lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Orava

message: Anonyymi kommentoi keskelle tekstiä: "Levinnäisyys KOKO maassa" "tuntomerkit ovat väärät!!" Aiheuttaako mitään toimenpiteitä? --Aulis Eskola 4. toukokuuta 2005 kello 08:47:26 (UTC)
Ylläpitäjät ovat niin säyseitä, että yhdestä häiriköinnistä ei vielä nalli napsahda, mutta muutamasta tulee yleensä parin päivän jäähyt.

message: On oravia muuallakin kuin Euroopassa ja Pohjolassa, näin sanoo myös linkattu en:Red Squirrel.
Kysymys: Tietääkö kukaan, hävittääkö orava merkittävästi pikkulintuja? Itse en näin usko.Ukko on päättänyt päästää  pihapiirin oravan päiviltä, kun se käy ryöstämässä linnunpöntösta munia tai poikasia.Onhan se raakaa peliä, mutta on sillä oravallakin poikaset pesässä...
kommentoikaa, kiitos.
stpeter
thread_title:  Levinneisyys 

message: Heippa!
Löydettiin pienenpieni eksynyt orava, ja mietitään mitä sille tehdä, kun ei haluta sitä
yksikseenkään luontoon lähettää,..
Vai pärjääkö se ilman apua yksin luonnossa?
Auttakaa! Kommentin jätti Foc (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Tämä ei ole mikään keskustelupalsta mutta.. Kyllähän se siellä pärjäävät, erittäin todennäköisesti ainakin, yleensä on vain parempi jättää "hylätyiltä" ja "eksyneiltä" vaikuttavat eläimet rauhaan elleivät ole selvästi loukkaantuneita yms. --Anr 24. heinäkuuta 2006 kello 14.11 (UTC)
thread_title:  Orava. 

message: Biologi Paavo Hellstedt, joka kertoi Juha Laaksosen teoksesta nimeltä Orava, oli eilisessä Puoli seitsemän -ohjelmassa, kutsui oravaa nimellä puurotta. Pitäisiköhän se mainita täällä kun lähde löytyy. Olisikohan jollakulla kirja saatavilla lähteeksi? Vai onko puurotta-nimi varattu jollekin muulle jyrsijlle esim. Conilurus tai Santamarmarys, jolloin kai artikkeissa saattaisi olla tarvetta senkin asian mainintaan? --Höyhens (keskustelu) 24. maaliskuuta 2022 kello 11.14 (EET)
replies: text: Ei kaikkia leikkimielisiä nimiä tarvitse Wikipediaan asti tuoda, varsinkin, kun tuo ei näytä olevan yleisessä käytössä. --Paranaja (keskustelu • muokkaukset) 24. maaliskuuta 2022 kello 11.32 (EET)

text: Hellstedtin kirjan mukaan puurotta on oravan kiinankielisen nimen suomennos. Japaniksi orava on puuhiiri. Mutta vieraskieliset nimet tai niiden suomennokset eivät kyllä oikein mahdu artikkeleihin. --Savir (keskustelu) 1. huhtikuuta 2022 kello 19.42 (EEST)
thread_title:  Paavo Hellstedt ja puurotta 

message: Ehdotan lupaavaksi. Sisältö perustuu enimmäkseen vuonna 2022 ilmestyneeseen suomalaiseen tietokirjaan, jonka pohjalta laajensin artikkelia toukokuussa. --Savir (keskustelu) 2. kesäkuuta 2022 kello 11.41 (EEST)
replies: text: Kannatan lupaavaksi. Iivarius (keskustelu) 13. kesäkuuta 2022 kello 17.22 (EEST)

text: Juu, lupaava on. --PtG (keskustelu) 13. kesäkuuta 2022 kello 20.29 (EEST)
replies: text: :Merkitsin ja arkistoin. Iivarius (keskustelu) 20. kesäkuuta 2022 kello 15.17 (EEST)
thread_title:  Laatuarviointi
Keskustelu:Tykki

message: Tykillä ammutaan luonnollisesti myös suoraa tulta. Kommentin jätti 212.149.84.114 (keskustelu – muokkaukset).

