lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Kanadalainen kulttuuri

message: An image used on this page: :Image:Glenn_Gould_1974.jpg will soon be deleted from Wikimedia Commons because it is not a free image. If your local wikipedia policy allows you to claim fair use of this image, you should make a local copy. A local copy has been made on English Wikipedia at :en:Image:Glenn Gould in rehearsal, Toronto, 1974.jpg. Otherwise, you should try to find another free picture that shows the same subject. You can see the deletion discussion at Commons here. Sorry for using English language for this notice. Thank you! (from the Wikimedia Commons) 154.20.153.62 13. toukokuuta 2008 kello 23.29 (UTC)
thread_title: Image Problem
Keskustelu:Ruotsin valtiopäivät

message: Taulukon mukaan "muilla puolueilla" ei ollut v. 2006 ollenkaan kannatusta. Löytyykö tälle lähdettä?
Hiukan erikoiselta vaikuttaa, sillä taulukon v. 2006 rivin lukujen summa on vain 94,3 %.
(Muutenkin taulukon lukujen lähteet olisi hyvä mainita.) --Jmk 14. toukokuuta 2008 kello 16.02 (UTC)

message: Artikkeli on hieman historiaton eikä kerro esim että Ruotsin valtiopäivät oli vuoteen 1970 asti kaksikamarinen. –Kotivalo (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 09.19 (EET)
thread_title: Vuoteen 1970 kaksikamarinen
Keskustelu:Eino Kaila

message: Eikös tämä ala olla hyvä artikkeli? Crash 14. toukokuuta 2008 kello 16.10 (UTC)
replies: text: Kuva ois kiva. tai kaks. --Duke 14. toukokuuta 2008 kello 16.11 (UTC)
replies: text: :Helsingin yliopistolta uskois löytyvän ainakin muotokuvansa. --Crash 16. toukokuuta 2008 kello 13.58 (UTC)

message: Kuten yllä todetaan, lähellä hyvää artikkelia. Viitteineen suurelta osin käyttäjä Tomistin käsialaa. --Thi 26. toukokuuta 2010 kello 15.36 (EEST)
replies: text: Menee lupaavaksi. Pari pientä kielijuttua korjasin, kun sattuivat silmään.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 20.37 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline. 
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# laajahko.
# perustunee moneen lähteeseen.
# lähteiden aiheena artikkelin aihe.
# kuvitus?
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta.
11/11 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.10 (EEST)
luin pinnallisesti ja vaikutti ihan hyvältä. Sujuvaa ja kattavaa tekstiä. Pistän lupaavaksi ja arkistoin.  --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 08.12 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Katri Karasma

message: Syntymäaika on olennainen tieto henkilöartikkeleissa. Siksi palautin sen. Tiedon lähde on http://www.espoo.fi/kirjailijat/suomi/sarmavuori.html. --Paappa 14. toukokuuta 2008 kello 18.49 (UTC)
replies: text: Syntymäaikatieto poistettiin toistamiseen perusteitta. Palautin sen, koska syntymäaika on tapana julkaista Wikipedian henkilöartikkeleissa. Toivon, että asiatietojen muutokset perustellaan tällä sivulla.--Paappa 25. toukokuuta 2008 kello 21.10 (UTC)
replies: text: :Nyt se ainakin julkaistiin myös 70-vuotishaastattelussa.--Urjanhai (keskustelu) 31. heinäkuuta 2015 kello 09.46 (EEST)

