Презентація на тему «Старицький» (варіант 1)

content: З перших кроків самопізнання на полі народ-нім я загорівся душею і думкою послужить рідному слову, огранувати його, окрилити красою і дужістю, щоб воно стало здатним висловити культурну освічену річ, виспівати найтонші краси високих поезій.Я вірю в Божу силу людської душі. Вона підніметься й над внутрішнім падін-ням і над зовнішнім гнітом. Проб'є час – і все чесне, добре, сповнене високих намірів, стане на чолі й під яскравим сяйвом дня піде до владнославних – лю-бови, свободи і правди.

content: З перших кроків самопізнання на полі народ-нім я загорівся душею і думкою послужить рідному слову, огранувати його, окрилити красою і дужістю, щоб воно стало здатним висловити культурну освічену річ, виспівати найтонші краси високих поезій.Я вірю в Божу силу людської душі. Вона підніметься й над внутрішнім падін-ням і над зовнішнім гнітом. Проб'є час – і все чесне, добре, сповнене високих намірів, стане на чолі й під яскравим сяйвом дня піде до владнославних – лю-бови, свободи і правди.

content: З перших кроків самопізнання на полі народ-нім я загорівся душею і думкою послужить рідному слову, огранувати його, окрилити красою і дужістю, щоб воно стало здатним висловити культурну освічену річ, виспівати найтонші краси високих поезій.Я вірю в Божу силу людської душі. Вона підніметься й над внутрішнім падін-ням і над зовнішнім гнітом. Проб'є час – і все чесне, добре, сповнене високих намірів, стане на чолі й під яскравим сяйвом дня піде до владнославних – лю-бови, свободи і правди.

content: З перших кроків самопізнання на полі народ-нім я загорівся душею і думкою послужить рідному слову, огранувати його, окрилити красою і дужістю, щоб воно стало здатним висловити культурну освічену річ, виспівати найтонші краси високих поезій.Я вірю в Божу силу людської душі. Вона підніметься й над внутрішнім падін-ням і над зовнішнім гнітом. Проб'є час – і все чесне, добре, сповнене високих намірів, стане на чолі й під яскравим сяйвом дня піде до владнославних – лю-бови, свободи і правди.

content: З перших кроків самопізнання на полі народ-нім я загорівся душею і думкою послужить рідному слову, огранувати його, окрилити красою і дужістю, щоб воно стало здатним висловити культурну освічену річ, виспівати найтонші краси високих поезій.Я вірю в Божу силу людської душі. Вона підніметься й над внутрішнім падін-ням і над зовнішнім гнітом. Проб'є час – і все чесне, добре, сповнене високих намірів, стане на чолі й під яскравим сяйвом дня піде до владнославних – лю-бови, свободи і правди.

content: Протягом 1873—1876 pp. M. Старицький писав вірші, перекладав з Г. Андерсена, І. Крилова, М. Лєрмонтова, сербські народні думи та пісні.На початку 80-х pp. він домігся видання літературно-художнього альманаху «Рада».Очолив першу українську професійну трупу.У 1886—1887 pp. трупа з успіхом гастролювала в Москві та Петербурзі, потім — у Варшаві, Мінську, Вільнюсі, Астрахані, Тифлісі.За станом здоров'я у 1893 р. М. Старицький залишив трупу.

content: Наступного року Російська Академія наук призначила драматургу персональну пенсію «За літературні праці рідною мовою».Він брав участь у створенні Всеросійського театрального товариства.        У 1897 р. відбувся Перший Всеросійський з'їзд діячів сцени, на якому виступив М. Старицький.У Києві він керував драматичним гуртком Літературно-артистичного товариства, продовжував літературну діяльність.У 1903 р. письменник готував видання альманаху «Нова рада», але за його життя альманах не вийшов.

content: Наступного року Російська Академія наук призначила драматургу персональну пенсію «За літературні праці рідною мовою».Він брав участь у створенні Всеросійського театрального товариства.        У 1897 р. відбувся Перший Всеросійський з'їзд діячів сцени, на якому виступив М. Старицький.У Києві він керував драматичним гуртком Літературно-артистичного товариства, продовжував літературну діяльність.У 1903 р. письменник готував видання альманаху «Нова рада», але за його життя альманах не вийшов.

content: Наступного року Російська Академія наук призначила драматургу персональну пенсію «За літературні праці рідною мовою».Він брав участь у створенні Всеросійського театрального товариства.        У 1897 р. відбувся Перший Всеросійський з'їзд діячів сцени, на якому виступив М. Старицький.У Києві він керував драматичним гуртком Літературно-артистичного товариства, продовжував літературну діяльність.У 1903 р. письменник готував видання альманаху «Нова рада», але за його життя альманах не вийшов.

content: Новаторство поезії Старицького виявилося у розширенні системи жанрів української поезії, збагаченні виражальних засобів.Можна виділити кілька основних мотивів лірики М. Старицького: роль і призначення поета («Поетові»), краса людських почуттів («Виклик»), співчуття до важкої долі простого люду («Швачка»), тема України («До України»).Старицький – поет

content: Новаторство поезії Старицького виявилося у розширенні системи жанрів української поезії, збагаченні виражальних засобів.Можна виділити кілька основних мотивів лірики М. Старицького: роль і призначення поета («Поетові»), краса людських почуттів («Виклик»), співчуття до важкої долі простого люду («Швачка»), тема України («До України»).Старицький – поет

content: Людмила Старицька-Черняхівська й Олександр Черняхівський із донькою Веронікою.Київ, 1925 рік (фото із фондів Музею видатних діячів української культури)

content: Михайло Старицький помер 27 квітня 1904 р., похований на Байковому кладовищі, Київ.

content: М. Садовський у ролі Богдана Хмельницького з п'єси М. Стариць кого «Богдан Хмельницький».М.Старицький і М.КропивницькийМ.Старицький - студентКабінет Михайла Старицького у меморіальному будинку-музеї в КиєвіСтарицька - ЧерняхівськаВероніка ЧерняхівськаМ.Старицький із дружиною

content: М. Садовський у ролі Богдана Хмельницького з п'єси М. Стариць кого «Богдан Хмельницький».М.Старицький і М.КропивницькийМ.Старицький - студентКабінет Михайла Старицького у меморіальному будинку-музеї в КиєвіСтарицька - ЧерняхівськаВероніка ЧерняхівськаМ.Старицький із дружиною

content: Тематика творівПрикладиІсторичніП'єса і повість “Оборона Буші”, драма “Маруся Богуславка”, повість “Устим Кармелюк”, віршована драма “Богдан Хмельницький”Соціально-побутовіДрами “Не судилося”, “У темряві”, “Ой не ходи, Грицю, та й на вечорниці”, оповіданняПро роль мистецтва, життя інтелігенціїП'єса “Талан”, поезіїМелодрами, оперети на побутові теми“Циганка Аза”, “Зимовий вечір”, “Чорноморці”ТЕМАТИКА ТВОРІВ М.СТАРИЦЬКОГО

content: Творчість М.Старицького стала єднальною лан-кою між традиційною за стилем українською лі-тературою (романтизм, реалізм) і новою, модерні-стською, яка почала зароджуватись на межі XIX – XX ст.Творчість Михайла Стари-цького – значний крок вперед у розвитку української мови, у поширенні тематичного виднокругу української літе-ратури, у зміцненні в нашо-му письменстві реалізму.М.РильськийМ.Старицький, 1904р.