העיתון משך מפרסמים רבים. השער האחורי של העיתון פרסם את תוכניות כל בתי הקולנוע בארץ, וכל התיאטראות, ובין עמודי העיתון נמצאו פרסומות רבות של מוצרים כסיגריות, בגדי נשים ובתי קפה. כפי הנראה זכה העיתון לפופולריות מסוימת שאיפשרה לו להוציא מהדורה שבועית אף בימי המלחמה בהם היה הנייר בקיצוב.
העיתון חדל מלהופיע במהלך שנות ה-40. בשנות ה-50 החל לצאת עיתון דומה בשם "עולם הקולנוע", שהתבסס אף הוא על תוכן שהתקבל ממערכות יחסי הציבור של האולפנים הגדולים, אך הוסיף לו תוכן מקורי, ותכנים מקומיים שחסרו בשבועון "קולנוע". בשנות ה-70 התמזג "עולם הקולנוע" עם להיטון. בסוף שנות ה-80 חדל גם העיתון המאוחד מלהתקיים.
מכפלה מעורבת
מכפלה מעורבת (או מכפלה משולשת) היא פעולה הפועלת על שלושה וקטורים מהמרחב האוקלידי formula_1 ומחזירה סקלר. המכפלה המעורבת מהווה דטרמיננטה למטריצה במרחב האוקלידי formula_1. בערך זה נדון בעיקר במכפלה המעורבת במרחב האוקלידי formula_1 וביישומיה בגאומטריה באנליזה וקטורית ובאלגברה ליניארית.
הגדרה.
יהי formula_4המכפלה המעורבת היא המכפלה formula_5 כלומר, מכפלה סקלרית של הוקטור formula_6 במכפלה הווקטורית של הוקטורים formula_7.
משמעות.
תוצאת המכפלה המעורבת היא מספר אשר משמעותו הוא נפח המקבילון הבנוי על וקטורים formula_8. נפח כאן הוא במשמעות שונה מעט מהמשמעות המקובלת שלו, כיוון שהערך של המכפלה המעורבת יכול להיות שלילי, בעוד שנפח נתפס לרוב כגודל חיובי בלבד. ניסוח מדויק יותר הוא שהגודל של המכפלה המעורבת שווה לנפח המקבילון הנוצר על ידי שלושת הווקטורים. סימן המכפלה (חיובי או שלילי) נקבע לפי סדר הווקטורים, כלומר, אם השלשה formula_8 היא שלשה ימנית או שלשה שמאלית. אם הווקטורים קו-פלנריים (כלומר שלושתם נמצאים על אותו מישור), אז המכפלה המעורבת מתאפסת, כיוון שבמקרה זה ה"מקבילון" המוגדר על ידם הוא שטוח ונפחו 0.
ניתן גם להסתכל על המכפלה המעורבת (ב formula_10 ) בתור הדטרמיננטה של המטריצה המורכבת מהוקטורים formula_8. לכן, מתכונות הדטרמיננטה ברור כי
formula_12
אך חילוף הסדר יהפוך את הסימן:
formula_13
כמו כן מתקיים לכל זוג ווקטורים:
formula_14
מכפלה וקטורית משולשת (מעורבת).
ישנו סוג נוסף של מכפלה מעורבת המחזיר וקטור ולא סקלר; זוהי המכפלה הווקטורית המשולשת: formula_15. תוצאת המכפלה הווקטורית המשולשת היא:
זהות שניתן לזכור גם בעזרת המנמוניקה "BAC − CAB". דרך אחת להוכיח זהות זאת היא באמצעות האפסילון של לוי-צ'יוויטה; כאן נוכיח זאת באמצעות שיטת הוכחה המתבססת על תהליך גרם-שמידט היות שהיא אינטואיטיבית יותר ומתבססת רק על הרעיון הגאומטרי של מכפלה פנימית.
הוכחה.
נרשום כל אחד מהווקטורים formula_17 כסכום של רכיב מקביל ורכיב ניצב לוקטור formula_18:
ונקבל על סמך קיום חוק הפילוג במכפלות וקטוריות:
נבחין כעת כי המכפלה formula_22 שווה לאפס היות שהיא מייצגת מכפלה וקטורית של שני וקטורים בכיוון זהה (כיוון "a"). בדומה לכך, גם המכפלה formula_23 שווה לאפס היות ששני הווקטורים בתוך הסוגריים נמצאים במישור הניצב ל-"a" - ולפיכך מכפלתם הווקטורית היא בכיוון "a" כך שהמכפלה המשולשת כולה מתאפסת אף היא. נשארנו לפיכך עם הביטוי:
כאשר המעבר האחרון נסמך על תכונת האנטי-חילופיות של המכפלה הווקטורית. כיוון שעבור שני וקטורים formula_25 בבסיס אורתונורמלי של מרחב תלת-ממדי מתקיים באופן כללי: formula_26, נקבל שהביטוי באגף ימין של השוויון האחרון שקול ל-:
formula_16
כאשר במעבר האחרון (והמסכם) השמטנו חלק מהכתיב הפורמלי.
