פַּפּוּס בֶּן יְהוּדָה הוא דמות מתקופת התנאים המוזכרת בספרות חז"ל. הוא נזכר כמי שנהג בקיצוניות, והיה נועל את אשתו בבית כדי שלא תזנה, מעשה שאחריתו עלתה בכי רע, ואילו במקום אחר נזכר כמי שהתנגד למסירות נפש ולהסתכנות למען לימוד התורה בעת גזרות השמד, וסופו שנאסר על ידי השלטון הרומאי.
עקב בעיות תיארוך העולה מן המקורות השונים, הוצע שהיו שני אישים שונים בשם פפוס בן יהודה, הראשון חי במאה הראשונה לספירה והשני במאה השנייה, אולם פיצול זה אינו מוסכם.
מעשיו של פפוס.
המעשה בפפוס ואשתו.
פפוס מוזכר בדברי רבי מאיר בברייתא, כדוגמה קיצונית לבעל החושש שאשתו תזנה עם אחרים, עד שהיה נועל אותה בתוך ביתו. פרשני התלמוד מבארים זאת לגנאי, שעל ידי כך מערכת היחסים ביניהם מתערערת והאישה עלולה לבגוד בו מחמת כך.
ב מובא, שבמקרה זה, לבסוף אכן כך אירע בפועל, כשאשתו נאפה עם גבר זר. התלמוד מזהה את אשתו עם מרים מגדלא נשיא, המזוהה בדרך כלל עם מרים המגדלית, ואת הגבר שעמו נאפה עם אדם בשם פנדירא המזוהה במסורת היהודית כאביו של ישו, שמהם נולד בן סטדא, שיש המזהים אותו כישו. זיהויים שצונזרו בגרסאות הנדפסות המסורתיות של התלמוד.
בתלמוד הירושלמי ובמדרש רבה פפוס בן יהודה מוזכר בשם יהודה בן פפוס.
המעשה בפפוס ורבי עקיבא.
פפוס חי בתקופת דורו של שמד. סביב מרד בר כוכבא, אדריאנוס קיסר רומא הטיל גזרות קשות על היהודים שבארץ ישראל, כשמפֵרי הפקודות מוצאים להורג בעינויים. אחת המצוות שנאסרו במסגרת זו הייתה מצוות לימוד תורה ברבים.
התלמוד מספר על רבי עקיבא, מגדולי החכמים שבאותו דור, שבחר להפר את הפקודה וישב ללמד תורה ברבים. רבי עקיבא, שהיה במרכז התומכים במרד בר כוכבא נמצא מתמרד לשלטון הרומאים בשני המישורים, הן בנקיטת צעדים אקטיביים למאבק ברומאים מהבחינה המדינית, והן בהתנגדות לגזרות הדתיות. אין לשלול את האפשרות שעמדה זו האחרונה התחזקה יותר אצל רבי עקיבא עם כישלונו ודעיכתו של המרד מול עיניו. באחת הפעמים, בעוד רבי עקיבא יושב ומלמד תורה באופן פומבי, הזדמן למקום פפוס בן יהודה, שככל הנראה היה גם הוא מחכמי אותו דור, ותמה על רבי עקיבא איך אינו חושש מהשלטון הרומאי ומסכן את עצמו עבור כך. רבי עקיבא שראה את לימוד התורה כהכרחי וקיומי לעם ישראל, ענה לו באמצעות משל השועל והדגים כי אי לימוד התורה חמור ומסוכן מגזירת השלטון, שכן השלטון לא בהכרח יתפוס את לומדי התורה, אך אלו המתבטלים מלימוד התורה מסכנים ומאבדים את עתידם בוודאות.
בתלמוד מסופר עוד כי בסופו של דבר, כעבור זמן קצר, אכן נתפס רבי עקיבא ונכלא בבית הסוהר והואשם בלימוד תורה בניגוד לצו הרומאי. בהמשך הוצא רבי עקיבא להורג תחת עינויים. בעוד רבי עקיבא שוהה בבית הסוהר, נתפס אף פפוס על עבירה כלשהי והושם יחד עמו בבית הסוהר. כשנוכח בכך פפוס אמר: .
פפוס ולוליאנוס.
במגילת תענית נזכר פפוס שנהרג ביחד עם אחיו לוליאנוס על ידי הקיסר טראיאנוס או אנשיו בתקופת מרד התפוצות. פפוס זה מוזכר ברוב המקורות ללא שם אביו, אך ממקום אחד בספרא משתמע שהוא פפוס בן יהודה.
זהותו והערכתו.
על פי האגדה הקושרת את פפוס בן יהודה למרים, אם ישו, מסתבר שתקופת חייו הייתה בחלקה השני של המאה הראשונה לפני הספירה, ובראשית המאה הראשונה לספירה. על פי הספרא שמזהה את פפוס שנהרג על ידי טראיאנוס כפפוס בן יהודה, עולה שהוא נהרג בעשור השני של המאה השנייה, ואילו על פי המקורות המציגים אותו כמי שנאסר באותה עת שנאסר רבי עקיבא, ניתן להסיק שנהרג בעשור הרביעי של המאה השנייה, בסמוך לתקופת מרד בר כוכבא. טווח הזמנים הרחב הזה עורר ספקות אם מדובר באדם אחד או בכמה אנשים.
רבנו תם והרא"ש מזהים את פפוס בן יהודה שבמעשה נעילת האישה עם פפוס בן יהודה שבדורו של רבי עקיבא.
לעומתם, בעלי התוספות במסכת חגיגה מבדילים ומחלקים אותם לשני אנשים שונים.
שאלת אחדותו וזהותו של פפוס בן יהודה, תלויה גם בהערכת דמותו כפי שמשתקפת מהמעשים השונים. שכן פפוס ממעשה נעילת האישה נדרש לגנאי, ונראה שלא היה תלמיד חכם. בהחמרתו היתרה שהובילה לתוצאות קשות התקיים מאמר חז"ל: "ולא עם הארץ חסיד".
לעומת זאת, הערכת פפוס שנזכר במעשה רבי עקיבא משתנה, שכן אף על פי שהסתייג מסיכון חיים למען התורה, הוא מוצג כאדם שנחשב לחכם בדורו, על פי גרסת המעשה עם רבי עקיבא כפי שמופיעה בילקוט שמעוני (ורבי עקיבא לגלג על כך לאור דבריו בשיחתם בעניין לימוד התורה במסירות נפש), ואפשר שהיה אף מתלמידי החכמים. רבי אברהם זכות כותב שפפוס זה היה "חכם גדול בברייתא". זוהי גם דעתו של הגאון מווילנה. הגאון מווילנה אף רואה בפפוס השני כאחד מזוג האחים פפוס ולוליינוס שמסרו את נפשם על קידוש השם להצלת הכלל במקרה עלילת דם. הרב יוסף נפתלי שטרן הולך בשיטה זו, לפיה פפוס בן יהודה השני נחשב לחכם והיה חברו של רבי עקיבא, וכן היה אחד משני האחים שמסרו את נפשם על קידוש השם. לדעות אלו, אין קשר בין פפוס השני, שהיה חכם וצדיק, לבין פפוס הראשון שמוזכר לגנאי.
לעומתם, היו ששפטו בחומרה רבה את דמותו של פפוס שבמעשה רבי עקיבא. הרב יצחק פלקסר, שהולך בדרכם של רבנו תם והרא"ש ומזהה את פפוס בין יהודה שבמעשה נעילת האישה עם פפוס המתווכח עם רבי עקיבא, מביא מדברי רבו הרב יהודה מאיר שפירא המתאר את פפוס כ"נציג המתבוללים". הרב פלקסר שולל את האפשרות לומר שפפוס זה היה חכם או שמסר את נפש על קידוש השם.
אדם בשם פפוס מופיע כתלמיד חכם אף במקומות נוספים, אך אין ידוע אם מדובר בפפוס בן יהודה או באדם אחר בשם פפוס:
במקום אחר בספרות חז"ל מופיע אדם בשם פפוס עם התואר "רבי", שם מוזכר כיצד הוא דורש פסוקים בארבעה מקומות ורבי עקיבא דוחה אותם אחת לאחת.
בתלמוד ירושלמי יש תנא בשם יהודה בן פפוס שרבי יהושע בן חנניה מציין עליו כי . במדרש שמואל אף יש ממנו אסמכתא ודרש לדין הלכתי. לדעת פרשני התלמוד, פפוס בן יהודה זה, הוא אותו יהודה בן פפוס.
אף רבי פפייס מוזכר בספרות חז"ל עשרות פעמים.
שיירי קרבן
יואב מרדכי (קצין)
ההתנקשות בלורד מוין
חוק ההתיישנות
פיגוע הירי במועדון הלילה באיסטנבול (2017)
פיגוע הירי במועדון הלילה באיסטנבול התרחש ב-1 בינואר 2017 סמוך לשעה 01:15 באיסטנבול שבטורקיה. במהלך חגיגות השנה האזרחית החדשה, מחבל חמוש פתח בירי במועדון הלילה "ריינה" ברובע בשיקטאש של איסטנבול, טורקיה, אחד המועדונים המפורסמים ביותר בעיר, אליו מגיעים בעיקר תיירים ממדינות אחרות. המחבל רצח 39 אנשים ופצע 69. ארגון המדינה האיסלאמית נטל אחריות לפיגוע.
רקע.
כוחות הביטחון ברחבי העולם נערכו לאבטחת חגיגות השנה החדשה בצל האיומים לפיגועי ארגון דאעש במוקדי החגיגות, במיוחד במדינות מערביות. ב-31 בדצמבר עצרו כוחות הביטחון הטורקיים שמונה פעילי דאעש, בחשד שתכננו לבצע פיגועים לפני ראש השנה האזרחית בבירה אנקרה. במדינות רבות באירופה סידורי האבטחה הודקו, ומחסומים הוקמו במקומות שונים. המטה ללוחמה בטרור בישראל פרסם אזהרת מסע להודו ברמה 3, המוגדרת "איום קונקרטי בסיסי". בעקבות הערכת מצב, פורסם כי ישנה אפשרות למימוש פיגועי טרור נגד יעדים מערביים ותיירותיים "בטווח המיידי". בעל המועדון אמר לעיתון "הורייט" כי הייתה התרעה מהמודיעין האמריקאי ובעקבותיה החליטו להגביר את האבטחה במקום.
הפיגוע.
דיווחים ראשוניים מסרו על שני מחבלים מחופשים לסנטה קלאוס, אך בהמשך דווח על מחבל יחיד שלא היה מחופש. המחבל הגיע למועדון בשעה 01:15 כשהוא נושא רובה קלשניקוב AK-47 מוסתר מתחת למעילו, ירה בשומר בכניסה, נכנס למועדון ופתח בירי ללא הבחנה במבלים. המחבל שהה שבע דקות במועדון וטען את הנשק האוטומטי שלו פעמיים לפני שנמלט.
בזמן הירי שהו במועדון 700–800 אנשים שחגגו את השנה האזרחית החדשה. מבלים שהיו במקום קפצו למי נהר הבוספורוס הסמוך על מנת לברוח מהירי, ומשטרת איסטנבול פעלה למשות אותם מהמים. אמבולנסים וניידות משטרה רבות הקיפו את האזור. אחד הניצולים אמר כי היורה צעק "אללה אכבר" בהתקפה.
ארגון המדינה האסלאמית נטל אחריות על הפיגוע, ובהודעתו ציין שבמועדון "חגגו את חג הנוצרים הכופרים" ותקף את טורקיה על חלקה במלחמת האזרחים בסוריה.
חקירה.
המחבל נמלט כשהוא משאיר את הרובה מאחוריו, ומשטרת טורקיה פתחה בחיפושים אחריו. ב-4 בינואר הודיע שר החוץ הטורקי כי זהותו של המחבל מהפיגוע באיסטנבול ידועה לצוות החקירה, אך לא מסר פרטים נוספים. בימים שלאחר האירוע בוצעו מספר מעצרים באזור איזמיר. לדברי צוות החקירה ישנם קווי דמיון בין הפיגוע במועדון לבין הפיגוע בנמל התעופה איסטנבול אטאטורק. ב-17 בינואר דווח שהמחבל נלכד בפרוור של איסטנבול. הוא זוהה כעבדול קדיר משאריפוב, ממוצא אוזבקי.
קורבנות.
בין ההרוגים היו עשרה אזרחים טורקים, אזרח טורקי-בלגי, שבעה קורבנות מסעודיה, שלושה מלבנון, שלושה מעיראק, שניים מתוניסיה, שניים מהודו, שניים ממרוקו, שניים מירדן, והרוג אחד מהמדינות הבאות: כווית, קנדה, ישראל (ליאן נאסר, צעירה מטירה), סוריה ורוסיה. כמו כן נהרגו שני תושבי בוואריה, אחד מהם אזרח טורקי והשני טורקי-גרמני.
2017 בישראל
2017 בישראל היא השנה בה מדינת ישראל ציינה 69 שנים להקמתה.
קמפ נואו
ז'יל מישלה
סוללת עופרת-חומצה
סוללת עופרת חומצה (או מצבר עופרת-חומצה; מצבר רכב; באנגלית: Lead-acid battery), היא סוללה חשמלית נטענת המבוססת על תגובה כימית של לוחות עופרת בתמיסה מימית של חומצה גופרתית. הסוללה הומצאה בשנת 1859 על ידי הפיזיקאי הצרפתי גסטון פלנטה (Gaston Planté) ונמצאת בשימוש עד היום.