Презентація на тему «Косигінські реформи» (варіант 2)

content: Косигінські реформиВиконала учениця 11-А класуОчеретяна Каріна

content: ПланКосигін Олексій МиколайовичНеобхідність і цілі реформ.Реформи в сільському господарстві.Реформи в промисловості. Причини краху реформ. Наслідки реформ для України.

content: Косигін Олексій Миколайович  Радянський державний і партійний діяч, голова радянського уряду протягом 16 років.Двічі Герой Соціалістичної Праці (1964, 1974).Член Компартії СРСР з 1927 року, член ЦК (з 1939 року), член Політбюро (Президіуму) ЦК у 1948—52 і 1960—80 роки. Депутат Верховної Ради СРСР з 1946 року.

content: Необхідність і цілі реформШляхи подолання кризи: радикальні реформи (тобто такі, що стосуються основ соціалістичного ладу, його характерних принципів);часткові реформи (які не стосувалися основ соціалістичного ладу і спрямовувалися на пом'якшення економічної кризи, але не були здатні подолати її в цілому).

content: Пріоритет в ініціюванні, розробленні та проведенні реформ належав голові Ради міністрів СРСР О. Косигіну.

content: Необхідність і цілі реформНедоліки радянської економіки:поглиблення диспропорцій у розвитку галузей господарства;збільшення капіталовкладень при їхній низькій віддачі;неефективне використання виробничих фондів;наявність великої кількості незавершених об'єктів у промисловому і цивільному будівництві;низька ефективність сільськогосподарського виробництва, значне відставання за темпами розвитку від промисловості всього аграрного сектору;невідповідність між зростанням зарплати і продуктивності праці; " масовий випуск товарів, що не знаходили збуту;відсутність діючих матеріальних стимулів для підвищення продуктивності праці та якості продукції, що випускається.

content: Необхідність і цілі реформНедоліки радянської економіки:поглиблення диспропорцій у розвитку галузей господарства;збільшення капіталовкладень при їхній низькій віддачі;неефективне використання виробничих фондів;наявність великої кількості незавершених об'єктів у промисловому і цивільному будівництві;низька ефективність сільськогосподарського виробництва, значне відставання за темпами розвитку від промисловості всього аграрного сектору;невідповідність між зростанням зарплати і продуктивності праці; " масовий випуск товарів, що не знаходили збуту;відсутність діючих матеріальних стимулів для підвищення продуктивності праці та якості продукції, що випускається.

content: Реформи в сільському господарствіОсновні положення аграрної реформи були прийняті в березні 1965 р. на пленумі ЦК КПРС:збільшення капітальних вкладень у сільське господарство;розвиток матеріальної та соціальної бази села;зменшення планів з обов'язкового постачання основних видів сільськогосподарської продукції;підвищення закупівельних цін на сільськогосподарську продукцію;уведення надбавок до> цін на надпланову продукцію;уведення гарантованої оплати праці колгоспників;скасування обмежень стосовно особистих підсобних господарств.

content: Перші кроки щодо здійснення реформи дали позитивні результати:живилося сільськогосподарське виробництво,збільшилися постачання продовольства в міста,у селах з'явилося більше техніки,досить швидкими темпами будувалося житло й об'єкти соціально-культурного призначення.

content: Негативні наслідкиАле з другого боку:збереглося централізоване планування і регламентація сільськогосподарського виробництва;не діяли економічні стимули для підвищення продуктивності праці та якості продукції, що випускалася;продовжувалося адміністрування і некомпетентне втручання партійного керівництва у справи колгоспів і радгоспів.збільшувався апарат управління сільським господарством.He виправдалися надії на кооперування і спеціалізацію господарств. Хімізація і меліорація не дали очікуваних результатів.

content: Реформи в промисловостіУ вересні 1965 р. (також на пленумі ЦК КПРС) були прийняті основні документи, спрямовані на реформування промисловості. Основні положення реформ у промисловості зводилися до такого:оцінка діяльності промислових підприємств повинна була здійснюватися не за валовими показниками зробленої продукції, а за її реалізацією;скорочення обов'язкових планових показників, що доводилися до підприємств із центру, зміцнення їхнього госпрозрахунку, підвищення самостійності, збереження в розпорядженні підприємств більшої частини прибутку;ліквідація раднаргоспів і здійснення переходу від територіальної системи керівництва до галузевої (відновлення міністерств і відомств);реформи спрямовувалися на посилення економічного стимулювання і підвищення матеріальної зацікавленості трудових колективів у цілому й окремих трудящих.

content: Негативні результатиНа 1968 р. у СРСР на нові економічні умови діяльності перейшло близько 27 тис. підприємств. Намітилося зростання продуктивності праці. Збільшувалися фонди суспільного споживання, почали вирішуватися деякі соціальні проблеми.! Однак уже в 70-ті pp. реформи в промисловості пішли на спад; сповільнилися темпи економічного росту, розвиток промисловості продовжував здійснюватися на екстенсивній основі .

content: Причини краху реформЗдійснювані реформи не торкалися відносин власності і проводилися строго в рамках командно-адміністративної системи;економічні реформи не були доповнені реформами політичної системи, а навпаки, проводилися в умовах згортання демократизації, що намітилася в другій половині 1950-х pp.;реформи проводилися партійно-господарським апаратом, сформованим ще в сталінську епоху, на основі характерних для нього адміністративно-командних методів керування;найважливіші задачі економічного розвитку вирішувалися переважно на екстенсивній, а не на інтенсивній основі; мілітаризація економіки і величезні потреби військово-промислового комплексу в умовах наростання на міжнародній арені гонки озброєнь відволікали величезні ресурси (фінансові, трудові ті ін.), катастрофічно відбивалися на реформаторській політиці й у підсумку зводили її нанівець.Керівництвом партії та країни одне за одним ухвалювалися постанови, але вони не давали відчутних результатів.

content: Наслідки реформ для УкраїниУже на початку 70-х рр. все чіткіше виявлялися негативні тенденції в економіці. Для України наслідки краху економічних реформ посилювалися насамперед тим, що республіка займала лідируючі позиції в СРСР за виробництвом промислової та сільськогосподарської продукції: в УРСР знаходилася одна з найпотужніших виробничих і матеріально-технічних баз країни, тут були зосереджені найбільші в СРСР підприємства військово-промислового комплексу (ВПК).

content: Наслідки реформ для УкраїниЕлементи госпрозрахунку в УРСР, як і в усій країні, жорстко придушувалися плановою економікою. Чим краще були результати роботи підприємств у поточному році, тим вищі планові показники ставилися йому в майбутньому. Економіка України продовжувала розвиватися екстенсивним шляхом за рахунок залучення нових джерел сировини і робочої сили. Швидко застарівали основні виробничі фонди. В умовах світової енергетичної кризи (1973-1975 pp.), коли значно збільшився експорт енергоресурсів із СРСР, левина частка всіх капіталовкладень стала направлятися на освоєння нових родовищ нафти і газу в Сибіру і на Крайній Півночі, а не на модернізацію виробництва. Зростала собівартість виробленої продукції, що призводило до значного зниження її конкурентоздатності на світовому ринку.70-ті - 80-ті pp. були відзначені подальшим наступом центру на національні інтереси союзних республік. Союзні міністерства і відомства на свій розсуд використовували природні багатства і трудові ресурси України, монопольно вирішували питання капітального будівництва, асортименту продукції, що випускалася.

content: Наслідки реформ для УкраїниВ Україні споруджувалися нові гірничо-збагачувальні, трубні, металургійні заводи та іншіпромислові гіганти. Нерідко вони будувалися за застарілими проектами і технологіями, що призводило до забруднення навколишнього середовища. У Донбасі та Придніпров'ї (особливо в Кривому Розі, Запоріжжі, Дніпропетровську, Дніпродзержинську, Донецьку, Жданові) рівень забруднення повітря набагато перевищував загальносоюзні показники. Інтенсивне будівництво хімічних комбінатів в Україні ще більш загострювали ці та інші проблеми. «Штучні моря» (Київське, Кременчуцьке та інші водоймища) поглинули близько 1 млн гектарів родючих земель. Протягом короткого часу без серйозних економічних обґрунтувань на основі застарілих технологій в УРСР було побудовано кілька атомних електростанцій, у тому числі в безпосередній близькості від великих міст (Київ, Запоріжжя та ін.).

content: ВисновкиРеформа повинна була забезпечити подолання таких негативних явищ економіки, як збільшення потреби у капіталовкладеннях, незавершеність будівництва, масовий випуск товарів, що не мали збуту, диспропорція розвитку галузей господарства.Для досягнення такої мети передбачалося: скоротити планові показники для підприємств, створити на підприємствах фонди матеріального стимулювання; фінансувати промислове будівництво шляхом кредитування, а не дотацій; ліквідувати раднаргоспи і відновити галузеву систему управління; підвищити закупівельні ціни на сільськогосподарську продукцію; перерозподілити долю національного прибутку на користь аграрного сектора.Перші кроки реформи принесли позитивні результати: пожвавилось сільськогосподарське виробництво, покращилось постачання міст продовольством, зросла продуктивність праці. Але вже на початку 70-их рр. темпи реформи почали знижуватися. І радянське керівництво поступово відмовилося від будь-яких реформ. Наступили «золоті роки стабільності».Причини невдачі економічних реформ 50-60-их років лежать в основі тоталітарне керованої економіки, якою й була економіка радянська. Економічне реформування не могло принести успіху без політичних змін, демократизації і без реального суверенітету республік.

content: Кінець