Keskustelu:Hadž

message: Onko oikeinkirjoitus peräisin jostakin merkittävästä lähteestä? Itse olisin ilman muuta pitänyt muotoa hadži oikeana, koska j-kirjain ääntyy suomessa j:nä eikä dž:na. --Ulrika 12. tammikuuta 2007 kello 13.22 (UTC)
replies: text: Hajj on tapa jolla se islamia käsittelevässä suomenkielisessä kirjallisuudessa yleensä näkyy esiintyvän.Myös Googlen mukaan se on selkeästi yleisempi kuin hadži --Joonasl (kerro) 12. tammikuuta 2007 kello 13.23 (UTC)
replies: text: :Niin Google, tuo kaikkien lähteiden äiti... --Ulrika 12. tammikuuta 2007 kello 13.44 (UTC)
replies: text: :: Sarkasmisi on tarpeetonta. Mikäli sinulla on parempaa tieto, kerro toki. --Joonasl (kerro) 12. tammikuuta 2007 kello 13.50 (UTC)
replies: text: :::Ei ole vielä, siitä tuo vino hymy. Enkä tiedä onko tietokaan parempaa, siksi kysyin. --Ulrika 12. tammikuuta 2007 kello 13.54 (UTC)

text: :::Ja ihan sormiharjoituksena muistutan kirjoitusmuodoista, jotka saattavat toimia esimerkkeinä: maharadža eikä maharaja (heh:), Kambodža eikä Kambodja. Ei näitä kyselyitä ja tarkennuksia pidä ottaa henkilökohtaisesti, kysehän on siitä, että Wikipedian kautta annettaisiin mahdollisimman oikeaa tietoa. Eri kielissä on erilaisia tapoja kirjoittaa maiden ja henkilöiden yms. nimiä, jotka eivät välttämättä käy ohjeeksi suomen oikeinkirjoitukselle, joten yksiselitteisiä ohjeita ei varmaan ole helppo löytää, ellei Kielitoimistolla ole kantaa. --Ulrika 12. tammikuuta 2007 kello 14.02 (UTC)
Kielitoimiston suositus on ääntämystä tukeva hadž. Siitä johdetut matkaajat ovat hadži (mies) ja hadža (nainen).--Ulrika 17. tammikuuta 2007 kello 06.52 (UTC)

text: Arabian glyfi ج äännetään vähän kuin ranskan "Jean". Eräissä muissa sanoissa wiki käyttää tässä j:tä, kuten jihad, jinni, jahannam jne. joten "Haj" olisi tässä suhteessa johdonmukainen kirjoitusasu. Toivo ja Toivo (keskustelu) 18. helmikuuta 2020 kello 23.40 (EET)
Lisäsin pyhiinvellustapoja esittävän piirroskuvan. Antaa kuvaa rituaaleista, joista kannattaisi kertoa lisää. Toivo ja Toivo (keskustelu) 21. elokuuta 2019 kello 19.30 (EEST)

message: Lisäsin orientalistien näkemyksiä buddhalaisvaikutteista. Artikkeli ei vielä anna ihan täyttä kuvaa pyhiinvaelluksesta.Toivo ja Toivo (keskustelu) 11. elokuuta 2019 kello 15.44 (EEST)
thread_title:  Buddhalaiset esikuvat 

message: Ravihami poisti tutkimusmatkailija G.A. Wallinin kirjeistä poimitut selostukset pyhiinvaelluksesta perusteena: "G.A. Wallin omat mielipiteet ja kirjoitukset ei pidä sekoittaa faktojen sekaan. Nyt varoitus tuollaisesta vääristelystä. Esimerkki: "G.A. Wallin kertoo, että se oli "suolaista ja pahan makuista". Sivusto toimii tiedonhakuna hadzistä."
Ravihami ei taida tietää, kuka G.A. Wallin oli. Hän ei ollut kuka tahansa, vaan 1800-luvun legendaarinen arabisti, joka palkittiin myös kansainvälisesti kenttätutkimuksistaan.  Wallinin kuvaus pyhiinvaelluksesta antaa eloisan ja konkreettisen kuvan pyhiinvaelluksen vaiheista. Onko zamzam -lähteen veden laatu muka joku salaisuus, jota ei saisi kertoa? Entä oliko tarpeen poistaa sekin tieto, että Safa- ja Marwan vuorten välinen matka on jokseenkin Helsingin Esplanaadin pituinen, ja matka taivallettiin hitaasti juosten ja rukouksia kertaillen?
Tämä poisto näyttääkin olevan "Ravihamin" ensimmäinen ja ainoa wikimuokkaus. Onko taustalla todellisuudessa loukkaantuminen siitä, että Wallin rikkoi šariaan sisältyvää kieltoa mennä Mekkaan vaikkei ollut muslimi? Onko se riittävä peruste sille, että "G.A. Wallin omat mielipiteet ja kirjoitukset ei pidä sekoittaa faktojen sekaan."? 
Oman ymmärrykseni mukaan suomalaisen wikipedian ei tarvitse noudattaa šaria-lakia, vaan olla lähinnä objektiivinen ja neutraali tiedon välittäjä. On tietysti selvää sekin, että teksti ei saa olla loukkaavaa, mutta mikä sitten on? Wallinin tapauksessa kyse on 1800-luvun alun antropologisesta dokumentista. Toivo ja Toivo (keskustelu) 5. marraskuuta 2019 kello 12.31 (EET)
replies: text: Poisto oli mielestäni paikallaan. Lähde ei edusta mitään uusinta ja luotettavinta uskontotiedettä tai antropologiaa. Sen ainoa meriitti on tarjota Suomi-näkökulma, ja hadžia ei tarvitse sellaisen läpi suodattaa, etenkään osiossa jonka tarkoitus on käydä pääpiirteittäin läpi pyhiinvaelluksen vaiheet. Jos nyt joitakin näkökulmia ja niiden historiallista kehitystä haluaa kertoa, voi sen tehdä erillisessä osiossa. Silloinkin olisi kuranttia käydä läpi vaikkapa Wallin ajatuksia uudempien lähteiden läpi, jotka kontekstualisoivat ne, eikä lainata suoraan. Finnusertop (keskustelu) 5. marraskuuta 2019 kello 17.50 (EET)
replies: text: : Finnusertop: "Lähde ei edusta mitään uusinta ja luotettavinta uskontotiedettä tai antropologiaa"- olisiko Safa- ja Marwan vuorten välimatka tässä välissä muuttunut niin, että hänen näkemyksensä välimatkasta tulisi käydä "uudempien lähteiden läpi"? Tässä tieteellisen uutuuden vaatimisessa taitaa olla ajatusvirhe samoinkuin siinä Ravihamin väitteessä, että Wallin on vääristellyt näkemiään asioita. G.A. Wallin esittää harvinaislaatuisen kuvauksen 1800-luvulta, joka on erikoisen kiinnostava juuri suomalaiselle lukijalle. Pyhiinvaellus 1800-luvulla tulee luettelon sijaan omien silmien eteen Wallinin esittämien yksityiskohtien ansiosta. Harvinaista on se, että tarjolla on arvostetun suomalaisen tutkijan teksti asiasta, jota harva länsimaalainen on päässyt seuraamaan (Wallinkin vain henkensä uhalla).Toivo ja Toivo (keskustelu) 5. marraskuuta 2019 kello 19.16 (EET)
thread_title:  G.A. Wallin