message: "Ensimmäisenä tykkejä käyttivät 1300-luvulla maurit"? Antiikin kreikkalaisilla ja roomalaisilla oli höyrytykkejä. Lasketaanko ne? Jos ei, niin ensimmäisiä ruudilla toimivia tykkejä käytettiin 1200-luvun alussa sodassa mongolien ja Kiinan välillä. Ne pitäisi ainakin laskea mukaan. 85.156.235.159 8. huhtikuuta 2007 kello 09.04 (UTC)
thread_title:  Historia
Keskustelu:Kirves

message: Teroituksessa käytetään useammin hiomakiveä kuin tahkoa. Tahkoa usein vasta kun terä on päässyt hiomakiven jäljiltä pyöristymään. Oikaisu tehdään sillon tahkolla ja mahdollinen hienoteroitus hiomakivellä.
Korttipeli Kirves
Pitäisikö tehdä myös sivu Kirves-nimisestä korttipelistä, jota pelataan tuolla Savossa mm. Sulkavalla. Itse en tunne pelin sääntöjä, mutta SM-tason kamppailuja on käyty. Tikkakit 4. tammikuuta 2007 kello 20.43 (UTC)

message: Voisikos joku lisätä tuonne tarkemman määritelmän kirveestä, kun itselleni tuli mieleen sellainen asia, että täytyykö kirveen terän olla teroitettu. Eli voiko se olla esim. pelkkä keppi, jonka päähän on liitetty kivi?
thread_title:  Määritelmä 

message: Artikkeli on nyt todella sekava. Pitäisikö tehdä selkeä jako vaikkapa työkaluina ja aseina käytettyjen kirveitten välille, ja lyhyesti arikkelissa niistä kertoa, ja tarvittaessa luoda pääartikkelit aiheista. --SM 3. syyskuuta 2008 kello 12.51 (EEST)
thread_title:  Artikkelin parantaminen
Keskustelu:Kanta

message: Artikkelissa ei ole yksinkertaisesti mitään tolkkua.
* En ole kuullut tällaisesta käsitteestä koskaan, vaikka olen puuhannut matematiikan kanssa kuinka pitkään.
* Kuinka joukon alkioista (eikä osajoukoista) otetaan yhdisteitä ja leikkauksia?
* Lineaarialgebran kanta ja topologisen avaruuden kanta eivät ole esimerkkejä esitetystä määritelmästä. Lineaariavaruuden tapauksessa koko avaruus saadaan kannan alkioiden lineaarikombinaatioina, ei yhdisteenä, ja leikkausehto ei ole mielekäs. Topologisen avaruuden kanta puolestaan on kokoelma avaruuden avoimia osajoukkoja, joiden yhdisteinä saadaan kaikki avaruuden avoimet osajoukot. "Kaikkien joukkojen" saaminen ei ole yleensä mahdollista.
Juu, kirjoitin huolimattomasti. Nyt pitäisi olla kunnossa. --Matikkapoika 13. toukokuuta 2005

message: Kanta-sanalla on eri sisältöjä, joten sivu kävisi erinomaisesti täsmennyssivuksi. Noinikkää 10. toukokuuta 2005 kello 17:43:56 (UTC)
thread_title:  Täsmennyssivuksi
Keskustelu:Rullalautailu

message: Rullalaudalle on oma artikkelinsa. Lonkkaritouhusta on tulossa artikkeli. Lisätään viite Rullalautailu -artikkeliin viite kunhan saadaan rakenne jäsenneltyä.
Lienee järkevintä kuitenkin suomentaa englanninkielinen artikkeli ja lisätä siihen faktoja kotimaan skenestä.

