ההתפתחות המוטורית של ילדים מאפשרת פיתוח שליטה הן בעצמם והן בסביבתם. התנועה וההתנסויות החושיות מסייעות בידי ילדים להכיר את גבולותיהם הפיזיים ואת יכולותם לנוע ולפעול בצורה יעילה ומתוכננת. התיאום בין חלקי הגוף השונים ובין העין ליד מאפשר לילד לשחק במגוון משחקי כדור שדורשים דיוק וכיוון למטרה במהירות. עם ההתקדמות במיומנויות מוטוריקה גסה, חלה גם התקדמות במיומנויות מוטוריקה עדינה. בילדות המוקדמת הילד מתנסה במטלות שונות של מוטוריקה עדינה שדורשת רמות חדשות של מיומנויות ידיים, תיאום דו צדדי בין שתי ידיים ותאום עין יד. בגיל 7-5 שנים קיימת שליטה טובה בעפרון, צבע ומכחול. הילד יהיה מסוגל למשל להעתיק צורות גאומטריות, לכתוב אותיות ומספרים, לצייר דמות אנוש וחפצים בצורה מפורטת. במקביל הילד רוכש מיומנויות של יומיום כגון: קשירת שרוכים ומזיגת משקה. לקראת גיל 7 שנים רוב הילדים רוכשים כישורים הולמים המאפשרים להם להשתתף בעסוקי היומיום שהם והסביבה מצפים מהם לעשות בבית, בבית הספר ובקהילה. ככל שילדים שולטים בעסוקים אלו הם בדרך כלל חווים תחושות של שביעות רצון ודמוי עצמי חיובי.
מוכנות לבית הספר כרוכה בהתפתחותם של כשרים תפיסתיים- מוטוריים, המקנים לתלמיד את היכולת לזהות צורות, לגלות דמיון ושוני ביניהן ולהגיע לתיאום עין יד שיאפשר לו לשחזר אותן. כשרים אלה מהווים את היסוד לקריאה וכתיבה של אותיות וספרות. מחקרים מראים כי מיומנויות מוטוריקה עדינה מנבאים בצורה גבוהה הישגים מאוחרים יותר.
התחום הרגשי והחברתי.
עם כניסת הילד לבית הספר קשריו עם ילדים אחרים מתחילה להתרחב, האגוצנטריות של הילד פוחתת והוא נעשה מודע לאנשים סביבו. מצופה מהילד הבשל להציג את היכולת להסתגלות בחברה, היכולת לתת ולקבל, ליהנות ממשחק משותף, יכולת לשלוט בדחפים כמו תוקפנות וכעס, יכולת עבודה בצוות בשיתוף מצד אחד ובתחרות מצד שני.  חוקרים שמו דגש על מיומנויות חברתיות של ילדים טרום בית הספר והתרומה שלהם למוכנות לבית הספר וכושר ההסתגלות למסגרות בית ספריות פורמליות. כך שהופעת היכולת ליצור מערכות יחסים יעילות וחיוביות בגן חובה נחשבת לאינדיקטור חשוב למוכנות לבית הספר. לדוגמה: נמצא כי יכולת הילדים להקים ולשמור על מערכות יחסים חיוביות קשור במעבר חיובי למסגרת בית ספרית פורמלית וגם להישגים במהלך שנות בית הספר. נמצא גם שילדים דחויים או לא מחובבים על ידי אחרים, וילדים בעלי אינטראקציות שליליות עם אחרים במהלך השנים המוקדמות, הם בעלי סיכוי גדול יותר להיכשל בלימודים, להיעדר בתכיפות רבה יותר מבית הספר, ולחוש תחושות רגשיות שליליות . בנוסף לכך, ההבנה של התפקיד החברתי ושל נורמות התנהגות בבית הספר, וכן פיתוח אסטרטגיות למידה מנבאות הצלחה אקדמית טובה יותר מאשר ידע אורייני קודם. כמו כן, נמצא ככל שיכולת ההסתגלות של הילד גבוהה יותר וככל שמערכות התמיכה שלו טובות יותר, יוקל עליו המעבר, דבר שישפיע על הצלחתו בבית הספר.
קיימים הבדלים בין שני המגדרים ביכולות אקדמיות ובהתפתחות רגשית- חברתית, בנים מראים התנהגויות מוחצנות כמו: תוקפנות יותר מאשר בנות, דבר המשפיע על מוכנותם לבית הספר. כמו כן, לבנות טרום בית הספר יש את היכולת לפתח מיומנויות מסתגלות יותר מאשר בנים, במיוחד יכולות שפתיות ומיומנויות חברתיות.
המעבר לסביבה הבית ספרית.
המעבר של הילדים מהגן לבית הספר נתפס לעיתים כחוויה מרתיעה לרובם, הכוללת בתוכה הרבה אתגרים ושינויים בסביבה הפיזית, האקדמית, החברתית והרגשית.
בקבלת ההחלטה בדבר המעבר של כל ילד וילד מהגן לבית הספר, יש להתייחס למכלול של גורמים: מאפייני הילד ומאפייני משפחתו הגרעינית, הבית והקהילה, הגן שהוא לומד בו והמסגרת הבית ספרית שהוא אמור לעבור אליה. תפיסה זו מושפעת מהגישה האקולוגית של יורי ברונפנברנר הרואה את חיי הילד כמערכת מורכבת של קשרי גומלין, המשפיעים על התפתחותו . על-פי גישה זו, הילד אינו יחידה מבודדת אלא חלק ממערכת משפחתית, חינוכית וקהילתית, כאשר בין מרכיביה שוררים יחסי גומלין והשפעות הדדיות. קשרים אלו כוללים אינטראקציה בין כמה גורמים הרלוונטיים להתפתחות: גורמים ביולוגיים-אישיים, המשפחה, הגן, והקהילה. הסביבה משפיעה ומושפעת מההתפתחות האישית, כך שנוצר אפקט של גלים קלים במעגלים ההולכים ומתרחבים.
גיל המעבר לכיתה א' בישראל.
גיל כניסת הילד לכיתה א' בישראל משתנה בכל שנה. על פי רוב הילדים העולים לכיתה א' בספטמבר הם אלה שמלאו להם 6 שנים לפני חודש דצמבר. לדוגמה, בשנת הלימודים תשע"ה (2015/2014) קבע משרד החינוך שתאריכי הלידה של החייבים ברישום לכיתה א' הם מ-1 בינואר 2008 ועד 31 בדצמבר 2008, וניתן לאפשר רישום לכיתה א' גם לילידי 10 עד 31 בדצמבר 2007.
עם זאת, מדינות אחרות נוטות להגביל את הכניסה לכיתה א' בהגעה לגיל 6. כך למשל בחלק ממדינות ארצות הברית הילדים עולים לכיתה א' רק אם מלאו להם 6 שנים לפני תחילת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר
בישראל, קבלת ההחלטה לגבי מעבר הילד לכיתה א' קשורה בחוות דעת של הפסיכולוג החינוכי שהוא פסיכולוג הגן העובד בשפ"ח (שירות פסיכולוגי חינוכי) של הרשות המקומית; בחוות דעת של הגננת; וברצון ההורים.
כלים להערכת ילדי הגן העולים לכיתה א'.
כלים אלו מיועדים להעמקת ההיכרות עם ילדים מאותרים הזקוקים לעזרה פרטנית או קבוצתית, במסגרת הגן הרגיל, להערכת הישגיהם ולבחינת תחומי הקושי, כדי לגבש המלצות ולכוון התערבות בגן ובמעברים בין הגן לכיתה א'. כלים אלו אינם מיועדים להעברה גורפת לכלל הילדים על-פי מדיניות משרד החינוך וזאת כדי למנוע מיון-יתר של הילדים.
דוגמאות לכלים שכיחים שנעשה בהם שימוש על ידי גננות.
ניתן להשתמש במסגרת הגן בכלי אבחון שמטרתם היכרות מעמיקה עם כלל ילדי הגן, מיפוי ילדי הגן ואיתור ילדים הזקוקים להתייחסות דיפרנציאלית מותאמת של הגננת ולמעקב אחר התקדמותם.
דוגמאות לכלים שנעשה בהם שימוש על ידי פסיכולוגים.
השימוש בכלים הללו להערכת ילדי הגן מתבצע בהתאם למטרת ההערכה ולצרכים ההתפתחותיים של הילד. בכל בחירה של כלי יש להתייחס לסוגיית התוקף והמהימנות. השימוש בכלים שונים נתון למדיניות שפ"י המתעדכנת מעת לעת.
ג'יל טרטר
ג'יל קורנל טרטר (באנגלית: Jill Cornell Tarter; נולדה ב-16 בינואר 1944) היא אסטרונומית אמריקאית והמנהלת לשעבר של פרויקט סט"י.
השכלה.
לטרטר תואר ראשון בהנדסת פיזיקה מאוניברסיטת קורנל. התואר השני והדוקטורט באסטרונומיה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
קריירה.
טרטר עבדה על מספר פרויקטים מדעיים גדולים, רובם קשורים לחיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ.  כאשר הייתה סטודנטית לתארים מתקדמים, היא עבדה בפרויקט רדיו-החיפוש SERENDIP, ויצרה לו ראשי תיבות בדיעבד: "Search for Extraterrestrial Radio Emissions from Nearby Developed Intelligent Populations". היא הייתה מדענית בפרויקטים שונים של נאס"א בשנות ה-90. טרטר פרסמה עשרות מאמרים בנושא החיפוש אחר חיים מחוץ לכדור הארץ וכן בנושא הצורך בחינוך מדעי ראוי. היא ידועה בשל הטבעת המושג "ננס חום". לאחר השקעה של 35 שנים בחיפוש אחר חיים מחוץ לכדור הארץ, היא הודיעה על פרישה בשנת 2012.
פרסים.
עבודתה של טרטר בתחום האסטרוביולוגיה והצלחתה כמדענית זיכו אותה במספר פרסים והישגים מארגונים שונים.
בתרבות הפופולרית.
עבודתה של טרטר באה לידי ביטוי ברומן של קרל סייגן, מגע. בעיבוד לסרט הפרוטגוניסט היא ד"ר אלי ארוואיי שמגולמת על ידי ג'ודי פוסטר. טרטר נפגשה עם השחקנית במשך החודשים שלפני ובזמן צילומי הסרט, וארוואי מבוססת ברובה על עבודתה של טרט.
אוחז ברנולי
אוחז ברנולי משתמש בעיקרון ברנולי על מנת לאחוז אובייקטים ללא מגע פיסי.
formula_1
לפי משוואת ברנולי, ככל שמהירות הזורם גדולה יותר כך הלחץ שהוא מפעיל על הסביבה נמוך יותר. בהנחה שהלחץ בסביבת האובייקט הוא לחץ אטמוספירי קבוע, ובחלק התחתון של האובייקט מהירות הזורם שווה לאפס, אז, אם בחלק העליון של האובייקט נזרים זרם סילון במהירות גבוהה מאוד, לפי עיקרון ברנולי הלחץ בחלק זה ירד. כתוצאה מהפרש הלחצים ייווצר כוח עילוי אשר יניע את האובייקט מהאזור שבו הלחץ גבוה לאזור שבו הלחץ נמוך - האובייקט ינוע מלמטה למעלה, וכך למעשה הוא יצמד לאוחז.
יישומים.
אוחזי ברנולים משמשים לאחיזה של אובייקטים ונמצאים בשימוש במגוון תחומים בתעשייה. האוחזים נפוצים מאוד בתעשיית המוליכים למחצה, שבה האוחז משמש לאחיזת מעגלים מודפסים, שבבים, פרוסות סיליקון ועוד.
היות שאין מגע פיסי בין האוחז לבין האובייקט, דרך אחיזה זו יעילה מאוד למניעת זיהומים כימיים ו\או ביולוגיים על פני האובייקט ולמעשה שומרת על אחיזה סטרילית ולכן נפוצה מאוד גם בתעשיית הביוכימיה.
בג&quot;ץ עדאלה נגד משרד הרווחה
בג"ץ 7245/10 עדאלה - המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נגד משרד הרווחה, ניתן ב-4 ביוני 2013 העתירה הוגשה לבג"ץ על ידי ארגון עדאלה. העתירה מופנית נגד חוקיות תיקון מס' 113 לחוק הביטוח הלאומי, התשמ"ה – 1995 הקובע, בין היתר, כי אם ילד אינו מקבל חיסון בהתאם לתוכנית החיסונים של משרד הבריאות, תופחת קצבת הילדים לאותו ילד בסכומים גבוהים, המגיעים עד כדי 60% מקצבתו של הילד. העתירה נדחתה, שכן הוחלט פה אחד על ידי השופטות כי הפגיעה בקצבת הילדים עומדת בתנאי פסקת הגבלה. חשיבותה של פסיקה זו היא בדיון החוקתי בדבר הזכיות לשויון הכלולות ב.
רקע.
עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל.