא בכיר בבית הספר לבריאות הציבור של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה וכ-Adjunct Assistant Professor במחלקה לבריאות הציבור, הפקולטה לרפואה בבית החולים מאונט סיני, ניו-יורק.
ביוגרפיה.