message: Englanninkielisestä löytyy artikkeli Skateboarding trick. Luulisin, että moni haluaisi tietää mikä on skeittaajan huudahtama Inward heelflip. -- Hartz 29. toukokuuta 2005 kello 10:39:03 (UTC)
Muuten hyvä idea mutta englanninkielisestä termistöstä johtuen aiheesta on erittäin vaikea kirjoittaa suomeksi. met
Temppujen nimiä ei liene tarpeellista suomentaa. Taitoluistelijoilla on salkovinsa, sun muut. Meillä kickflip. Tp 5. kesäkuuta 2005 kello 11:10:38 (UTC)
replies: text: Ei niitä nimiä tarvitsekaan suomentaa, vaan ne temppujen selitykset (minkälainen, miten tehdään?) --Hartz 3. syyskuuta 2008 kello 20.06 (EEST)
thread_title: Tempuista erillinen artikkeli?

message: Sukupolvet voisi miettiä uusiksi (lähinnä 90 -luvulla), vaikkakin jokainen vuosikymmen voidaan ajatella omaksi sukupolvekseen ja 90 -luvullakin voidaan selvästi erottaa erityyppiset ajat. Toiseksi, jotta tieto olisi oikeaa eikä vain MUTU -tietoa - vaatisi tänne kirjoitetut asiat hieman taustatietoa ja asialinkkejä. Itse rullalautailun synnystäkin on muutama eri versio jenkkienkin mielestä, enkä ole aivan varma kumpi nyt on sitten oikein vai onko kumpikin. Suomen rullalautahistoriahan lähtee ilmeisesti 70 -luvulta mutta itseltäni ei löydy tarkkaa tietoa siltä vuosikymmeneltä. Toisaalta, Suomen rullalautailusta on alustavasti tekeillä historiatutkimusta parhaillaan. Korjasinkin hieman faktaa, 70 -luvulla on ollut toimintaa skeittauksen ympärillä enemmän eikä 80 -luku ole ollut suinkaan skeittauksen ensimmäinen tuleminen Suomessa. Itse alunperin kirjoitinkin ko. dokumentin käyttäen muutamaa lähdettä sekä omaa historiantuntemustani. Suomen skeittihistoria on siis lähinnä omasta päästäni.
 --Harrip 2. joulukuuta 2005 kello 13:54:03 (UTC)
thread_title: Historian tarkennusta

message: Mihin tuo jako neljään eri sukupolveen perustuu? Esimerkiksi pelikonsoleista on helppo kirjoittaa "tietyn sukupolven" laitteina, kun keskenään kilpailevat laitteet ilmestyvät suurin piirtein samaan aikaan (nyt taidetaan mennä pelikonsoleiden kahdeksannessa sukupolvessa?) En kuitenkaan äkkiseltään ymmärrä, mihin tämä rullalautailun sukupolvijako perustuu. --Hartz (keskustelu) 20. syyskuuta 2014 kello 10.05 (EEST)
replies: text: Varmaan soveltuvampi tapa historiasta kirjoittamiseen olisi vuosikymmenjako: 1970-luku, 1980-luku, 1990-luku jne. --Hartz (keskustelu) 20. syyskuuta 2014 kello 10.06 (EEST)
thread_title:  Rullalautailun sukupolvet
Keskustelu:Boris Jeltsin

message: Jeltsin ei ole voinut käydä lukiota, koska Neuvostoliitossa ei ollut lukiota, koska gimnaasit olivat luokkakantaisia ja porvarillisia.
Neuvostoliitossa oppivelvollisuuskoulu oli kahdeksanluokkainen keskikoulu, mistä käytettiin puhekielessä nimitystä "kävi (keski)koulua kahdeksan luokkaa". Korkeakouluihin ja yliopistoihin pyrkivät kävivät (keski)koulua kymmenen luokkaa".
Se, että Jeltsin olisi käynyt yhdeksättä tai kymmenttä luokkaa keskikoulusta tai molemmat Berzhnikissä vastaa korkeakoulukypsyyden hankkimista, mutta keskikoulun viimeisten luokkien nimittäminen lukioksi olisi virhe siksi, ettei Neuvostoliitossa ollut lukioita, koska ne olivat ideologisesti sopimattomia. Tsaarinaikainen lukiolainen venäjäksi on gimnasist ja lukio gimnasijaa. Nykyään tietenkin on kaikenlaisia kouluja jälleen.
Omakuva on selkeästi liian iso !!!!! --Topy 29. lokakuuta 2009 kello 17.13 (EET)