message: Olen yrittänyt saada tässä artikkelissa mainitun "äidinkielen opetustieteen" tiedestatusta tarkennettua, koska nimi itsessään on hämäävä. En ole kuitenkaan onnistunut, koska korjauksiani on poistettu ja kyseenalaistettu. Hyvä niin, tietosanakirjahan tämä on ja tietojen pitää olla faktaa ja korjauksiin/lisäyksiin pitääkin vaatia perustelut. Otin yhteyttä Elina Koukiin, joka on Turun yliopiston äidinkielen ja kirjallisuuden opetuksen dosentti ja yliopistolehtori ja kysyin hänen kantaansa "äidinkielen opetustieteeseen" ja sen tiedestatukseen. Tässä hänen linkkinä laittamastaan kirjoituksestaan pari otetta: 
"Ahkerasti lehtien palstoille kirjoittelevan Karasman mielipidetekstissä pääpaino ei kuitenkaan ollut nimenmuutosasiassa vaan hänen lempiaiheessaan eli ”äidinkielen opetustieteessä”, jota hän on sitkeästi yrittänyt ajaa tieteeksi muiden tieteiden joukkoon ja osaksi opettajankoulutusta. Missään yliopistossa ”äidinkielen opetustiedettä” ei kuitenkaan ole tunnustettu itsenäiseksi tieteenalaksi eikä oppiaineeksi, ei myöskään Turussa. Sen sijaan opettajankoulutuslaitoksilla opetetaan ja opiskellaan äidinkielen ja kirjallisuuden didaktiikkaa."
"Karasman ajatus ”äidinkielen opetustieteestä” ainoana äidinkielen ja kirjallisuuden opettajien oppiaineena yliopistossa johtaisi siihen, ettei äidinkielen ja kirjallisuuden opetuksessa eikä opetuksen ja oppimisen tutkimuksessa olisi lainkaan tieteellistä pohjaa. On selvää, että opetuksen tutkiminen tulisi mahdottomaksi eikä äidinkielen ja kirjallisuuden opetus voisi kehittyä."
Jos tämä riittää näytöksi, ettei "äidinkielen opetustiede" ole tiede, niin voisiko teksti artikkelissa olla tällainen jotta tiedestatus olisi oikein ja ymmärrettävä: 
"Hän on käyttänyt edustamastaan äidinkielen didaktiikan tutkimussuunnasta termiä "äidinkielen opetustiede" (ei itsenäinen tieteenala eikä oppiaine). Sen tutkimusalaan kuuluvat lukeminen, lukuharrastus, kirjoittaminen, puhuminen, draama, kirjallisuus, kielentuntemus ja media."
Tuon neutraalimmin en osaa asiaa ilmaista. --Palle Kramppi (keskustelu) 8. syyskuuta 2017 kello 16.50 (EEST)
Kumosin Iivariuksen tekemät kaksi hylkäystä, joita ei ollut perusteltu. Toisessa hylätyssä muutoksessani oli ilmoitettu, että ko. aikakausikirja on lopetettu (Katri Karasman toimesta) ja tästä oli vielä asianmukainen lähdeviite ja toisessa viitattu asiantuntijan näkemykseen tiedestatuksesta. --Palle Kramppi (keskustelu) 10. syyskuuta 2017 kello 16.57 (EEST)
thread_title:  Tiedestatus
Keskustelu:Synninpäästö

message: Onko raamatussa lestadiolaisten synninpäästö ...Jeesuksen nimessä ja veressä...?  –Kommentin jätti 83.245.222.138 (keskustelu) 
replies: text: Ei suoranaisesti, mutta sen saa kyllä johdettua ilman suurempia siltoja esimerkiksi Paavalin kirjeistä. --Vnnen (keskustelu) 18. maaliskuuta 2019 kello 11.46 (EET)
thread_title:  Lestadiolaisten synninpäästö
Keskustelu:Putoamiskiihtyvyys

message: Artikkelin sisältämä väite "rakenne ja lentäjän verenkierto kesvävät kiihtyvyyttä eri tavalla eri suuntiin, joka on johtanut positiivisen ja negatiivisen kiintyvyyden käsitteisiin" on aika kummallinen, koska kiihtyvyyden vektoriominaisuus on ollut tiedossa jo "jonkin aikaa" ennen lentokoneita. En tiedä mitä tällä on haettu takaa, mutta poistan tuon virkkeen. --Vastavoima 15. toukokuuta 2008 kello 15.46 (UTC)
thread_title:  Ihmettely 

message: Näinkin vanhan artikkelin taso on jäännyt yllättävän heikoksi. Maamme fysiikkaa opiskelevat lukiolaisetkin löytävät tästä artikkelista kritisoitavaa ja heille tämän lukeminen on ollut toistaiseksi täysin turhaa. ;-)--J Hokkanen (keskustelu) 21. helmikuuta 2020 kello 13.19 (EET)
thread_title:  Hidasta kehitystä
Keskustelu:Kalojen anatomia

message: Jäi mietyttämään tuo artikkelissa puhuttu selkäevien määrä. Itse olen oppinut, että selkäeviä olisi kaloilla vain yksi, mutta se voi olla jakautuneena anterioriseen ja posterioriseen osaan. Onko kellään mitään mielipiteita asiasta?--ELLusKa_86 15. toukokuuta 2008 kello 16.42 (UTC)
replies: text: Katso esim. siniturska ja usko. Oudommalta kuulostaa, että kaloilla olisi kivekset. Olisiko maitirauhaset tai sukurauhaset riittävä nimitys? --norr 15. toukokuuta 2008 kello 23.47 (UTC)
replies: text: :Wikipedian artikkelia en pitäisi täysin vakuuttavana lähteenä...Itsekin kyllä jäin miettimään tuota uroksen ja naaran sukupuolirauhasten nimeämistä suomeksi. Meille, kun ei opeteta paljoa muuta kuin latinaa :/ Kuulostavat tosiaan paremmilta nimityksiltä kuin kivekset. Mites ne naaraan sukupuolirauhaset, käytetäänkö niille jotain toista nimitystä?--ELLusKa_86 16. toukokuuta 2008 kello 11.28 (UTC)
replies: text: ::Wikitekstiä ei kannata uskoa, mutta kuvasta voi laskea evät (olipa ontogenia mikä hyvänsä). Sukupuolirauhasista, muna- ja siittiörauhaset taitavat olla paras nimitys, vaikka häilyvyyttä on. Selkärankaisten vertaileva anatomia (1964) puhuu näistä (ei esim. mäti- ja maitirauhasista), ja kiveksistä vain nisäkkäillä. Biologian sanakirja kuitenkin myöntäisi kivekset kaikille selkärankaisille, mutta toisaalta munasarjat vain ihmiselle.--norr 22. toukokuuta 2008 kello 10.08 (UTC)

message: Onko biologian alan nimi ihan vaan kalojen anatomia vai onko sille jonkin hienolta kuulostava nimi? Artikkeli sanoo: "Ihoa peittävä lima suojaa kalaa mikro-organismien tunkeutumiselta ihon läpi elimistöön." Onko kaloilla iho - siis kutsutaanko kalan pintaa ihoksi? Käärmeellähän sitä kutsutaan nahaksi (käärmeennahka). Onko kalalla oikeammin myös vain nahka, joka on samankaltaisesti suomujen peitossa kuin käärmeillä? Artikkelissa voisi mainita, että kalat edelsivät maaeläimiä. Kuitenkin, kai kalat ovat kehittyneet sen jälkeen kun elämä nousi maalle? Uskoakseni kalojen anatomiassa mennään taksonomian mukaisesti tai taksonomia perustuu anatomiaan/fysiologiaan ja keskitytään yksittäistapauksiin, mutta ylemmän taksonin tasolla kyetään yleistämään minkälaisia tiettyyn heimoon tai sukuun kuuluvat kalat ovat (kun jäljelle jää joukko yhtäläisyyksiä) ja kun mennään ylöspäin taksonomiassa, päästään "kaloihin"? Ei siis ole vain yhtä kalan anatomiaa, mutta keskitytäänkö tässä sitten luukaloihin? --Hartz (keskustelu) 2. marraskuuta 2012 kello 15.44 (EET)
Kannattaisi keskittyä kaikkiin kaloihin (ei-taksonominen), jotka jaetaan seuraaviin yläluokkiin ja luokkiin:
* Leuattomat kalat (Agnatha)
* Luukalat (Osteichthyes)
** Viuhkaeväiset (Actinopterygii)
** Varsieväiset (Sarcopterygii)
* Rustokalat (Chondrichthyes)
** Leveäsuiset (Elasmobranchii)
** Koppapäiset (Holocephali)
* Panssarikalat (Placodermi) (sukupuuttoon kuolleita)
Suurin osa nykyään elävistä kaloista kuuluu viuhkaeväisiin. Leuattomiin kaloihin kuuluu muun muassa nahkiainen, rustokaloihin hait ja rauskut. --Hartz (keskustelu) 2. marraskuuta 2012 kello 15.51 (EET)
thread_title: Kysymyksiä sisällöstä
Keskustelu:Fraktuura

message: Pari linkkiä, joissa käsitellään faktuuraa (tai painokirjaimia):
* Kirjatyö - Kun antiikva fraktuuran seljätti, 70-vuotinen fonttien sota vaati perääntymisliikkeitäkin
* Kiehtova kirja - Painokirjaimet
Tuo ensimäinen linkki lienee parhaiten sopiva vaikka Aiheesta muualla -osioon. Lisätäänkö? --Usm 16. toukokuuta 2008 kello 08.52 (UTC)
replies: text: Lisätään toki, ja sisältöä muutenkin kaipaisi lisää =) --wwwwolf (hauhau/murimuri) 20. toukokuuta 2008 kello 20.28 (UTC)
* Ei enää toimi tuo linkki http://www.viestintaliitto.fi/kirjatyo/2004/12/muut/   Yritin jäljittää mistä löytyisi tuo artikkeli "Kun antiikva fraktuuran seljätti...", mutta en löytänyt sitä netistä. Tietääkö kukaan mistä löytyisi? Eppukoo (keskustelu) 3. syyskuuta 2013 kello 19.46 (EEST)

text: Eipä toimi, valitettavasti ja yritin löytää alkuperäistä artikkelia, mutta turhaan. Niin otin pois Jäntin artikkelin linkin ja lisäsin linkit saksan- ja englanninkielisiin artikkeleihin kirjaimen historiasta. Tarkensin myös artikkelia. Olisi muuten hauska koota lisäää aineistoa fraktuuran nykykäytöstä otsikkokirjasimena. "Turun Sanomat" ja "NYT" tulivat mieleen ensimmäisinä, myös "Sisu" askin kansi. Mitäs muuta?--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 3. syyskuuta 2013 kello 21.26 (EEST)

message: Walbaum-fraktuurassa on kaksi erilaista pientä s-kirjainta, joista toinen hankalasti muistuttaa pientä f-kirjainta. Onko tietoa, miksi näin on tai mikä on tämän alkuperä? Nikolas Ojala (keskustelu) 23. tammikuuta 2013 kello 23.40 (EET)
*Olisko joku ligatuuriväännös?--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 3. syyskuuta 2013 kello 21.27 (EEST)
**Kun katsoo esimerkiksi tätä kuvaa Joensuun kirkossa olevasta kirjoituksesta, niin tuota f-kirjaimen näköistä ässää käytetään vokaalin edellä, kun taas "normaalimpi" s-kirjain esiintyy tavun lopussa. Ilmeisesti siis jostain syystä on katsottu aiheelliseksi käyttää kirjaimesta kahta erilaista variaatiota riippuen sen sijainnista sanan sisällä.
thumb Niera (keskustelu)
thread_title:  Kaksi pientä s-kirjainta 

message: Suomessa (Esim Länsi-Suomi) käytetyssä fraktuurassa esiintyvä iso S muistuttaa antiikva-G:tä jonkin verran. (Itse olen lukenut 7-vuotiaana Länsi-Guomi.) Siitä voineisi laittaa huomautuksen artikkeliin?--Sentree / (Kysy rohkeasti!!!) <Sup>(Tarkkaile minua)</Sup> 16. lokakuuta 2013 kello 18.31 (EEST)
replies: text: Ok, jos asia mainitaan jossain tietolähteessä, mainitse myös viite.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 16. lokakuuta 2013 kello 18.40 (EEST)
thread_title:  Iso S-kirjain
Keskustelu:Erkki Juhani Minkkinen

message: Suomen kuvalehden mukaan kuolinsyy oli itsemurha. Onko hyvä lähde? Pitäisikö lisätä itsemurhan tehneet -luokkaan? http://www.suomenkuvalehti.fi/sk-netti/lehdet/2006/sk-22006-aiheet/vaaraa-dalia.aspx Kommentin jätti 88.193.98.152 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: SK:n jutussa, joka löytyy tällä hetkellä sivulta , lukee: "Sekä nimettömän lähteen että ranskalaisen välittäjän mukaan Erkki Minkkisen kuolinsyy oli itsemurha." Onko nimettömiin lähteisiin pohjaava huhu riittävä lähde? Omasta mielestäni ei. Artikkelissa olevan kohdan "hän teki itsemurhan kaksi viikkoa myöhemmin" voisi aivan hyvin muotoilla "hänet löydettiin kuolleena kaksi viikkoa myöhemmin". --Nironen 23. tammikuuta 2009 kello 13.28 (EET)
replies: text: :Nimetön lähde ei ole luotettava, mutta painettu Suomen Kuvalehti on luotettava lähde. Ilmeisesti lähteen nimi on myös Kuvalehden tiedossaa, sitä ei vaan haluta kertoa lukijoille. Meidän ei siis tarvitse arvioida lähteen luotettavuutta, Kuvalehti on jo tehnyt sen puolestamme. -- Petri Krohn 25. tammikuuta 2009 kello 16.15 (EET)

message: Onko sinulla Petri Krohn jotain perustelua sille, että Erkki Juhani Minkkinen olisi merkittävä kuvataiteilija? Onko jossakin saatavilla hänen cv:nsä taiteilijana? Esimerkiksi onko hän opiskellut jossain, millaisia teoksia tehnyt, missä ammattiliitoissa jäsenenä tms? 
Erkki Juhani Minkkisestä kai oli kyse, joten ei hänen poikansa tai pikkuserkkunsa tekemiset asiaa selvennä.
Tässä (tai missään muuallakaan) ei ole mitään vihjettä, olisiko hän ollut taidemaalari, kuvanveistäjä vai ehkä tekstiilitaiteilija. Vai oliko Minkkinen tehnyt itse ne väärennökset? BluePuddle 18. kesäkuuta 2009 kello 09.26 (EEST)
replies: text: Artikkeli kertoo, että Erkki Juhani on taitelija, siksi olen palauttanut sen luokkaan :Luokka:Suomalaiset taiteilijat. En nyt muista mihin lähteeseen tuo artikkelissa esitetty väite perustuu. -- Petri Krohn 18. kesäkuuta 2009 kello 09.49 (EEST)

text: P.S. - Ilmeisesti lähteet sille, että Erkki Juhani Minkkinen olisi taiteilija ovat epäluotettavia, (työ myynnissä Huuto.netissä) tai huonosti saataviassa on-line. Poistin luokan. -- Petri Krohn 18. kesäkuuta 2009 kello 10.10 (EEST)
thread_title:  Luokka:Suomalaiset taiteilijat
Keskustelu:Heathrow’n lentoasema

message: Artikkelissa on runsaasti menneisyyten sijoittuvia päivämääriä, joihin kuitenkin on viitattu tulevina tapahtumina. --Krgeqewrjsif 16. toukokuuta 2008 kello 15.14 (UTC)
thread_title: Päivämääristä
Keskustelu:İradə Aşumova

message: Kuten Kalastaja09 sanoikin yhteenvedossa, translitteroinnista ei kannata katsoa mallia en.Wikipediasta, sillä eri kielissä on translitterointiin omat säännöt. Toisekseen tämän henkilön nimeä ei liene edes tarpeen translitteroida, sillä azeria kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. –Kooma (di algo) 16. toukokuuta 2008 kello 15.19 (UTC)
thread_title:  Nimestä
Keskustelu:Apollo-ohjelmaa koskevat huijaussyytökset

message: Mulla ois semmonen hämärä muistikuva, että jossain dokkarissa sanottiin, että maapallo heijastaa kuuhun enemmän valoa kuin kuu heijastaa maahan. Maapallolta tuleva valo aiheuttaisi näinollen kuunpinnalle varjoja, mikä osaltaan kumoaisi noita huijausväitteitä, jotka perustuvat väärään suuntaan lankeaviin varjoihin, jos maapalloa ei ole otettu huomioon valon lähteenä. Jos jollain on tarkempaa tietoa niin voisi lisätä artikkeliin. --Duke 16. toukokuuta 2008 kello 15.25 (UTC)
Lisäys:Niin, siis se dokkari käsitteli nimenomaan apollo-huijaussyytöksiä. Tämä selvennykseksi, ettei luulla, että tein omaa tutkimusta johonkin ns. tavalliseen kuuhun tai maapalloon liittyvän dokkarin perusteella. --Duke 16. toukokuuta 2008 kello 15.32 (UTC)

message: tuo viite tuosta turpaan vetämisestä joka linkittää youtube videoon on poistettu -- 15. lokakuuta 2015 kello 07.26 (EEST)
thread_title: turpaan veto

message: Post Flight Press konferenssissa Apollo 11 -lennon jälkeen kaikki kolme astronauttia (Neil Armstrong, Buzz Aldrin ja Michael Collins) kertovat etteivät nähneet yhtään tähtiä koko lennon aikana. Tähtien näkymättömyys ei siis heidän puheidensa mukaan liity mitenkään kuvien ottamisen valotusaikaan. Muutenkin astronauttien olemus on jostain syystä aika vaivautunut. Tässä linkki:
https://www.youtube.com/watch?v=gKl_oXxsQiA
88.114.85.154 14. helmikuuta 2016 kello 14.21 (EET)
thread_title:  Tähtien näkymättömyys 

message: Myytinmurtajat (Mythbusters) 2008 kauden 10.jakso "Nasa Moon landing" käsitteli ja testasi noita myyttejä. Jaksossa käytiin läpi myös tuo kuuluisa lipunliehuminen. Ihmeellistä on se, että missä kaikissa yhteyksissä käsitellään tuota lippu asiaa, niin Ei mainita ollenkaan erästä olennaista seikkaa: 
Nimittäin kuussa EI OLE ilmakehää ja kun ei ole ilmakehää, niin silloin EI OLE myöskään ilmanpainetta. Tämä asia tuotiin esille tuossa Myytinmurtajat jaksossa sekä tehtiin testi, jossa lippu laskettiin kammiossa, jossa oli ensin ilmanpaine. Sitten tehtiin toinen testi, jossa oli kammiosta ensin poistettu kaikki ilma eli toisin sanoen oli tyhjiö ja sitten vasta laskettiin lippu alas. JA lippu liehui.  86.115.121.129 20. heinäkuuta 2023 kello 19.02 (EEST)
thread_title:  Myytinmurtajat ohjelma ja Apollo kuulento
Keskustelu:Gigbag

message: Luulisi tälle olevan suomenkielinenkin nimi. --JannE 17. toukokuuta 2008 kello 17.47 (UTC)
replies: text: Kitaralaukku?--Tanár 17. toukokuuta 2008 kello 17.54 (UTC)
Itse olen ainakin törmännyt gigbagiin monilla suomenkielisillä sivustoilla. Janspe 17. toukokuuta 2008 kello 18.07 (UTC)

text: Joo, hyvä on. Mutta oli nimi mikä tahansa, onko aihe itsessään merkittävä. Eipä tuolla enkkuwikin vastaavassa artikkelissakaan ole juuri sanakirjamääritelmää enempää.--Tanár 17. toukokuuta 2008 kello 18.35 (UTC)
Hmm, miksi tälläsissä edes merkittävyysmalline? Merkittävältähän tämä vaikuttaa. Tietenkin suomenkielinen vastine olisi  paras, jos sellanen löytyypi. --Siliamaav 18. toukokuuta 2008 kello 21.01 (UTC)

text: Näkyy täällä olevan reppu ja käsilaukku, joten ehkä tämäkin voisi olla merkittävä, mutta olisiko kuitenkin kitaralaukku ja tästä uo siihen.--Tanár 19. toukokuuta 2008 kello 11.02 (UTC)
replies: text: :Tällä Google-haulla gigbagia löytyy Suomesta ja suomenkielisiltä sivuilta 1300, tällä taas kitaralaukkua 2970. Kertoo jotain, tai sitten ei...--Tanár 19. toukokuuta 2008 kello 13.30 (UTC)
Olen harrastanut kitaransoittoa n. 5 vuotta ja keikkaillutkin, ja tota kutsutaan suomenkiellessä yleisesti ihan gigbagiks. EDIT: Kommentin lisäsi Tigers 19. toukokuuta 2008 kello 17.10.--Tanár 19. toukokuuta 2008 kello 17.32 (UTC)

message: Toistaiseksi tämä näyttäisi olevan sanakirjakamaa - ts. pelkkä lyhyt sanan määrittely. Ei ole sen pidempi juttu enkkuwikissäkään... Ehdottaisin siirtoa wikisanakirjaan nykymuodossaan.Tetopa 21. toukokuuta 2008 kello 07.55 (UTC)
replies: text: Sekin on tietenkin mahdollista. Tuskin näistä mitää monen rivin litanioita saakkaan. --Siliamaav 21. toukokuuta 2008 kello 07.57 (UTC)

text: Kannatan.--Tanár 21. toukokuuta 2008 kello 11.26 (UTC)
thread_title:  Sanakirjakamaa?
Keskustelu:Performanssi

message: Ennen dadan syntyä pakolaistaiteilijoiden kantakapakassa, Cabaret Voltairessa 1914, performanssi -esityksiä tekivät futuristit Italiassa ja  Venäjällä jo 1910-luvun alussa. Futurismi myös vaikutti dadan syntyyn. Eli performanssitaiteen nykyiset juuret sekä muodot juontuvat näistä molemmista taidesuuntauksista.--Ljuda 17. toukokuuta 2008 kello 19.55 (UTC)
replies: text: Näinhän se on. Kiitos vinkistä, etsin aineistoa futuristeista ja lisäsin tältä osin. Futurismi-artikkelikin kaipaisi laajennusta, heidän ideansa tuntuvat olevan niin keskeisiä nykyajan multimedia-ajattelulle.--Kulttuurinavigaattori 18. toukokuuta 2008 kello 10.18 (UTC)
thread_title:  Performanssin juurista
Keskustelu:Tuhannen riemua

message: Jos Pauhaava sydän on promosingle, miten se on voinut sijoittua singlelistalla? Se on julkaistu ainakin lataussinglenä, esimerkiksi NetAnttila Downloadissa. Dynamite2 18. toukokuuta 2008 kello 10.18 (UTC)

message: Reikäinen taivas on julkaistu singlenä, kansi puuttuu artikkelista. Dynamite2 5. kesäkuuta 2008 kello 19.59 (UTC)
thread_title:  Reikäinen taivas
Keskustelu:Perusmaku

message: Korjasin ilmeisesti käännössekoilusta johtuvan virheen. Umami-sanan asemesta englannissa käytetään usein sanoja "savoury" tai "moreish", ei japanissa. Akmoilan 18. toukokuuta 2008 kello 16.51 (UTC)
thread_title: Umami

message: Poistin artikkelista viittaukset makukartta tai kielikartta myyttiin, jonka mukaan tietyllä osaa kieltä maistaa tiettyä makua.
http://www.livescience.com/health/060829_bad_tongue.html
http://en.wikipedia.org/wiki/Tongue_map
Muutenkin näyttäisi artikkeli olevan jäljessä esim. englannin kielisestä versiosta.
http://en.wikipedia.org/wiki/Taste -Anonyymi Kommentin jätti 212.54.8.137 (keskustelu – muokkaukset)
thread_title: Makukartta
Keskustelu:Korisliiga-kausi 2007–2008

message: Pitkähkö artikkeli juuri päättyneestä Korisliiga-kaudesta. Mitä artikkelissa pitäisi parantaa/muuttaa? Onko otsikoiden järjestys artikkelissa oikea? Onko artikkelissa edellytyksiä hyväksi tai jopa suositelluksi artikkeliksi? Tällä vertaisarvioinnilla haen suuntaviivoja muidenkin Korisliigan kausiartikkelien parantamiseen/yhtenäistämiseen. Artikkelin lähteenä on erittäin paljon käytetty basket.fi sivustoa, esim. tuloksissa, tilastoissa ja pelaajien profiileissa. Miten kyseinen lähde pitäisi merkitä artikkeliin, jokaiseen kohtaan missä lähdettä käytetty jonkinlainen viitemerkintä vai joku yleinen lähdemerkintä? Lisäksi kysyn onko Eurobasketin valitsemat kauden parhaat mielestänne tarpeeksi merkittävä kausi-artikkeleihin? --Miesmann 18. toukokuuta 2008 kello 19.38 (UTC)
replies: text: Alkuosioita lukuun ottamatta aika lailla tilastopainotteista, mutta en kyllä keksi mitä tuohon voisi lisätä. Kuitenkin mielenkiintoinen aihe. Aikoinaan kun poistoäänestyksessä oli jääkiekon kausiartikkeleita seurojen näkökulmasta niin ehdoteltiin, että ne pitäisi lisätä sarjan kausi artikkeliin. En tosin tiedä onko siinä mitään järkeä ruveta kertomaan kaudesta erikseen jokaisen joukkueen näkökulmasta. --Pyhajumbo 19. toukokuuta 2008 kello 13.11 (UTC)
replies: text: :Kivan aiheen olet valinnut. Vaihtelu virkistää :) En löytänyt mitään vikaa ainakaan vielä. --JoBeSi 21. toukokuuta 2008 kello 12.45 (UTC)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi