ב-2007 הוציא את אלבומו הראשון "Heart Beats" ושיר מאלבום זה "If Only You" דורג מספר אחת ברשימת השירים המושמעים בפולין וברוסיה.
ב-2008 הוא השתתף בתוכנית "Let's Dance" שמהווה גרסה מקומית לרוקדים עם כוכבים ושם הגיע למקום השלישי ובאותה שנה השתתף ביחד עם זוגתו לתוכנית באירוויזיון הריקודים שנערך בסקוטלנד ושם סיימו במקום השנים עשר.
ב-2011 השתתף בתחרות המלודיפסטיבלן והגיע למקום השני ובאותה שנה שימש כדובר הניקוד השוודי בתחרות האירוויזיון.
ב-2021 השתתף בתחרות המלודיפסטיבלן והגיע למקום השביעי.
פארק יד לבנים
פארק יָד לַבָּנִים או גן העצמאות הוא פארק גדול הנמצא במרכז פתח תקווה והוא בין הפארקים הגדולים בפתח תקווה, בנוסף, הפארק כולל את גן החי, מזרקות להשתכשכות, אגם גדול עם מפלים, אנדרטה, גן שעשועים, גן לכלבים, גת קדמונית ובסביבתו של הפארק נמצאים מספר מוזיאונים. הפארק נמצא בתוך סביבת מגורים ובעל גישה נוחה, חנייה המשמשת גם את גן החי ועוד.
היסטוריה.
בעת חנוכת בית יד לבנים באפריל 1953 פורסם שהבית נמצא בתוך גן שיקרא גן העצמאות ושטחו 50 דונם. שנה לאחר מכן, בתחילת מאי 1954 נחנך הגן בשטח של כ-30 דונם. בשנת 1963 נחנך בנוכחות דוד בן-גוריון שדרת הראשונים שהוקם בצמוד לגן.
הגן תוכנן על ידי האדריכלים ליפא יהלום ודן צור.
בשנת 2019 עבר הפארק שדרוג מקיף שכולל שדרוג השבילים, החלפת המתקנים בגן השעשועים והנגשה נוספת לבעלי מגבלות.
מתחמים ואטרקציות.
ברחבי הפארק ובסביבתו נמצאים מספר מתחמים הכוללים את:
מתחם הזיכרון.
מתחם הזיכרון נמצא מאחורי בית יד לבנים והוא כולל אנדרטה לזכרם של בני פתח תקווה שנרצחו במאורעות תרפ"א, ביניהם: אבשלום גיסין, חיים צבי גרינשטיין, נתן רפפורט וזאב אורלוב.
בנוסף, ישנה אנדרטה נוספת לזכרו של רס"ן ניר יוגב שנהרג בתאונת דרכים ברמת הגולן ב-21 באוקטובר 1992. האנדרטה מסמלת את העיוות וחוסר הצדק של הגורל. שתי אבני הבזלת התלויות על שרשראות מסמלות את שני בניו שנשארו יתומים ותלויים על בלימה לאחר נפילת אביהם.
אנדרטה נוספת בגן היא אנדרטת טנק שלל סורי T-62 ישן הניצב בפארק. הטנק מהווה אנדרטת זיכרון לשלושה אנשי צוות של טנק שכונה "הטנק השלפן" שנהרגו במלחמת לבנון הראשונה לאחר שהשמידו טנקים סוריים רבים כולל טנק זה.
בפארק ניצב גם דגם "זחלילית נושאת ברן" ורכבת מוות מהשואה.
האגם והמפלים.
נוסף לאנדרטאות בפארק ישנו אגם אקולוגי גדול עם מפלים גדולים, שנמצא צמוד לגבול גן החי. ברחבי הגן זורם פלג אקולוגי צר וארוך שמתחבר לאגם, אשר נמצאים דגים בתוכו. כמו כן, מדי פעם ניתן לראות עופות מים שעוצרים למנוחה ושתייה בפארק.
המזרקות וגן השעשועים.
בפארק ישנו מתחם משחקים גדול ומוצל עם מתקנים המתאימים לילדים. מלבד גן השעשועים ישנו מתחם מזרקות שנחנך ב-15 בספטמבר 2015 ובעל שעות פעילויות קבועות במשך השבוע. במתחם ישנם כ-15 מזרקות, רצפת ניקוז וספסלים, ובלילה המזרקות מוארות. וכמו כן, בפארק ישנו גן כלבים סגור המשמש לבעלי כלבים בלבד.
גן החי.
