תקציב הפרויקט הוא כ-8.45 מיליארד שקלים, ובמסגרתו תונח מסילת רכבת כפולה באורך 64 ק"מ (שחלק ממנה קיים כיום כמסילה בודדת) לאורך תוואי כביש 6. המסילה תכלול 47 גשרים חדשים. בסיום הפרויקט צפויות לפעול בקו כ-100 רכבות נוסעים ועשרות רכבות משא מדי יום. בשעות השיא, צפויות לעבור במסילה שש רכבות בשעה.
היסטוריה.
בעשור הראשון של המאה ה-21 הוחלט לשקם את קו המסילה המזרחית ההיסטורית של המדינה, שפורק בשנות ה-60.
ייזום הפרויקט.
באפריל 2008 קיבלה הוועדה לתשתיות לאומיות החלטה לשקם את תוואי המסילה מכפר סבא לחדרה מזרח כמסילת גיבוי למסילת החוף בין חדרה לתל אביב, כחלק מתוכנית החומש של רכבת ישראל. לפי ההשערות, המסילה תשרת כרבע מיליון נוסעים מדי שנה, שיאפשרו איזון תפעולי. אישור ראשוני לתוכנית התקבל בשנת 2010.
לאחר הקמת הקו אמורות להסתעף מהמסילה המזרחית שלוש שלוחות: אחת לתחנת הרכבת שתבנה במרכז העיר אריאל שבשומרון (מסילת ראש העין - אריאל), אחת לתחנת המשא, המטען, והנוסעים (שער אפריים), שתמוקם בדרום טול כרם כחלק מקו עזה - חלץ - מחסום תרקומיא / טול כרם ("המעבר הבטוח"), ואחת לעפולה.
ב-31 בינואר 2012 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את תוואי המסילה המזרחית, שלפי התכנון הייתה אמורה לפעול משנת 2018 ולכלול שבע תחנות רכבת חדשות (חדרה מזרח, אחיטוב, טייבה, טירה, כפר סבא צפון, אלעד ותעופה), בנוסף לשתי תחנות הרכבת הקיימות, ראש העין צפון וראש העין דרום. את הפרויקט הייתה אמורה לבצע חברת כביש חוצה ישראל.
עיריית לוד והועדה המחוזית (מרכז) מקדמים הקמת תחנת רכבת לנוסעים (לוד צפון) מול אזור התעשייה הצפוני של לוד ומתחם "קשב", הסמוך לכניסה עתידית מכביש 40. הקמת התחנה נדחתה משיקולים תקציביים והיא הועברה ל"תוכנית 2040" של רכבת ישראל.
במרץ 2015 דווח על הקפאת הפרויקט עד לסיום בדיקת כדאיות כלכלית. ב-16 ביוני 2016 אושר הפרויקט כתוכנית לתשתית לאומית (תת"ל 22) והמתין לאישור הממשלה. ב-11 באוגוסט 2016 הוחלט בישיבת ממשלה שהפרויקט ינוהל על ידי חברת נתיבי ישראל וימשיך לתכנון פרטני בהתאם לתת"ל 22. הפרויקט צפוי היה להסתיים ב-2022 לפי ההערכות דאז, ועלותו נאמדה בכ-8.1 מיליארד שקלים.
בחוק ההסדרים לשנת 2017–2018 הוכנסה המסילה המזרחית לרשימת פרויקטים בעלי עדיפות לאומית, ואושר התקציב לביצועה.
ב־27 בפברואר 2018 פרסם שר התחבורה ישראל כ"ץ הודעה על הפקעת קרקעות ובסוף חודש אפריל באותה השנה נמסרו הודעות לבעלי הקרקע. ב־23 באוקטובר 2018 פורסם שהסתיים שלב התכנון המוקדם של המסילה, שתעבור לאורך כביש 6. תחילת העבודות תוכננה לשנת 2020, והן מיועדות להסתיים בשנת 2026.
ב-3 בפברואר 2019 פורסם כי המסילה נמצאת בשלב ה"ייזום", וכי עלות הפרויקט צפויה להיות 12.4 מיליארד שקלים.
במאי 2019 פורסם כי חברת סולל בונה זכתה במכרז להקמת תשתית במקטע הצפוני של המסילה, באורך של כ-22 קילומטרים, בהיקף המוערך ב-220 מיליון שקל.
בשנת 2021, הוחלט לצמצם את מספר התחנות במסילה, משיקולים תקציביים, ובוטלו תחנת הרכבת אחיטוב, תחנת הרכבת כפר סבא צפון ובוטל חידוש תחנת הרכבת ראש העין דרום. במסגרת הפרויקט יתבצעו הכנות תשתיות במיקומן המיועד אך הן לא ייבנו.
ביצוע.
תכנון וביצוע הפרויקט מחולק לארבעה מקטעים. המקטעים הצפוניים (A ו B) בין חדרה לכפר סבא באחריות של נתיבי ישראל והמקטעים הדרומיים (C ו D) בין צומת חמד ללוד באחריות רכבת ישראל. תקציב המקטע הדרומי הוא כ-2.95 מיליארד שקלים.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 הופסקה תנועת רכבות למשך מספר חודשים. בתקופה זו הקדימה רכבת ישראל עבודות במקטע הפעיל של המסילה באזור ראש העין.
קטע A.
קטע זה מתחיל באזור התעשייה קיסריה, צפונית לצומת רמז (חיבור המסילה המזרחית למסילת החוף) ונמשך עד למחלף ניצני עוז. הוא כולל בנייה של מסילת כפולה באורך 20 ק"מ כולל מספר גשרי מסילה וכביש. הקטע עובר בשטחי חדרה, מועצה אזורית מנשה ועמק חפר. בקטע זה נמצאת תחנת הרכבת חדרה מזרח, אשר משמשת כיום רכבות משא בלבד. במסגרת הפרויקט תיבנה מחדש תחנת נוסעים, אשר תשרת את תושבי חדרה, גן שמואל ותושבי האזור. בנוסף תוכננה להיבנות תחנת הרכבת אחיטוב אך תקצובה בוטל.
קטע B.
קטע זה מתחיל במחלף ניצני עוז וממשיך עד לצומת חמד (חיבורה של המסילה המזרחית עם מסילת השרון), בסמוך ליישובים שדי חמד ואלישמע. אורכו של קטע זה הוא 20 ק"מ והוא כולל בניית מסילה כפולה, שלושה גשרי כביש, חמישה גשרים חקלאיים, מעבר חקלאי תחת המסילה וארבעה גשרי מסילה מעל הנחלים. בקטע זה תבנה תחנת הרכבת טירה – כוכב יאיר. בנוסף תוכננה להיבנות תחנות הרכבת טייבה וכפר סבא צפון אך תקצובן בוטל.
קטע C.
קטע זה מתחיל בצומת חמד, והוא מסתיים צפונית לתחנת הרכבת תעופה. בקטע זה קיימת מסילת נוסעים כפולה עד למחלף קסם ודרומית לה מסילה בודדת, המשמשת בעיקר רכבות משא. אורכו של קטע זה הוא 17 ק"מ, והוא כולל בנייה של שמונה גשרי רכבת. בנוסף על כך, ייבנו תחנות רכבת חדשות באלעד ובקריית שדה התעופה, ותחנות ראש העין צפון תעבור שדרוג. בנוסף יבוצעו לאורך התוואי עבודות חשמול.
הקטע מחולק למספר מכרזי מקטע עבור עבודות תשתית והקמת מבנה תחתון. הקמת מבנה עליון, כולל הנחת המסילות, בכל הקטע C היא על ידי חברת אליקים בן ארי.
קטע D.
קטע זה מתחיל בתחנת תעופה והוא מסתיים בתחנת הרכבת לוד. אורכו הוא 7.5 ק"מ ובמסגרתו ייבנו גשרים מעל נחלי איילון ונטוף, במקטע זה תבנה תחנת הרכבת תעופה ותורחב תחנת לוד. בקטע זה קיימת מסילה פעילה, המשמשת בעיקר רכבות משא. הקמתה של תחנת הרכבת לוד צפון נדחתה; התחנה הייתה אמורה לקום מול אזור התעשייה הצפוני של לוד ומתחם "קש"ב" (קריית שירותים בל"ל) בסמוך לכניסה החדשה מכביש 40 לאזור התעשייה.
תחנת הרכבת טייבה
תחנת הרכבת טייבה-קלנסווה היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל המתוכננת לשרת את הערים טייבה וקלנסווה והיישובים שסביבן. התחנה נמצאת בהליכי הקמה כחלק מפרויקט המסילה המזרחית החדשה.
תחנת הרכבת טירה – כוכב יאיר
תחנת הרכבת טירה-כוכב יאיר היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל שעתידה לשרת את העיר טירה ואת כוכב יאיר-צור יגאל. התחנה היא חלק מפרויקט המסילה המזרחית החדשה.
מיקום התחנה יהיה בכניסה המזרחית לעיר טירה וישולב בה מסוף תחבורה לאוטובוסים, בהתאם לאישור ועדה מחוזית לתכנון ולבנייה של מחוז מרכז באוקטובר 2017.
בסוף שנת 2018 הסתיים שלב התכנון של המסילה,בין היתר פורסם מה הייתה הסיבה שגרמה לעיכוב הפרויקט, אשר המרכזית בהם הוא חוסר בתקציב.
ב-2019 החלו העבודות המקדימות בשטח ובמקביל סוכם כי יבוצעו עבודות גם על שבילי אופניים מתחנת הרכבת לטירה ולכוכב יאיר.
עזריאל בן יחיאל
הרב עזריאל בן יחיאל (1270 לערך – 1340 לערך) היה מחשובי הפוסקים באשכנז בדור שאחרי בעלי התוספות, תלמיד רבי מאיר בן ברוך מרוטנברג.
ביוגרפיה.
הרב עזריאל היה תלמיד של המהר"ם מרוטנברג, ושל רבינו פרץ מקורביל. היה דיין ברוטנבורג על הטאובר, ככל הנראה עוד בחיי המהר"ם. אחר לאחר מות המהר"ם היה לכתובת לשאלות ותשובות של חכמי אשכנז, שבדבריהם כינו אותו בתואר "מורי". הרא"ש כותב עליו: "כבר קיימתי דברי מרי הר' עזריאל". באחת מתשובותיו הוא מזכיר את ספר המרדכי דבר המעיד שהספר כבר היה לפניו.
רק מעט מכתביו שרדו. הוא כתב פירוש בדרך הפשט על מסכת נזיר שהובא בשיטה מקובצת. קטעים מפירוש זה נמצאו בכתב יד של ספריית קרקוב. שרדו גם תשובות של הרב עזריאל, רובם בדיני ממונות. תשובותיו מוזכרות על ידי מהרי"ל ומהרי"ק. כמה מתשובותיו הוכנסו לתוך ספר המרדכי ובמיוחד לאחד מכתבי היד של המרדכי שמכיל הגהות רבות שנלקחו מתשובות של הרב עזריאל.
טסוג'יגירי
Tsujigiri (辻斬り או 辻斬, מילולית "הרג בצומת") הוא מונח יפני שמתייחס למצב שבו סמוראי מתאמן או מפתח סגנון לחימה חדש לאחר שקיבל חרב קטאנה חדשה ובוחן את יעילותה על עובר אורח תמים. גם המתרגלים עצמם מכונים טסוג'יגירי.
ביפן הפאודלית המונח התייחס לקרבות מסורתיים בין סמוראים אך במהלך תקופת הסנגוקו (1467–1600) בה מלחמה בלתי פוסקת ניטשה ביפן, סמוראים ניצלו את התרופפות הסמכות והפכו את האימון לרצח בדם קר. עם עליית שוגונות טוקוגאווה בשנת 1603, שאיחדה את יפן וסיימה את המלחמה נאסר תרגול טסוג'יגירי. עברייני טסוג'יגירי קיבלו עונש מוות. המקרה היחיד הידוע שבו מספר גדול מאוד של חפים מפשע נרצחו במהלך תקופת אדו היה מסע ההרג של יושיהארה ב-1696 (吉原百人斬), כשדאימיו עשיר בשם יושיהארה החל, ככל הנראה בהתקף פסיכוטי, לרצוח זונות עם קטאנה. הוא נידון למוות על ידי הרשויות. מאוחר יותר, הצגת קבוקי נעשתה על האירוע.
אימון טסוג'יגירי מוזכר בדיונים פילוסופים על רלטיביזם מוסרי, לדוגמה על ידי מרי מידג'לי בעבודה מ-1989 "האם איננו יכולים להגיע להכרעות מוסריות".
סכסוך ישראל–חזבאללה מהנסיגה מרצועת הביטחון עד מלחמת לבנון השנייה
הנסיגה מרצועת הביטחון גרמה לירידה ניכרת בכמות הפיגועים, שביצעו פעילי ארגון הטרור הלבנוני-שיעי חזבאללה, נגד מטרות ישראליות. מפעם לפעם, ביצע ארגון חזבאללה פעולות צבאיות בגבול עם ישראל. תגובותיה הצבאיות של ישראל לפעולות הללו היו מוגבלות בשל רצונה להימנע מהסלמה, אולם בעקבות חטיפת החיילים אהוד גולדווסר ואלדד רגב בגבול לבנון, ישראל יצאה למלחמת לבנון השנייה.
הנסיגה מרצועת הביטחון.