פער הידע.
מאז מין, גיל, גזע, הכנסה, ופערים בחינוך בפער הדיגיטלי פחת בהשוואה לרמות העבר, חלק מהחוקרים מציעים כי הפער הדיגיטלי עובר מפער בגישה וקישוריות ל-ICTs לפער ידע. פער ידע בנושא טכנולוגיות מציג את האפשרות שהפער עבר מגישה ויש להם את המשאבים כדי להתחבר ל-ICTs לפרשנות והבנה של המידע.
סנטה יוספטל
סֵנֶטָה יוספטל (5 בדצמבר 1912 – 26 ביולי 2007) הייתה ממנהיגי התנועה הקיבוצית וחברת הכנסת מטעם מפא"י והמערך.
ביוגרפיה.
סנטה פונדוב גדלה בפירת שבגרמניה. בשנת 1933 סולקה מלימודיה האקדמיים, משפטים וכלכלה, והחלה לפעול במסגרת תנועת הנוער הציונית הבונים.
בשנת 1936 נישאה לגיורא יוספטל, חברהּ לתנועה. יחד עלו לארץ ישראל בשנת 1938 ועסקו בעבודה חקלאית ובקליטת עלייה. בשנת 1945 היו בין מייסדי קיבוץ גלעד.
סנטה התאלמנה מגיורא יוספטל ב-23 באוגוסט 1962, באמצע כהונתו כשר הבינוי והשיכון.
לאורך השנים החזיקה בתפקידים מרכזיים בקיבוץ ובתנועה הקיבוצית: גזברית קיבוץ גלעד (1945–1952), מנהלת מחלקת הקליטה והפיתוח בהסתדרות (1956–1960), מזכירת איחוד הקבוצות והקיבוצים (1962–1965, 1967–1970), יו"ר חברת המים מקורות (1972–1974), מנהלת האגף הכלכלי במרכז החקלאי (1974–1978).
כיהנה תקופות קצרות בכנסת השלישית והשמינית מטעם מפא"י ומפלגת העבודה.
לאחר שעזבה את העשייה הציבורית השתלבה יוספטל כעובדת ייצור במפעל הקיבוצי, תמה, המשותף לקיבוצה ולקיבוץ משמר העמק.
סנטה יוספטל הלכה לעולמה בגיל 94 ביום חמישי 26 ביולי 2007, י"א באב ה'תשס"ז, ונקברה לצד בעלה בבית העלמין בקיבוץ גלעד.
פרדריק מארץ'
פרדריק מארץ' (באנגלית: Fredric March; 30 באוגוסט 1897 - 14 באפריל 1975) היה שחקן אמריקני זוכה שני פרסי אוסקר.
ביוגרפיה.
נולד בראסין, ויסקונסין תחת השם 'ארנסט פרדריק מקינטיר ביקל'. הוא החל את הקריירה כבנקאי, אך בעקבות בעיה רפואית ממנה הבריא, למד להעריך מחדש את חייו וב-1920 החל לעבוד כניצב בסרטי ראינוע שנעשו בניו יורק. כשהוא מאמץ את שם המשפחה מארץ', קיצור שם משפחתה של אמו מלפני נישואיה (מארצ'ר). ב-1926 הופיע בברודוויי, תוך כדי קריירה כשחקן בסרטים. הוא היה מועמד לפרס האוסקר ב-1931 על תפקידו בסרט "משפחת המלוכה של ברודוויי", שהיה סרטו השלישי של הבמאי ג'ורג' קיוקור. הדמויות בסרט מבוססות באופן חופשי על משפחת ברימור, בו מארץ' מגלם את ג'ון ברימור. בקטגוריה בה התחרה באוסקר אותה שנה זכה ליונל ברימור על סרטו "נפש חופשייה".
מארץ' הוא אחד משמונה שחקנים שזכו בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר פעמיים. הוא זכה ב- 1933 על "ד"ר ג'קיל ומר הייד" בבימויו של רובן ממוליאן, אף על פי שחלק את הפרס עם ואלאס בירי על תפקידו ב"האלוף", כי היה ביניהם תיקו (כמו שקרה בטקס האוסקר ה-41). 14 שנה אחר כך זכה בפרס האוסקר על תפקידו בסרטו של ויליאם ויילר "שנות חיינו היפות ביותר". בנוסף היה מועמד פעמיים נוספות לפרס האוסקר: על הגרסה הראשונה של "כוכב נולד" (1937) ועל הגרסה הקולנועית הראשונה של "מותו של סוכן" (1951), על פי המחזה המצליח של ארתור מילר. ב- 1954 הוא הנחה את טקס האוסקר ה-26 יחד עם הזמר-שחקן דונלד או'קונור.
מארץ' היה אחד השחקנים היחידים של אותה תקופה (שנות החמישים) שניתן לו חופש אומנותי רב בו היה יכול להחליט על בחירת תפקידיו ובכך להימנע מליהוק שחוזר על עצמו ומקבע אותו. בתקופה זו הופיע בברודוויי באותה תדירות כמו הופעותיו בקולנוע, ולכן הקריירה הקולנועית שלו לא הייתה פורייה כמו בעבר. שיחק בסרטו של סטנלי קריימר "משפט הקופים" (1960), שעליו זכה בפרס השחקן בפסטיבל ברלין ובסרטו של ג'ון פרנקנהיימר שבעה ימים במאי (1964) בתור נשיא ארצות הברית ג'ורדן ליימן, תפקיד עליו היה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בגלובוס הזהב ב-1964.
כשמארץ' עבר ניתוח של סרטן הערמונית ב-1972, נראה כי הקריירה שלו הסתיימה ושימיו ספורים, אך בכל זאת הספיק לתת עוד הופעה גדולה אחת לפני שנפטר, בסרט "איש הקרח", עיבוד למחזה של יוג'ין או'ניל. הוא נפטר ב-1975 בלוס אנג'לס.
הורות הומו לסבית
עיצוב מידע
עיצוב מידע הוא אחד ממקצועות התקשורת.
מעצבי המידע מתכננים כיצד להציג מידע חזותי בדרך המותאמת לקהל היעד תוך התחשבות באנשים בעלי מוגבלויות ואנשים עם צרכים מיוחדים אחרים. למשל, בעלי אוריינות מדיה נמוכה או דוברי שפה זרה המתקשים בשפה המקומית.
למעצבי מידע דרוש ידע בעיצוב, בגרפיקה, בממשקי משתמש, בהנדסת אנוש ובשימושיות והכרת דפוסי הפעילות ברשת.
שימושים.
הצגת מידע חזותי (אינפוגרפיקה), נעשית בעיתונים, במפות, במערכות מידע, במערכות ממוחשבות אחרות ובעיקר באתרי אינטרנט.
בבניית אתרים - מעצבי המידע מכינים תרשים (סקיצה) של מבנה דפי האתר, של הקשרים ביניהם ודרך הניווט באתר האינטרנט. האתר יכול להיות מתוכנן במבנה ליניארי, היררכי, רשת, מטריצה ועוד.
מעצבי האתר מחלקים את המידע לקטגוריות, קובעים מה יהיה סדר החשיבות של הצגת הנושאים ועל דרך הצגתם. הנתונים יכולים להיות מוצגים בסדר אלפביתי, כרונולוגי ועוד.
מעצבי המידע מתכננים את הניווט באתר, כך שהגולשים יגיעו למידע הרצוי בצורה הנוחה ביותר.
עיצוב אתרי אינטרנט
תורת הקירובים
תורת הקירובים היא תחום באנליזה מתמטית, העוסק בקירוב מיטבי של פונקציות ממשיות ומרוכבות באמצעות פונקציות פשוטות יותר, ובהערכת השגיאה הכרוכה בקירוב שכזה.
במחשב, המתוכנן לבצע רק מספר פעולות לוגיות ואריתמטיות, לרבות ארבע פעולות החשבון, אפשר לחשב בקלות פולינומים. בין השימושים החשובים של תורת הקירובים אפשר למנות את החישוב המהיר של פונקציות מורכבות יותר (כגון פונקציות טריגונומטריות, לוגריתם או פונקציה מעריכית), שאותן מקרבים באמצעות פולינומים או מנות של פולינומים.
בקירוב של פונקציה נתונה, המטרה המרכזית היא הקטנת גודל השגיאה. מטרה זו אפשר להשיג על ידי הגדלת המעלה של הפולינום בו משתמשים לקירוב. משפט הקירוב של ויירשטראס מבטיח שאם formula_1 היא פונקציה רציפה בקטע, אז קיימת סדרה של פולינומים המתכנסים אליה במידה שווה באותו קטע. במילים אחרות, אפשר להבטיח שגיאה מקסימלית קטנה ככל שנרצה, אם רק נרשה למעלת הפולינום להיות גדולה מספיק. במקרים אחרים יש לחלק את הקטע לקטעי-משנה, ולהשתמש בפולינום מתאים בכל אחד מאלו.