בתוך הפארק נמצא גם גן החי העירוני, שהכניסה אליו בתשלום. גן החי הוא גן חיות קטן בעל מגוון עופות, יונקים וזוחלים גדול, שביניהם: קפוצ'ינים, פלמינגו מצוי, ארות, בבונים מצריים, צבי יבשה דרבניים, איגואנות ומינים רבים אחרים.
קריית המוזיאונים.
בסביבת הפארק נמצאת "קריית המוזיאונים של פתח תקווה", שבה מספר מוזיאונים הכוללים את:
דב שוייגר
דב ברל שוַייֶגר (1887 – 12 באפריל 1909) היה ממייסדי הארגונים בר גיורא והשומר. פעל במושבות החקלאיות הראשונות בגליל – סג'רה, מסחה ומצפה.
ביוגרפיה.
דב בר שוייגר נולד ב-1887 בעיר אודסה שבדרום-מערב רוסיה לאביו משה (שם האם לא ידוע). הוא התחנך וגדל בעיר. בנעוריו הצטרף לארגון ההגנה העצמית של יהודי העיר, אולם בפוגרום של 1905 לא הספיק כוח של ארגון זה מול הפורעים שנתמכו על ידי הצבא. בסופו של הפוגרום נמנו כ-300 חללים ואלפי פצועים מקרב יהודי העיר. בעקבות אירוע זה החליט שוייגר לעלות לארץ ישראל, ובסוף 1905 הפליג מנמל אודסה והגיע לנמל יפו יחד עם רבים מעולי העלייה השנייה. בהגיעו החל לעבוד כפועל במושבה פתח תקווה ובמקביל הצטרף לארגוני הפועלים "הפועל הצעיר" ו"פועלי ציון". התארגנותם של הפועלים הייתה לצנינים בעיני חקלאי המושבה והם קראו להחרים את הפועלים היהודים ולחזור להעסיק פועלים ערבים. באפריל 1906 עבר שוייגר, לאחר שלא מצא עבודה בפתח תקווה, לעבוד בחווה במקווה ישראל.
בתקופת עבודתו שם הכיר את יצחק בן-צבי וזה התרשם ממנו וזימנו ב-29 בספטמבר 1907 לחדרו שביפו להשתתף באספת יסוד ארגון השמירה "בר גיורא". על אף הצטרפותו לארגון המשיך שוייגר לעבוד במקווה ישראל אולם באחד הימים נטש את המקום על מנת לעזור להגן על גדרה שעמדה בפני התקפה של ערבים. בעקבות עזיבתו ללא אישור פוטר מהחווה ונאלץ לחפש מקום עבודה אחר. לאחר שלא מצא מקום עבודה באף אחת ממושבות יהודה והשומרון החליט לעבור לגליל.
שוייגר הגיע לחוות סג'רה שם שהו כבר אחדים מחבריו ב"בר גיורא". יהושע חנקין נתן לקבוצה קרקעות לעיבוד חקלאי ומנהל החווה אליהו קראוזה מסר לידם את האחריות לשמירה על החווה. לאחר זמן קצר נשלח שוייגר חזרה ליפו על מנת לגייס חברים נוספים לעבודה בחווה, והוא גייס את האחיות לבית שטורמן. לאחר קבלת השמירה על החווה נמסרה לקבוצה גם האחריות לשמירה על המושבה סג'רה
שוייגר שאף להידמות לשומרים הבדואים והצ'רקסים ולכן הצטרף אליהם לשמירת הלילה על העדרים הרועים בשדות. לאחר סכסוך בינו ובין הרועים הצ'רקסים נמסרה לארגון "השומר" גם האחריות על שמירת העדרים בלילות ושוייגר החל לשמור על העדרים יחד עם מנדל פורטוגלי ויהודה פרוס.
בתחילת אוגוסט 1908 נשלח שוייגר עם עוד מספר שומרים לסייע להגן על מסחה שם מונה למפקד ההגנה. הצלחתו בתפקידו שכנעה את הנהגת היישוב לחתום עם "השומר" הסכם לעבודה והגנה עברית.
לקראת סוף 1908 עבר עם עוד מספר חברי "השומר" לסייע למתיישבי מצפה שלייד טבריה. בחודש אפריל 1909, כשהלך עם חבר מסג'רה בחזרה למצפה, הותקפו על ידי שודדים ערבים שירו בו מרובה ציד. שוייגר הצליח להגיע בכוחות עצמו למצפה משם הובל בעגלה לבית החולים הסקוטי בטבריה שם טופל במשך מספר ימים וב-12 באפריל 1909 נפטר. הובא לקבורה בבית הקברות של טבריה.
