המטוס המריא מנמל התעופה ורשה פרדריק שופן שבוורשה והיה אמור לנחות בשדה התעופה סמולנסק. ההערכה הראשונית הייתה שהתאונה אירעה עקב טעות אנוש של הטייס, שבחר לנסות ולנחות בשדה התעופה של סמולנסק אף על פי שקיבל הנחיות לנחות במינסק, עקב תנאי מזג אוויר קשים ששררו באזור סמולנסק בזמן התאונה – ערפל כבד שגרם לראות נמוכה. לפי עדויות, המטוס פגע בצמרות עצים בזמן ירידה לנחיתה ולאחר מכן התרסק.
בתוך שעות לאחר ההתרסקות הכריז נשיא רוסיה, דמיטרי מדבדב, על הקמת ועדת חקירה מיוחדת לנסיבות התאונה, שעבדה בצמוד לוועדת התעופה הבין-מדינתית. בראש הוועדה המיוחדת מונה לעמוד ראש ממשלת רוסיה, ולדימיר פוטין. במקביל החלה חקירה של התובע הכללי של רוסיה בחשד ל"הפרת כללי הבטיחות" הקבועים בקודקס הפלילי הרוסי.
פוטין ומדבדב הבטיחו לראש ממשלת פולין דונלד טוסק כי החקירה תתנהל בשיתוף פעולה עם ממשלת פולין, אולם גם בתום החקירה סירבו למסור את שרידי המטוס לפולין. ממצאים ראשוניים הצביעו על שילוב של שני גורמים לתאונה: ערפל כבד, השכיח באזור זה בעונת האביב, וטעות טייס. כל שלוש הקופסאות השחורות של המטוס אותרו על ידי החוקרים, האחרונה שבהן ב-12 באפריל. למחרת התאונה, ולאחר שבחנו את הקלטות אחת הקופסאות השחורות שנמצאו, אמרו החוקרים כי הממצאים אינם מצביעים על תקלות טכניות במטוס קודם להתרסקות. זאת בניגוד להשערות כי במטוס, בן 20 שנה, היה כשל טכני.
במקביל לחקירת נסיבות התאונה על ידי שלטונות רוסיה, נפתחה בפולין חקירה מקיפה באשר לנסיבות התאונה, וחוקרים פולנים הגיעו למקום האירוע לאיסוף מידע. בתחקיר התברר שהקברניט וטייס המשנה של המטוס לא היו מורשים להטיס מטוס מסוג זה, ולא שלטו במכשור שלו. באוקטובר 2012 פורסם שנמצאו עקבות של TNT וניטרוגליצרין על מושבים במטוס ועל הכנפיים. בשנת 2020 ועדת החקירה הממלכתית בפולין פרסמה את מסקנותיה, לפיהן הגורם להתרסקות היו שני מטעני חבלה שהוטמנו במטוס במהלך עבודות תחזוקה שעבר ברוסיה בשנת 2009. הממשל הרוסי דחה טענה זו.
הלוויה ותגובות.
רק כעבור שישה שבועות ממותו בהתרסקות המטוס, סופר לאימו על האסון, שכן רופאיה חששו שבעקבות המחלות הקרדיולוגיות שלה היא לא תוכל לשאת את הידיעה. עם שיפור במצבה הבריאותי, בנה ירוסלב הודיע לה על מותו של לך ביום המשפחה.
לך קצ'ינסקי, עוד במהלך כהונתו, ספג ביקורת ולעג על שלא היה ממלכתי די ונטען שהושפע בידי אחיו. אולם בפועל הנשיא קצ'ינסקי לא הסכים לעיתים קרובות עם אחיו לגבי מינויים אישיים ואסטרטגיה פוליטית. ההלם והאימה של טרגדיית אסון ההתרסקות בסמולנסק איחדו לזמן קצר את הקרעים הפנימיים בתוך עם הפולני מתוך צער על האובדן. אבל עד מהרה צצו חילוקי דעות, תחילה על רקע קבורתו של קצ'ינסקי בקתדרלת ואוול. הייתה התנגדות של גופים ליברלים שחשו כי אין זה ראוי לתת לו את הכבוד הזה. כמו כן צצו גם טענות לא מבוססות כלל על כך שקצ'ינסקי אילץ את טייסי המטוס שהתרסק לבצע נחיתת אונס.
