ב-1 במרץ 1942 הועברו היהודים שנותרו בגטו למחנה קרסנאיה גורה (Krasnaya Gora), ובהמשך, הועברו אליו כ-700 יהודים נוספים מעיירות סמוכות. ב-16 ביולי 1942 רצחו חיילי ס"ד ושוטרים אוקראינים את כל יושבי המחנה, למעט מספר בעלי מקצוע, אשר נרצחו מאוחר יותר. כ-100 יהודים שהתגלו במקומות מסתור בעיר נרצחו במקום, וכן כ-70 ילדים יהודים שמצאו מקלט בבית היתומים בעיר. באותה תקופה נרצחו גם כ-70 ילדים ממשפחות מעורבות בעיר.
אחרי השואה.
כיום קיימת בעיר קהילה יהודית המונה כ-500 נפשות, הקהילה מאוגדת במסגרת "איגוד הקהילות היהודיות באוקראינה" וברבנות העיר מכהן שליח חב"ד הרב משה שמואל טהאלער. בעיר קיים בית כנסת ומקווה טהרה, גן ילדים, בית תמחוי לנזקקים ועוד.
בעיר קיים גם בית הכנסת אורחים יהודי כשר בשם "קריית קדושת לוי" על שמו של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב.
בתי הקברות היהודיים.
בעיר קיים בית קברות גדול שמשמש לקבורה עד היום הזה, בשנות השואה חולל חציו הראשון של בית הקברות עד לאזור ציונו של רבי לוי יצחק מברדיצ'וב "סניגורן של ישראל", בשנת 1989 שוקם הקבר מחדש ונבנה עליו ציון.
באפריל 2020 תוך כדי עבודות תחזוק ושימור של מתחם הציון, התגלה מתחת למבנה שרידי הציון המקורי של רבי לוי יצחק. לאחר התגלית החלו במקום עבודות שימור ייחודיות על מנת לשמור על המבנה והמצבה המקוריים.
קברו של רבי ליבר הגדול מברדיצ'ב ממוקם בלב העיר ברדיצ'ב ברחוב shevchenka st, 15/25 berdychiv במקום היה בעבר בית קברות יהודי שנחרש עד היסוד בשנות שלטון הקומוניסטים ונבנה במקום פארק, לאחר מאמצים מרובים נמצא מקום ציונו של רבי ליבר הגדול מברדיצ'ב והוקמה במקום מצבה מגודרת על ידי ארגון אוהלי צדיקים.
מנוע חוקים
מנוע חוקים (Rule Engine), או מערכת מונעת חוקים, כלי תוכנה באמצעותו ניתן לכתוב מערכת מומחה (Rule-based system או Expert System).
במערכת המומחה שלושה מרכיבים עיקריים:
תוכנת מנוע החוקים תומכת ביצירת החוקים, העובדות והפעלת מנוע ההסקה, ומהווה לפיכך סביבת פיתוח עבור פיתוחה של מערכות מומחה.
מערכת המומחה מיישמת את אוסף החוקים הלוגיים שהוגדרו לאוסף העובדות, כך שבמהלך היישום יכולות להיווצר עובדות חדשות. במרבית המערכות לא נוצרים חוקים חדשים.
חוק לוגי בנוי מחלק של התניה (if) וחלק של ביצוע. כאשר קיימת עובדה מסוימת התואמת להתניה של חוק הלוגי, החוק עובר למצב הפעלה (activation). במידה שקיימות מספר עובדות המתאימות לחוק, תבוצענה הפעלות של החוק עד אשר כל העובדות "יטופלו".
מנוע ההסקה מבצע את חלק הביצוע של החוק שהופעל. כאשר חוק שהופעל מבוצע, הביצוע מוגדר כ"יריה" (fire). המנוע יפעל ויבצע את החוקים כל עוד קיימים ברשימה (Agenda) חוקים שעברו הפעלה. תוך כדי הביצוע, ייתכן שיתווספו, ימחקו או ישתנו עובדות. תוספות ושינויים אלו יכולים לגרום להפעלות נוספות של חוקים או לביטולן של הפעלות קיימות. לפיכך, ייתכנו מצבי סתירה (Conflict resolution) שפתרונם מוגדר על פי מדיניות (הניתנת לבחירה מראש).
מערכת מומחה
מערכת מומחה (באנגלית: Expert System) היא מערכת מידע ממוחשבת המתפקדת כמומחה אנושי, או מסייעת למומחה אנושי, בתחום ידע מסוים. זוהי תוכנית מחשב אשר מייצגת ידע, מסיקה ממנו מסקנות ומסוגלת להסביר את האופן בו קיבלה את מסקנותיה. המטרה הסופית היא לבצע תהליכים של פתרון בעיות בדומה לאלה המבוצעים על ידי מומחה אנושי. אחת הדרישות ממערכת מומחית היא שתיתן הסברים למסקנותיה - מתן ההסבר נחוץ כדי לשכנע באמיתות המסקנה. מערכות המומחה הראשונות פותחו בשנות השבעים, אך הן הפכו לפופולריות בשנות השמונים. מערכות מומחות הן חלק מתחום העיסוק של מדע הבינה המלאכותית במדעי המחשב. ביסוד הבינה המלאכותית עומד הניסיון לפתח תוכניות מחשב המסוגלות להתמודד עם מיומנות אנושית הכוללת את ההיבטים ההכרתיים – חשיבתיים.
מערכת מומחה היא חלק ממשפחת מערכות מבוססות ידע, מערכות אלו מבוססות על ידע תחומי הלקוח מהחיים כדוגמת רפואה, ביולוגיה ואסטרונומיה.
מרכיבי המערכת.
בסיס ידע.
בסיס הידע מתייחס לעולם התוכן המומחי של המערכת. הוא מתאר את המרכיבים של תחום הידע, ואת הקשרים הקיימים בין המרכיבים השונים. בדרך כלל מתואר בסיס הידע באמצעות נתוני יסוד – עובדות וכללים המתארים את הקשרים ביניהם. העובדות מתארות את תחום הידע, ויכולות להשתנות בהתאם למצב או הפרט שנבדק. החוקים מתארים את היחסים בין פרטים או מצבים בתחום הידע. הם כוללים את הידע המומחי בתחום, כלומר מה מומחה יכול להסיק מהעובדות.
בסיס הידע כולל את "המחשבה האנושית" הקיימת בתחום הידע המסוים: "מחשבה" זו באה לידי ביטוי בחוקים שתוארו לעיל. בסיס הידע מהווה חלק הכרחי עבור תוכנית מחשב האמורה להתנהג באופן אינטליגנטי.
מערכת היסק.
מערכת ההיסק מורכבת ממנגנון המסוגל להסיק מסקנות בהסתמך על בסיס הידע: העובדות והחוקים מתארים את הידע, בעוד שמנגנון ההיסק קובע כיצד לנתח את הידע המתקבל. מערכת ההיסק מתייחסת לבסיס הידע כאוסף של טענות הכוללות עובדות והחוקים בתחום הידע. מנגנון ההיסק מקשר בין בסיס הידע כדי להגיע למסקנה, יש להדגיש שמערכת ההיסק אינה תלויה בבסיס הידע עצמו ולכן היא מהווה גם חלק מהמעטפת הכללית. הכלליות של מערכת ההיסק נשמר בדרך כלל בכל מרכיביה.
לעיתים יש להכניס בה שינויים במעבר לתחום ידע חדש, שינויים אלו נשמרים בתחומי ידע שהמבנה הכללי שלהם דומה. חלק זה של המערכת המומחה הוא החשוב ביותר משום שהוא זה שמחקה את אופן המחשבה האנושית. במקרים רבים קיימים מסלולי פתרון רבים וכדי שהתשובה תהיה בזמן ריצה סביר חלק מהחוקים הם היוריסטיים כדי להגביל את החיפוש במרחב הפתרונות. הציפייה היא שמערכת מומחה תדע לנצל את הידע העומד ברשותה בצורה "מומחית" ויעילה.
מבנה מנגנון ההיסק תלוי בשני גורמים עיקריים. המבנה הטבעי של תחום הידע, והדרך בה הידע מאורגן ומיוצג במערכת המומחה. קיימות שפות תכנות המקלות על המתכנת בכך שיש בהן מערכת היסק בנויה בשפה כמו פרולוג. שפות אחרות דורשות לתכנן וליישם מנגנון היסק. לכל אחת מן השיטות יש יתרונות וחסרונות משלה. שפה בה קיים מנגנון היסק דורשת פחות מאמץ בבנייתו. המגבלה היא בכך שמנגנון ההיסק הבנוי לא תמיד מתאים לדרך בה מתקבלות ההחלטות בתחום הידע. למתכנן יש מעט אפשרויות לשלוט על הדרך בה מאורגן הידע ולתכנן את תהליך הסקת המסקנות. שפות בהן אין מנגנון היסק בנוי מחייבות תכנון ויישום של מנגנון היסק, אך מאפשרות לו יותר שליטה והתערבות. מערכות מורכבות מעמידות מנגנון היסק בנוי אך מאפשרות גם להתערב כדי להתאימו לתחום הידע.
מערכת הסבר.
מערכת ההסבר מאפשרת למשתמש מעקב אחר תהליך הפתרון והסקת המסקנות של מערכת ההיסק.
המשתמש מצפה לדעת על פי אילו נתונים ועל פי אילו כללים התקבלה תשובת המערכת המומחה. המערכות נבדלות זו מזו במידת היכולת שלהן לפרט את המעקב אחר מערכת ההיסק. לפעמים אין צורך בחלקים מסוימים בהסבר, ותפקידה של מהערכת הוא לנפות את אותם חלקים ולהציג למשתמש את החלקים המהותיים ביותר.
חשוב ביותר שהמערכת תהיה ידידותית, גמישה ושההסברים יהיו כרוכים ומובנים למשתמש.
ממשק משתמש.
חלק זה מקשר בין המערכת המומחה למשתמש.
המערכות נבדלות זו מזו במידה הידידות שלהן בקשר עם המשתמש ובאפשרויות השונות שהן מעמידות לרשות המשתמש לשם צפייה בחלקים השונים של המערכת. מרכיב בסיסי בממשק מאפשר למשתמש להציג שאלה למערכת בדרך נוחה, ולקבל את תשובת המערכת. חלק חשוב נוסף שלא קיים בכל המערכות הוא ממשק המשרת את בונה בסיס הידע.
מעטפת.
המעטפת כוללת את מנגנון ההיסק, מנגנון ההסבר וממשק המשתמש. ביכולתה להסיק מסקנות על פי בסיס הידע ולהסביר אותו למשתמש. המעטפת אינה תלויה בבסיס הידע ויכולה לפעול באותו אופן על בסיסי ידע שונים. מרכיבי המעטפת כלליים ואינם משתנים על פי תחום המומחיות, שכן שינוי בתחום התמחות יבוא לידי ביטוי רק בבסיס הידע. מעטפת טובה נותנת שירותים למתכנת המערכת וגם למשתמש בה, היא תכיל ממשק לבניית בסיס הידע היכול להיות מבוסס על שיטות ייצוג שונות.
במערכות מומחות ייעודיות המטפלות בתחום ידע מסוים לא מתייחסים למעטפת. מערכת כזו תכיל גם היא את כל המרכיבים שצוינו, אלא שתחום הידע בא לידי ביטוי, בנוסף לבסיס הידע, גם ביתר המרכיבים של המערכת.
מערכת מומחה הבנויה כמעטפת דורשת מאמץ ניכר יותר בפיתוחה אך משרתת אחר כך תחומי ידע שונים. מערכת מומחה ייעודית לא ניתן להפעיל על תחום ידע שונה, מאחר שהידע משולב בכל מרכיביה ולא ניתן להפרדה בקלות.
אברהם דר
אברהם דר (במקור "דאר"; 28 באוגוסט 1925 – 2 בדצמבר 2019) היה איש הפלמ"ח והפלי"ם, קצין בחיל המודיעין ותעשיין. היה מפקדה הראשון של רשת ריגול יהודית במצרים, נידוני קהיר, שפעילותה וחשיפתה בידי המצרים נודעה בשם "העסק הביש".
ביוגרפיה.
דר נולד בירושלים, כבן שני להורים ילידי הארץ (אביו, אמו, סבו וסבתו היו ירושלמים). אביו חיים גויס במלחמת העולם הראשונה לגדוד נהגי הפרדות. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה גויס אביו (שהיה קצין במילואים) לשירות בצבא הבריטי, בעקבות כך עברה המשפחה לחיפה. בחיפה הצטרף דר לקבוצה הימית "זבולון" בתנועת הנוער והשלים שם קורס אלחוט.
בקיץ 1942 סיים את לימודיו התיכוניים והתנדב לשירות במחלקת הקשר של הצי הבריטי. מפני שהיה בן 17 לא גויס ועל כן החליט להצטרף לפלמ"ח בספטמבר אותה שנה. הוא שירת בפלוגה ד' ובתחילת 1943 נשלח לקורס הימי הראשון בקיסריה. בקורס זה הכיר והתיידד עם זלמן פרח.