דב שוייגר מוזכר ברומן "תמול שלשום" בתיאור חדרה של סוניה שנמצאת בו "תמונתו של ברילי חברנו שנהרג בידי ערביים."
אחיו של שוייגר, יואל שוייגר, היה עיתונאי ועסקן תרבות ורשאי.
הגילוי המחודש של הקבר בטבריה.
עם השנים הוזנח ונשכח מקום קבורתו של שוייגר. בשנות ה-30 הקים הועד הפועל של הסתדרות העובדים הכללית את "ועדת ציון" בראשות דוד בדר שמטרתה הייתה להציב מצבות על קברות אנשי העלייה השנייה שלא זכו לכך. בדר איתר את מקום הקבורה וחידש את המצבה. בהמשך הועבר הקבר לחלקת "השומר" בבית הקברות של כפר גלעדי.
ראובני פרידן
ראובני פרידן (באנגלית: Reuveni Pridan) הוא משרד פרסום ישראלי, שהוקם בינואר 1986 על ידי משה ראובני ואודי פרידן. החברה נמצאת בבעלות של תאגיד התקשורת והפרסום הבינלאומי . יושבי הראש של המשרד הם אודי פרידן ומשה ראובני, והמנכ"לים הם הם זיו קורן וניב חורש.
השנים הראשונות.
משה ראובני התקציבאי ואודי פרידן הקופירייטר פרשו ב-1985 ממשרד הפרסום 'פוגל לוין'. הלקוח הראשון של המשרד הייתה חברת אגפא, ולפרסומת נבחרה בר רפאלי שהייתה בת 8 חודשים. בהמשך הצטרפו: ראש אינדיאני, טרופית ו-.
בנובמבר 1993 נבחרו ראובני פרידן להשיק את ערוץ 2 בישראל, ויצר את קמפיין "איפה כולם? כולם ב-2".
ראובני פרידן אחראים לקמפיינים כמו: "המעיל של קסטרו" בכיכובם של יעל אבקסיס וליאור מילר ובבימויה של נירית ירון, קמפיין 'השיירה' של מי עדן והשקת המותג "תפוזינה" של חברת יפאורה-תבורי בכיכובה של הלן הידינג ההולנדית.
בין 1993 ל-1995 ראובני פרידן זכו שלוש שנים ברציפות בפרסי 'קמפיין השנה' בתחרות קקטוס הזהב, עבור המהלכים הפרסומיים לקסטרו, תפוזינה וקידום. עקב צמיחת החברה נוספו לקוחות חדשים כמו: 012, ישראכרט, טרה, אלעל ו-orange.
ב-1999 המשרד זכה בפרס 'קמפיין השנה' בתחרות קקטוס הזהב עבור קמפיין 'לבן ולעניין' של טרה, ב-2001 עבור קמפיין '012 סתם כי בא לי לדבר' וב-2002 עבור קמפיין לחברת orange.
ב-2002 רכשו ראובני ופרידן את פרסום 'רבן גולני', שהתמזג לתוך המשרד יחד עם לקוח הדגל שלו שטראוס.
קריאיטיב אפקטיבי.
ראובני פרידן זכו בפרסי 'קמפיין השנה' בתחרות האפי (effie), המודדת אפקטיביות של מהלכים פרסומיים: ב-2007 עבור orange day של חברת אורנג', ב-2010 עבור 'להעביר את דביר' של מזרחי טפחות וב-2011 עבור 'מהפכת הסקפטיות' של חברת התרופות MSD. ראובני פרידן אף זכו במספר רב של פרסי effie platinum על בניית מותגים לאורך זמן: ב-2005 עבור orange, ב-2006 עבור מסטיק must, ב-2010 עבור מזרחי טפחות וב-2016 עבור הילדים של קסטרו וקרולינה למקה.
אל החברה הצטרפו לקוחות נוספים, כגון: AIG ,HOT, שברולט, קאדילק, חצי חינם, תדיראן ודלק מנטה. המשרד צמח משמעותית וב-2016 דורג במקום הרביעי בדירוג יפעת, ע"פ היקף התקציבים. בין השנים 2012 ו-2016 ראובני פרידן ממוקם בשלישייה הפותחת של משרדי הפרסום, ע"פ דירוג agency of the year של גלובס.
ב-2016, לכבוד 30 שנות פעילות הוציאו לאור את הספר "30 שנה של תשוקה" המסכם את פעילותם.
פוקוס דיגיטלי.