מ.ש.ל
20 Greatest Hits
הוא אלבום אוסף של להקת הביטלס שיצא ב-11 באוקטובר 1982 בארצות הברית וב-18 באוקטובר בבריטניה. השירים באלבום הם שירים שהיו מקום ראשון גם במצעד הפזמונים האמריקאי והבריטי ובכך הוא מאוד דומה לאלבום 1 שיצא בשנת 2000.
רשימת הרצועות.
כל השירים נכתבו על ידי ג'ון לנון ופול מקרטני, למעט אם צוין אחרת.
מהדורה בריטית.
צד ראשון
צד שני
הישראלים (תוכנית טלוויזיה)
הישראלים היא תוכנית טלוויזיה קומית ישראלית בכיכובה של "שלישיית מה קשור" ובקריינותו של דן כנר, ששודרה לראשונה בערוץ 2 במסגרת הזכיינית "רשת" בשנת 2007, ומאוחר יותר בשידורים חוזרים בערוץ הוט קומדי סנטרל.
הפקה ושידור.
התוכנית מורכבת מסדרה של מערכונים בידוריים וסאטיריים, המציגים את האנשים הטיפוסיים שחיים בישראל, ואת המציאות הישראלית המיוחדת.
בתוכנית ניכרת השפעה מן הסרט "אמלי" של ז'אן פייר ז'נה, בנוסף משתמשת בפורמט שהוצג קודם לכן בסדרה הבריטית "הממלכה הקטנה".
התוכנית שודרה לראשונה ב-12 בפברואר 2007, פרק הבכורה רשם 30.3% מדרוג (רייטינג), גם שני הפרקים הבאים רשמו רייטינג של מעל 30%, אך בהמשך הרייטינג ירד בהדרגה עד כ-19%.
במאי 2007, "רשת" ביקשה להפיק עונה שנייה, אך "שלישיית מה קשור" כבר החלה לעבוד על התוכנית "מה קשור" בערוץ 3 של HOT.
קישורים חיצוניים.
ביקורות
סר לנפל
סֵר לַנְפָל (Sir Launfal) היא עלילה ברטונית או רומנסה בת 1045 שורות באנגלית תיכונה שכתב תומאס צ'סטר בשלהי המאה ה-14. היא מתבססת בעיקר על הפואמה סר לנדבל בת 538 השורות, שנכתבה באנגלית תיכונה על-פי העלילה הברטונית לנבל מאת מארי דה פרנס.
סיפור על גבירת-פיות רבת-עוצמה הלוקחת לה אדם למאהב בתנאי שלא יעבור על איסור כלשהו, הוא סיפור נפוץ בשירת ימי-הביניים: העלילות הצרפתיות Desiré, Graelant ו-Guingamor, והרומנסה "איבן, אביר האריה" של כרטיאן מטרואה, כולן חולקות פרטי-עלילה זו עם זו ועם לנבל. צ'סטר שאל כמה אפיזודות ופרטים מ-Graelant.
האיור המעטר ערך זה נוצר בהשראת פואמה אחרת, "החזון של סר לנפל", מאת המשורר האמריקאי בן המאה ה-19, ג'יימס ראסל לואל (James Russell Lowell). אין זיקה בין הפואמות של לואל וצ'סטר; הפואמה של לואל עוסקת במשמעות החיפוש אחר הגביע הקדוש.
תקציר העלילה.
סר לנפל נוטל חלק במסורת האבירית של הענקת תשורות במידה כזו שהוא הופך לאמרכל של המלך ארתור, האחראי על המשתאות. לבסוף, הוא עוזב את חצר המלך ארתור כשגווינביר, אשתו החדשה של ארתור, לא מסבירה לו פנים ולא מעניקה לו תשורה בחתונתה. הוא מחליט לעזוב את חצר המלך ארתור, אף שבכך יאבד את מעמדו, הכנסתו ואנשיו. ביום ראשון של השילוש הקדוש הוא שואל סוס ויוצא בדהרה מהטירה לבלי שוב. לאחר רכיבה ממושכת, הוא עוצר למנוחה תחת עץ רענן. או אז צצות לפתע שתי גברות, המובילות אותו לגבירה אותה הן מכנות טריימור, בתם של פיה ומלך אולירון. היא מציעה לו את עצמה, כמו גם מספר מתנות חומריות, ובהן שק הנותר מלא מטבעות זהב לעד, כולן בתנאי שהוא יסכים שלא לספר על מערכת-היחסים שלהם לנפש חיה. היא אומרת לו שהיא תבוא אליו כל אימת שיבקש זאת, ובלבד שיהיה לבדו.
