מכלול העמידות אחראי לכל הקשור בהנחיית המשק האזרחי לעמידות בפני תקיפות סייבר. בכלל זה מנחה המכלול באופן פרטני וישיר את התשתיות הקריטיות של ישראל על-פי תורה ייעודית להגנתן, ב"תפירת חליפה" ייעודית לכל אחת מהן. אחריות הנחייתית זו עברה במהלך 2017 משירות הביטחון הכללי לרשות הלאומית להגנת הסייבר והיא מעוגנת בחקיקה. בנוסף מנחה מכלול זה את כלל המאסדרים הממשלתיים ומשרדי הממשלה בעבודתם למול המשק האזרחי בכל הקשור לבניית הידע והמתודה המקצועית להגנת הגופים השונים המאוסדרים על-ידם. במסגרת זו מפרסם המכלול מסמכים תורתיים עיתיים למשק, על בסיס התורה הארגונית שפותחה ופורסמה על ידי הרשות עוד ב-2017, ומאז משתדרגת באופן תדיר. מכלול העמידות עוסק גם בהסדרת מקצועות הגנת הסייבר בישראל ובהקמת תוכניות להכשרות בתחום.
המכלול המבצעי אחראי להגנת המשק כאשר מתרחשות תקיפות משמעותיות ברמה הלאומית עליו. מכלול זה עובד בצמוד עם מכלול העמידות במערך ועם גופי הביטחון והמשטרה של ישראל לזיהוי ולאיתור תקיפות משמעותיות על המשק האזרחי, מניעתן וסילוקן. המרכז הארצי לניהול אירועים, ה-CERT הלאומי, שהוקם על ידי המערך בבאר-שבע, שייך גם הוא למכלול זה, ועוסק בכל הדרוש לעזרה לארגונים השונים במשק בשיתוף מידע על תקיפות סייבר ותמיכה בזמן אמת בהתמודדות הארגונים עם תקיפות.
המכלול הטכנולוגי הוא היחידה לטכנולוגיות סייבר, שהוקמה כחלק ממטה הסייבר הלאומי ב-2017, והיא אחראית למחקר ולפיתוח של טכנולוגיות וכלים לניהול המגננה הכוללת בממד הסייבר ברמה הלאומית. במסגרת זו פותחה רשת הסייבר-נט ומובצעה ב-2016 לקישור חסוי של המרכז הלאומי לניהול אירועי סייבר עם המרכזים המגזריים ועם מובילי ההגנה בארגונים השונים במשק. הרשת הולכת ומתרחבת ובשנים האחרונות הפכה למעין "רשת חברתית" של מגיני סייבר בישראל לשיתוף מידע, טכניקות וידע להגנה. כלים נוספים לאיתור פרצות באתרים (מעין מכ"ם פגעויות סייבר) ועוד מפותחים וממובצעים על ידי המכלול באופן תדיר.
לצד שלושת המכלולים יש במערך מספר אגפי מטה, שהיו חלק ממטה הסייבר הלאומי, כפופים ישירות לראש המערך, ועוסקים באסטרטגיית הסייבר של ישראל, בקשרים הבינלאומיים, בבניין הכוח הלאומי, בכלים למדיניות ציבורית, ובכל הכרוך בניהול התקציב, ההון האנושי והלוגיסטיקה של המערך.
המרכז הארצי לניהול אירועי סייבר (CERT).
