Презентація на тему «Діяльність Комінтерну»

content: Діяльність Комінтерну.Революції в Німеччині та Угорщині 1918 року.Виконали: учениці 10-А класуСзш № 26 м. КиєваПекарева В. та Фещук К.

content: Комінтерн: ідеї та гаслаДаєш світову революцію!У маси!За єдиний робочий фронт!За більшовизацію!Клас проти класу!Проти соціал-фашизму!За широкий народний антифашистський фронт!

content: Історія КОМІНТЕРНУ - Комуністичного Інтернаціоналу почалася в 1919 році і офіційно завершилася в 1943-муГоловними подіями в історії Комінтерну були його 7 конгресів (з'їздів).Однак, важливі рішення приймалися не тільки на конгресах, але і на Пленумах (збори членів виборного керівного або судового органу Будь-якої організації, партії) Комінтерну, а також Виконкомом (ВККИ) і бюро Виконкому Комінтерну.І, звичайно, найголовніші рішення готувалися в Кремлі.

content: ПЕРШИЙ конгрес Комінтерну відбувся 2-6 березня 1919 року в Москві. У ньому брало участь 52 делегата від 34 марксистських партій і груп. Фактично 2 березня розпочала свою роботу конференція представників комуністичних партій і груп, яка 4 березня проголосила себе установчим конгресом Комінтерну.І це була перша ідея - сповістити про себе.В.І.Ленін у президії I конгресу Комінтерну в Кремлі.ДРУГИЙ конгрес Комінтерну (19 липня - 7 серпня 1920 року) почав роботу в Петрограді і продовжив у Москві. Цей конгрес можна вважати фактично установчим. На конгресі були також розглянуті, підготовлені Леніним тези з аграрного та національно-колоніального питань, про профспілки, про роль партії.Головна ідея - встановлення організаційних принципів побудови організації.ТРЕТІЙ конгрес проходив 22 червня - 12 липня 1921 року. Брало участь 605 делегатів від 103 партій і організацій.З основною доповіддю "Про тактику Комінтерну" виступав Ленін.Головною була поставлена ​​задача завоювання на свій бік більшості робітничого класу.Головне гасло - "В МАСИ!"ЧЕТВЕРТИЙ конгрес проходив 5 листопада - 5 грудня 1922 року. Брало участь 408 делегатів від 66 партій і організацій з 58 країн світу.Головна ідея - створення "єдиного робочого фронту".П'ЯТИЙ конгрес 17 червня - 8 липня 1924. Брали участь 504 делегата від 46 комуністичних і робочих партій і 14 робочих організацій з 49 країн.Головним було рішення про курс на "більшовизацію" партій, які входили до Комінтерну.ШОСТИЙ конгрес проходив 17 липня - 1 вересня 1928 року. Були прийняті Статут та Програма Комінтерну.На конгресі було поставлено завдання боротися з впливом соціал-демократії, яка була охарактеризована як "соціал-фашизм".СЬОМИЙ Конгрес проходив 25 липня - 20 серпня 1935 року. Головним була доповідь Г.Димитрова про необхідність боротьби з фашизмом і виборі тактики створення "широкого народного антифашиського фронту".

content: Керівники КомінтернуГ. Зинов'євМ. БухаринГ. Димитров

content: Керівники КомінтернуГ. Зинов'євМ. БухаринГ. Димитров

content: Листопадова революція 1918 року у Німеччині.

content: Засилля монархії,ВідсутністьдемократіїІндустріальнийРозвиток,СоціальніпроблемиЗначнепоміщицькеземлеволодінняна селіНезавершеністьформуваннянімецькоїдержавиДемократизаціясуспільно-політичногожиттяГарантія захистусоціальнихправтрудящихРозвитокринковоїсистеми населіСтвореннясильноїнімецькоїдержавиПРИВІД: Спроба німецького командування кинути німецький флотВ останній бій, щоб, пожертвувавши ним, домогтися вигідних умовперемир'яПочаток революції3 листопада 1918 р. - повстання моряків у Кілі9 листопада 1918 р. – зречення і втеча Вільгельма ІІ. ПроголошенняНімеччини республікою

content: 3 листопада 1918 року – початок революції в Німеччині9 листопада 1918 року - повалення монархії та проголошення республіки5 — 12 січня 1919р - Придушення спроби Комуністичної партії Німеччини («Спартаківці», утворена ЗО грудня 1918 р.) захопити владу. Збройний виступ комуністів у Берліні.19 січня 1919р - Вибори до Установчих зборів31 липня 1919р - Прийняття Конституції Німеччини; Конституціонування (проголошення) Веймарської республіки до 1933 року.Квітень – травень 1919 р. – Баварська радянська республіка.Основні події революціїПроголошення республікиРоза ЛюксембургКарл ЛібкхнетФ. Еберт

content: Угорщина після Першої світової війни: втратила 1,5 млн. убитими, половину національного багатства; втрачено 2/3 території; економічна криза: падіння обсягів виробництва, розорення сільського господарства, розірвання традиційних економічних зв'язків; значна кількість біженців; політична криза, спроба встановити радянську владу. Герб УгорщиниПрапор Угорщини

content: Революція 1918 р.1918р. – припинення існування Австро-Угорської імперії.16 жовтня 1918 р. – початок перетворення імперії на союзну державу. Створено Національну раду на чолі з графом М. Карої, до скла­ду якої увійшли представники Партії незалежності й Соціал-демократичної партії Угорщини.30 жовтня 1918р. – початок демократичної революції, основ­ною вимогою якої було проведення реформ. Опір з боку імпера­тора Карла.16 листопада 1918 р. – проголошення Національною радою Угорщини республікою; на чолі уряду країни – М. Карої.

content: Демократичні реформи уряду Карої: встановлення загального, рівного і прямого виборчого права при таємному голосуванні; закон про свободу зборів і союзів; дозвіл на створення політичних організацій; закон про 8-годинний робочий день; планування аграрної реформи, яка передбачала зменшення помі­щицького землеволодіння та передачу частини землі безземель­ним селянам.Результат: утворення незалежної і суверенної Угорської держави.Соціалістична революція в Угорщині 1919 р.Передумови й причини: розпад «історичної Угорщини», наростання економічної та політичної кризи в країні, зростання впливу комуністів, які в листопаді 1918 р. утворили Комуністичну партію Угорщини (КПУ) на чолі з Б. Куном (за­клик комуністів до здійснення соціалістичної революції та вста­новлення диктатури пролетаріату за радянським зразком), вплив революційних подій в СРСР.

content: Лідер Угорської Радянської Республіки - Бела Кун

content: Встановлення комуністичної диктатури• 21 березня 1919 р. – створення Соціалістичної партії Угорщини (СПУ)• Створення нового уряду – Революційної урядової ради, яка про­голосила створення Угорської Радянської Республіки (УРР).Основні перетворення уряду УРР:– Націоналізація банків, підприємств, транспорту, шкіл, лікарень, бібліотек.– Створення для управління економікою Вищої ради народного господарства, а для керівництва галузями – народних комі­саріатів.– Ліквідація старого державного апарату, передача влади Радам.– Позбавлення підприємців та чиновників прав.– Скасування поміщицького землеволодіння.– Створення у примусовому порядку кооперативів.– Встановлення 8-год. робочого дня, підвищення зарплатні, зниження квартплати.– Орієнтація у зовнішній політиці на Радянську Росію, формування ЧА.– Відокремлення церкви від держави, школи; репресії проти священнослужителів.

content: Падіння комуністичної диктатуриКвітень 1919р. – виступ проти УРР держав Антанти; формування М. Хорті для боротьби з комуністичною диктатурою армії.Травень 1919 р. – витіснення угорської Червоної армії до р. Тіси.Літо 1919р. – антирадянські повстання в Будапешті.1 серпня 1919р. – відставка комуністичного уряду під тиском наступаючих румунських і чехословацьких військ;4 серпня 1919 р. – румунські і чехословацькі війська увійшли до Будапешта, комуністична влада в країні була повалена.14 листопада 1919 р. – вступ до Будапешта частин угорської армії на чолі з адміралом М. Хорті.Причини поразки соціалістичної революції: агресія країн Антанти, що боялися поширення комуністичних порядків у Європі; прорахунки соціально-економічної політики. Територіальні претензії сусідніх держав; відсутність допомоги з боку Радянської Росії; червоний терор, слабка соціальна база.

content: Режим М. ХортіУнаслідок парламентських виборів перемогли легітимісти – прихильники реставрації монархії Габсбургів. Протести Антанти і держав, що утворилися після розпаду Авс­тро-Угорщини .Січень 1920 р. – проголошення парламентом М. Хорті регентом держави з широкими повноваженнями.Березень 1920 р. – Національні збори відновили монархію. М. Хорті відмовився передати владу монарху.Листопад 1921 р. – прийняття Національними зборами закону про скасування права Карла Габсбурга на престол. Встановлення режиму М. Хорті, який мав авторитарний та дик­таторський характер.«Корона Св. Стефана – символугорської державності»

content: «М. Хорті»В'їзд М. Хорті до Будапешту