message: Kuolinpäivä ei selviä uutisista. Se on voinut olla eilenkin... --Cyborg Orangutan model-123 23. huhtikuuta 2007 kello 14.02 (UTC)
replies: text: Mielestäni äskettäin Ylen uutisissa mainittiin Jeltsinin kuolleen "aikaisin tänä aamu". En ole aivan varma kun oli kaikenlaista häiriötä ympärillä. QWerk 23. huhtikuuta 2007 kello 14.07 (UTC)
replies: text: :Kannattaisiko katsoa muunkielisistä? 81.175.156.88 24. huhtikuuta 2007 kello 08.58 (UTC)
Jeltsin kuoli eilen päivällä. Miksi teidän uutisista ei tämä selviä?

text: Se ei selvinnyt heti ensimmäisistä uutisista. Tässä vaiheessa asia on jo selvä. --128.214.205.4 24. huhtikuuta 2007 kello 13.52 (UTC)
thread_title: Kuolema
Keskustelu:Espoonlahti

message: "Paikalliskeskuksen hallinnollinen nimi on "Suur-Espoonlahti" , ja siihen kuuluvia alueita jotka eivät kuulu mihinkään perinteiseen lähiöön tai omakotialueeseen sanotaan Espoonlahdeksi."
replies: text: Mitä tämä tarkoittaa? — Zeal 6. toukokuuta 2005 kello 20:45:57 (UTC)
replies: text: :Meinasin siis, että asian voisi ilmaista hieman selkeämminkin, jos vain sopii. Kiitos. – Zeal 21. elokuuta 2005 kello 16.11 (UTC)

message: Sijoitin artikkeliin tyhjiä otsikoita siinä toivossa, että joku lukijoista ryhtyisi lisäämään tietoa. Paj. (keskustelu) 19. maaliskuuta 2017 kello 20.36 (EET)
thread_title:  Rohkeasti muokkaamaan!
Keskustelu:Stiletti

message: Päällekkäisyyttä artikkelin kääntöveitsi kanssa. Mitäs pitäisi tehdä? --PV 6. toukokuuta 2005 kello 21:43:55 (UTC)
Esineet ovat samankaltaisia, mutta sanalla stiletti on oma erikoismerkityksensä, esineellä oma historiansa ja keräilijöille oma väline- tai paremminkin tunnearvonsa.
--Pale 7. toukokuuta 2005 kello 08:41:57 (UTC)
replies: text: Juu varmasti sillä on oma historiansa. Tarkoitan sitä, että kummassakin on lähes sanasta sanaan sama teksti eli ei takoituksenmukaista. Eri asia jos joku alkaa laajentamaan artikkelia. --PV 7. toukokuuta 2005 kello 16:35:51 (UTC)

message: Näyttäisi että tuossa gif animaatiossa on kylläkin automaattinen kääntöveitsi, noitahan saa myydäkkin ihan laillisesti. Eikö stiletti viittaa enemmän sellaiseen veitseen josta terä tulee kahvan sisältä "suoraan" eikä kääntymällä?  –Kommentin jätti 88.192.184.81 (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Tuo suoraan vs. kääntymällä voisi olla merkittävä ero, joka kannattaisi mainita (jos niin on). --Hartz (keskustelu) 15. kesäkuuta 2014 kello 08.58 (EEST)
thread_title:  Automaattinen kääntöveitsi vai stiletti 

message: Artikkelista lainattua: "veitsi jonka terä on usein laukaistavissa kahvan sisältä". Tarkoittaako tuo usein tuossa yleensä vai toistuvasti? --Hartz (keskustelu) 15. kesäkuuta 2014 kello 08.58 (EEST)
thread_title:  Usein laukaistavissa
Keskustelu:M16 (kivääri)

message: Ase ei ole tarkka sen vuoksi, että se on kevyt vaan käytännössä päin vastoin. Niinpä sanajärjestystä tuli muuttaa jotta ase ei olisi "keveytensä vuoksi kätevä ja tarkka".  –Kommentin jätti Pale (keskustelu – muokkaukset) 7. toukokuuta 2005 kello 13.40
Ensin sanotaan että:
"Aseen toiminta perustuu suorakaasusysteemiin, joka tarkoittaa sitä, ettei aseessa ole erillistä kaasumäntärakennetta"
Sitten:
"kaasumäntä on sijoitettu aseen lukkoon"
Parasta:
"Se on rakenteeltaan huomattavasti monimutkaisempi ja toiminnaltaan AK-tyyppistä asetta paljon epävarmempi:"
Toiminnaltaa huomattavasti monimutkaisempi, mistäköhän kohtaa? Pelkästää huoltopurussa aseessa on vain kaksi osaa luisti-lukko ja loppu ase.  –Kommentin jätti Nakkiukkeli (keskustelu – muokkaukset) 18. syyskuuta 2006 kello 19.22

message: Mun mielestä M16A4 EI OLE pursketulta.. Kommentin jätti 88.115.158.243 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Englanninkielisen Wikipedian mukaan on kolmen ammuksen purksetuli. "This model retains the 3-round burst mode of the M16A2." Eli taitaa olla. --Miihkali artikuloi 27. kesäkuuta 2008 kello 13.59 (UTC)
Jaa.. no mikä siinä on, että coltin omilla sivuilla sanotaan, että siinä on semi ja sarja. Kommentin jätti 88.115.158.243 (keskustelu – muokkaukset). --Nro92 29. kesäkuuta 2008 kello 16.11 (UTC)

text: Riippuu mallista; RO901 ja RO701: sarjatuli, RO905 ja RO705: pursketuli. --J 29. kesäkuuta 2008 kello 16.24 (UTC)
No eikö se sitten kannattas lisätä?  –Kommentin jätti 88.115.158.243 (keskustelu) 30. kesäkuuta 2008 kello 12.06
joka taas johtaa kaasunpaineen lukonkuljettimessa olevaan, kaasuputken suun ympärille tulevaan ulokkeeseen.
Lukonkuljetin? = Bolt carrier. Taitaa suomenkielinen termi olla LUISTI.
--Kuulapaa 26. tammikuuta 2009 kello 19.50 (EET)
thread_title:  M16A4  

message: Kuva, jossa näkyy m16a1, m16a2, m4a1 ja m16a4 on harhaanjohtava, koska aseihin on asetettu eri lisävarustus, sekä erikokoiset lippaat. Toinen epäkohta on m4a1, joke on carbine ase poiketen muista kuvan aseista.--85.76.146.194 3. joulukuuta 2018 kello 20.41 (EET)
thread_title:  Harhaan johtava kuva.
Keskustelu:Hiekka (täsmennyssivu)

message: Miksi Hiekka on siirretty sivulle Hiekka (levy) ?
Kysymyksessä näyttää olevan Apulannan musiikkia.
Hiekka on paljon muutakin, etenkin luonnonmateriaalina. Siitä ei vain ole kukaan vielä kirjoittanut artikkelia.
Vai onko tämä vain tilapäinen ratkaisu kunnes se artikkeli syntyy?
Evakonpoika 7. toukokuuta 2005 kello 13:36:41 (UTC)
replies: text: Ratkaisu on tilapäinen. Kun joku kirjoittaa artikkelin hiekasta, poistetaan samalla uudelleenohjaus. --Samulili 7. toukokuuta 2005 kello 13:40:16 (UTC)

message: Hiekka-artikkeli alkaa olla sen verran pitkällä, että nurinkurinen hakulogiikka pitäisi purkaa. 
Ehdotan, että Hiekka (maalaji) olisi ykkösoletus ja sen yliössä "tämä artikkeli"-ohjausmalline. Ehkä tarvitaan vielä uudelleenohjaussivu maalajia kohti paljaalle haulle Hiekka? Paj. 28. toukokuuta 2007 kello 18.31 (UTC)
replies: text: Maalaji on selkeästi tärkein merkitys, joten se ei tarvitse määritettä ollenkaan, sen artikkelin yläosaan: muita merkityksiä on hiekka (täsmennyssivu)lla. Vaatii ylläpitäjiä, koska sivuilla on muokkaushistoriaa. --IA 29. toukokuuta 2007 kello 19.51 (UTC)
thread_title:  Uudelleenohjauksen paikka
Keskustelu:Heikki Kaljunen

message: Kannattaisiko luoda sodanjohtajille, jotka eivät ole kenraaleja oma kategoriansa? Venäläiset everstit johtivat ehkä enemmän sotaa kuin teatteritaiteestaan tunnetuksi tullut Heikki Kaljunen.
replies: text: Ajatusta on. Tuonaikaisten sodanjohtajien lähteistyshän on kaksijakoinen, jääkärit on dokumentoitu tarkkaan mutta punakaartilaisia ei nimeksikään. --Höyhens 31. heinäkuuta 2011 kello 20.19 (EEST)

message: Lähteenä mainittu Sillanmäki 2009 hakusessa. Kirjoittaja on ilmeisesti panssarimuseon tutkija Jouni Sillanmäki, mutta nimeke puuttuu eikä tietoa siitäkään onko kyseessä kirja vai artikkeli. Vuosikin voi olla väärin.--Juha Kämäräinen 31. heinäkuuta 2011 kello 20.13 (EEST)
replies: text: Taitaa olla "Panssarijunia Suomessa - suomalaisia panssarijunissa" tuo teos, ei vaan löydy tietoja ainakaan Helkasta--Juha Kämäräinen 31. heinäkuuta 2011 kello 20.24 (EEST)
thread_title: Sillanmäen teos
Keskustelu:Paloheinä

message: Kirjoitin tuohon että "kaupunginosa" mutta mallineessa sellaista ei ole. Meinasin korjata että osa Tuomarinkylää mutta ei sellaistakaan listassa ole. Mistäköhän tuo mallineen luettelo on peräisin ?
Helsingin omilla sivuilla on jako suurpiireihin, peruspiireihin ja piireihin; kovin paperinmakuinen sekin. 
* http://www.hel.fi/tietokeskus/julkaisut/pdf/piirijakokartta.pdf 
Tällainenkin olisi aika kiva lähde 
* http://www.hel.fi/tietokeskus/helsinki_alueittain_2004/index.html
Tappinen 7. toukokuuta 2005 kello 19:47:02 (UTC)
replies: text: Aa, lukemalla mallineen keskustelua ymmärsin enemmän. Ja muokkasin mallinetta - Paloheinä on varmaan ennen ollut sielä kun "Tänne viittaavat sivut " antaa niin monta olematonta linkkiä. Tappinen 7. toukokuuta 2005 kello 20:02:59 (UTC)

message: I created an article on English language Wikipedia about Paloheinä.  If anyone who speaks English wants to be helpful, please translate things such as the info box onto that article.     It is located here.  Thanks! 160.109.101.158
thread_title: English Wikiedia
Keskustelu järjestelmäviestistä:Monobook.js

message: Kaksi tämän skriptin lopussa olevaa funktiota käyttää innerHTML-attribuuttia, joka ei ole osa mitään merkittävää Javascript-rajapintoja määrittävää standardia. Se on alun perin IE4:stä peräisin oleva Microsoftin epästandardi laajennos, jota kuvataan mm. seuraavasti (lainaus ):
replies: text: In IE4 the only way to create elements where to insert a html string that contained the markup needed for the element. This method is pretty limited but in conjunction with the W3C DOM it is really useful. It is even so powerful that the Mozilla engineers agreed to add the IE proprietary property, innerHTML, after a lot of demands from the developer community.
Kuten ah niin monessa muussakin Javascript-API-kysymyksessä, ei ole siis millään tavalla taattua, että mikään selain tukee tuota, siitäkään huolimatta että se esim. Mozillassa ja Konquerorissa sattuu toimimaan.
Saman pystyy tekemään myös puhtaalla W3 DOMilla, tosin en tähän heti osaa heittää valmista koodia. Pääpiirteissään
# luodaan uusi Element-olio (jotain tyyliin var s = document.createElement("span"))
# pistetään sille pari argumenttia (s.setAttribute...?)
# heitetään se paikalleen appendChildillä (k.appendChild(s)?)
Helpompiakin tapoja varmaan löytyy, mutta tuo tulee heti ensimmäisenä mieleen. -- Japsu 7. toukokuuta 2005 kello 23:07:55 (UTC)

text: Ai niin, vielä toinen juttu. Usutan tuhannen fanaatikon haamut kimppuunne, jos käytätte mitään missä lukee esim. createContextualFragment joka sattuu olemaan Mozillan oma laajennos... W3 DOM on Ainoa Totuus™ jota tässä kannattaa seurata :) -- Japsu 7. toukokuuta 2005 kello 23:17:10 (UTC)
thread_title:  Epästandardia Javascriptiä
Keskustelu:Iittala (yritys)

message: Enpä saa tuota luetteloa tehtyä osamattomuuttani. Tarkoitus olisi, että historia-osassa vuosiluvut olisivat omilla riveillään:
1988 tekstiä
1989 tekstiä taas
1990 tekstiä taas ja taas
--Pale 8. toukokuuta 2005 kello 11:37:05 (UTC)
Melkoinen yhdennäköisyys sivujen hackman.fi kanssa; ajateltaisko tekijänoikeuksia ? --Tappinen 8. heinäkuuta 2006 kello 07.21 (UTC)

message: Esitin nimeä korjattavaksi, mutta tätä saa vapaasti kommentoida. Ovatko muut samaa vai eri mieltä?--Urjanhai 1. maaliskuuta 2011 kello 10.57 (EET)
replies: text: Samalla kannalla olisin. – Haltiamieli 13. kesäkuuta 2011 kello 13.53 (EEST)

text: Kannatan sitä että taajamaa käsittelevä artikkeli olisi Iittala ja firma puolestaan Iittala (yritys) (mielestäni saman pitäisi päteä kaikkiin paikkakuntien mukaan nimettyihin yrityksiin, mukaan lukien Nokia). --Gwafton 14. kesäkuuta 2011 kello 00.05 (EEST)
 --212.226.22.16
thread_title: Artikkelin nimi

message: Koko yritystä koskevan artikkelin lisäksi saisi olla myös artikkeli Iittalan lasitehdas, joka keskittyy lasinvalmistukseen Kalvolan Iittalassa. Nyt tuo on vain ohjaus. --Raksa123 (keskustelu) 2. syyskuuta 2017 kello 20.26 (EEST)
thread_title:  Iittalan lasitehtaasta artikkeli
Keskustelu:Kanttiaalto

message: "Suorakulma-aalto on tiettyjen harmonisten siniaaltojen summa." - Yleensäkin kaikki toistuvat signaalit ovat "tiettyjen harmonisten siniaaltojen summia", melkoista "nollainformaatiota". Pitäis jonkun vaivautua kirjoittamaan vähän tarkemmin ... ! --Aulis Eskola 9. toukokuuta 2005 kello 14:29:56 (UTC)

message: Mielestäni kanttiaalto on ruotsia. Parempi ja kirjallisuudessa yleensä käytetty termi olisi suorakulma-aalto. Ehdotan artikkelin nimen vaihtoa kanttiaallosta suorakulma-aalloksi.  Jawacz 12. heinäkuuta 2007 kello 16.46 (UTC)
thread_title:  Kantti- vai suorakulma-aalto
Keskustelu:Magyar Fehér Bor

message: Tämän laatujuoman lempinimi ei minun nuoruusvuosinani – nuori olen tosin vieläkin – suinkaan ollut "Magis", joka kuulostaa uudemmalta "tuotannolta". Meillä päin tätä kutsuttiin nimellä "Magge". Erikoista kyllä, Magge on yhä suosittua juomaa. Tuskin kuitenkaan sen "hyvän maun" vaan alhaisen hinnan vuoksi. En tiedä mistä löytyisi sellaisia lähteitä, joilla voidaan todistella tästä de luxe -juomasta käytettyä / käytettäviä nimiä. Mutta ajattelinpa tuoda tänne epävirallisesti tietoon sen "meidän" nimen. Magge-nimeä käytettiin alueella Päijät-Häme / Pohjois-Uusimaa tai Itä-Uusimaa. Artikkelissa käytetyn Magis-nimen siirtäisin mieluummin tänne keskustelu-osioon kuin jättäisin itse artikkeliin – kyllähän juomille lempinimiä löytyy. Lähtien Erkki Pikakivääristä, joka on siis sama kuin Egri Bikavér; Unkarista sekin. El Rayno (keskustelu) 24. helmikuuta 2022 kello 22.30 (EET)
thread_title:  Lempinimet
Keskustelu:EUFOR Althea

message: Tämä näyttäisi olevan kopiointia ainakin sivuilta  . --Hasdrubal 9. toukokuuta 2005 kello 18:22:46 (UTC)
replies: text: Huomio on oikea. Molemmat lähteet ovat valtiovallan yleisinformaatiota. Tekijänoikeuskysymys ei liene todellakaan ongelma. Jos se on, voin toki kirjoittaa oman kokemukseni pohjalta samat asiat eri sanoin. Terveisin tekstin laatija.
replies: text: :Anteeksi tietämättömyyteni, mutta minä olen ymmärtänyt, ettei valtion tuottamaa informaatiota saa Suomessa olettaa public domainiin kuuluvaksi. (Kuvia ei tietääkseni ainakaan saa kopioida.) Mihin perustat tulkintasi? --Hasdrubal 16. toukokuuta 2005 kello 09:22:40 (UTC)

text: Ei ilmeisesti koske enää nykyistä versiota. --Hasdrubal 18. toukokuuta 2005 kello 06:41:50 (UTC)

message: Kaipaisi päivityksen.
Suomen osallistuminen päättyi 31.3.2018.
Erkki.lyly (keskustelu) 1. huhtikuuta 2018 kello 01.09 (EEST)
thread_title:  Sisältö pitkälti vanhentunutta tietoa.
Keskustelu:Kampiakseli

message: Alla Wikisanakirjaan kirjattua sinne liian pitkää selostusta: voisi yhdistää tähän artikkeliin ja sitten poistaa.  --Aulis Eskola 9. toukokuuta 2005 kello 19:36:03 (UTC)
Moottorin pääakseli, joka yhdessä kiertokankien kanssa muuttaa mäntien edestakaisen liikkeen pyörintäliikkeeksi. Kampiakseli voidaan valmistaa valamalla tai takomalla ja joissakin erikoistapauksissa se valmistetaan erillisistä kappaleista. Kampiakseli voi olla umpiterästä tai osittain ontto. Kampiakseli on tuettu moottorin runkoon (sylinteriryhmään) runkolaakereilla, ja päittäissuunnassa sitä ohjaa erityinen päittäislaakeri. Molemmat ovat autonmoottoreissa jokseenkin poikkeuksetta liukulaakereita. Kampiakselissa on usein tasapainotuspainoja, joiden avulla "epämuotoisen" mutkikas akseli saadaan pyörimään värinättömästi. Kampiakselin toisessa päässä on vauhtipyörä ja vastakkaisessa päässä saattaa lisäksi olla värinänvaimennin.

message: Kummallinen lisäys historia otsikolla. Miksi tässä artikkelissa olisi tärkeää kumota jonkun Islamin saavutuksia esittelevän näyttelyn esiin tuomia tietoja? Jos joku taho yrittää korottaa itseään perusteettomasti, niin eikö sellaiset yleensä vain jätetä lisäämättä? Vilkapi (keskustelu) 23. lokakuuta 2020 kello 19.36 (EEST)
replies: text: Jätin historiaan nyt vain oleellisen. Toivo ja Toivo (keskustelu) 23. lokakuuta 2020 kello 23.14 (EEST)
thread_title: Historia osion lisäys