בית הספר הוקם ב-1952 על ידי מועצת הקהילה האורתודוקסית של העדה הנוצרית היוונית-האורתודוקסית בחיפה. תחילה שכן בבית מועצת הקהילה ברחוב אלנבי בחיפה. עם הקמתו הוחלט שהוא ישרת את כלל הציבור הערבי בישראל, מוסלמים, נוצרים דרוזים וצ'רקסים. כמחצית מהתלמידים מגיעים מחיפה וכמחצית מכל רחבי המדינה. בשנת 1956 סיימו את בית הספר 14 בוגרים במחזור הראשון. בשנת 1960 עבר בית הספר לרחוב יצחק שדה 32 במושבה הגרמנית, למבנה חדש שהוקם עבורו. עד שנות ה-70 תלמידים מהדרום התגוררו בפנימייה, אך מאז הם נדרשים למצוא לעצמם דיור.
בשנת 2001 עבר לזרם החינוך המדעי טכנולוגי במשרד החינוך.
תקציב בית הספר ממומן מתשלומי ההורים, מתמיכה של מועצת הקהילה האורתודוקסית ובחלקו על ידי משרד החינוך. בספטמבר 2015 החליט שר החינוך נפתלי בנט לקצץ בכ-50% את התקציב שנותן משרד החינוך לבתי הספר הכנסייתיים בישראל, כולל "התיכון האורתודוקסי הערבי". בנוסף הטיל הגבלות על אחוז מימון ההורים, והגבלות על תקצוב השתלמויות המורים.
תוכנית הלימודים.
בית הספר מיועד לתלמידים מצטיינים והוא עורך מבחני קבלה הכוללים בחינות בעברית, ערבית, אנגלית ומתמטיקה. רק כשליש מהנבחנים עוברים את בחינות הקבלה.
כל תלמידי בית הספר לומדים אחד מהמקצועות המדעיים (ביולוגיה, פיזיקה או כימיה) ברמה של 5 יחידות לימוד, ומקצוע טכנולוגי ברמה של 10 יחידות לימוד (מדעי המחשב, אלקטרוניקה, ביוטכנולוגיה או תקשורת). בנוסף כל תלמיד נדרש ללמוד לחמש יחידות בגרות בעברית, מתמטיקה (3–5 יחידות לימוד), ערבית (3–5 יחידות לימוד), אנגלית (4–5 יחידות לימוד), היסטוריה 2 יחידות, אזרחות 2 יחידות, השכלה כללית, מורשת וחינוך גופני.
יחסי הודו–מולדובה
יחסי הודו–מולדובה הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה של הודו ורפובליקת מולדובה.
סקירה כללית.
הודו הכירה במולדובה ב-28 בדצמבר 1991 ובשנה שלאחר מכן, שתי המדינות כוננו יחסים.
שתי המדינות נקטו בצעדים להעמקת היחסים, שעדיין נשמרים ברמה צנועה. שתי המדינות תומכות זו בזו בפלטפורמות בינלאומיות רבות כמו האו"ם באמצעות מנגנון תמיכה הדדי.
בשנת 2015 בירך נשיא הודו פרנב מוקהרג'י את מולדובה ליום הלאומי של מולדובה ב-27 באוגוסט.
יחסי סחר.
הסחר הדו-צדדי בין הודו למולדובה היה צנוע למדי. במהלך 2012–2013 המסחר הדו-צדדי הסתכם ב-9.63 מיליון דולר (יצוא 8.94 מיליון דולר, יבוא 0.69 מיליון דולר). במהלך השנים 2011–2012 צמח הסחר הדו-צדדי לשמונה מיליון דולר (הייצוא של הודו עמד על 7.5 מיליון דולר והיבוא עמד על 0.5 מיליון דולר). הודו הלוותה למולדובה למעלה מחמישה מיליון רופי לפיתוח כלכלתה.
הטעות במקור
הפיגוע במועדון מייק'ס פלייס
טלפון חוגה
טלפון חוגה הוא סוג של טלפון אשר מסוגל באמצעות סיבוב החוגה, לשלוח למרכזייה אותות חשמליים המתאימים למספר טלפון שחויג.
על החוגה ישנם 10 חורים, ומתחת לכל חור רשומות הספרות 1 עד 9 ולאחריהן הספרה 0. לביצוע שיחת טלפון, צריך להכניס את האצבע לחור של הספרה שרוצים לחייג, ולסובב את החוגה בכיוון השעון עד שהאצבע נעצרה במעצור המתכת, ואז לשחרר את החוגה עד לחזרתה למיקומה המקורי.
הפטנט הראשון לטלפון חוגה הוגש על ידי הממציא האמריקני אלמון סטראוג'ר ב-21 בדצמבר 1891, והרישום של הפטנט הושלם ב-29 בנובמבר 1892.
הגרסה המודרנית של טלפון החוגה עם החורים לאצבעות בלוח החיוג נכנסה לשווקים במהלך 1904, אך השימוש בה החל בארצות הברית רק בשנת 1919. במהלך הרבע האחרון של המאה ה-20 הוחלף טלפון החוגה בהדרגה בטלפונים נייחים בהם לוחצים על כפתורים על מנת לחייג מספרים - מודל שהוצג לראשונה לציבור ביריד העולמי של 1962 בסיאטל .
אשר אנג'ל
אשר דב אנג'ל (באנגלית: Asher Dov Angel נולד ב־6 בספטמבר 2002) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי. התפרסם בזכות תפקידו כג'ונה בק בסדרת הטלוויזיה "אנדי" של ערוץ דיסני ותפקידו כבילי בטסון בסרט גיבורי-העל "שהאזאם!".
חיים אישיים.
אנג'ל נולד בפיניקס, אריזונה, והתגורר בפרדייז וואלי שבאריזונה. הוריו הם ג'ודי וקוקו אנג'ל, והוא הבכור מבין שלושה אחים, עם אח ואחות. אנג'ל הוא יהודי. הוא שר ומנגן בגיטרה.
קריירה.
בגיל 5 הופיע אנג'ל בסרט "ג'ולין" משנת 2008. אנג'ל החל את הקריירה שלו בהופעות רבות בתיאטרון. בגיל 7 תיאטרון דזרט סטייג' ערך אודישנים למחזמר "אוליבר!" ובאישור הוריו, אנג'ל נבחן וזכה לתפקיד בהפקה. אמו הבטיחה שתיקח אותו ללוס אנג'לס אם הוא "ישקיע בעבודה ויעשה 30 הופעות [מקומיות], והוא אכן שיחק בהצגות מרובות בהן, "בת הים הקטנה", "סוסיקלי", "מרי פופינס" ואל תוך היער. אמו קיימה את הבטחתה, ואנג'ל נסע ללוס אנג'לס, שם, בגיל 12, נבחן וזכה בתפקיד של ג'ונה בק בסדרת הטלוויזיה "אנדי" בערוץ דיסני. משפחתו עברה ליוטה כדי להיות קרוב לצילומי הסדרה.
באפריל 2019 שיחק אנג'ל את התפקיד הראשי של "בילי בטסון", לצד זאקרי לוי, בעיבוד הקולנועי של "שהאזאם" בהפקת DC קומיקס.
אנג'ל הוציא את סינגל הבכורה שלו "One Thought Away", בהשתתפות ויז קאליפה, ב־6 ביוני 2019.
המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב
המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב (שם רשמי: המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב בע"מ, באנגלית: The National Institute for Biotechnology in the Negev Ltd. (NIBN)) הוא מכון מחקר הממוקם באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שהוקם בחסות אוניברסיטת בן-גוריון.
המכון מתמקד במספר תחומים עיקריים: סרטן, מחלות זיהומיות, מחלות אוטואימוניות, ביוטכנולוגיה של החקלאות, מחלות גנטיות, מחלות מטבוליות ומחלות ניווניות של המוח (נוירודגנרציה).
המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב.
המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בבאר-שבע, שילוב בין מכון מחקר לחברה בע"מ מבקש לגשר בין המחקר שנעשה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב לתעשיית הביוטק ולהרחיב את אפשרויות התעסוקה בתחום בדרום. המכון הלאומי לביוטכנולוגיה הוא הפתרון של אוניברסיטת בן-גוריון לקידום פרויקטים בתחום מדעי החיים לקראת השלמת הוכחת היתכנות ויצירת עניין בקרב התעשייה.
חוקר המצטרף כחבר מכון מעתיק את מעבדתו, על כל צוותה, לבניין המכון, ושם עומדות לרשותו מעבדות חדישות, ציוד מתקדם, מימון המחקר, הכוונה וליווי הפרויקט מהנהלת המכון וצוותה. צוות המכון, מורכב מאנשים עם רקע מתעשיית הפארמה, המכיר היטב הן את האקדמיה והן את התעשייה, מגובה גם בתמיכה משפטית, ניהול כספים ותמיכה בנושא הקניין הרוחני.
חזון מקימי המכון הוא שרווחיו יושקעו חזרה במכון ובקידום מחקרים, וזאת אף על פי שאופן רשמי מדובר בחברה בע"מ. החוקר מתוגמל על פי נוהלי האוניברסיטה בנושא המסחור. רווחי המכון מושקעים חזרה בקידום המחקרים. המכון מעניק רישיון לפיתוח טכנולוגי לחברת פארמה גדולה שמצרפת המחקר לקו המוצרים שלה או למשקיע אשר מקים חברה ייעודית לפיתוח הטכנולוגיה, תמורת מניות בחברה ותמלוגים מפיתוח.
תכנון והקמה.
ראש הממשלה האחד עשר אריאל שרון הצהיר על הקמת המכון כבר במאי 2001, שנים קודם לכן רתם נשיא האוניברסיטה, פרופ' אבישי ברוורמן, את הבנקאי דה-פיצ'וטו לרעיון הקמת המכון. תקציבים הועברו למכון, אך הפרויקט לא התקדם בקצב שתוכנן.
ב-20 בנובמבר 2005 חתמו שר האוצר של מדינת ישראל, אהוד אולמרט, דה פיצ'וטו, ונשיא אוניברסיטת בן-גוריון, פרופ' אבישי ברוורמן, על התחייבות משותפת "לתמוך ולקדם עוד יותר" את המכון.
בשנת 2007 אישרה ממשלת ישראל בפני דה פיצ'וטו כי מדינת ישראל הקצתה 30 מיליון דולר להקמת המכון במסגרת אוניברסיטת בן-גוריון. לפיכך, במסגרת ההסכם המשולש, הקצו אוניברסיטת בן-גוריון ודה פיצ'וטו 30 מיליון דולר נוספים, בהשקעה כוללת של 90 מיליון דולר
ב- 26 במאי 2009 נחתם על ידי דה פיצ'וטו הסכם המאשר את מערכת היחסים המשולשת שהוכרז בעבר. בנימין בן אליעזר, שר התעשייה, המסחר והעבודה, פרופ' רבקה כרמי, נשיאת המכון, ופרופ' ברוורמן, השר לענייני מיעוטים (כעד).
ב-11 בנובמבר 2009 הוקם "המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב בע"מ" כחברה פרטית, באמצעות ההסכם התלת-צדדי בין ממשלת ישראל, דה פיצ'וטו, לבין אוניברסיטת בן-גוריון. בבעלות האוניברסיטה 56% ממניות המכון, כשיתר ה-44% מוחזקים בידי בני משפחתו של דה פיצ'וטו.
מאז הקמתו כחברה פרטית בשנת 2009, הפך ה-המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב בע"מ" למכון מחקר מוביל בנגב ובישראל כולה, עם תיק מחקר יישומי מגוון וחדשני, משאבים חדישים, כולל מעבדות וציוד מיוחד, עם למעלה מ-900 פרסומים מדעיים. 6 מיליון דולר הושקעו ברכישת מיקרוסקופ אלקטרוני ייחודי.
פרופ' ורדה שושן-ברמץ מופקדת הקתדרה לביואנרגטיקה ע"ש היימן קרייטמן, לקחה חלק פעיל בהקמת המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב, בו שמשה בין השנים 2004–2006 כמשנה למנהל המכון. שושן-ברמץ ליוותה את הקמת המכון במשך 4 שנים משלב התכנון ועד שלב ההקמה. שושן-ברמץ פיקחה על התפתחותם של אנשי המדע והתשתית של המכון לאורך כל שלב היצירה של המכון ובעשור שלאחר מכן.
בין השנים 2006–2015 ניהלה את המכון הלאומי לביוטכנולוגיה.
מבנה "המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב" תוכנן על ידי האדריכלים ברכה ומיכאל חיוטין בשנת 2015
חה שיאנגג'יאן
חֶה שְיַאנְגְגִ'יַאן (בסינית: 何享健, נולד ב-5 באוקטובר 1942) הוא מיליארדר סיני, מייסד שותף של מידאה, אחת מיצרניות המכשור הגדולות בסין. בינואר 2021 הוערך הונו במעל 42 מיליארד דולר.
חיים אישיים.
בשנת 1968, הוביל חה קבוצה של 23 מתושבי העיר בייג'יאו שבמרכז גואנגדונג, לייסוד חברה לייצור מכסים, שלימים הפכה לענקית מידאה. הוא פרש מתפעול מידאה בשנת 2012.