seize hold of memory as it flashes up in a moment ofdanger. For as Herbert Marcusse remind us," allreification is a process of forgetting. Art fights reification by making thepetrified world speak, sing, perhaps dance.Michael T. Taussig, The Devil and Commodity Fetishism in South AmericaJameson pocitovaljako skandal, ze se kapitalismu podarilo proniknout i do samotneho podvedomi;skutecnost, ze si kapitalismus dnes podmanil niterny zivot veskere populace jepokladana za neco tak trivialniho, ze si nezaslouzi dokonce ani komentare. Byloby nebezpecne a zavadejici namlouvat si, ze nedavna minulost byla jakousizlatou erou hyrici politickymi alternativami, a neni tedy vubec od vecipripominat si klicovy podil, jaky mela v prubehu dvacateho stoleti na kulturniprodukci komodifikace. Nicmene stale jeste bylo podlevseho mozne hrat starou osvedcenou hru mezi alternativou a mainstreamem,mezi subverzi a naslednou reintegraci subverzivnichprvku do stredniho proudu. Dnes vsak k zpetne integraci podnetu, ktere bymohly disponovat subverzivnim potencialem, nedochazi;namisto toho jsme svedky jakesi predintegrace: predbeznehoformovani tuzeb, aspiraci a nadeji pozdne kapitalistickou kulturou......Bezverohodne alternativy a koherentni alternativy ke kapitalismu budekapitalisticky realismus i nadale ovladat politicko-ekonomicke nevedomi.Mark Fisher, Kapitalistickyrealismus3) Pochopeni moznosti a nutnosti presahnout marxismus,nejen nedostacujici..klasicky, ale do jiste miry i soucasny ( bezjeho popreni ) a pochopeni komplementarity a principu jihoamericke autopoiesis , dewesternizace, korektivni a integrujici dekoloniality, demodernity, kulturni a epistemologicke reflexe a revoluce,je naprostou vzacnosti. Ti, kteri hodnoti Latinskou Ameriku z evropskeho aseveroamerickeho univerzalniho svetonazoru, by tento limitovany nadhled melirozsirit o pohled Latinske Ameriky naEvropu a USA..4) Duraz, ktery je kladen na pedagogiku utlacovanych anadeje, pedagogiku revoluce, mnohovyznamove hermeneutiky a kulturu je na Zapadenespravne pochopen, pokud je vubec vniman. Viz Paulo Freire a zde, Raquel Almeida, Moraes a zde AnsioTeixeira DermevalSaviani, MichaelApple, PeterMcLaren a zde, Douglas Kellner, Henry Giroux, Andrew Feenberg, Manuel Castells, Donaldo Macedo Enrique Domingo Dussel Ambrosini / Enrique Dussel/, Walter D. Mignolo, (Andeanizingphilosophy) MariaHelena, Moreira Alves, Rodolfo Kusch a dalsiMeritokraticke elity se zabyvajiformovanim myslenek a nazoru. V drivejsich spolecnostech mohliintelektualove ovlivnovat obyvatelstvo prostrednictvim knih. V soucasnespolecnosti ovlivnuji masmedia dokonce i negramotne slozky obyvatelstva, a novemetody psychologicke manipulace a nevtiraveho presvedcovani umoznuji uspesnemaskovat propagandu jako zabavu. Kdyz maji kulturni hegemonii nad popkulturou,dosahuji intelektualni meritokraticke elity jeste vetsi miry kontroly nadmasami, o ktere mohli diktatori, kralove a generalni tajemnici dob minulych jensnit. Takova moc poskytuje elitam moznost vstepovat lidem sve myslenky....Vladnoucielity, majici monopol na pridelovani prestize, maji take bezmeznou moc nadmasovou kulturou. Jsou schopny rozhodovat, jakym myslenkam, lidem a hnutim sedostane vseobecne pozornosti. Samozrejme, ze mohou i urcovat, jake myslenky,lide a hnuti si zaslouzi neuctu a opovrzeni, nebo neexistenci, a tudiz sinezaslouzi naprosto zadnou pozornost spolecnosti Michael DorfmanMoznosti ovlivnovani akolonizace nevedomi je stale vice a mene zjistitelnych nezli za casu MichaelaDorfmana. Protilatky se podcenuji a zahlusuji.5 konstrukce a tvorba socialismu nemuze byt linearni amonocentricka. Pro Zapada v mensi mire i pro cast obyvatel Latinske Ameriky doposud westernizovanych, plati poznatek MadanaSarupa: nalehavepotrebujeme model, ktery preklene opozici mezi individualnim a socialnim,ponevadz zadna politicka revoluce nemuze dovrsena dokud charakterove strukturyzdedene po predrevolucni spolecnosti nebyly transformovany. Pokud jde o jihoamerickou realitu ta ma nejen pouhemodely pro transformaci charakterovych struktur predrevolucnispolecnosti, viz Navratydo budoucnostiJakub Patocka: Ekologicke hnuti za odstranenikapitalismu http://denikreferendum.cz/clanek/18818-ekologicke-hnuti-za-odstraneni-kapitalismuPresvedcive poznamky a argumenty z diskuse na Facebook,se souhlasem diskutujiciho.o JoJoa kym