לאחר שנקבעו הפונקציה formula_2, מעלת הפולינום formula_3, והקטע formula_4 שמעליו יחול הקירוב, מחפשים את הפולינום formula_5 מן המעלה הרצויה, שעבורו הערך המקסימלי של השגיאה formula_6 יהיה הקטן ביותר האפשרי. באיור משמאל מובאת השוואה בין שני קירובים של הפונקציה formula_7 בקטע formula_8, באמצעות פולינומים ממעלה 4: פולינום צ'בישב (כחול), והפולינום האופטימלי (אדום).
סדרות של פונקציות וקירובים.
אפשר לנסח את הבעיה הכללית של קירוב פונקציות באופן הבא. נתונה משפחה של פונקציות שאותן רוצים לקרב (למשל, פונקציות רציפות בקטע מסוים, נאמר formula_4), ומשפחה של פונקציות "פשוטות", שבהן מותר להשתמש לצורך הקירוב (למשל, פולינומים). אם מטרת הקירוב היא להבטיח שגיאה קטנה בכל מחיר, נדרוש שלכל פונקציה formula_1 במשפחה הראשונה ולכל formula_11, אפשר יהיה למצוא פונקציה פשוטה formula_12, כך ש- formula_13 לכל formula_14 בקטע. בדרישה זו אפשר לטפל במסגרת האנליזה הפונקציונלית, באופן הבא: מניחים ש-formula_15 הוא מרחב בנך של פונקציות המוגדרות בקטע, למשל, מרחב הפונקציות הרציפות, עם נורמת הסופרימום. תנאי השגיאה החסומה שקול פורמלית לכך שמרחב הפונקציות הפשוטות formula_16 יהיה צפוף במרחב הפונקציות שרוצים לקרב, formula_15.
באופן דומה אפשר לטפל גם בקירוב סימולטני של הפונקציה ושל נגזרות שלה, וכן הלאה.
במקרים אחרים מעוניינים יותר בגודל השגיאה הממוצעת, ומוכנים להרשות שגיאות גדולות יותר באופן נקודתי, בתנאי שהשגיאה הממוצעת תהיה קטנה. בבעיות כאלה מטפלים על ידי בחירת המשפחה formula_15 להיות מרחב הילברט (למשל, מרחב הפונקציות formula_1 כך שהאינטגרל formula_20 קיים וסופי). במקרה כזה אפשר לצפות שלקבוצת הפונקציות הפשוטות יהיה בסיס אורתונורמלי, תכונה המאפשרת לחשב את הקירוב באמצעות נוסחאות אינטגרליות. אנליזת פורייה, העוסקת בקירובים באמצעות פונקציות טריגונומטריות, מיוסדת על כך שהפונקציות formula_21 מהוות קבוצה אורתונורמלית של פונקציות במרחב formula_22.
דוגמה חשובה בכיוון זה נותנים פולינומי צ'בישב formula_23, המהווים קבוצה אורתוגונלית מעל הקטע formula_8, עם המכפלה הסקלרית formula_25. את הפולינומים אפשר להגדיר לפי הזהות formula_26, ומנוסחאות דה-מואבר נובע שמעלתו של הפולינום ה-formula_27 בסדרה היא formula_27. אם formula_29, אז formula_30 הוא פולינום ממעלה formula_27, המהווה בדרך כלל קירוב טוב מאוד (גם אם לא אופטימלי) לפונקציה formula_1 בקטע formula_8. סדרות אחרות של פולינומים המופיעים בהקשרים דומים הן הסדרות של פולינומי לז'נדר והרמיט.
סוף השבוע האבוד
סוף השבוע האבוד (באנגלית: The Lost Weekend) הוא סרטו משנת 1945 של בילי ויילדר בהפקת אולפני סרטי פרמאונט ובכיכובם של ריי מילאנד, ג'יין ויימן ופיליפ טרי. הסרט מספר את סיפורו של דון בירמן (ריי מילאנד), במהלך סוף שבוע של שכרות, בו הוא מבלה בשתיית אלכוהול מופרזת. הוא מבלה בפאבים, מבצע פשעים ואף יושב זמן מסוים במחלקת אשפוז.
תקציר העלילה.