lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:XML

message: Ranskankielisessä wikipediassa on hyvä taulukko XML-pohjaisista
tekniikoista, jonka voisi kopioida sellaisenaan.  --Prhi <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:Prhi|Prhi]] ([[Keskustelu käyttäjästä:Prhi|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Special:Contributions/Prhi|muokkaukset]]).</small>

message: Mitä ihmettä tämä tarkoittaa:
"...jolla tiedon merkitys on kuvattavissa tiedon sekaan." Kommentin jätti 82.181.202.244 (keskustelu – muokkaukset).
Olisiko suomenkielisten termien käyttöä mahdollista yhdenmukaistaa/ tarkentaa? Artikkelissa käytetään käsitteitä "metakieli" ja "kuvauskieli", mutta yhteydestä ei ilmene niiden merkityksellinen ero. Mitä tarkoittaa "skeeman" määrityksen yhteydessä lause "...strukturaalisten rakenteiden lisäksi rakenteiden esiintymiskertoja."? Onko kyseessä tahaton toisto vai tarkoittaako termi "strukturaalisten" jotain muuta kuin rakenteellisten? --MTA 12. marraskuuta 2006 kello 14.58 (UTC)
Sanaa metakieli on käytetty kahdessa eri merkityksessä: kieli jolla kuvataan kieliä ja kieli, jolla kuvataan metatietoa. Grel 11. toukokuuta 2007 kello 08.36 (UTC)
replies: text: Metakieli on kieli muiden kielien määrittelyyn. Se ei tarkoita kieltä, jolla esitetään dokumenttiin liittyvä metatieto. Kuvauskieli taasen on kieli, jolla voidaan kuvata tiedon rakennetta tai sen suhdetta muihin tietoihin.--88.148.178.32 27. marraskuuta 2009 kello 12.52 (EET)
Termi DTD pitäisi esitellä artikkelissa (artikkeli DTD puuttuu vaikka siihen on aika monta viittausta - paitsi täällä missä se pitäisi ainakin olla). Grel 11. toukokuuta 2007 kello 08.36 (UTC)
* lyhyt DTD-kuvaus tehty, pääartikkeli puuttuu Grel 13. toukokuuta 2007 kello 22.54 (UTC)

message: Ei sitten minkäänlaisia lähteitä viitsitty merkitä vaikka paljon on saatavilla julkisesti ja maksutta. Pitäisi kirjoittaa monin paikoin uudestaan kun kielenkäyttökin on aivan mitä sattuu ja väärissä merkityksissä käytetty termejä (paikoin jo poistin, paikoin korjasin). Muun muassa metakieli on kieli toisenlaisen kielen kuvaamiseen (kuten Backus–Naur-muoto); jos kieli perustuu rakenteeltaan toiseen se ei ole metakieli vaan kielen erikoistuminen -> alkuperäinen kieli on siis käyttökelpoinen kieli sellaisenaan. Oliomallissa puhutaan perimisestä jolloin tietyt ominaisuudet periytyvät sellaisenaan erikoistuneeseen. XML on rakenteellinen merkintäkieli, jolla tieto merkitään täsmällisesti loogisessa rakenteessa: jotain on pielessä jos tietoa merkitään toisen sekaan kuten aiempi kirjoittaja on väittänyt. Ipr1 (keskustelu) 29. helmikuuta 2020 kello 15.41 (EET)
thread_title:  Lähteetöntä
Keskustelu:El Salvador

message: [Käyttäjä: Veli Holopainen] : Salvadorin kartta bugaa IE 6.0.28:ssa -- kartta jää välillä taulukon alle, välillä sen päälle, ja jompi kumpi on aina peitossa.

message: Olen siirtänyt historian yksityiskohtia pääartikkeliin ja supisanut sitä osaa täällä rajusti, mutta mukana on edelleen kolme kirjaviitettä joita en ole tällä uusimiskierroksella tarkastanut. Ehdotan lupaavaksi. --Tappinen 13. lokakuuta 2011 kello 22.53 (EEST)
 Kannatan Hyvin kirjoitettu tietopaketti. –Tietopete 13. lokakuuta 2011 kello 23.09 (EEST)
replies: text: Olettaisin jonkun käyttäneen kirjalähteitä ihan oikein kuitenkin. Käy lupaavaksi.  --Lakritsa 14. lokakuuta 2011 kello 12.05 (EEST)

text: Kannatan –J.K Nakkila 16. lokakuuta 2011 kello 12.07 (EEST)

text: Kannatan. Perusasiat tuntuu olevan kasassa. Jafeluv 16. lokakuuta 2011 kello 12.25 (EEST)

text: Kaksi kysymystä: Onko myös koko Amerikkojen tiheimmin asuttu, vai meneekö jokin saarivaltio edelle? Toisekseen, virke, jossa tiheimmyys mainitaan, kertoo ainoana numerotietona vähän yllättävästi pinta-alan, ei tiheyslukua. En ollenkaan vastusta pinta-alan mainitsemista samassa virkkeessä, mutta mielestäni olisi loogista, että jos tiheimmyydestä kerrotaan leipätekstissä, ei arvoa joutuisi katsomaan taulukosta. Kannatan joka tapauksessa lupaavaksi. Iivarius 16. lokakuuta 2011 kello 12.31 (EEST)
replies: text: : Joku saari voi olla edellä, BBC sanoo "most densely-populated state on the mainland of the Americas". Muotoilen. EDIT Itse asiassa monetkin saaret ovat edellä. Luettelo valtioista asukastiheyden mukaan (lähteetön, 2006) numerot ovat eri mutta järjestys sama. --Tappinen 16. lokakuuta 2011 kello 12.39 (EEST)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f 16. lokakuuta 2011 kello 12.48 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus

message: El Salvadorin kongressi hyväksyi bitcoinin maan toiseksi viralliseksi valuutaksi. Kyseinen laki tulee kuitenkin voimaan vasta 90 päivän kuluttua päätöksestä, siis syyskuussa 2021. Hätähousut lisäilevät bitcoinia jo nyt tietolaatikkoon, mutta esim. Hesari ja BBC kirjoittavat muutoksesta tulevassa aikamuodossa. Lienee asiallista odottaa syyskuuhun ennen kuin lisäillään bitcoinia tietolaatikkoon? Vai onko sillä jo jokin virallinen asema? --Savir (keskustelu) 9. kesäkuuta 2021 kello 21.15 (EEST)
thread_title:  Bitcoinista virallinen valuutta
Keskustelu:Valtion elokuvatarkastamo

message: Onko olemassa muunnoskaavaa vanhoista ikärajaluokista nykyiseen? Esimerkiksi:
* K-18 >> K-18
* K-16 >> K-15
* K-14 >> K-15
* K-12 >> K-11
* ja niin edelleen
--Hautala 13:21 loka 15, 2004 (UTC)
replies: text: Tuolta VETin sivuiltahan tuonkin tiedon löytää. Ks. Laki kuvaohjelmien tarkastamisesta (775/2000), luku 7, 25 §. --Card 13:31 loka 15, 2004 (UTC)
Suora lainaus Valtion elokuvatarkastomn sivuilta:
"Siirtymäsäännös 
Ennen vuotta 2001 markkinoilla olleiden kuvaohjelmien merkintöjä ei tarvitse vaihtaa, niihin kuitenkin sovelletaan uusia ikärajoja: 
* alle 16-vuotiaita tai alle 14-vuotiailta kielletyn kuvaohjelman saa siis esittää ja levittää 15 vuotta täyttäneelle. 
* alle 12-vuotiailta  tai alle 10-vuotiailta kielletyn kuvaohjelman saa esittää ja levittää 11 vuotta täyttäneelle 
* alle 6-vuotiailta tai 8-vuotiailta kielletyn kuvaohjelman saa esittää ja levittää 7 vuotta täyttäneelle."
--Raimo Miettinen 13:29 loka 15, 2004 (UTC)

message: Hi guys, sorry for not speak your language. But I'd like to know what is the difference between the tags with a number within a circle and the tags of a number within a square.Mizunoryu 5. kesäkuuta 2009 kello 16.34 (EEST)
replies: text: According to the webpage of the state film checkers (valtion elokuvatarkastamo), those within a circle have been checked by the VET and those within a square haven´t. 101090ABC 5. kesäkuuta 2009 kello 16.41 (EEST)
So, the squares tags would be a probability of wtaht kind of rating the film will get?Mizunoryu 5. kesäkuuta 2009 kello 17.38 (EEST)

text: I guess so, because apparently with the movie the VET should get get a small slip of paper that says, what the movie holds in it. 101090ABC 8. kesäkuuta 2009 kello 22.01 (EEST)
replies: text: :In fact, the squares with numbers 7, 12 or 16 should not be in use anymore. The movie distributor does not have the right to mark other markings than 3 or 18. If the movie contains only music, travel scenery, environmental information, educational material, news, sports, recordings of religious events or programs specifically aimed for small children, the distributor may declare the recording to be free of review and mark it with "3 square". Otherwise, the distributor must either submit the program for review or mark it with "18 square". Only VET may give ratings "7", "11", "13" or "15". --M. Porcius Cato 18. kesäkuuta 2009 kello 18.20 (EEST)
Thanks man! You cleared my doubts. Mizunoryu 17. kesäkuuta 2009 kello 06.35 (EEST)
Tälle sivulle pitäisi merkitä: Ainakin uudet myös vanhat jos mahdollista. Ikärajamerkinnät Kuten entiset uusiin. kuten: K-3 >S K-7 >7, K-11&K-13 >12  , K-15 >16, K-18 >18 .. -eli Nuohin muotoihin!, Ne tulivat voimaan vuoden 2012 alussa. --Freeway 13. tammikuuta 2012 kello 22.09 (EET)
ja vaikka täältä ne ikärajamerkinnät saa,sieltä saa esim. tämän. --Freeway 13. tammikuuta 2012 kello 22.19 (EET)
thread_title: Rating Tags
Keskustelu:GSM

message: Menikö Globetel ihan oikeasti konkurssiin?
Voisiko joku ylläpitäjä tarkistaa asian.
Koska ylläpito ei tarkistanut,poistin tiedon globetelista.
Mutta voisiko ylläpito kertoa minulle, miksi se palautti tiedon globetelista?
*Konkurssiin vuonna 1996 menneen yrityksen kotisivut näyttävät varsin elinvoimaisilta: http://www.globetel.fi/ --mikko 08:20 loka 17, 2004 (UTC)
**Yhtiön sivulla lukee Yhtiö on perustettu vuonna 1997. -- Jniemenmaa 08:23 loka 17, 2004 (UTC)
***Eli miten menettelemme artikkelin osalta? Globetel selkeästi on suomalainen gsm-palveluja tarjoava yritys. --mikko 08:25 loka 17, 2004 (UTC)
****Pistetään takaisin listaan. Ehkä yhtiö meni konkursiin ja perustettiin uudestaan? -- Jniemenmaa 08:28 loka 17, 2004 (UTC)
*Kopioin tiedon artikkelista Globetel, joka oli linkitön. Siellä on nyt pelkkä ohjaus. Palautan sen vanhaan versioon, mutta se kaivannee huomiota. --Hautala 09:56 loka 17, 2004 (UTC)
**Ja Globetel oli alunperin 62.248.178.207:n tekemä. Eli Elisan verkosta tulevan vandaalin tekosia alunperin tämäkin. Minä yritän vähän setviä tuota artikkelia. -- Jniemenmaa 17:12 loka 17, 2004 (UTC)
Elisa:n verkko operaattorin oikea nimi voisi olla hyvä korjata tuonne lisään? Onko kenelläkään varmaa tietoa siitä? Elisa Oyj:hän on itse emoyhtiö ja verkko-operaattori toiminta on eriytetty siitä. Elisa Mobile Services on joillakin Googlen löytämillä sivuilla mainittu mutta tälle olisi hyvä saada vahvistus ennen kuin sen tuonne muokkaa. Tietääkö kukaan? Juzt 15:47 loka 30, 2004 (UTC)

message: Luettelo GSM-operaattoreista kannattaisi siirtää omaan artikkeliinsa, niin joku voisi ehkä innostua kertomaan enemmän itse GSM:stäkin. --Prhi 12:48 marras 8, 2004 (UTC)
thread_title:  Luettelo GSM-operaattoreista 

message: Aina Group osti Finnet Comin. Lähde:www.finnetcom.fi
thread_title:  Aina Group Oyj 

message: Artikkelissa oli väite että suomessa ei toimisi virtuaalioperaattoreita, kuitenkin useita pienempiä operoi ainakin Finnetin ja Elisan verkoissa.  Myöskin Saunalahtea ja TeleFinlandia voidaan pitää virtuaali-operaattoreina vaikka verkko-operaattoriyrityksen omistuksessa ovatkin.  VMajander 6. maaliskuuta 2006 kello 07.21 (UTC)
thread_title:  Virtuaalioperaattorit
Keskustelu:Sodankäynti ennen valtioita

message: :Keskustelua sivulta Wikipedia:Poistettavat sivut

message: Jos sota määritellään valtioiden välisenä aseellisena yhteenottona niin miten ennen valtioita voi olla olemassa sodankäyntiä? Muutenkin aika sekavaa tekstiä ja enemmänkin essee kun artikkeli. -- Jniemenmaa 18:05 syys 6, 2004 (UTC)
* Nämä sodankäyntiartikkelit vaatisivat laajan remontin muodovaatimusten vuoksi. Olen sillä kannalla, että ne kaikki yhdistettäisiin aluksi artikkeliin sota. --Hautala 15:12 syys 8, 2004 (UTC)
* Samaa mieltä edellisen kanssa.--Robert Brantberg 06:18 syys 26, 2004 (UTC)
* "Sodankäynti ennen valtiota" voidaan poistaa, koska se on päällekäinen uuden artikkelin kanssa (ks Sodankäynnin historia. Muokkasin uutta versiota ehdotetun kritiikin mukaan sodankäynnin alle. Sota valtion välisenä konfliktina on rajoittunut (länsimainen/clausewitziläinen) käsitys. Tämän ymmärtäminen avaa mahdollisuuden ymmärtää sodankäynnin laajempaa luonnetta ja sodankäynnin seuraavia vaiheita. Ks Quincy Wright. Ja muokatkaa kieltä ym. prahaiden Wiki periaatteiden mukaan. Tähän mennessä muokkaukset ovat olleet lähes pelkästään hyvään suuntaan. Muokkailen kirjoittamiani osuuksia myös jatkuvasti.
Artikkelin rungon alunperin kirjoittanut: Sakari Ahvenainen 09:14 syys 26, 2004 (UTC)
replies: text: Tein redirectin Sodankäynnin historiaan. --Farside 10:31 loka 17, 2004 (UTC)
----
thread_title: [[Sodankäynti ennen valtioita]]
Keskustelu:Welshponi

message: Pitkiä pätkiä lainattu täältä sanasta sanaan[http://www.hippos.fi/hippos/jalostus_ja_kasvatus/rodut/welshponi.php]. Kopiointioikeuksista ei anneta mitään selvitystä eikä tätä ole lähteenäkään. --[[Käyttäjä:Aulis Eskola|Aulis Eskola]] 19:39 loka 18, 2004 (UTC)
''Poistettavista sivuista:''
* Artikkelissa [[Welsh-poni]] on pitkiä pätkiä kopiota nettisivulta, jota ei mainita edes lähteenä. Meneekö sallitun kopioinnin yli? Katso [[keskustelu:Welsh-poni]]. --[[Käyttäjä:Aulis Eskola|Aulis Eskola]] 19:53 loka 18, 2004 (UTC)
**Historia-osuus ei ilmeisesti ole kopio? Olisi kai parempi poistaa rankalla kädellä mahdollisesti tekijänoikeuden alaista materiaalia. --[[Käyttäjä:Samulili|Samulili]] 2. tammikuuta 2005 kello 15:48 (UTC)
C)

message: Poistin tuolta sivulta kopioidut osat. &mdash;[[Käyttäjä:MikkoM|MikkoM]] ([[Keskustelu käyttäjästä:MikkoM|&#9835;]]) 10. maaliskuuta 2005 kello 19:03:40 (UTC)

message: Nykyään enimmäkseen lasten kilparatsu.
thread_title:  käyttötarkoitus
Keskustelu:Vapaa tahto

message: "Esimerkiksi jos joku murhaa toisen ihmisen, mutta hänet jotenkin aivopestiin suorittamaan tämä teko, niin tekijää ei yleensä ole pidetty murhaan syyllisenä, vaan aivopesijää."
Aivan, eli tekijä ei olisi voinut valita toisin - tämähän sisältyy kompatibilistiseen kantaan, joten lause on turha - myös kompatibilistit pitävät tekijää syyttömänä. Voiko lauseen poistaa ja kappaleen uudelleenmuotoilla vai olenko ymmärtänyt jotain väärin? --Toni 22:51 loka 19, 2004 (UTC)

message: Ihan huono vapaan tahdon määrittely. Subjektin riippumattomuus kaikesta muusta on kaikkivaltiutta eikä vapaata tahtoa. 212.149.210.204 18. kesäkuuta 2008 kello 16.38 (UTC)
thread_title: Määrittely.
Keskustelu:Iiri

message: Teitä ei varmaankaan "nettihörhöjen" laatima materiaali kiinnosta, joten eiköhän poisteta vaan koko sivu. Voin kyllä tarvittaessa todistaa tekijänoikeuteni, jos se siitä on kiinni. - Panu Petteri Höglund
replies: text: Ei tänne itse laitettua materiaalia voi poistaa, vaikka kuinka on tekijänoikeudet. Jos tekijänoikeudet kuuluvat jollekin kolmannelle, asia olisi toinen. Sitäpaitsi tätäkin sivua ovat muokanneet muutkin. --ML 13. syyskuuta 2005 kello 12:03:43 (UTC)
Olisi vakavasti aihetta laittaa iirinkielisistä nimistä ja joistain sanoistakin sulkuihin ääntämisohjeet indoeurooppalaisella foneettisella kirjoituksella, niin vähemmänkin asiaa tuntevat saisivat helpommin selvän siitä miten ne äännetään.
Kannattaisi liudentuneiden ja liudentumattomien konsosnattien suhteen puhua suomalaisen käytännön mukaan liudentuneista ja liudentumattomista eikä kapeista ja leveistä. Iirin kielen taitaja- ja tutkijakunta on suomalaisessa kieliyhteisössä niin vähäinen, että tuollaista omaa erikoissanastoa ei ehkä pitäisi luoda ts. kääntää.

message: Varmasti tyhmä kysymys, mutta mihin tarvitaan englanninkielinen ja ranskankielinen nimi?Jeppiz 14. heinäkuuta 2009 kello 01.57 (EEST)
thread_title:  Englanti ja ranska
Keskustelu:Tähtitiede

message: Tähtitiede-otsikon alle kannattanee laittaa yleisimmät tutkimuskohteet esim. jaoteltuna seuraavasti:
Aurinko ja Aurinkokuntamme
Planeetat: Merkurius, Venus, Maa, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus, Neptunus, Pluto
Pienet kappaleet: komeetat, asteroidit ja asteroidivyöhyke, Kuiperin vyöhyke
Muita kohteita: aurinkotuuli, heliosfääri, pöly
Tähdet, tähtijoukot, galaksit ja galaksijoukot
Kvasaarit, neutroni- ja kvarkkitähdet, supernovat, mustat aukot
Kosmologia
Ja kaikista voisi laittaa lyhyen selityksen.
Kuinka monta tähtitiede-artikkelia lieneekään tällä hetkellä? Niitä taitaa olla todella monta. Tämä wikipedia taitaa muuten olla varsin tuntematon lukuisten tähtitieteen harrastajien keskuudessa! --Seppo Linnaluoto 21. huhtikuuta 2006 kello 14.50 (UTC)
Kiertotähti ei ole nykyään ollenkaan käytössä. Samoin pyrstötähti on jäänyt taka-alalle. Melkein teki mieli palauttaa Thin tekemät muutokset kokonaan. --Seppo Linnaluoto 21. syyskuuta 2006 kello 20.14 (UTC)
Sanaa kaikkeus en ole nähnyt käytettävän wikipedian ulkopuolella, kun tarkoitetaan maailmankaikkeutta. --Seppo Linnaluoto 5. marraskuuta 2006 kello 11.58 (UTC)
Vakiintuneet alkukirjainten koot tähtitieteessä ovat seuraavat:
- Aurinko
- Maa
- maapallo
- aurinkokunta
Wikipediassa on tässä horjuvuutta. Esim. jopa samassa artikkelissa saatetaan kirjoittaa aurinkokunta milloin isolla ja pienellä alkukirjaimella. Silloin kun puhutaan jokapäiväisessä kielessä (siis ei tähtitieteellisessä mielessä), voidaan kirjoittaa aurinko ja maa. --Seppo Linnaluoto 7. tammikuuta 2007 kello 18.57 (UTC)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Mikä on kosmologian ja tähtitieteen ero? Eihän tähtitiede tutki maailmankaikkeutta, vaan se kuuluu kosmologiaan. Vai onko kosmologia osa tähtitiedettä? Ainakaan artikkeli kosmologiasta ei mainitse tätä.
Käytetäänkö kemiaa vähän vai paljon? Käytetäänkö biologiaa vähän vai paljon?
Eikö biologiaa käytetä vähän koska maapallon ulkopuolelta ei ole löydetty elämää?
Kuitenkin on olemassa astrobiologia joka pyrkii löytämään elämää. --Hartz (keskustelu) 2. marraskuuta 2012 kello 10.55 (EET)usein
Kosmologiasta ovat nykyään varsinaiset fyysikot erittäin innostuneita, eivät niinkään yleensä varsinaiset tähtitieteilijät. Kosmologia on kuitenkin osa tähtitiedettä. --Seppo Linnaluoto (keskustelu) 27. toukokuuta 2013 kello 23.17 (EEST)
replies: text: Lisäksi astrofysiikka. Mikä on sen ja tähtitieteen suhde? --Hartz (keskustelu) 26. maaliskuuta 2013 kello 08.41 (EET)

text: Astrofysiikka on nykyään miltei tähtitieteen synonyymi. Kuten astrofysiikka-artikkelissa hyvin selitetään, astrofysiikkaan eivät kuulu tähtitieteestä mm. taivaanmekaniikka, positioastronomia ja pallotähtitiede. --Seppo Linnaluoto (keskustelu) 27. toukokuuta 2013 kello 23.13 (EEST)
thread_title:  Johdannon viilaus
Keskustelu:Muinaisenglanti

message: Siirsin sivun nimeltä Vanha englanti nimelle Muinaisenglanti. Yleinen suomalainen asiasanasto sanoo kielen nimen olevan muinaisenglanti . Myös artikkelissa puhutaan muinaisenglannista eikä vanhasta englannista. -Jean d'Arc 21:55 loka 22, 2004 (UTC)

message: Hei. Voisiko joku tehdä Wikibooksiin (Wikikirjastoon) anglosaksin kielioppia käsittelevän sivun? Uskoisin, että englanninkielisiltä sivuilta löytyy kattavaa tietoa anglosaksin kieliopista ja muuta sanastoa. 
--DiamondClaw, 12. marraskuuta 2010 kello 16.08 (UTC)
thread_title:  muinaisenglannin kielioppia
Keskustelu:Abu Ghraibin vankilan kidutusskandaali

message: Tästä aiheesta on jo kattavampi käsittely artikkelissa Irakin sota. Tänne voisi varmasti jättää pelkän ohjauksen kyseiseen artikkeliin. --Hautala 22:23 loka 22, 2004 (UTC)
replies: text: En-wikistä voi huomata, että tästä voi saada aikaan todella pitkän artikkelin. TBone 22:28 loka 22, 2004 (UTC)
replies: text: :Kyllä tämä ansaitsee oman artikkelinsa, parempi tämäkin juttu kirjoittaa itse kun tuo kaksi lausetta ei kyllä palvele ketään... Irakin sodasta voi sen kappaleen ottaa pohjaksi. --Mikko Paananen 22:43 loka 22, 2004 (UTC)

text: Minä vaan sitä että ei duplikaattitietoa. Mutta nyt tämä on ihan hieno.  --Hautala 13:49 loka 23, 2004 (UTC)

message: Minähän en sensurointia kannata, mutta onko kuvien pakko olla "peukaloisina" tuossa, eikö pelkät linkit riittäisi? –mikko (habla) 22. heinäkuuta 2005 kello 18:17:35 (UTC)
replies: text: Tästä on ollut hirveästi juttua en-wikissäkin. Siellä on oma versio artikkelista ilman kuvia. Minusta asiaa pitää tarkastella ihan asialinjalta: kuvat ovat paras mahdollinen kuvitus artikkelille. En ainakaan keksi paremmin sopivia kuvia. Eikä kuvissa ole mielestäni mitään loukkaavampaa kuin esim. Penis-artikkelin kuvassa. Wikipediahan ei ole lasten tietosanakirja... —MikkoM (♫) 22. heinäkuuta 2005 kello 18:21:15 (UTC)
thread_title: Kuvat

message: Millä perusteella tuota lähteetöntä tekstiä tuohon on laitettu? Kirjoittajan oman näkökannan mukaan? "Sotilaita on syytetty ja tuomittu yhdysvaltalaisittain lyhyisiin vankeusrangaistuksiin", "Julkisuudessa on liikkunut myös tietoja Yhdysvaltain tiedusteluelinten suorittamista kirjaamattomista pidätyksistä ja vartijoille annetuista kidutusta käsitelleistä ohjeista."... Ilman lähteitä tuo on kyllä kirjoittajan pääkopassa keksimäänsä bullshittia.-Henswick- Toivomuskaivo 8. kesäkuuta 2010 kello 19.46 (EEST)
thread_title:  Syytökset -osio
Keskustelu:Painaminen

message: "Kirjapainotaidon ydin, muutamien perusvalintojen (kirjaimet ja numerot) luominen ja niiden rajaton yhdistelymahdollisuus on itse asiassa jopa luonnon perusperiaatteita, jotka näkyvät mm. kvarkeissa, alkeishiukkasissa ja DNA:ssa."" -- kursivoitu osa pitäisi perustella, jos se halutaan säilyttää; ei oikein liity artikkeliin. Jii
replies: text: Otin pois, ei näyttänyt minustakaan kovin aiheeseen liittyvältä. --Prhi 22:39 marras 12, 2004 (UTC)

message: Ehdottaisin, että erotettaisiin kirjapaino ja kirjapainotaito eri artikkeleiksi. Tuolla oli jo muutamia painotaloja ja vastaavia jotka kuuluisivat selvästi kirjapaino -artikkelin alle. Termit tarkoittavat mielestäni niin eri asioita että selvennys voisi olla tarpeen. Kommentteja? LasseS 8. huhtikuuta 2008 kello 12.02 (UTC)
replies: text: Mitä asiaa haluaisit käsitellä erikseen? Terminologian erot kai voisi selvittää artikkelin alussa esim. otsikon "terminologia" alla. --Tungsten (keskustelu) 12. huhtikuuta 2012 kello 17.57 (EEST)
thread_title:  Kirjapaino ja kirjapainotaito erikseen
Keskustelu:Antroposofia

message: Tämä sivu on nollatietoa.  Tekisi mieli poistaa siitä sen keskeiset väitteet "avoin puoli vetoaa yleisöön ja sisäinen, esoteerinen puoli avautuu vain vihkimyksen saaneille. Antroposofinen maailmankuva ei paljon eroa teosofiasta", sillä ne eivät oikein sano mitään.  Mutta sitten tämä sivu olisikin jo minitynkä ja ansaitsisi poiston.  En kuitenkaan tee sivulle enää mitään, sillä aihe osuu liian lähelle minua voidakseni säilyttää NPOV-asenteen.  Joku jolla on aikaa voisi vaikka kääntää (mahdollisesti lyhentäen) englanninkielisen sivun.  Ajk 10:46 loka 24, 2004 (UTC)
Päivitin Paholaisen asianajaja -kirjan jatkoversioon, koska se käsittelee tätä aihetta yhdessä omassa luvussaan. (Ja on muuten asiallisempi, vaikka virheitä löytyykin.) --Lilian 18. marraskuuta 2006 kello 11.11 (UTC)

message: Ulrikan tänne siirtämä materiaali tuli siis Rudolf Steiner -sivulta. --Lilian 3. joulukuuta 2006 kello 13.28 (UTC)
thread_title: Siirto

message: Miksi antroposofia on luokassa teosofia? Ajattelin muuttaa luokituksia, mutta kysyn ensin. --Lilian 4. joulukuuta 2006 kello 15.09 (UTC)
replies: text: Poistin antroposofian teosofia-luokituksesta ja tein antroposofialle oman mallineen tiedonhakua helpottamaan. --Lilian 5. joulukuuta 2006 kello 05.34 (UTC)
thread_title: Antroposofia teosofiaa?

message: Steiner ei koskaan tavannut Helena Blavatskya, joka kuoli vuonna 1891. --Lilian 6. joulukuuta 2006 kello 07.42 (UTC)
Tämä seuraava vaatisi muokkausta. Jos joku haluaa kohdan tekstiin, voisiko hän ystävällisesti kertoa lähdeteoksen nimen ja sivunumerot: - hänen mielestään ihmiset kehittyvät kohti viisautta, eikä varhaisessa vaiheessa saa paljastaa liikaa uskon salaisuuksia. Esimerkiksi jotkin Raamatun kirjoista, kuten Johanneksen evankeliumi, avautuvat vain esoteeriselle sisäpiirille, kun taas toiset kirjat ovat selkeitä "maallikoillekin". 
Myöhemmin Steiner lievensi ajatuksiaan opetusten eriasteisesta luonteesta. --Lilian 6. joulukuuta 2006 kello 07.58 (UTC)
thread_title: Muokkausta
Keskustelu:Iirin historia

message: Siis Dundalkin liittokokous oli vuonna 1915, Pääsiäiskapina vuonna 1916.

message: Artikkelissa esiintyy tiettyjä ilmauksia ("paaviakin paavillisemmaksi" tai "hyviä kansankielisiä sanoja"), jotka eivät kuulu nähdäkseni NPOViin. Jos joku, mahdollisesti aihetta paremmin tunteva, ne korjaisi, niin tämä herra olisi kovin tyytyväinen. Wikipedian ei kuitenkaan pitäisi ottaa kantaa tällaisiin asioihin. Jónsì 9. heinäkuuta 2006 kello 11.59 (UTC)
thread_title: Neutraalius