Презентація на тему «Категорія «оптимізація». Критерії та пріоритети ландшафтно-екологічної оптимізації території»

content: Категорія «оптимізація». Критерії та пріоритети ландшафтно-екологічної оптимізації території

content: Категорія «оптимізація»Головним завданням територіально-екологічної оптимізації є виважене поєднання виробничих, природо відновних і соціальних функцій геосистем в інтересах досягнення належних просторово-екологічних умов життєді­яльності населення.Оптимально організована територія має бути:-висо­копродуктивною;-мало конфліктною;-естетично привабливою;-екологічно надійною;-стабільною.

content: Категорія «оптимізація»Під територіально-екологічною оптимізацією розуміють підтримання екологічної рівноваги в регіоні з допомогою раціонального співвідношення перетворених і збережених ландшафтів, органічного поєднання виробничих, соціальних і екологічних функцій господарських систем, створення належних просторових умов життєді­яльності населення. У кожному конкретному регіоні це співвідношення має свої певні еколого-соціально-економічні показники, досягнення яких є цілеспрямованою перспективою розвитку.Цілеспрямовані наукові розробки схем оптимальної організації тери­торії розпочались в Європі з 60-х років у лоні ландшафтно-екологічних досліджень. Це були «ландшафтні плани» в Німеччині, ландшафтно-екологічні плани» в Чехословаччині, «територіальні комплексні схеми охорони природи» в Радянському Союзі. Ними обґрунтовувалось оптимальне розміщення різних функціональних зон, оптимальна локалізація різних угідь, схеми охорони природи як обов'язкові при плануванні соціально-економічного розвитку адміністративних районів, областей.

content: Критерії та пріоритети ладшафтно-екологічної оптимізації територіїЛандшафтно-екологічна оптимізація спирається на положення кон­цепції узгодженого розвитку, які передбачають:орієнтацію виробництва на місцеву сировинно-ресурсну базу;запровадження завершених енерговиробничих циклів, орієнтованих на виробництво повноцінної готової продукції;максимальне використання і відродження традиційних видів при­родокористування;оптимізацію структури землекористування;створення умов просторової комфортної життєдіяльності населення;

content: Критерії та пріоритети ладшафтно-екологічної оптимізації територіїЛандшафтно-екологічна оптимізація території є одним з напрямків територіально-екологічної оптимізації. Її досягнення передбачає визна­чення і реалізацію ландшафтно-екологічних пріоритетів. Серед них: природоохоронний, антропоекологічний, виробничий, естетичний, рек­реаційний тощо.

content: Ієрархія цілей оптимізаціїФункції першого порядку:- природоохоронна;- антропоекологічна;Функції другого порядку – це функції, що мають найвищий природний потенціал.Функції третього порядку – це функції, які сприяють виконанню функцій другого порядку.

content: Ієрархія цілей оптимізаціїПершим етапом оптимізації є визначення ландшафтно-екологічних пріоритетів розвитку регіону. Необхідно прорангувати види функцій у порядку їхньої значущості для даного регіону з урахуванням сучасної еколого-географічної ситуації в ньому, специфіки його господарської ролі в масштабах країни та природної ролі в природних територіальних комплексах вищих рангів. За умов глобальної екологічної кризи найвищим пріоритетом будь-якого регіону є анропоекологічні функції зі створення комфортних і гігієнічно стабільних умов середовища життєдіяльності людей та природоохоронні - зі збереження біорізноманіття.

content: Ієрархія цілей оптимізаціїПріоритет другого порядку слід визначити за функцією, відповідно до якої геосистема має найвищий природний потенціал. За однаково спри­ятливих природних умов для виконання декількох функцій пріоритет віддається тій з них, яка пов'язана з меншим екологічним ризиком або надто важлива з екологічної точки зору.Визначення пріоритетності функцій є основою розробки регіональної екологічної політики, зокрема обґрунтування схем функціонального зонування регіону.

content: Ієрархія цілей оптимізаціїОптимізація ландшафтно-екологічної організації території є наступ­ним кроком оптимізації геосистем. Вона зводиться до обґрунтування такої територіальної диференціації угідь, за якої максимально повно реа­лізується природний потенціал геосистем, виключаються конфліктні ситуації між її функціональним використанням і природними особливос­тями, забезпечується естетична привабливість ландшафту.Задоволення цих вимог - складна ландшафтно-екологічна проблема, яка здебільшого реалізується на певних територіях - природних націо­нальних парків, регіональних ландшафтних парків, адміністративно-територіальних одиниць нижчих рангів.

content: Оптимальне співвідношення природних і господарських угідьВизначаючи природоохоронну функцію як пріоритетну, для будь-якого регіону під час ландшафтно-екологічної організації території першочер­говим завданням є встановлення оптимального співвідношення між при­родними і господарсько-освоєними територіями.О. Молчанов визначив, що мінімальна лісистість територій степової зони має бути 10 %, лісостепової зони - у межах 15-20 %, зон мішаних і широколистих лісів - 25-45 %, гірських територій - не менше 50 %.

content: Оптимальне співвідношення природних і господарських угідь

content: Етапи ландшафтно-екологічної оптимізаціїПерший етап:Необ­хідно відвести під заліснення і залуження орні землі з крутизною схилів від трьох до семи і більше градусів.Другий етап:Надати статусу складових перспективної екомережі полезахисним лісосмугам, ділянками витоку річок, водно-болотним масивам, землям під ярами, пісками, кам'янистими розсипами, водою, а також луками, сіножатями, пасовищами, лісами.Третій етап:Сформувати цілісну національну екомережу із запровадженням певних режимів і докорінною зміною структури природокористування в зв'язку з природоохоронною та іншими пріоритетними функціями регіонів - антропоекологічною, агрогосподарською і рекреаційною.

content: Природо-ресурсні показники збалансованого розвитку УкраїниПоказникЗначенняШляхи досягненняРеаль­нийОпти­мальнийМінерально-сировинні ресурсиСтруктура мі­нерально-си­ровинної базиДефор­мованаОптимі- зованаПереоцінка існуючої мінерально-сиро­винної бази за екологічними та економіч­ними критеріями з виключенням з неї родовищ, розробка яких не є рентабель­ною або може викликати незворотні не­гативні зміни стану довкілляЕкологічний стан регіонів видобутку і пе­реробки міне­ральної сиро­виниКритич­нийНор­мальнийЕкологічна реабілітація територій гірничо- видобувних регіонів УкраїниВидобуток і переробка мі­неральної си­ровини  Стабілізація видобутку основних корис­них копалин на існуючому рівні, техноло­гічне переоснащення гірничодобувної і переробної галузей, орієнтація на пере­робку вторинної сировини, зменшення потреб в імпорті енергоносіїв за рахунок зниження енергоємності виробництва і енергозбереження, орієнтація на експорт кінцевої продукції

content: Природо-ресурсні показники збалансованого розвитку УкраїниЗемельні ресурсиСільськогос­подарські зем­лі (площа, млн га), включаючи:43,4837,44Зміна виду використання та лісонаса­дження на еродованих землях і землях, що розміщені на схилах вище 7еОрні землі32,8527,18Створення луків і пасовищ на виснажених землях і землях, що розміщені на схилах вище 5°Пасовища і луки8,7510,26Створення луків на орних землях з низь­кою продуктивністю, деградованих і на розміщених на схилах вище 3°Землі резерву і так звані не­доторкані зем­лі12,0116,30(Землі з найменшим антропогенним тис­ком, особливо навколо природно багатих осередків ландшафтів). Оптимізація та переміщення господарської діяльностіЛіси та заліснені площі10,3813,28Головним чином створення лісонаса­джень на низькопродуктивних землях і розширення водо- та полезахисних лісо­насаджень

content: Природо-ресурсні показники збалансованого розвитку УкраїниЗміна структури природної рослинності, млн гаПриродна рос­линність18,526,5Заліснення і залуження неугідь та ріллі. Стабілізація екологічної рівновагиЗаповідний фонд2.46,5Створення екомережі. Збереження біо- різноманіттяОрні землі32,824,3Ренатуралізація природної рослинності. Суттєвий екологічний, економічний та соціальний зискЛіси,у тому числі:9,411,5Ренатуралізація лісів. Стабілізація еколо­гічної рівноваги, підвищення продуктив­ності та активізація соціальних функційпротиерозійні2,73,1рекреаційні та санітарно- гігієнічні2,02,4гідрологічні0,71,0Лісосмуги0,60,8експлуатаційні3,44,2Луки7,813,5Ренатуралізація луків. Мінімізація ерозій­них процесів та значний економічний ефектБолота0,81,5Ренатуралізація боліт. Поліпшення гідро­логічного режиму. Мінімізація посушли­вості ґрунту та втрат від неї

content: Природо-ресурсні показники збалансованого розвитку УкраїниПоказникЗначенняШляхи досягненняРеаль­нийОпти­мальнийВодні ресурсиСтруктура во­докористуван­ня:Підземні води (млрд м3/рік) Поверхневі води(млрд м3/рік)4,4 21,07,0-8,012,0-15,0Зниження рівня водоспоживання в про­мисловому, сільськогосподарському і по­бутовому секторах за рахунок введення нових технологій та економного водо­користування, удосконалення економіч­них механізмів водокористування% вод питного водопостачан­ня, які відпові­дають Держав­ному стандарту «Вода питна»40-50%100%Підвищення якості водних ресурсів, що використовуються в системах питно-гос- подарчого водопостачаГраничне вод- но-екологічне навантаженняВід <1 до 2,6- 14,4Від 0,5-1,0до 3,0-7,0Значне зниження граничного водно-еко­логічного навантаження в областях півд­ня України (Дніпропетровська, Донецька, Запорізька та ін.)Рівень зарегу- льованості по- верхневого стоку-90%-50%Зниження рівня зарегульованості поверх­невого стоку переважно в басейнах се­редніх та малих річокРозораність річкових басей­нів55-78%35-55 %Зменшення площі розораності річкових басейнів Дніпра, Дністра, Південного Бугу, Сіверського Дінця та ін.Оптимізація водно-еколо­гічних умов гір- ничопромис- лових районівЧаст­коваМакси­мально можливаКерування режимом рівнів та хімічного складу підземних та поверхневих вод у процесі закриття шахт переважно в Дон­басі та Кривбасі

content: ВисновкиОптимальна ландшафтно-екологічна організація території є невід'ємною складовою і завершальним етапом збалансованого природокористування. Вона базується на рангуванні пріоритетних критеріїв розвитку регіону з урахуванням його природно-ресурсного потенціалу, ролі і місця в територіальному поділі праці.Оптимальна ландшафтно-екологічна організація території України передбачає істотні зміни структури землекористування за рахунок скорочення малопродуктивних і деградованих земель орного клину і переведення їх під заліснення і залуження. Це сприятиме зростанню частки екологічно стабільних угідь під природною рослинністю.