Презентація на тему «Зміни в сільському господарстві»

content: Зміни в сільському господарстві

content: Завдання урокуПознайомитися з особливостями розвитку сільського господарства України після реформи 1861 року;Вчитися встановлювати причинно – наслідкові зв»язки, працювати з історичними джерелами, порівнювати розвиток сільського господарства західноукраїнських земель та основної території України

content: ПланРинковий розвиток рільництва і тваринництва.Соціальне розшарування селянства.Поширення вільнонайманої праці.Аграрне перенаселення і переселенський рух

content: Опорні поняття і датиОпорні поняття:Аграрна реформа;Розшарування селянства;Еміграція;Опорні дати:19.02.1861р. – ліквідація кріпосного права в Російській імперії;60-90-і роки ХІХ ст. – прискорений розвиток зернового і цукробурякового виробництва

content: Проблемне завданняЩо спільного та відмінного було в розвитку сільського господарства західноукраїнських земель та України у складі Російської імперії?

content: Актуалізація опорних знаньКоли було скасовано кріпосне право в Росії?Як було вирішено аграрне питання в ході скасування кріпосного права 1861року?Що позитивного було в реформі 1861року?

content: Опис поміщицького господарства нового типу О.Енгельгардта (за його листом)«Зараз у мене багато роботи, оскільки я змінив усю систему господарювання. Значна частина робіт здійснюється батраками і поденниками (тобто людьми, які не можуть прожити зі свого господарства та наймаються в інше господарство). Роботи найрізноманітніші: випалюю пустища під пшеницю, викорчовую березняки під льон, взяв в оренду луки на Дніпрі та насіяв багато конюшини, жита, льону. Працівників потрібно дуже багато. Щоби їх мати, слід потурбуватися заздалегідь, оскільки надійде час праці, усі будуть зайняті або вдома або в інших господарствах. Таке вербування працівників зазвичай здійснюється виданням наперед грошей і хліба для праці... Якщо селяни житимуть добре, то ведення господарства (поміщиків) за існуючої системи неможливо: кожен поміщик, кожен управитель, кожен староста скаже вам, що якби селяни нічого не потребували, то він не міг би господарювати».Поміркуйте:1. Які передумови для економічно вигідного перетворення поміщицьких господарств створила реформа 1861 р.?2. Які особливості були притаманні новим пореформеним поміщицьким господарствам?3. Чому поміщики були зацікавлені в тому, щоб селяни не могли проіснувати зі свого господарства?

content: Ринковий розвиток рільництва і тваринництва.Опрацювати п.2 §20 і визначте:1. Які зміни відбулися в спеціалізації районів сільськогосподарського виробництва?2. В яких регіонах України досить швидко впроваджувалася нова сільськогосподарська техніка?3. В яких регіонах України досить повільно впроваджувалася нова сільськогосподарська техніка?4. Що можна сказати про впровадження нової сільськогосподарської техніки в селянських господарствах?

content: Особливості розвитку сільського господарства у ІІ половині ХІХ ст.СПЕЦІАЛІЗАЦІЯПравобережжяЛівобережжяСтепова УкраїнаЦукробурякове виробництвоТоварне зернове господарствоЗернове та цукробурякове виробництвоШвидке впровадження нової техніки на Правобережжі, Степовій Україні.Повільне впровадження нової техніки на ЛівобережжіПовільне впровадження нової техніки у селянських господарствахШвидкий розвиток рільництваПовільний розвиток тваринництва

content: Соціальне розшарування селянстваЗаможні селяни( селяни – фермери)( Степова Україна )Селяни – середнякиСеляни - біднякиМ.Пимоненко. Сінокіс.Картина з життя заможних селян

content: Становище селянства НА ВАЛКІВЩИНІ після реформиНа хуторі Рубанівка 12% селян були безземельнимиВ с. Минківці таких селян було 28,7%На хуторі Водяна Балка – 51,5%На хуторі Корсуновому – 75,7%До якої категорії можна віднести селян Валківщини після проведення аграрної реформи?

content: Поширення вільнонайманої праціЯка подія уможливила використання вільнонайманої праці?Як вплинуло поширення вільнонайманої праці на розвиток сільського господарства?1900р. – 1 млн постійних робітників та 200 тис. поденних батраків.Південна Україна – район найбільшого зосередження вільнонайманих робітників90-і роки ХІХ ст. – ринок робочої сили в Україні становив – 10,7 млн чоловік, з них:Сільське господарство потребувало 2,3 млн чоловік;Інші галузі промисловості – 1,1 млн чоловік;Надлишок робочої сили – 7,3 млн.чол.

content: Аграрне перенаселення і переселенський рухЗ початку 80-х років ХІХ століття розпочинається переселенський рух українських селян.Де відбувалися аналогічні процеси на українських землях?Які причини еміграції та переселенських рухів українців?Серед переселенців 84% складали вихідці з Лівобережжя, де найбільше дошкуляли малоземелля і залишки кріпацтва. Загалом у 1885–1900 рр. з Наддніпрянщини на Схід переселилися 367 тис. селян.

content: Особливості української еміграції на Східпереселенці з Наддніпрянщини залишалися на землях у межах Російської імперії та не були емігрантами у традиційному значенні цього слова;переселення мали переважно стихійний характер вільної колонізації незаселених земель;основну масу переселенців складали селяни, які переселялися на нові місця, переважно разом зі своїми сім'ями;регіонами, які дали основну масу переселенців, стали спершу Лівобережжя, а згодом і Правобережжя;на відміну від селян, які переселялись із західноукраїнських земель на Американський континент, мешканці з Наддніпрянщини, оселившись у східних регіонах Російської імперії, не мали можливостей створювати свої національно-культурні інституції.

content: Особливості української еміграції на СхідУкраїнські переселенці дали назви новим землям, що їх вони заселяли.Вузьку смугу своїх поселень на південній околиці киргизо-казахстанських степів українські переселенці наприкінці ХІХ ст. назвали Сірим Клином, або Сірою Україною.Зелений Клин об'єднував землі, заселені українцями в південній частині Далекого Сходу – Приморському краї, Амурській області та південній частині Хабаровського краю.Освоївши цей регіон, українські поселенці часто називали його також Зеленою, або Далекосхідною Україною.

content: Особливості української еміграції на СхідУкраїнські переселенці дали назви новим землям, що їх вони заселяли.Вузьку смугу своїх поселень на південній околиці киргизо-казахстанських степів українські переселенці наприкінці ХІХ ст. назвали Сірим Клином, або Сірою Україною.Зелений Клин об'єднував землі, заселені українцями в південній частині Далекого Сходу – Приморському краї, Амурській області та південній частині Хабаровського краю.Освоївши цей регіон, українські поселенці часто називали його також Зеленою, або Далекосхідною Україною.

content: ЗакріпленняЩо спільного та відмінного було в розвитку сільського господарства західноукраїнських земель та України у складі Російської імперії?