מרטינס היה חבר בנבחרת ארגנטינה בכדורגל עד גיל 17 ובנבחרת ארגנטינה בכדורגל עד גיל 20. ב-2019 זומן לנבחרת הבוגרת, אך לא שותף במשחקי הידידות ובמשחקי מוקדמות מונדיאל 2022 בהם נכלל בסגל למשחק. ב-3 ביוני 2021, מרטינס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1–1 נגד . מרטינס נכלל בסגל הנבחרת לקראת קופה אמריקה 2021. במשחק נגד קולומביה בחצי הגמר, עצר 3 פנדלים וסייע לנבחרתו להעפיל לגמר. ארגנטינה גברה בגמר 0–1 על ברזיל ומרטינס נבחר בתום המשחק לשוער המצטיין של הטורניר.
טכנולוגיה דו-שימושית
טכנולוגיה דו-שימושית כוללת מוצרים וטכנולוגיות המשמשים בדרך כלל למטרות אזרחיות אך ניתנים להסבה לשימוש צבאי, או לשימוש צבאי בנוסף לשימוש האזרחי. המונח נמצא בשימוש בפוליטיקה, דיפלומטיה ובנושאי פיקוח נשק.
סוגי טכנולוגיה דו-שימושית.
תחומים רבים של מחקר מדעי ופיתוח טכנולוגי יכולים להיחשב כטכנולוגיה דו-שימושית. ברשימה להלן מובאות מספר דוגמאות. קיימות טכנולוגיות נוספות שאינן ברשימה, לדוגמה רחפנים ואמצעי ראיית לילה.
אנרגיה גרעינית.
טכנולוגיית אנרגיה גרעינית אזרחית יכולה לשמש גם למטרות צבאיות. חלק מהחומרים הנדרשים למחזור דלק גרעיני יכולים לשמש גם לפיתוח מוסווה של פצצת אטום. בתוכנית הגרעין האיראנית קיים חשש לתרחיש כזה.
כדי למנוע הפצת נשק גרעיני, מוסדות בינלאומיים ממליצים לאפשר פיתוח אנרגיה גרעינית רק במדינות בהן קיים "", בעל מספר מאפיינים ובהם דרגת שחיתות נמוכה, רמה גבוהה של יציבות פוליטית, מנגנון ממשלתי יעיל ויכולת רגולטורית גבוהה.
בינה מלאכותית.
יישומים מתקדמים של בינה מלאכותית יכולים לשמש למגוון מטרות אזרחיות, אך ניתן להסב אותם בקלות יחסית לשימושים אחרים, שנויים במחלוקת. אחת הדוגמאות היא תוכנית המעקב ההמוני של ממשלת סין אחר תושבי המדינה, במהלכה השתמשה הממשלה בבינה מלאכותית על מנת לזהות אזרחים בעלי "נטייה מרדנית".
חומרים ביולוגיים.
חומרים ביולוגיים מסוכנים זמינים בקלות יחסית במעבדות מחקר. חשדות לרשלנות בנוגע לאחזקת חומרים ביולוגיים אפשרו בעבר שימוש פלילי בחומרים אלה, בין השאר במתקפת האנתרקס על ארצות הברית בשנת 2001.
אמנת הנשק הביולוגי מונה צעדים שנועדו למנוע שימוש לרעה בחומרים ביולוגיים, אולם בדיקות גילו שחשיבותם של צעדים אלה לא חלחלה למרבית העוסקים במחקר. במספר מדינות הוסיפו נושאי לימוד המכונים "תרבות של אחריות" לסילבוס האקדמי במדעי החיים.
חומרים כימיים.
אמנת הנשק הכימי מונה רשימת חומרים מסוכנים העלולים לשמש כנשק כימי ("חומרים מסוג 3"). חומרים אלה זמינים כתוצרי לוואי של תהליכים כימיים תעשייתיים רבים, לכן לכל מדינה עם תעשייה כימית יש פוטנציאל לייצור נשק כימי.
רקטות.
רקטות משמשות לשיגור לוויינים, המשמשים למגוון שימושים אזרחיים. אולם טכנולוגיה זו יכולה לשמש גם לירי של טילים בליסטיים בין-יבשתיים.
HoloLens 2.
בתחילת 2019 הכריזה חברת מיקרוסופט על מוצר בשם "HoloLens 2", המשלב משקפיים עם מסך ומאפשר חוויית מציאות רבודה בעולם האמיתי. במקביל נחשף כי מיקרוסופט חתמה על הסכם בסך 479 מיליון דולר עם ממשלת ארצות הברית לאספקת גרסה נפרדת של המשקפיים החכמים, הנקראת "מערכת חזותית משולבת" (IVAS) גרסה זו תשמש להכשרת חיילים וחובשים קרביים בסביבה וירטואלית.
טכנולוגיות נוספות.
במוצרים רבים קיימים רכיבים שניתן לנצלם בתהליך ייצור כלי נשק. לדוגמה, יצרניות של צעצועים ושעונים בגרמניה בתקופת מלחמת העולם הראשונה והשנייה סיפקו רכיבים ומנגנונים מכניים ששימשו לייצור פתילי השהיה בפגזים ופצצות.
כאשר קונסולת המשחקים פלייסטיישן 2 יצאה לשוק, בשנת 2000, היא נחשבה לטכנולוגיה דו-שימושית ונדרש עבורה רישיון ייבוא מיוחד, מפני שבקונסולה ובכרטיס הזיכרון הכלול בה נכללו טכנולוגיות מתקדמות לעיבוד תמונה. בטכנולוגיות מסוג זה משתמשים גם לפיתוח נשק מונחה.
בקרה.
ברוב המדינות קיים פיקוח על ייצוא טכנולוגיה דו-שימושית, ונדרש עבורו אישור של גורם ממשלתי.
בישראל הוסדר הפיקוח על מוצרי טכנולוגיה דו-שימושית בשנת 2006, לאחר מחלוקת בנושא זה עם ארצות הברית. הפיקוח נעשה על ידי אגף הפיקוח על הייצוא הדו-שימושי והאב"כ במינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה, ועל ידי אפ"י - אגף פיקוח ייצוא במשרד הביטחון.
בשנת 2018 הורחבו הצווים כך שיכללו גם מוצרי סייבר.
כמו כן קיימות מספר אמנות בינלאומיות המסדירות חילופי טכנולוגיה דו-שימושית בין מדינות. הסדר ואסנאר מגדיר נהלים מסוג זה, ו-42 מדינות חתומות עליו. ישראל אינה חתומה על אמנה זו.
BriLife
BriLife (שם גנרי: rVSV-SARS-CoV-2-S או IIBR 100) הוא פיתוח ישראלי לחיסון נגד קורונה, שפותח על ידי המכון הביולוגי בנס ציונה. פיתוחו החל בפברואר 2020 ובאוקטובר 2020 התחיל שלב הניסויים בבני אדם בפיתוחו. ממשלת ישראל השקיעה בפיתוחו 175 מיליון שקלים.
אטימולוגיה.
משמעות השם המסחרי של החיסון הוא "Br לבריאות, il למדינת ישראל, life - חיים".
פלטפורמת חיסונים.
החיסון מבוסס על נגיף vsv , עליו הונדס חלבון מחלבוני המעטפת של נגיף הקורונה. החיסון מבוסס על שיטה דומה לזו של החיסון נגד אבולה ארבבו.
ניסויים קליניים.
בפברואר 2020 החל המכון הביולוגי בפיתוח החיסון. לשם כך הובאו על ידי משרד הביטחון, משלוחים מסין של נגיף הקורונה.
ב-21 באוקטובר 2020 אושרה תוכניתה ניסויים הקליניים לשלב I/II. ב-1 בנובמבר 2020 החל השלב הראשון בניסויים בבני אדם, כאשר חוסן הנסיין הראשון בחיסון הישראלי.
ב-30 בנובמבר הופיע מנהל המכון הביולוגי שמואל שפירא בפני הכנסת והתלונן על המשוכות הרגולטוריות של משרד הבריאות בעוד שחיסונים אחרים כגון פייזר ומודרנה מקבלים אישורי חירום כדי להאיץ את תהליך הפיתוח. לאור זאת הוא מעריך שהחיסון יהיה מוכן רק בקיץ 2021.
ב-14 בדצמבר 2020 הכריז המכון למחקר ביולוגי, שהשלב הראשון בחיסונים עבר ללא תופעות לוואי משמעותיות ושמשרד הבריאות אישר למכון להתחיל את השלב השני עם כאלף משתתפים. האחריות לניהול הניסויים בפועל תהיה של החברה הביוטכנולוגיה ומאגרי המידע האמריקנית IQVIA, שלה שלוחה בישראל.
ב-5 בינואר 2021 חוסן במרכז רפואי ברזילי המתנדב הראשון בשלב השני.
במרץ 2021, דווח כי משתתפי הניסוי יהיו זכאים לדרכון ירוק.
ביולי 2021 חתם המכון הביולוגי על הסכם שיתוף פעולה עם חברת NRx Pharmaceuticals כדי להשלים את הניסויים הקליניים. לאור הקושי בגיוס מתנדבים לא מחוסנים בישראל, הניסויים כנראה יתבצעו באוקראינה וגיאורגיה. שר הביטחון בני גנץ הודיע שהוא מקווה שבעזרת ההסכם מדינת ישראל תוכל להגיע לעצמאות בייצור חיסונים לקורונה.
בספטמבר 2021 הסתיים השלב השני, החיסון ניתן לכ-700 מתנדבים וכמעט לא נצפו תופעות לוואי בעקבותיו. הוחלט כי הנתונים בניסוי זה יבדקו במהלך חודש אוקטובר ואם התוצאות תחשבנה משביעות רצון, ניתן יהיה להתחיל את השלב השלישי.
ב-11 בינואר 2022 הודיע NRx שקיבלה אישור ממשרד הביטחון לבחון האם החיסון יעיל כחיסון בוסטר נגד האומיקרון.
ב-31 במרץ 2022 דווח שהמשך הפיתוח יפסק.
Waves (בעברית: גלים) הוא שיר של הזמרת האמריקאי נורמני בהשתתפות הזמר האמריקאי 6lack. נורמני ביצעה לראשונה את השיר בהופעת טיידל אקס בברוקלין באוקטובר 2018. השיר הושמע לראשונה ב-ביטס 1 ויצא לאור ב-15 בנובמבר 2018. הקליפ של "Waves" יצא לאור בפברואר 2019 וזכה בפרס הווידאו קליפים של MTV בקטגוריית "קליפ ה-R&amp;B הטוב ביותר" לשנת 2019
רקע כללי.
נורמני ביצעה במקור את השיר בלי 6lack בהופעה של טיידל אקס בברוקלין ב-23 באוקטובר 2018. הזמרת הכריזה על השיר בטוויטר ושיתפה את עטיפת הסינגל שלו ב-14. בנובמבר. "Waves" הושמע בבכורה ב-ביטס 1 ויצא לאור כסינגל ב-15. בנובמבר. נורמני הסבירה לזיין לואו מ-ביטס 1 מדוע בחרה לעבוד עם 6lack:
"Waves" נשלח לתחנות הרדיו ובינואר 2019 דורג במקום ה-73 במסד הנתונים המוזיקלי מדיהבייס. ב-9 בפברואר 2019 פרסמה נורמני טיזר של הקליפ ברשתות החברתיות, והודיעה כי יעלה לאוויר ב-12 בפברואר. ב-13 במרץ 2019 ביצעו נורמני ו-6lack את השיר בתוכנית האירוח של ג'ימי פאלון.
הרכב השיר.
מבחינה מוזיקלית, הוא שיר רית'ם אנד בלוז עכשווי. מבחינה לירית, נורמני מתייחסת בשיר למערכת יחסים שהיא מוצאת את עצמה חוזרת אליה, שרה "כשיש לי אותך, רוצה לעזוב אותך / אם אתה נעלם, אז אני צריכה אותך." במקור, קדם הפזמון בסינגל, כמו גם כמה מילים, היו שונות, אולם זה שונה ברגע ש-6lack החל לעבוד על הסינגל.
תגובות וביקורות.
ג'ון בליסטיין ממגזין הרולינג סטון כינה את השיר "שיר פרידה מהורהר", ואמר כי נורמני ו-6lack נותנים שניהם "הופעות קוליות מיומנות". בעוד MTV הצהירו כי "קולם נשמע אלוהי יחד, שניהם שרים חלק ופשוט נעימים לאוזן."
וידאו קליפ.
הקליפ יצא לאור ב-12 בפברואר 2019 ובוים על ידי אמיל נאוה. סצנת הפתיחה של הקליפ מציגה את נורמני מתעוררת על כוכב לכת נטוש ליד רמקול לבן. היא מופיעה בכאורגרפיות ריקודים שונות בחליפת גוף ושיער אסוף בליווי רקדנים לבושים בתלבושות זהות. הקליפ נחתך גם עם סצנות שלה מלטפת קבוצת כוכבים על קרש צלילה בשמיים, שוכבת על מזרן ים על פני אוקיינוס חשוך, צפה מתחת למים ונעלמה בשדה כוכבים. 6lack מופיע אז על פני הירח כשהוא ונורמני מתחבקים בזמן שמטר מטאורים עף על פניהם. הקליפ מסתיים בכך שהם אוחזים ידיים כשהם שוכבים על מזרן ים באמצע הים כשהמצלמה מתרחקת מהם.
נכון לאוקטובר 2020 צבר הקליפ מעל ל-29 מיליון צפיות ביוטיוב.
The Addams Family Theme