עתה אביר בעל-אמצעים, סר לנפל מבצע מעשי צדקה רבים. הוא גם זוכה בטורניר מקומי, הודות לסוסו ולנס שהוא נושא אותם העניקה לו הגבירה. סר ולנטיין, אביר מלומברדיה, קורא עליו תיגר, בנוגע לכבוד גבירתו האהובה. לנפל מביס אותו בתום מסעו ללומברדיה, הודות למשרת בלתי-נראה המרים את קסדתו ומגינו כל אימת שוולנטיין מפילם. לאחר שהרג את ולנטיין, נאלץ סר לנפל להרוג עוד כמה מחבריו, אבירים לומברדיים, בפלסו את דרכו חזרה הביתה.
כעת, שבע שנים לאחר שעזב את חצרו, זוכה לנפל בשנית לתשומת לבו של המלך ארתור, המבקש ממנו לשרת כאמרכל בפסטיבל ארוך המתחיל במשתה יוחנן הקדוש. במהלך ההילולה, גווינביר מציעה עצמה לסר לנפל. סר לנפל מסרב, גווינביר מטיחה בו כמה מילים קשות, ולנפל בתגובה מתרברב ואומר שיש לו גבירה, שאפילו אמתה המכוערת ביותר תתאים למלוכה יותר מגווינביר. גווינביר נזעמת. היא הולכת לארתור ומאשימה את לנפל בניסיון לפתותה ובפגיעה בכבודה, בדברי-הרהב שאכן אמר. אבירים נשלחים לעצרו בשל עלבון זה שהסב לארתור.
סר לנפל מבין שעקב התרברבותו, טריימור לא תופיע עוד בפניו כל אימת שיבקשה, ותשורותיה נעלמות או מאבדות את קסמן. כעת הוא מובא למשפט. משום שהאבירים-המושבעים תמימי-דעים בכך שסביר יותר שהמלכה היא זו שפנתה ללנפל ולא להפך, הם בוחרים לאמץ את גרסת לנפל לאירוע. אולם, ניתנים לו שנה וארבעה-עשר לילות להציג את הגבירה היפהפייה כהוכחה לדברי-הרהב שלו; גווינביר מבטיחה בלעג שאם אכן לנפל יצליח להציג אישה כזו, היא תאבד את מאור עיניה. ככל שיום הדין הולך וקרב, המלכה מגבירה את לחציה להוציאו להורג בעוד שאחרים נותרים ספקנים, במיוחד כששתי קבוצות של נשים מדהימות רוכבות בסמוך. לבסוף, טריימור מגיעה ומזכה את לנפל משני האישומים; בנוסף, היא נושמת על גווינביר ומעוורתה. משרתו הבלתי-נראה חוזר, ויחד עמו הוא מביא לו את סוסו המיוחד, ולנפל, טריימור ואמותיה רוכבים לאי אולירון. אחת לשנה סוסו של לנפל מרעים שם את קולו, או אז יכול אביר להאבק עמו, אך ורק באותו היום.
הערות על גאוגרפיה, האגדה על ארתור וקרבה למקור.
בסיפור זה, ארתור הוא מלך אנגליה (המכונה גם ברטיין) ובעל חצרות בקרליל וגלסטנברי, במיוחד במהלך משתאות קיץ דוגמת פנטקוסט, יום ראשון של השילוש הקדוש ויום יוחנן הקדוש. גווינביר (גוונר, גוונור) - מוצאה מאירלנד, אפשר שבתו של המלך ריון (אויבו של ארתור ברוב הסיפורים אודותיו מימי-הביניים). בסיס המוצא של לנפל הוא ככל הנראה קרליאון. ממלכת הפיות ממוקמת על האי אולירון (קרוב לוודאי אולרון, ליד ברטאן). בנוסף, נזכרים האבירים של בריטניה הקטנה (בריטני), והצורך לחצות את הים המלוח כדי להגיע ללומברדיה.