lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Karl-August Fagerholm

message: "1944 Fagerholm valittiin SDP:n uudeksi puheenjohtajaksi Väinö Tannerin sijasta, jolla ei ollut Neuvostoliiton luottamusta."
SDP-artikkelin mukaan Fagerholm ei ole koskaan toiminut SDP:n puheenjohtajana. Kommentin jätti 80.222.50.237 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Pitää paikkansa, 1944 tuli puheenjohtajaksi Onni Hiltunen. Fagerholm oli kyllä ehdolla 1946, mutta silloin voitti Emil Skog. Ks. SDP:n historia. Artikkelin kirjoittaja on varmaan tiennyt, miten suuressa määrin Fagerholm oli puolueen johtohahmo heti sodan jälkeen, että luuli hänen toimineen silloin puheenjohtajana. --Litami 5. lokakuuta 2006 kello 14.57 (UTC)

message: Pitäisikö Artikkelin nimen olla Karl-August Fagerholm eikä K.-A. Fagerholm? 101090ABC 25. lokakuuta 2009 kello 17.02 (EET)
thread_title:  Nimestä 

message: Fagerholm oli kai äidinkieleltään ruotsinkielinen, vaikka sitä ei artikkelissa sanota? --Seppo Linnaluoto (keskustelu) 10. syyskuuta 2017 kello 22.13 (EEST)
thread_title:  Fagerholm ruotsinkielinen?
Keskustelu:Porvoonväylä

message: Eikö tämä artikkeli pitäisi yhdistää juttuun valtatie 7? --Aulis Eskola 5. lokakuuta 2006 kello 22.27 (UTC)
replies: text: Minusta kyllä ja samoin joutaisi yhdistämään myös artikkelit Lahdenväylä, Tuusulanväylä, Länsiväylä, Itäväylä ja Turun ohikulkutie asianomaisen valta-, kanta- tai seututieartikkelin kanssa. Perusteluja:

text: *Vaikka Porvoonväylä ei toki olekaan sama asia kuin valtatie 7, suurin osa artikkelin tiedoista on täysin päällekkäisiä valtatie 7 -artikkelin kanssa ja loputkin tiedot ovat helposti sisällytettävissä siihen.

text: *Päällekkäisten tietojen ylläpito ja synkronointi vievät kohtuuttomasti vaivaa. (Tämä pätee erityisesti liittymätaulukoihin, joita tällä hetkellä on kolmessa artikkelissa: Valtatie 7, Porvoonväylä ja E18.)

text: *Artikkeli valtatie 7 eivätkä tieartikkelit ylipäätäänkään ole niin suuria, että niitä (vielä) olisi tarpeen jakaa pienempiin osiin.

text: – Apalsola 29. heinäkuuta 2007 kello 00.00 (UTC)
replies: text: :Lisäyksenä vielä, että Hämeenlinnanväylän ja Turunväylän kohdalla yhdistäminen on jo tehty (tai niillä ei ole koskaan omaa artikkeliaan ollutkaan). – Apalsola 29. heinäkuuta 2007 kello 00.05 (UTC)
replies: text: ::Mielestäni hieno artikkelisarja pääkaupunkiseudun väylistä pitäisi säilyttää. Kaikki päällekkäinen tieto voitaisiin poistaa valtatieartikkeleista ja käyttää niissä pääartikkeli-mallinetta ja sillä viitata pk-seudun artikkeliin ja siellä olevaan tietoon. --Migro 30. heinäkuuta 2007 kello 13.04 (UTC)
replies: text: :::Minusta taas valtatieartikkeleita ei pitäisi lähteä pilkkomaan niin kauan, kun ne eivät paisu mammuttimaisiksi. Jos pilkkomisen tielle lähdetään, ollaan pian tilanteessa, jossa valtatieartikkeli on vain kokoelma pääartikkeli-mallineita eikä tiestä kokonaisuutena ole tietoa missään. Lisäksi pääkaupunkiseudun väyläartikkelien hienoudesta uskaltaisin olla eri mieltä; mielestäni ne eivät nykyisellään ole mitenkään erityisen tasokkaita. (Tämä ei tietenkään tarkoita, etteikö niistä voisi sellaisia kehittyä.) – Apalsola 30. heinäkuuta 2007 kello 15.53 (UTC)
thread_title: Yhdistämisestä
Keskustelu:Vanhan valtaus

message: Nää suomalaiset artikkelit on niin kivoja kun edes yliopistoon liittyvissä ei ole minkään valtakunnan lähteitä. Kommentin jätti 6. lokakuuta 2006 kello 03.31 128.214.191.203 (keskustelu – muokkaukset). --Ulrika 6. lokakuuta 2006 kello 04.54 (UTC)
replies: text: Joiltakin unohtuu myös allekirjoitus. --Ulrika 6. lokakuuta 2006 kello 04.54 (UTC)

message: Puolueiden kannatus HYY:n jäsenten keskuudessa 1.12.1968 kerrotun uutisen (HS) mukaan: Kokoomus 43,5%, Sdp 22%, Lkp 18,5%, Kepu 6%, Skdl 4% --Munsalan kansallispuku (keskustelu) 10. lokakuuta 2021 kello 12.39 (EEST)
replies: text: Uutisen lukemalla selvisi, että kysely oli tehty vain suomenkielisille opiskelijoille, joten Rkp:n kannatus jäi yhteen prosenttiin.--Munsalan kansallispuku (keskustelu) 11. lokakuuta 2021 kello 23.55 (EEST)
thread_title: Puoluekannatus
Keskustelu:Luettelo Formula 1 -ennätyksistä

message: Saisko tänne vielä mm. Eniten palkintopallisijoituksia, eniten peräkkäisiä palkintopallisijoituksia, eniten peräkkäisiä palkintopallisijoituksia kauden alusta? Alonsolla on ainakin 15 palkintopallisijoituksen putki kauden -05 lopusta ja kauden -06 alusta. Onko Schumi pistäny paremmaksi? --Duke 6. lokakuuta 2006 kello 09.47 (UTC)

message: Pitäisikö tämän sivun nimeksi vaihtaa Luettelo Formula 1 -kuljettajien ennätyksistä? Eihän tällä sivulla mainita lainkaan tallien ja moottorien ennätyksiä kuten esim englanninkielisen wikipedian sivuilla. Pitäisikö myös luoda erikseen sivut tallien ja moottorien ennätyksistä?--Kruununoksa (keskustelu) 31. maaliskuuta 2012 kello 16.35 (EEST)
replies: text: Pitäisi. Valmistajien ennätykset voisi olla eri luettelossa, joka on ainakin eng.wikissä pitkä luettelo sekin. Ipr1 (keskustelu) 5. helmikuuta 2023 kello 09.10 (EET)
thread_title:  Nimeäminen 

message: Suomalaiset tietysti haluavat tuon ennätyksen näkyviin, mutta noteeraako tuon ennätyksen mikään virallisempi taho? Jos noteeraa, niin mitä asukaslukua käytetään? Esim. Argentiinan asukasluku on yli kaksinkertaistunut sen jälkeen, kun Fangio lopetti uransa. --Otrfan (keskustelu) 5. elokuuta 2013 kello 16.52 (EEST)
thread_title:  Eniten F1-mestaruuksia suhteessa asukaslukuun
Keskustelu:Pienoisautoilu

message: Joku kopioi artikkelin radio-ohjattu pienoismalli tänne. Voiskohan joku palauttaa tän tai jotai. En ite osaa. P.S Mulla napsahtaa hermo kohta jos joku ie pistä tätä tyypiä aisoihin. Kaikki mitä se on tänne pistänyt kuuluisi radio-ohjattu pienoismalli-artikkeliin. -Lahha 6. lokakuuta 2006 kello 19.03 (UTC)
Editoin tätä sivua siten, että siirsin laitepuolelta harrastukseen liittyvät tekstit (kuten seurat ja menestyjät)tänne. Sopiihan näin ? -Antkyr
thread_title:  Joku
Keskustelu:Enontekiö

message: Enontekiön kyläluettelosta puuttuu LEPPÄJÄRVI, joka on sekä vireä että kaunis kylä Ruijantien varrella.    
Ystävällisin terveisin,
Ritva Peura--Keskustelu_k%C3%A4ytt%C3%A4j%C3%A4st%C3%A4:193.167.81.4 Oikea muokkaaja lisätty.--176.72.97.242 7. huhtikuuta 2023 kello 09.08 (EEST)
replies: text: Lisäsin sen listaan. Jos jatkossa havaitset artikkeleissa puutteita, olisi hyvä korjailla niitä itsekin :). Wikipedia:Muokkaa sivuja rohkeasti --Jetman 7. lokakuuta 2006 kello 08.23 (UTC)
thread_title:  Enontekiö
Keskustelu:Eksegetiikka

message: Mielestäni Veikko Pekin sivusto ei edusta eksegetiikkaa, koska näyttää ilmeiseltä, että sivustolla ei toteudu riittävästi pyrkimys tulkitsemisesta Raamatun tekstien historiallista, yhteiskunnallista ja kulttuurista taustaa vasten ilman myöhemmän perinteen tai tunnustuskirjojen vaikutusta. Niinpä poistan linkin: Veikko Pekki: Raamatun selittämisen ja tulkinnan perusteet--Tmoisa 7. lokakuuta 2006 kello 09.17 (UTC)
thread_title:  Linkki Veikko Pekin sivuille
Keskustelu:DevilDriver

message: minusta DevilDriver ei todellakaan ole thrahsia vaan death metallia!! koska devildriverin vokaalit on deathgrunttia!!Slipknot(2) 7. lokakuuta 2006 kello 10.41 (UTC)
replies: text: Wikipedian keskustelusivut ovat tarkoitettu vain artikkelin kehittämiseksi. --Miihkali 7. lokakuuta 2006 kello 10.42 (UTC)
tein tonne sivun tost fury of our makers handista ja joku vois pistää siihen sen kansikuvan ku itte en osaa
thread_title:  DEVILDRIVER!!
Keskustelu:Italialainen keittiö

message: voisi määritellä tarkemmin, mitä tarkoittaa "täydellinen keittiö". ja miten niin keittotaito levisi persiasta turkin kautta kreikkaan? eikö ennen persialaisia, turkkilaisia ja kreikkalaisia ihmiset osanneet tehdä ruokaa?Varjonen 7. lokakuuta 2006 kello 11.11 (UTC)

message: Esim mistä peräisin, miltä maistuu, onko yleinen ruoka Italiassa jns. 62.248.225.225 25. lokakuuta 2023 kello 20.05 (EEST)
thread_title:  Voisi tehdä artikkelin Porchettasta, jotta Wikipedian käyttäjät tietäisivät minkälainen ruoka se on.
Keskustelu:Radio-ohjattu pienoismalli

message: SInä joka käytät ip:tä 84.231.64.89, oliisitko hyvä ja perustelisit miksi Savage on sinun mielestäsi valmistaja. Sillä se on HPI:n valmistama rc-auto malli. -Lahha 7. lokakuuta 2006 kello 13.39 (UTC)
thread_title:  Savage 

message: Sitähän saa kirjoittamalla. Varmaankin hyvä idea olisi palauttaa "Radio-ohjauksen periaate" takasisin rakenteeks ja siihen ala otsikoiksi autot, veneet, lentsikat ja helikopterit.Lahha 10. marraskuuta 2006 kello 17.56 (UTC)
thread_title:  Mistähän saisi tälle sivulle juttua veneistä ja lennokeista? 

message: Antkyr kysyi: Pitäskö näistä autoista, veneistä ja lentokoneista kertoa erillisillä sivuilla tarkemmin, myös näyttäviä kuvia ? 
replies: text: Lahha vastaa: Voishan se niinkin toimi. Varsinkin jos asiaa tulee paljonkin. Ja saahan niitä kuvia olla enemmän kuin yksi artikkelissa. Jos englanti taittuu niin vilkuiles en-wikin artikkelia.Lahha 11. marraskuuta 2006 kello 18.29 (UTC)
thread_title: omat sivut

message: Mikähän taho mahtaa vastata Suomen virallisen RC-auto foorumin nimeämisestä...?
--Khilon 31. toukokuuta 2008 kello 00.52 (UTC)
thread_title: Virallinen foorumi

message: sorry jos edellinen kysymys ei ollut retorinen mutta artikkeli käyttää sanaa "kideradiota", voisiko sen korvata jollain muulla koska se on tietääkseni synonyymi myös kidekoneelle joka tarkoittaa radiota jota voi kuunnella ilman mitään virtalähdettä.
thread_title: Radio ohjauksen periaate
Keskustelu:Pullokuonodelfiini

message: Onko Pullokuonodelfiini sama kuin Pullonokkadelfiini? --Usm 7. lokakuuta 2006 kello 14.24 (UTC)
On se sama. --Heroine 7. lokakuuta 2006 kello 14.29 (UTC)

message: Miten voi samanaikaisesti pullokuonodelfiini olla yleisin delfiinilaji ja tavallinen delfiini yleisin valaslaji? --Lax (keskustelu) 14. lokakuuta 2013 kello 18.41 (EEST)
thread_title:  Yleisin?
Keskustelu:Tilintarkastaja

message: Wikipediassa on tällä hetkellä artikkelit Tilintarkastus, Tilintarkastustapa, Hyvä tilintarkastustapa, Tilintarkastaja ja Tilintarkastajatapa. Olisiko näissä kenties jotakin, mitä voisi yhdistää samaan artikkeliin? --Tsemii 7. lokakuuta 2006 kello 21.54 (UTC)
replies: text: Tilintarkastaja voi hyvinkin olla omanaan, koska on suomalaisesta näkökulmasta kirjoitettu. Nuo muut voi "surutta" yhdistää. --TBone 7. lokakuuta 2006 kello 22.11 (UTC)
replies: text: :Sanoisin, että tilintarkastus voisi myöskin olla omansa ja siinä voisi olla huomattavasti enemmän juttua tilintarkastuksen perusfilosofiasta, teoriasta ja lähtökohdista. Nuo tapa-artikkelit voi vallan hyvin niputtaa yhteen. Psytron 17. toukokuuta 2007 kello 10.41 (UTC)
Suomalaiset tavat poikkeavat kansainvälisistä tavoista huomattavasti. Sen vuoksi niiden erilläänpito on kannatettavaa.
thread_title: Yhdistettävää

message: Tilintarkastajia koskeva lainsäädäntö on muuttumassa vuoden vaihteessa. Lätkä muistuttamaan päivitystarpeesta. --thule 12. joulukuuta 2006 kello 00.33 (UTC)
thread_title: Ajankohtaista

message: Tilintarkastuslaki on kehitteillä, mutta sen viimeistelystä ei ole vielä tietoa.
replies: text: Astuu voimaan 1.7.2007. Muokkasin artikkelia sen mukaan mitä tiesin, mutta kaikesta ei löytynyt infoa. Psytron 17. toukokuuta 2007 kello 10.41 (UTC)
thread_title: Ajankohtaisempaa
Keskustelu:Tervapääsky

message: Tervapääskyn maastalentoonlähtö aiheuttaa keskustelua aina vaan. Kuten kirjoitin artikkeliin, terve täysikasvuinen tervapääsky pääsee maasta lentoon, minkä olen omin silmin kahdesti nähnyt. Ja muilta olen  kuullut samaa. Painotan: TERVE ja TÄYSIKASVUINEN.Ikiaiki 8. lokakuuta 2006 kello 05.55 (UTC)
replies: text: Minä olen heitellyt niitä maasta ilmaan lapsuudessani. Aikuisena en juuri ole nähnyt koko otusta. --Höyhens (keskustelu) 2. huhtikuuta 2023 kello 14.38 (EEST)

text: Juu..pääsee lentoon jos ei ole joutunut korkeaan heinikkoon 164.5.199.162 23. toukokuuta 2024 kello 14.37 (EEST)

message: tuo että ei laskeudu ennen pesintää on väärin koska tervikset harjoittelee pesään menoa jo ennen pesinnän alkua, jolloin se laskeutuu ainakin pöntön suulle ellei mene sisälle asti. Ja monesti rakentavat pesän edellisenä kesänä ja pesivät vasta seuraavana. Sitä en tiedä minkä ikäisenä ensimmäisen kerran harjoittelevat pesään laskeutumista.. onko 1..2..vai 3 vuotiaana  164.5.199.162 23. toukokuuta 2024 kello 14.43 (EEST)
thread_title:  "kovalle maalle laskeutuminen" 

message: Vaikka tervapääskyt tappelee henkeen ja vereen, niin silti ne on aika yhteisöllisiä lintuja. Ne muun muassa kutsuvat pihalle pesimättömiä ja nuoria lintuja kun niitä taivaalla tapaavat, näyttävät heille tyhjät pesät ja opastavat miten pihalla lennetään ja minne. Varsinkin kun nuorisoa tulee pihaan niin heitä opastetaan melko tarkkaankin. Ensin heille neuvotaan miten pysähdytään varattuihin pönttöihin, niin että opas lentää edellä ja nuori lintu perässä ja sen jälkeen kun se on oppinut sen, niin se etsii tyhjän pesän johon harjoittelee laskeutumista ja jos lintu aikoo pesiä lähiaikoina, niin se menee sisälle ja houkuttelee myös puolisonsa sisälle jokaisella taitaa useimmiten olla valmiina tai sitten se löytää sen melko äkkiä jos ei sitä ole ennestään.
Kun lintu on löytänyt pesän, niin siitä tulee itse opastaja, joka houkuttelee pihalle lisää lintuja ja opastaa pesille. Ja yksi tärkeä työ mikä on nuorilla, pesimättömillä ja aikuisilla linnuilla, on se että pesää rakentavat linnut ja poikasia ruokkivat linnut saatetaan aina porukalla pesään harhauttaakseen petolintuja. Vain kaikista kokeneimmat lentävät pesään yksin tai monesti 4..5 kokenutta lintua lentää yhtä aikaa pesään jolloin petolinnuilla menee pasmat sekaisin ettei se tiedä kenen kävisi käsiksi. Monesti emot kurkkivat suu aukosta ja lähtevät yhtä aikaa pesistäkin.
Nuoret kiertelevät pesiä noin 15..20  minuuttia ja lähtevät sen jälkeen syömään ja mikäli ne tuntuu aikuisten eli oppaiden mielestä viipyvän liian kauan poissa, niin ne lähtevät perään ja tuovat ne takaisin. Alussa kuvittelin että on paljonkin nuoria liikenteessä, mutta lopulta osoittautui että suurin osa niistä on oppaita ja vain pari kolme nuorta. Mutta joskus, varmaankin loppukesästä, saattaa olla isompiakin nuorisoryhmiä liikenteessä.
Elina1969 (keskustelu) 23. toukokuuta 2024 kello 15.19 (EEST)
thread_title:  tervapääskyjen yhteisöllisyys
Keskustelu:4G

message: Tekstissä mainitut HSDPA ja HSUPA, yhteisnimellä HSPA ovat osa 3G verkkoa (3Gpp Rel 5 ja Rel 6).  HSPA ansaitsisi luultavasti oman artikkelin.  HSDPA on jo nyt (2006) käytössä Suomessakin (Elisan verkko) ja HSUPA tulee käyttöön 2007.  Jawacz 8. lokakuuta 2006 kello 09.25 (UTC)

message: Periaatteessa jotain voisi mainita siitä, että alunperin 4G:llä viitattiin 3G:lle rinnakkaiseen kehitykseen, eikä 3G:n seuraajaan. Erottelu meni muistaakseni operaattoripohjaisten (matkapuhelinverkot,3G) ja hajautettujen (langaton ethernet, WLAN, WIMAX jne) verkkojen välillä ja kyse oli siitä kuka omisti/hallitsi verkkoja ja termiä käytti 3G tekniikkaan kriitisesti suhtautuneet keskustelijat --Zache 11. kesäkuuta 2007 kello 05.14 (UTC)
thread_title: 4G termin historia

message: PPO:ta ei enää ole. artikkelissa mainitaan PPO.
thread_title:  PPO -> Elisa
Keskustelu:Ruoholahden metroasema

message: Pääseekö noihin Länsiväylän seutubusseihin suoraan asemalta? Siis voiko Länsiväylän alittaa metroaseman läheisyydestä ilman, että joutuu kiertämään montaa sataa metriä? HvelaLjapa 9. lokakuuta 2006 kello 13.54 (UTC)
replies: text: Länsiväylä ei ole vielä tuolla kohtaa alkanut ja Porkkalankadulla on alikulkutunneli juuri metroaseman kohdalla. Keskustan suunnan pysäkiltä metroasemalle kävelyä on noin 100 m. Länsiväylän suunnan pysäkille kävelymatka on noin 200 m. Vertailun vuoksi: Rautatientorin metroasemalta kävelymatkaa Keravan kaupunkiradan lähijunille on noin 300 metriä. Vaihtamiseen suunnitelluissa metron liityntäliikenneterminaaleissa etäisimmät laiturit ovat noin 50 metrin kävelymatkan päässä. --MFantti 9. lokakuuta 2006 kello 15.42 (UTC)
replies: text: :Selvä, kiitos tiedosta. HvelaLjapa 10. lokakuuta 2006 kello 11.48 (UTC)

message: Tuo sv-wikin artikkeli kertoo Ruoholahdesta alueena, mutta siellä on myös sv-wikin Helsingin metro -malline... ihan pilkkua viilaten se ei kylläkään kuulu tämän artikkelin iw-linkiksi, vai kuuluuko? --kirvesAxe 20. kesäkuuta 2007 kello 12.33 (UTC)
replies: text: Sv-wikissä ei ole metroasema-artikkeleita ollenkaan, vaan asemamalline johtaa kaupunginosa-artikkeleihin. Sen takia linkki ei kai kuulu tänne kun se kertoo enemmän kaupunginosasta kuin itse asemasta. Migro 20. kesäkuuta 2007 kello 15.05 (UTC)
thread_title:  [[sv:Gräsviken]]
Keskustelu:CVT

message: Maininta Volvo 340:n kiihtyvyydestä on täysin perätön. Se oli jo omana aikanaan luokkansa hitaimpia kiihdyttäjiä, eikä ainoana syynä ollut sen huomattavan suuri omapaino.
Tuon ajan variaattoriautot olivat myös varsin epätaloudellisia. Variaattorit oli "viritetty" siten, että kiihdytyksissä oli koko ajan ikäänkuin puoli pykälää liian suuri vaihde ja tasaisessa ajossa taas mentiin nelosvaihteen sijaan vaihteella "3 1/2". Lisäksi kumihihna hukkasi tehoa huomattavasti. Nykyiset metallihihnaiset variaattorit ovat parempia. 9. lokakuuta 2006 kello 14.40 (UTC)Hakro
Tämän artikkelin mukaan kaikissa hybridiautoissa on CVT-vaihteisto. Päteekö kyseinen väite myös raskaaseen kalustoon (esim. linja-autoihin)? --mrl586 5. elokuuta 2007 kello 14.19 (UTC)
CVT-vaihteisto voi olla myös hydrostaattismekaaninen, kuten Fendtin kehittämä Vario-voimansiirto. Traktoreissa monella valmistajalla on tällä hetkellä (vuosi 2008) tarjolla portaattomia vaihteistoja, jotka toimivat samalla periaatteella kuin Fendt Vario. Case käyttää portaattomasta vaihtoistostaan CVT-nimeä. Lurvio 28. lokakuuta 2008 kello 19.38 (EET)

message: CVT-voimansiirto ei ole pelkkä kumihihnavariaattori, vaikka se onkin yleisin sovellus ja käytössä mm. moottorikelkoissa, leikkuupuimureissa, moposkoottereissa jne. Autokäytössä yleisin on metallihihnalla toimiva variaattori, mutta myös ketjua käytetään variaattorin voimansiirtäjänä. Tästä on esimerkki Audin Multitronic-vaihteisto.
Myös muita ratkaisuja on olemassa, kuten vaikkapa englannin- tai saksankielisiltä Wikipedia-sivuilta selviää. Valitettavasti en itse ennätä ryhtyä kääntämään noita sivuja suomeksi, mutta niillä asia on esitetty ratkaisevasti paremmin ja oikeammin.
--193.184.63.60 25. marraskuuta 2008 kello 19.30 (EET)
thread_title:  Pahoja puutteita jutussa!
Keskustelu:Moog Konttinen

message: Sivun nimi pitää olla Moog Konttinen koska tällä nimellä hän on tehnyt kaksi soololevyä, toiminut Irwinin Lasten tuottajana ja kirjoittanut Jatkosodan Korkeajännityksen ja kääntänyt ainakin joitakin kirjoja. Mauri on siviiliminä, joka esiintyy lauluissakin. En ole ikinä kuullut että mitään tuotantoa olisi julkaistu Mauri Konttisen nimellä. --Frank 9. lokakuuta 2006 kello 15.38 (UTC)

message: Onko tuo "Bibliografia" -osio ihan oikeaoppinen. Onko se edes kelvollinen? Auttakaa joku, jos pystytte. --N.R. 8. elokuuta 2007 kello 21.30 (UTC)
thread_title:  Bibliografiasta
Keskustelu:Reima Pietilä

message: Tuo Tunnetut tamperelaiset luokka on mielestäni vähän turha. Varsinkin jos Reimaa ei samalla lisätä Tunnetut turkulaiset (syntynyt siellä), Tunnetut helsinkiläiset (kuollut siellä), Tunnetut oululaiset (opettanut siellä) ym. mahdollisiin luokkiin.  --estormiz 9. lokakuuta 2006 kello 16.35 (UTC)
replies: text: Samaa mieltä, turha on (tässä artikkelissa ja noin yleisestikin...) --Jetman 9. lokakuuta 2006 kello 16.36 (UTC)
replies: text: :Jep, minustakin tämä olisi loogisempi turkulaisena tai oululaisena, joten poistin tuon luokituksen. -- mzlla 9. lokakuuta 2006 kello 16.43 (UTC)

message: Lisäsin Pietilän postmodernistien luokkaan, vaikka artikkelissa ei juuri tätä mainitakkaan. Pietilä vaikutti kuitenkin niin  paljon Oulun koulukunnan syntyyn, enkä toista näkyvää ja parempaa suomalaista arkkitehtia tähän osaa nyt nimetä.--Kulttuurinavigaattori 27. joulukuuta 2011 kello 18.07 (EET)
thread_title:  Luokka Postmodernisti 

message: Poistin lisätyn kuvan, jolla ei ole mitään yhteyttä tekstiin. Artikkeli kaipaisi kuvatoimitusta, kuvat havainnollistavat huonosti Pietilän töitä ja niitä voisi olla lisääkin.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 1. helmikuuta 2016 kello 09.14 (EET)
thread_title:  Kuvat
Keskustelu:Lakiosa

message: Tästä ei nyt käy oikein ilmi se, että lakiosaa pitää perillisen vaatia. Eli vainaja voi kyllä määrätä testamentilla koko omaisuudestaan olettaen että perilliset kunnioittavat testamentissa olevaa vainajan tahtoa eivätkä vaadi lakiosaansa. Scapade 9. lokakuuta 2006 kello 20.16 (UTC)

message: "Lakiosa on se vähimmäisosa vainajan jäämistöstä, joka perillisellä on oikeus saada omistukseensa vainajan testamentin määräyksistä riippumatta" ei ole tarkalleen ottaen totta, sillä testamentti voi joissain tapauksissa tehdä perillisen perinnöttömäksi niin, ettei hän saa edes lakiosaansa.
Ks. esim tämä: "Rintaperillinen voidaan tietyin edellytyksin tehdä perinnöttömäksi, jolloin hänellä ei ole oikeutta edes lakiosaansa. [..]  Perinnöttömäksi tekeminen tapahtuu testamentilla, jossa on mainittu perinnöttömäksi tekemisen peruste." tai nämä tapaukset.
Perinnöttä jättäminen perustuu perintökaareen: "Sen estämättä, mitä perillisen oikeudesta lakiosaan on säädetty, perittävä voi tehdä perillisen perinnöttömäksi, jos tämä on tahallisella rikoksella syvästi loukannut perittävää, hänen perimispolvessa olevaa sukulaistaan, ottolastaan tai tämän jälkeläistä. Sama on laki, jos perillinen jatkuvasti viettää kunniatonta tai epäsiveellistä elämää. Perinnöttömäksi tekemisestä on määrättävä testamentissa ja samalla mainittava määräyksen peruste. Peruste on sen toteennäytettävä, joka vetoaa tähän määräykseen."
Slsh (keskustelu) 19. huhtikuuta 2017 kello 21.45 (EEST)
replies: text: Lisäsin tästä kappaleen loppuun, mutta en osannut päättää, miten artikkelin alku pitäisi muotoilla. Slsh (keskustelu) 20. huhtikuuta 2017 kello 09.45 (EEST)
thread_title:  Lakiosaa ei välttämättä saa
Keskustelu:Merimetso

message: Merimetso talvehtii todistettavasti sisämaassa ainakin Vuoksella, jossa sille riittää ruokaa sulan veden vuoksi.  –Kommentin jätti 81.197.58.134 (keskustelu) 10. lokakuuta 2006 kello 16.40‎
replies: text: Sisävesimerimetsojen määrästä olisi kiva saada tietoa. Olen ymmärtänyt että merimetso ei pesi sisävesillä, mutta mikä sitä estää? --146.211.0.10 7. elokuuta 2015 kello 17.05 (EEST)
thread_title:  Merimetsojen määrä sisävesillä 

message: Artikkelissa lukee: "nykyään kannan kasvu on tasaantunut"
Lähteessä [3] kuitenkin lukee "Suomen merimetsokanta näyttää kuitenkin kokonaisuutena tasaantuneen noin 26 000 pesivään pariin"
Eli siis kanta on tasaantunut, ei kannan kasvu. Ei kovin kaukana, mutta ei aivan samakaan merkitys (mielestäni). 109.240.23.237 4. elokuuta 2022 kello 01.30 (EEST)
thread_title:  Kannan tasaantuminen
Keskustelu:Kunniatohtori

message: Ilmeisesti (en-wikin artikkelin mukaan) muitakin kuin tohtorin tutkintoja voidaan antaa kunniatutkintona, vaikkakin kunniatohtori on yleisin. Pitäisikö tästä mainita artikkelissa? Oikeastaan interwikilinkki en-wikipediaan on virheellinen, koska en-wikin artikkeli puhuu ylipäänsä kunniatutkinnoista. --PeeKoo 10. lokakuuta 2006 kello 14.01 (UTC)
thread_title: Kunniatutkinnot
Keskustelu:Osmo Jussila

message: Liian tynkä. Tällaisena voidaan poistaa. Kommentin jätti Vastuu (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Minusta artikkelin lyhyys ei ole poistoperuste tässä tapauksessa, ei todellakaan. ~ pwc (Blaablaa) 10. lokakuuta 2006 kello 16.05 (UTC)
replies: text: : Edes minitynkiä ei yleensä poisteta, joten miksi tämä? Tynkyys / minitynkyys ei käy poistoperusteeksi. --Jetman 10. lokakuuta 2006 kello 16.16 (UTC)

message: ärsyttävää kun kirjoittajat eivät viitsi laittaa lähteitä. olisin mielelläni tiennyt, mistä on peräisin tieto siitä miten Jussilan mukaan on historiaa kirjoitettava. Kommentin jätti 62.242.186.158 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  lähteet 

message: Poistin artikkelista lähteettömän tiedon Jussilan kuolemasta. Googlella ei löydy vielä yhtään kuolinuutista, mutta professorikollega Timo Vihavainen on julkaissut blogissaan Jussilan muistokirjoituksen, joten luultavasti tieto pitää paikkansa. Kelpaako Vihavaisen blogikirjoitus lähteeksi kuolemalle vai odotellaanko parempaa lähdettä? --Risukarhi (keskustelu) 26. maaliskuuta 2019 kello 16.35 (EET)
thread_title:  Kuollut?