Презентація на тему «Даль і Україна»

content: Даль і УкраїнаПідготувала:учениця 8-А класугімназії имені Миколи Трублаїнім.РовеньокГригор Тетяна

content: План презентаціїПлан презентації1 Біографія2 Творчість3 Тлумачний словник4 Даль і Україна5 Література6 Сім'я.Батько7 Сім'я.Мати8 Брати Володимира9 Дом-музей10 Навчання11 Володимир Даль12 Висновки

content: Володимир Іванович Даль(10 листопада (22 листопада) 1801, селище Луганський завод, нині місто Луганськ — 22 вересня (4 жовтня) 1872, Москва) — російський письменник, лексикограф, етнограф данського походження. Член-кореспондент Петербурзької АН (1838), почесний академік (1863). Псевдонім: Козак Луганський

content: Бі ог ра ф і яЗакінчив 1829 медичний факультет Дерптського університету.1829—1832 служив військовим лікарем.1831 під час боротьби з епідемією холери в Кам'янці-Подільському завідував першим районом міста (призначено 24 січня 1831). Враження від перебування в Кам'янці-Подільському знайшли відображення в повісті «Подолянка». Записував легенди, зокрема в с. Чорнокозинці.Згодом працював чиновником в Оренбурзі, Санкт-Петербурзі, Нижньому Новгороді.

content: ТворчістьОсновна праця Даля — «Тлумачний словник живої великоросійської мови» (томи 1—4, 1863—1866), що містить близько 200 тисяч слів.«Русский Мужик», «Денщик», «Петербургский дворник» - (1845р.). У 1846 році вийшли його «Повісті, казки і расказы. У чотирьох томах.

content: «Тлумачний словник живої великоросійської мови»оригінальна назва: ‘'Толковый словарь живаго Великорускаго языка'' — словник, складений Володимиром Івановичем Далем у середині XIX століття . Один з найбільших словників російської мови. Містить близько 200 000 слів і 30 000 прислівїв приказок і загадок , що слугують для пояснення сенсу слів , що наводяться .

content: Даль і УкраїнаДаль майже 20 років прожив в Україні, знав українську мову, зібрав цінні українські фольклорні та мовні метеріали

content: Сім'я.БатькоЙого батько, Jochan Christian von Dahl (1764 - 21 жовтня 1821) - Іван Матвеївіч Даль у 1799 році. Він знав вісім мов, був богословом і медіком. Його як лінгвіста досягла імператріці Катерини II, яка викликало Його у Петербург на посаду прідвірного бібліотекаря.

content: Сім'я.МатиМарія Даль вільно володіла п'ятьма мовами.Бабуся по материнській лінії Володимира Івановича - Марія Іванівна Фрейтаг - походила з роду французьких гугенотів де Мальі, займалася російською літературою.Дід Христофор Фрайтаг - колезький асесор, чиновник ломбарду. Був незадоволений філологічною освітою майбутнього зятя і фактично змусив його отримати медичну освіту.

content: Брати ВолодимираІван Даль у Петербурезі одружився на Марії Христофорівні Фрейтаг, в них народилося четверо синів:Володимир;Карл (род. 1802), до кінця життя прослужив на флоті, проживав и похован у Николаїві, дітей не було;Павел (род. 1805), хворів похован у Римі, помер молодим, дітей не було;Лев (?—1831), вбит польскими повстанцями.

content: Дом-музейБудинок сім'ї Далей в Луганську, зараз будинок-музей

content: НавчанняПочаткову освіту здобув вдома. У будинку його батьків багато читали і цінували друковане слово, любов до якого передалася всім .20 січні 1826 року Володимир Даль вступив в Дерптський університет на медичний факультет.Володимир Даль достроково «з честю витримав іспит на доктора не лише медицини, а й хірургії».

content: Володимир Даль

content: ВисновкиЧлен-кореспондент Петербурзької академії наук з фізико-математичному відділенню 21 грудня 1838.Почесний член Академії по Відділенню природничих наук (1863 рік).Член Товариства любителів російської в 1868 році.Член Товариства історії та старожитностей Російських.Один з дванадцяти членів-засновників Російського географічного товариства.Знав щонайменше 6 мов, вважається одним з перших тюркологів.Етнограф, збирач фольклору.

content: ЛітератураВікіцитати містять висловлювання, автором яких є: Даль Володимир ІвановичУ Вікіджерелах є оригінали текстівДаль Володимир ІвановичПаламарчук Л. С. Даль Володимир Іванович // Українська літературна енциклопедія. — Т. 2. — К., 1990. — С. 9—10.Шевченківський словник. Том 1 / Інститут літератури імені Т. Г. Шевченка Академії Наук УРСР. — К.: Головна редакція УРЕ, 1978. — С. 181.Завальнюк О. М., Комарніцький О. Б. Минуле і сучасне Кам'янця-Подільського. — Випуск 1. — Кам'янець-Подільський, 2003. — С. 41—47.