בתחילת אפריל 2009 נמסר כי כמה אנשי עסקים יהודים מארצות הברית רכשו 20 דונם מפלסטינים באזור הר הזיתים בירושלים. הדיווח הניע את הרשות הפלסטינית להנפיק מחדש אזהרה בנושא מכירת נכסים ליהודים אשר מהווים "בגידה חמורה" שמשמעותה גזר דין מוות. ראש בתי הדין השרעים ברשות המלסטינית, השיח' תייסיר רג'ב אל-תמימי, הזכיר לפלסטינים פתווה המתנגדת לנוהג. לדבריו, "ירושלים היא הבירה הדתית, הפוליטית והרוחנית של פלסטין - ליהודים אין זכות בה" לדבריו. בסוף אפריל 2009, בית משפט פלסטיני דן אדם למות בתלייה בעוון בגידה, לאחר שמכר קרקע לישראלים.
באפריל 2009 ניהלו מנגנוני הביטחון המסכל והמודיעין הכללי ברשות הפלסטינית מבצע נגד מכירה בהיקף נרחב של קרקעות ונכסים במזרח ירושלים לישראלים. אנשי הרשות חקרו כמה מתווכים בעסקאות נדל"ן, בחשד שמכרו קרקעות בשטח כולל של כ-13 דונמים באזורי ירושלים והסביבה וכמה בני אדם אף נעצרו. בין הנחקרים היו כאלו המחזיקים בתעודות זהות ישראליות. עם זאת, בכיר במחלקה לחקירת שחיתות בוועדה לפיקוח, הגוף האחראי והמפקח על פרשיות שחיתות ברשות, התערב בעניין ובלחץ ישראלי הורה על סגירת תיקים שנפתחו לחשודים, וכן הורה על שחרור חשודים שנעצרו בעניין. בנושא התבטא חאתם עבד אל-קאדר, מחוקק מטעם הפת"ח ויועצו של לענייני ירושלים של ראש הממשלה הפלסטינית לשעבר, סלאם פיאד, ואמר כי האיסור על מכירת נכסים ליהודים עדיין נחוץ. הוא הסביר כי ממשלת ישראל והמתנחלים הציבו "מתקפה עזה" כלשונו, על המגזר הערבי במזרח ירושלים, בניסיון לשנות את המאזן הדמוגרפי, באמצעות הריסת בתי פלסטינים. עוד הוסיף כי הרשות עצרה למשך מספר ימים תושבי ירושלים אחדים, והוסיף כי ישראל פנתה דרך התיאום הצבאי והורתה להעביר לידה את החשודים ששוחררו. הוא הדגיש כי השלטונות הפלסטיניים פועלים בנחרצות בכל הנוגע למכירת קרקעות לישראלים, והוסיף כי יש להוציא להורג את מי שיימצאו אשמים במכירת קרקעות. בהקשר זה הוסיף כי התביעה הפלסטינית ממשיכה לחקור עשרות פרשות של מכירת קרקעות לישראלים. עם זאת, הוא הוסיף כי "ישנם קשיים בחקירת חלק מהחשודים הירושלמים, בגלל לחצים ישראליים, ומאחר שהתביעה מתקשה בהכנת כתבי אישום נגדם".
כ-2,500 יהודים חיים בשכונות ערביות במזרח ירושלים. הוצאות האבטחה שלהם בשנה שעברה הגיעו ליותר מ-100 מיליון ש"ח.
נכון לשנת 2011, ברובע המוסלמי שבעיר העתיקה חיים כ-1,000 יהודים וברובע הנוצרי חיים כ-10 משפחות יהודיות באגף נאות דוד. בשכונת בית חנינא חיים כ-50 יהודים, רבים מהם בבית השבעה. במעלה הזיתים, הצמודה לראס אל עמוד, חיים כ-500 יהודים. בג'בל מוכאבר, חיים כ-90 משפחות בשכונת נוף ציון ואושרו תוכניות בנייה עבור 300 יחידות דיור נוספות. בשנת 2014, רכשה עמותת אלע"ד 11 דירות בסילוואן ושיכנה בהן 25 משפחות וסך הכל גרים בשכונה כ-500 יהודים.
בכפר עקב אמנם לא חיים יהודים, אך שטחים בבעלות יהודית נוצלו על ידי ערבים להשתלטות במרמה. בתחילת המאה ה-21, באמצעות מסמכים מזויפים, נבנו בתים על הקרקעות, בהן התיישבו משפחות ערביות. בשנת 2015 קבע בית המשפט שעל המשפחות לפנות את הבתים מהמקרקעין ובג"ץ הוציא צו על תנאי המורה למדינה לפנות את המקרקעין.
תחבולות והונאות.
בעקבות האיסור, מקרי הונאה הן מצד הפלסטינים והן מצד המתנחלים נעשו לדבר שבשגרה. במקרים מסוימים הפלסטינים משווקים קרקעות אשר לא שייכות להם, או לוקחים כספים מבלי לבצע העברת בעלות על הנכס. במקרים אחרים, המתנחלים משקרים בדבר רכישת הקרקעות וממציאים מסמכים מזויפים. לאחר מכירות מוצלחות, הפלסטינים לעיתים קרובות מהגרים לחוץ לארץ, מחשש להתקפות האפשריות מידי אזרחים אשר נטלו את החוק לידיהם. לשם כך, ישנם קצינים במנגנונים הפלסטינים אשר עוקבים אחר הונאות וזיופים מסוג זה. במקרה שנעשה שימוש בזיוף, ננקטים הליכים משפטיים, ובמקרה והעסקה נעשתה כחוק, קציני הרשות אף ינסו לרכוש את הקרקע בחזרה.
חיה אסתר
חיה אסתר (נולדה ב-9 ביולי 1941) היא משוררת, ציירת ואמנית מיצב ישראלית.
ביוגרפיה.
אסתר נולדה בשנת 1941 למשפחה חרדית בירושלים בשם חיה אסתר גודלבסקי. במלחמת העצמאות הופגז בית מגוריה, והמשפחה עברה לשכונת קטמון. היא בעלת תואר ראשון בהיסטוריה של עם ישראל ובשנת 1979 קיבלה תואר שני בחינוך מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1983 יצא לאור ספרה הראשון, "אבנים רכות", ובעקבות זאת פוטרה מעבודתה כמורה בבית ספר חרדי לבנות. ומאז פרסמה 18 ספרי שירה.
עוסקת גם בציור, והציגה מיצירותיה בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות. בשנת 2008 נפגשה עם פרופ' מוטי עומר, האוצר של מוזיאון תל אביב, שדחה את עבודותיה. תחושת הפגיעה בעקבות מפגש זה הובילה אותה לכתיבת הפואמה "צרחת היופי", שיצאה לאור באותה שנה בהוצאת כרמל.
חברה באגודת האמנים והפסלים (מ-1989), באגודת הסופרים העברים (מ-1992) ובמרכז פא"ן ישראל (מ-1997).
אם לארבעה - הרב משה גודלבסקי, מנהל בית ספר, הרב אהד טהרלב, ראש מדרשת לינדנבאום, נעמה שני ועדיה גודלבסקי, אמנית.
ספריה.
שני קובצי שירה שלה יצאו לאור בתרגום לצרפתית:
משיריה.
על שירתה:
חיה אסתר גודלבסקי
סיימון קאדל
סיימון ג'ון קאדל (באנגלית: Simon John Cadell; 19 ביולי 1950 – 6 במרץ 1996) היה שחקן אנגלי הידוע בעיקר מהופעתו בתפקיד ג'פרי פיירברת'ר בקומדיית המצבים של ה-BBC "היי-די-היי!".
ביוגרפיה.
קאדל נולד בלונדון. הוא היה בנו של סוכן התיאטרון ג'ון קאדל, ונכד של שחקנית האופי ג'ין קאדל. אחותו היא השחקנית סלינה קאדל, ואחיו במאי הפרסומות פטריק קאדל. בן דודו הוא השחקן גאי סינר, והוא היה החתן של מפיק הטלוויזיה דייוויד קרופט . קאדל למד בבית הספר "The Hall School" בהמפסטד ובבית הספר בידלס בפיסטרספילד. בין חבריו הטובים בבית הספר היה השחקן והפוליטיקאי ג'יילס ברנדרת' שנשאר חבר קרוב עד למותו של קאדל.
קאדל בבית הספר למשחק "בריסטול אולד ויק". לקראת סוף שנות השבעים של המאה העשרים זכה להצלחה בהופעות תיאטרון. ב-1978 דיבב את הדמות בלקברי בסרט האנימציה "גבעת ווטרשיפ" המבוסס על הספר באותו שם מאת ריצ'רד אדמס. בטלוויזיה שיחק בשנים 1978 עד 1980 בסדרת הדרמה "אויב על סף ביתי". ב-1979 הופיע בסרט האסונות "מטאור" בתפקיד כתב חדשות בטלוויזיה.
תפקידו המוכר ביותר היה של מנהל כפר הנופש ג'פרי פיירברת'ר בקומדיית המצבים של ה-BBC "היי-די-היי" ששודרה בין 1980 ל-1984. עוד שיחק בדמות עובד מדינה דאנדרידג' בעיבוד הטלוויזיוני לספר "Blott on the Landscape" מאת טום שארפ משנת 1985.
ברדיו שיחק קאדל בדמות מלך האלפים סלבורן בעיבוד לספר "שר הטבעות" (1981). בין 1987 ל-1989 כיכב במשך שלוש עונות בסיטקום של ה-BBC "החיים בלי ג'ורג'" לצדה של קרול רויל בתפקיד הראשי.
ב-1991 הופיע קאדל בסדרה הקומית הבריטית "Singles". עוד בטלוויזיה השתתף בסדרות "Minder", "ברז'ראק", "מופע הטלוויזיה של קני אוורט" ובסדרה "סיפורי הבלתי-צפוי" מאת רואלד דאל. בנוסף היה קריין בפרסומות טלוויזיה.
הוא היה המספר בסדרת הטלוויזיה לילדים "Bump" של ה-BBC על אודות גור פילים (שתמיד נתקל בחפצים) וחברו ברדי.
חיים אישיים.
ב-1985 התחתן קאדל עם השחקנית רבקה קרופט, בתו של השחקן דייוויד קרופט, מיוצרי הסדרה "הצבא של אבא" . לבני הזוג נולדו שני בנים.
בינואר 1993 לקה קאדל בהתקף לב חמור אחרי הופעה יחד עם ג'ואנה למליי ב-"Queen Elizabeth Hall" בלונדון. לדברי הרופאים הסיבה להתקף הייתה העישון - קאדל עישן אז 80 סיגריות ביום. אבל הוא התאושש וארבעה חודשים אחרי שעבר ניתוח מעקפים חזר לשחק במחזה "מסעותי עם דודתי" (עליו זכה בפרס אוליבייה להופעה הקומית הטובה ביותר). ב-11 בספטמבר אותה שנה אובחנה אצלו מחלת סרטן הריאות.
קאדל נפטר ב-6 במרץ 1996 בגיל 45. הוא מת 12 שבועות לפני חברו הטוב ג'רמי סינדן שאף הוא נפטר מסרטן הריאות.
האחים קרמזוב (סרט, 1958)
האחים קרמזוב (באנגלית: The Brothers Karamazov) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1958 המבוסס על רומן בשם זה מאת פיודור דוסטויבסקי בבימויו של ריצ'רד ברוקס.
סרטים נוספים על אותו רומן היו: סרט אילם גרמני ב-1922, סרט איטלקי ב-1947 וסרט סובייטי ב-1969.
התסריט שונה מהספר ולמרות אורכו לא מופיעים בו כל הגיבורים. העלילה מתרחשת בעיירה ריבסק באימפריה הרוסית ב-1870 ומתארת את היחסים הקשים במשפחת קרמזוב, האב פיודור וארבעת בניו. ליחסים קשים אלה נכנסות שתי נשים ויחסי אהבה-שנאה מובילים לבסוף לרצח.
השחקן לי ג'יי. קוב היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר.
תקציר העלילה.
פיודור קרמזוב (לי ג'יי. קוב) הוא אלמן משתי נשים. מבלה במסיבות חשק ושתיין כרוני. יש לו ארבעה בנים:
מלבד משפחת קרמזוב יש בעלילה עוד שתי נשים:
המצב במשפחה הולך ומתערער. לאחר שאיוואן אומר לסמרדיאקוב שאין אלוהים הוא מחליט לרצוח את פיודור המתעלל ומזלזל בו.
לילה אחד מגיע דימיטרי לביתה של גרושנקה. כשהוא אינו מוצא אותה בבית הוא מחליט ללכת לבית אביו. לוקח מוט מתכת וכשפיודור יוצא הוא חובט בו אך פוגע במקרה במשרת שנפצע קשה. המשטרה אוסרת את דימיטרי בגלל רצח אביו אך הוא משוכנע שלא הוא הרוצח.
באותו לילה מתוודה סמרדיאקוב באוזני איוון כי הוא רצח את פיודור. איוון מורה לו להסגיר את עצמו למשטרה אבל כעבור זמן קצר סמרדיאקוב תולה את עצמו.
בבית המשפט מועלים עדים המאשימים את דימיטרי ברצח. איוואן מוסר כי סמרדיאקוב העיד שהוא הרוצח אך בית הדין לא מקבל זאת. לבסוף עולה לעדות קטיה שרוצה לנקום בדימיטרי ומראה מכתב בכתב ידו בו הוא כותב שירצח את אביו אם לא ימחוק את חובותיו. חבר המושבעים קובע שדימיטרי אשם ברצח.