החלוקה רק התמררה מכאן ואילך. קודם כל היו עימותים בין יריבים ליברליים לשמרנים על צלב שהוצב ממש מחוץ לארמון הנשיאות בניסיון להנציח את הנשיא המנוח. שנית, חקירת ההתרסקות הועברה למעשה לידי רוסיה אשר תוך מספר חודשים הפיקו דו"ח מסקנות המטיל 100% מהאשמה על הטייסים הפולנים ללא כל התייחסות לתפקוד בקרת התעבורה הרוסית ביום ההתרסקות. המחלוקות גלשו לוויכוחים כיצד להנציח את קורבנות הטרגדיה. ירוסלב קצ'ינסקי ומפלגת PiS פעלו במשך שנים למען הקמת אנדרטה לזכר כל קורבנות הטרגדיה, ובנוסף לבנות אחת נפרדת עבור קצ'ינסקי. במשך שנים התנגדה לכך עיריית ורשה. לבסוף, בנובמבר 2018, נחשף פסל האנדרטה של קצ'ינסקי ושל שאר הנופלים באסון בכיכר פילסודסקי בעיר.
מורשת.
מורשתו הפוליטית של הנשיא קצ'ינסקי מתרכזת ללא ספק בנחישותו להכיל את התוקפנות הגאופוליטית העולה של הפדרציה הרוסית, גיוון בטוח של אספקת האנרגיה הפולנית והמורשת הפוליטית-מדינית שלו. לצד זאת השקפותיו על מדיניות חברתית וכלכלית וכן על מאבק בשחיתות השפיעו גם על עיצוב מפלגת PiS, שבעקבות פטירתו החלה לפנות אל יותר אל קיטוב פוליטי. לך קצ'ינסקי היה פטריוט פולני כל חייו, מגיבורי סולידריות שנכלא בתקופת המשטר הצבאי הקומוניסטי בשנות ה-80, אדם שהרוויח מוניטין של בעל חזון ויושרה ללא עוררין. הוא זכור לטובה על ידי סגל מקורביו ומשתפי הפעולה עמו.
חיים אישיים.
קצ'ינסקי היה נשוי לכלכלנית מריה קצ'ינסקה (1942–2010). לזוג בת אחת, מרתה (נולדה ב-1980), שסיימה לימודי משפטים באוניברסיטת גדנסק. הזוג קצ'ינסקי התגאו באהבתם לחיות בית, וגידלו שני כלבים וחתול.
ירוסלב קצ'ינסקי
ירוסלב קצ'ינסקי (; נולד ב-18 ביוני 1949) הוא פוליטיקאי פולני, אשר כיהן כראש ממשלת פולין בין ה-14 ביולי 2006 ל-21 באוקטובר 2007. מנהיג מפלגת חוק וצדק. כיום הוא סגן ראש הממשלה. הוא אחיו התאום של נשיא פולין לשעבר לך קצ'ינסקי.
ביוגרפיה.
ירוסלב נולד בוורשה כתאום הבכור. הוריו, פטריוטים פולנים מן המעמד הבינוני, פעלו בצעירותם בארמייה קריובה, האם כחובשת וקשרית והאב בתפקידים אחרים.
ב-1961, בהיותם בני 12, כיכבו התאומים בסרט "השניים שרצו לגנוב את הירח", המבוסס על ספרו של סופר הילדים קורנל מקושינסקי.
לאחר סיום בית ספר התיכון למד משפטים באוניברסיטת ורשה אצל פרופסור סטניסלב ארליך (Stanisław Ehrlich), בעל תואר דוקטור למשפטים בתאוריה משפטית. בתקופת לימודיו היה פעיל בתנועת "קור" באופוזיציה, כיהן כיועצו של הנשיא לך ואלנסה.
בבחירות שנערכו ב-21 באוקטובר 2007 הפסידה מפלגתו של קצ'ינסקי, "חוק וצדק", בהפרש גדול, ומאז כיהן קצ'ינסקי כראש האופוזיציה.
בבחירות לנשיאות פולין שנערכו ב-20 ביוני 2010 לאחר מותו של לך, אחיו של ירוסלב בהתרסקות מטוס, הכריז ירוסלב על התמודדותו. הוא זכה ב-36.46% מקולות המצביעים בסיבוב הראשון, אך הפסיד בסיבוב השני שנערך ב-4 ביולי ליריבו ברוניסלב קומורובסקי.
החל מ-6 באוקטובר 2020 מכהן כסגן ראש הממשלה, בממשלתו של מטאוש מורבייצקי.
חיים אישיים.
ירוסלב לא נישא מעולם והתגורר עם אמו, ידוויגה. הוא ידוע כאוהב חיות ומגדל חתולים וכלבים.
לך קצינסקי
Apoidea
Apoidea היא על-משפחה בסדרת הדבוראים שבמחלקת החרקים. על-משפחה זו כוללת את כל הדבורים וכן את הצרעות מקבוצת הצרחוליתים.
סיסטמטיקה.
הצרחוליתים והדבורים נחשבו בעבר שתי על-משפחות נפרדות, Sphecoidea ו-Apoidea. אולם מחקרים פילוגנטיים הראו כי בעוד שהדבורים מהוות קבוצה טבעית, מונופילטית, הצרחוליתים מהווים קבוצה פאראפילטית שהיא האב הקדמון של הדבורים. כיוון שכיום יש העדפה לארגון סיסטמטי המבוסס על קבוצות טבעיות (קלדיסטיקה), הצרחוליתים שולבו יחד עם הדבורים תחת על-משפחה אחת בשם Apoidea. קבוצת הדבורים נקראת כיום Anthophila או Apiformes והיא מהווה קבוצת-ביניים חסרת דרגה, בין על-משפחה למשפחה.
השם דבורים בעברית.
בעבר כונתה על-משפחה זו, בעברית, בשם 'דבורים' אך מאחר שהצרחוליתים אוחדו עם על-משפחה זו נהוג היום לכנות בשם 'דבורים' רק את הקבוצה Anthophila.
עמיר לב (אלבום)
דבורים
הדבורים (שם מדעי: Apiformes או Anthophila) הן קבוצה מונופילטית של חרקים מעופפים, השייכת לעל-המשפחה Apoidea שבסדרת הדבוראים. הדבורים התפתחו מקרובותיהן הצרעות; בניגוד לאבותיהן הקדמוניים שצדו טרף עבור זחליהם, הדבורים ניזונות מצוף ואבקת פרחים בלבד בכל שלבי חייהן. התלות של הדבורים במשאבי מזון אלו, שמקורם בעיקר בפרחים, יוצרת מערכת מורכבת של יחסי גומלין בין דבורים לצמחים. הדבורים נחשבות לווקטור הגדול, המפותח והחשוב ביותר של האבקה ביוטית; למינים רבים של דבורים יש ערך רב עבור החקלאות, הנאמד לעיתים בסכומי עתק.
קיימים כ-20,000 מינים של דבורים, והן נפוצות בכל היבשות למעט אנטארקטיקה. בישראל קיימים למעלה מאלף מינים של דבורים, שחלק גדול מהם ככל הנראה עדיין לא תואר למדע. רוב המינים הם של דבורים יחידאיות; בין המינים החברתיים בולטים דבורת הדבש ובומבוס האדמה.
דבורים יחידאיות, חברתיות וטפיליות.
מבדילים בין שלושה סוגים עיקריים של אורח חיים בדבורים:
עונתיות.
בישראל ובארצות רבות עם אופי אקלים דומה, מרבית מיני הדבורים פעילים באביב. מעבר לכך, קיימים בישראל ובארצות נוספות בעלות מגוון דבורים עשיר, מינים מסוימים של דבורים הפעילים בכל עונה ועונה. קיימים מינים המקימים דור יחיד בשנה, ולעומתם מינים המקימים שניים, שלושה ואף ארבעה דורות בשנה אחת. מינים מסוימים, בייחוד מינים חברתיים וכוללניים (גנרליסטיים), כגון דבורת הדבש, פעילים לאורך כל השנה; מינים אחרים פעילים במשך תקופה קצרה בלבד כל שנה, חלקם מינים התלויים במקור מזון ספציפי (פרחים מקבוצה מסוימת) הזמין רק בעונה קצובה. זכרי הדבורים פעילים על-פי רוב למשך תקופה קצרה יותר מאשר הנקבות. במינים העונתיים, הזכרים מופיעים בדרך כלל בתחילת העונה, מזדווגים עם הנקבות שזה אך הגיחו מהקִנים שבהם בקעו, ומתים. במינים המקימים מספר דורות בשנה ובכללם המינים החברתיים, לעיתים רק בחלק מהדורות נוצרים זכרים, לרוב בתחילת עונת הפעילות או בסופה.
יחסי גומלין בין דבורים לצמחים.