המרכז הארצי לניהול אירועי סייבר (CERT) מטפל באירועי סייבר במרחב האזרחי של מדינת ישראל. אל המרכז, שמקום מושבו בפארק ההיי-טק בבאר שבע, מתנקזים מדי יום מאות דיווחים ומידע על ניסיונות או על חשדות למתקפות סייבר מהארץ ומהעולם, אשר נבדקים ומטופלים. המרכז הוא חלק מהזרוע המבצעית של מערך הסייבר הלאומי. במרכז פועלים מסביב לשעון חמישה תתי-מרכזים ייעודים לענפים ולקהלי יעד שונים. המידע שמגיע מהם, מאפשר להרכיב תמונה רחבה על מפת איומי הסייבר והתקיפות בישראל ולהעניק מענה ייחודי לכל ענף. הראשון והמרכזי הוא המרכז המבצעי לדיווח על אירועי סייבר: אל המרכז, הפועל 7/24 ,מגיעים באופן שוטף דיווחים אודות מתקפות סייבר, חשדות וניסיונות, חולשות ופרצות אבטחה שמזוהות במשק, ועוד. המרכז, המאויש באנליסטים בוגרי יחידות טכנולוגיות ואוניברסיטאות, מקיים קשר רציף עם הציבור, עם ארגונים וחברות במשק במטרה לשתף ולקבל מידע אודות חשד לתקיפות סייבר. המרכז מתכלל אירועים, מתחקרם, וכן מעניק סיוע ראשוני והמלצות לטיפול ולהגנה. ניתן לפנות אל המרכז בחיוג חירום חינם 119 – יוזמה ראשונה מסוגה בעולם המאפשרת לכל אזרח לדווח על אירוע סייבר ולקבל סיוע ראשוני. ארבעת תתי-מרכזים נוספים הם מרכזי שליטה ייעודיים שהקים מערך הסייבר הלאומי בשיתוף משרדי הממשלה הרלוונטיים, המעניקים מענה לאיומי סייבר ייחודיים למגזרים: המגזר הפיננסי; המגזר הממשלתי; גופי ביטחון פנים; ומגזר האנרגיה, החשמל והמים. בשנתיים הקרובות מתוכננים לקום גם מרכזי שליטה בתחומי תקשורת, תחבורה והגנת הסביבה.
המרכז המבצעי לדיווח על אירועי סייבר 119.
המרכז, הראשון מסוגו בעולם, חלק מה-CERT, מקבל דיווחים מאזרחים ומארגונים במשק אודות תקיפות סייבר, ניסיונות או חשדות ולבדוק אותם. המרכז מאויש 24 שעות ביממה באנליסטים שתפקידם לקבל דיווחים, לזהות את סוג האיום, לאמוד את היקף הנזק הנשקף ממנו, ולספק את המענה המתאים. האנליסטים במרכז מעניקים מענה ראשוני לאזרח ולארגון בהתאם לרמת החומרה, מעניקים הכוונה וכלים לטיפול באירוע והנחיות להעלאת רמות ההגנה של הנכסים הדיגיטליים.כל אזרח או ארגון יכול לפנות למרכז ללא תשלום באמצעות דוא"ל או באמצעות חיוג מקוצר חינם 119 בכל שעות היממה. פרטי הפנייה וזהות הפונים והגופים הנתקפים נשמרים בסודיות.
הקמת מערך הסייבר הלאומי.
מערך הסייבר הלאומי הוקם בהחלטת ממשלה 2444 ב-15 בפברואר 2015, על-מנת ליצור מסגרת גג לשני גופי. הראשון - מטה הסייבר הלאומי, שהוקם 3 שנים קודם לכן ב-1 בינואר 2012 כגוף המטה של הממשלה לפיתוח מדיניות ואסטרטגיית סייבר לישראל ולבניין הכוח הלאומי בתחום. השני - הרשות הלאומית להגנת הסייבר, שהוקמה באותה החלטת ממשלה 2444, כגוף האופרטיבי המרכזי להגנת הסייבר בישראל, שיפעל לצד מטה הסייבר הלאומי כחלק ממערך סייבר לאומי, אך תוך חלוקת אחריות ביניהם. ההחלטה לפעול במסגרת מערך אחד אך בשתי יחידות נפרדות, התקבלה בזמנו מתוך הצורך לבנות ולחזק את שתי הזרועות של המערך – מדיניות ובניין הכוח (עליו מופקד המטה) ו"הפעלת הכוח" (עליה מופקדת הרשות). לכן, מונה לכל אחת מהיחידות מנכ"ל נפרד והן התנהלו כגופים עצמאיים, כאשר ראש המטה דאז - ד"ר אביתר מתניה - מונה גם לתפקיד ראש המערך והיה ממונה על אישור תוכניות העבודה של הרשות ותקציב המערך.
עם סיום 2017, בעקבות הנחיית ראש הממשלה לפעול לריכוז מאמץ בתחום הגנת הסייבר ועל בסיס המלצת ראש המערך לראש הממשלה, החליטה ממשלת ישראל, בהחלטה מס' 3270, לאחד את שני גופי מערך הסייבר הלאומי - מטה הסייבר הלאומי והרשות הלאומית להגנת הסייבר - לכדי יחידה ארגונית אחת והם חדלו להתקיים כישויות נפרדות. בהחלטת הממשלה נקבע, כי מערך הסייבר הלאומי יהיה אחראי על כלל היבטי הגנת הסייבר במרחב האזרחי, החל מגיבוש מדיניות ובניין כוח טכנולוגי, ועד הגנה מבצעית בסייבר. במקביל, עם סיום תפקידו של ד"ר מתניה כראש המערך לאחר הקדנציה שנקבעה ל-6 שנים, מונה לתפקיד ראש המערך האחוד יגאל אונא, ששימש קודם לכן כראש היחידה לטכנולוגיות סייבר במערך, וזאת לאחר שירות רב שנים בתחום הסיגינט-סייבר בשירות הביטחון הכללי.
מערך הסייבר הוא יחידת סמך במשרד ראש הממשלה, "האמונה על קידום ויישום מדיניות לאומית בתחומי הסייבר. במסגרת תפקידיו אחראי מערך הסייבר הלאומי על הגנת מרחב הסייבר האזרחי, על קידום היכולות הלאומיות בתחום ועל שיפור אופני ההתמודדות עם האתגרים הנוכחיים והעתידיים בעולמות הסייבר. כמו כן אחראי על קידום מובילותה של ישראל כמרכז לפיתוח ידע וטכנולוגיות סייבר". מערך הסייבר הוא הגוף האופרטיבי להגנת הסייבר בישראל.
היסטוריה ומשפט.
מערך הסייבר הלאומי הוקם כדי לתת מענה לצורך בהגנת סייבר למרחב האזרחי במדינת ישראל וזאת כאיחוד של שני גופים ממשלתיים שקדמו לו: הרשות הלאומית להגנת הסייבר, שפעלה בשנים 2016–2017, ומטה הסייבר הלאומי, שהוקם בינואר 2012.הבסיס המשפטי לפעילות מערך הסייבר הלאומי מבוסס על החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבורים, התשנ"ח-1998, לעניין הנחיה ופיקוח על גופים המפעילים מערכות ממוחשבות חיוניות המופיעות בתוספת החמישית לחוק, ועל החלטות הממשלה בנושא הגנת הסייבר.
החלטת ממשלה מספר 3611 בנושא "קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי" מיום 07.08.2011 - הוחלט על הקמת המטה הקיברנטי הלאומי במשרד ראש הממשלה. על מטה הסייבר הוטל לקדם היערכות לאומית להגנת הסייבר ובכלל זה לגבש תפיסת הגנה לאומית במרחב הסייבר. תפיסה זו יועדה לעדכן את התפיסה שניצבה בבסיס החלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מספר ב/84 בנושא "אחריות להגנה על מערכות ממוחשבות במדינת ישראל" משנת 2002, שבה הוסדר הטיפול בהגנת "מערכות ממוחשבות חיוניות" - מערכות שהפגיעה בהן עלולה לגרום לנזק פיזי או כלכלי משמעותי מאוד, לפגיעה בחיי אדם או לפגיעה באספקת שירות ציבורי חיוני.
החלטות הממשלה 2443 ו-2444.
החלטה על הקמת הרשות הלאומית להגנת הסייבר התקבלה על ידי ממשלת ישראל השלושים ושלוש בפברואר 2015, על בסיס אסטרטגיית הסייבר הלאומי שגיבש מטה הסייבר הלאומי ואשר המליצה על הקמת הרשות כגוף האופרטיבי המרכזי להגנת מרחב הסייבר האזרחי. בין היתר, הרשות הובילה את מאמצי ההגנה בשטח כנגד תקיפות סייבר על המשק האזרחי, הנחתה את גופי תשתיות המדינה הקריטיות, את המגזרים החיוניים במשק ופעלה לקידום העלאת העמידות בכלל המרחב האזרחי.
כאמור, בפברואר 2015 התקבלו במסגרת ממשלת ישראל ה-33 שתי החלטות ממשלה שעניין הגנת מרחב הסייבר הישראלי, ובראשן החלטת הממשלה 2444 – שנושאה "קידום ההיערכות הלאומית להגנת הסייבר". במסגרת החלטה זו קבעה הממשלה כי ההגנה על תפקודו התקין והבטוח של מרחב הסייבר מהווה יעד ביטחוני לאומי חיוני של המדינה ואינטרס ממלכתי חיוני לביטחונה הלאומי. בהתאם, נקבע כי ייעוד הרשות הלאומית להגנת הסייבר הוא הגנת מרחב הסייבר ובמכלול תפקידיה העיקריים נמנים: