lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Ajansiirto

message: Artikkelin nimi ei mielestäni ole paras mahdollinen. En kuitenkaan osaa sanoa, mikä olisi parempi.--Teveten 26. toukokuuta 2006 kello 06.51 (UTC)
replies: text: Kalskahtaa myös minun korvaan, mutta Googlen mukaan näyttäisi olevan vakiintumassa oleva termi. Mikä tämän termin englanninkielinen vastine on? --Agony 26. toukokuuta 2006 kello 07.04 (UTC)
replies: text: :Taitaa olla "Timeshift" http://shop.netfonet.net/product_catalog.php?c=29 --Valosade 26. toukokuuta 2006 kello 07.11 (UTC)

message: Eikö ohjelman tallentaminen videonauhurilla ollut ajansiirtoa? --Mr. MasterBastard 9. huhtikuuta 2008 kello 12.51 (UTC)
replies: text: No ei - videon kanssa ei ollut mahdollista katsella juuri nauhoitettua kuvaa nauhoituksen jatkuessa. --Hietam 10. huhtikuuta 2008 kello 19.14 (UTC)
replies: text: :Elin siinä uskossa, että tekijänoikeuskeskustelussa tuota termiä olisi silti käytetty jo videokaudella. Mutta uskon sinua mieluummin. –Mr. MasterBastard 10. huhtikuuta 2008 kello 20.50 (UTC)
replies: text: ::En wiki Time shifting kyllä kattaa kaiken ajansiirron, mukaan lukien videonauhurin avulla tapahtuvan siirron.  Tämä artikkeli sen sijaan keskittyy "tosiaikaiseen aikasiirtoon." --Jawacz 16. heinäkuuta 2011 kello 09.07 (EEST)
thread_title:  Varhaisempi ilmiö 

message: Jos tämä säilytetään, ehdotan että joku kirjoittaa myös artikkelit takaisinkelaus ja pikakelaus. -- Cimon Avaro 25. lokakuuta 2023 kello 02.33 (EEST)
replies: text: En oikein tiedä, en tunne aihetta. Muunkielisissä Wikipedioissa on nähty artikkelin arvoiseksi. --Kärrmes (keskustelu) 29. lokakuuta 2023 kello 10.00 (EET)

text: Kai tämä aiheena olisi merkittävä, mutta artikkelin nimen ja vanhentuneen sisällön puolesta artikkeli on ongelmallinen. "Ajansiirto" lienee terminä ollut aiemmin käytössä enemmän, mutta se on aika epäonnistunut käännöslaina englannista. Googlella löytyy muita nimityksiä, kuten "viivästetty katselu" tai yksinkertaisesti "tallennus". -93.106.155.77 29. lokakuuta 2023 kello 10.19 (EET)
thread_title:  Merkittävyyskeskustelu
Keskustelu:Seksin ostokielto

message: Eikö tuo hallituksen esitys vuodelta 2005 ole vanhentunut. Nykyisessä puhutaan ilmeisesti vain ihmiskauppaan liittyvästä seksinostamisesta. --ML 26. toukokuuta 2006 kello 11.08 (UTC)
replies: text: Ettet vain sotkisi keskenään hallituksen esitystä ja esitykseen lakivaliokunnan tekemää muutosesitystä, jossa kielto rajataan vain ihmiskauppaan? Tämä esitys on annettu eduskunnalle 22.12.2005, siitä on ilmoitettu täysistunnossa 3.2.2006, lähetekeskustelu on käyty 7.2.2006 ja perustuslakivaliokunta on antanut lausuntonsa 19.5.2006. Nikke 26. toukokuuta 2006 kello 12.56 (UTC)
replies: text: : Mihin perustuu väite, että USA:ssa on olemassa seksin ostokielto? USA:ssa on kriminalisoitu prostituutio, ei seksin ostoa. Tämä tarkoittaa sitä, että sekä myyjä että ostaja ovat rikosoikeudellisessa vastuussa seksikaupassa. Ruotsi, sekä Ruotsista mallia ottaneet Norja ja Islanti, ovat ainoat maat maailmassa, jossa yksipuolisesti seksin ostaminen on rangaistavaa.

text: :Lukekaa: http://en.wikipedia.org/wiki/Prostitution_in_Sweden http://en.wikipedia.org/wiki/Prostitution_law 88.114.52.242 24. heinäkuuta 2012 kello 01.46 (EEST)

message: Mihin perustuu väite että Hollannissa on voimassa seksin ostokielto? Minun käsitysteni mukaan Hollanti on laillistanut prostituution... Siitä tuli joskus ihan dokumenttiohjelma. --Pisces 8. heinäkuuta 2007 kello 07.14 (UTC)
replies: text: Artikkelista linkatun hallituksen esityksen mukaan: "Hollannissa on säädetty ihmiskauppana rangaistavaksi ei-vapaaehtoinen prostituutio. Sen sijaan muuta prostituutiota Hollannissa saadaan harjoittaa luvanvaraisissa bordelleissa ja kuntien tähän tarkoitukseen hyväksymillä katualueilla." Nikke 10. heinäkuuta 2007 kello 18.03 (UTC)
thread_title: Hollanti?
Keskustelu:Sääksi

message: Kuinka sääski emo saa haudonnan aikana ruokaa ? Kommentin jätti 84.230.17.81 (keskustelu – muokkaukset).
Emot syövät ja hautovat vuorotellen. Voit itse katsella livekameralla sääksiä, osoitteessa: www.natureit.net

message: Kuvan tekstissä on virheellisesti maakotka, vaikka siinä lentelee sääksi. Kommentin jätti 212.246.34.222 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Korjattu. --Anr 11. huhtikuuta 2008 kello 08.01 (UTC)
Kuinka lähelle saarta voi mennä, jossa Sääksi pesii? SÄÄKSI 16. huhtikuuta 2009 kello 11.48 (EEST)
thread_title:  Kuvateksi: Maakotka 

message: Olisko täällä joku muu niin vanha kuin minä että muistaa että tämä oli P. haliaëtus eli milloin eenpilkut on hävinneet? Sehän vaikuttaa ääntämiseen (vai?) --Höyhens (keskustelu) 30. tammikuuta 2015 kello 19.18 (EET)
thread_title:  Latinalaisesta nimestä 

message: Leipätekstissä mainitaan silmälläpidettävä, mutta sivulaatikossa elinvoimainen. Kumpi pitää kutinsa?
--MiikaS (keskustelu) 31. toukokuuta 2019 kello 17.00 (EEST)
replies: text: Laatikossa on maailman status, leipätekstissä Suomen. Ehkä leipätekstissä voisi tätä vielä selventää. --Jmk (keskustelu) 31. toukokuuta 2019 kello 17.03 (EEST)
thread_title:  Kalasääski: elinvoimainen vai silmälläpidettävä
Keskustelu:Eino Jutikkala

message: Hauska tuo riemukunniatohtori, mutta täytyy myöntää, löytyy Googlesta maininta, heh. Argus 26. toukokuuta 2006 kello 18.55 (UTC)
Tämä artikkeli tai osio kertoo ajankohtaisista tai meneillään olevista tapahtumista. Tiedot saattavat muuttua nopeasti tapahtumien edetessä.
Heh, mitenkähän nämä "tiedot saattavat muuttua nopeasti tapahtumien edetessä"? Mies on tehnyt loistavan, melkein satavuotiaan urakan historijoitsijana ja kuollut sitten rauhallisesti vanhuuteen? Vieläkö tässä "nopeita tapahtumia" tarvitaan...? Siis kuka näitä bannereita oikein lähettelee? skarabe 24. joulukuuta 2006 kello 06.53 (UTC)
Oliko Jutikkalalla lapsia tai vaimoa? Ilmeisesti ei? --ML 17. huhtikuuta 2007 kello 20.23 (UTC)

message: Helsingin yliopiston ensimmäiset riemutohtorit ovat vuodelta 1890 , katso http://www.utu.fi/tiedostot/aurora/pdf/4-2000/22.html , lähde tosin ei mainitse, keitä he olivat. Zachris Topelius on riemutohtori Helsingin yliopistosta vuodelta 1897. Sellaista nimikettä kuin riemukunniatohtori ei virallisten tietojen mukaan edes ole, vaikka lähde niin nimeääkin. Riemutohtoriksi päästään 50 vuoden päästä tohtorin väitöksestä ja näinhän Jutikkalan kohdalla oli vuonna 2006. Spektri 11. elokuuta 2010 kello 02.28 (EEST)
replies: text: Sotket käsitteitä. Vuonna 2006 oli kulunut 50 vuotta Jutikkalan kunniatohtoriksi promovoimisesta, ei tohtorinväitöksestä. Joten hänestä tuli riemukunnia tohtori eikä pelkkää riemutohtoria. Nimikettä ei ole käytetty koskaan aiemmin, koska kukaan ei ole ennen Jutikkalaa elänyt viittäkymmentä vuotta kunniatohtorin arvon saatuaan. --Scriptor 12. elokuuta 2010 kello 21.03 (EEST)
replies: text: :Kumma, ettei tyyppi ollut saanut sitä normaalia riemutohtorin nimeä silloin kun tohtorinväitöksestä oli kulunut tuo 50 vuotta eli 1982. En tosiaan ollut katsonut, että ensimmäinen väitös oli jo vuodelta 1932, sorry, luulin automaattisesti, että hänen kohdallaan oli normaali menettely. Miksi hänet jätettiin välistä pois? Onko tiedossa? Jos mitään kunnon syytä ei ollut, ei ole ihme, että hänestä piti kaiketi anteeksipyydellen (?) leipoa peräti riemukunniatohtori. Spektri 14. elokuuta 2010 kello 04.16 (EEST)
replies: text: ::Jutikkalan elämäkerran (Keijo K. Kulha: "Jutikkala – tinkimätön akateemikko") mukaan hän osallistui filosofisen tiedekunnan vuoden 1982 promootioon, eli hänestä tuli silloin riemutohtori normaalein menoin. Tässähän on siis kyse kahdesta eri tiedekunnasta ja tohtoriudesta: filosofinen tiedekunta teki hänestä tohtorin 1932 ja riemutohtorin 1982, valtiotieteellinen tiedekunta teki hänestä kunniatohtorin 1956 ja riemukunniatohtorin 2006. --Scriptor 15. elokuuta 2010 kello 16.43 (EEST)
thread_title: Riemukunniatohtori
Keskustelu:Ensio Tiira

message: Eikai tämä kaveri sentään Intian valtamerta ylittänyt? Tästä oli kolme vuotta sitten juttua radio Suomessa "tänään 50 vuotta sitten" -lähetyksessä ja muistaakseni hyppäsivät mereen muutaman kymmenen kilometrin päässä Singaporesta ja merivirrat sitten veivät väärään suuntaan. Jos olisi ylittänyt Intian valtameren niin olisi pitänyt päätyä Afrikkaan, tai vähintäänkin jonnekin Intian tienoille. Noh, kirjan vois lukea joskus. --Anr 26. toukokuuta 2006 kello 23.38 (UTC)
Karsin artikkelia, koska se oli aiheen merkitykseen nähden liian laaja ja lehtijuttumainen, eivätkä väitteetkään tuntuneet tosilta. Esimerkiksi muovipusseja ei ollut vielä 1953. Onko edes luokka oikein? Mieshän oli karatessaan muukalaislegioonan palveluksessa eikä merimies. Onko olemassa luokkaa Muukalaislegioona tai Suomalaiset seikkailijat? --Ulrika 7. kesäkuuta
2006 kello 07.12 (UTC)

message: Miksi Ensio Tiira on luokassa "Merimiehet"? Laivalla matkustaminen ja omatekoisella lautalla laivalta pakeneminen ei kai tee vielä kenestäkään merimiestä? Oliko Tiira merimies siviiliammatiltaan? --Elo 3. huhtikuuta 2007 kello 14.36 (UTC)
replies: text: Ilmeisesti.. . --Anr 3. huhtikuuta 2007 kello 15.10 (UTC)
replies: text: :Korjasin määritelmää: Tiira oli matkalla muukalaislegioonaan, joten ei häntä sen perusteella voi muukalaislegioonalaiseksi laskea, ellei myöhemmin liittynyt legioonaan... Kuolinaika löytyi antamastasi linkistä. --Elo 4. huhtikuuta 2007 kello 11.55 (UTC)
replies: text: ::Tuolla linkissä sanotaan "... kun joukkojen kuljetusaluksen  ruumassa  tehtiin matkaa kohti Indokiinan sotaa.". Joten miksi olisi ollut matkalla Indokiinan sotaan jos ei jo ollut legioonalainen? --Anr 4. huhtikuuta 2007 kello 15.58 (UTC)
replies: text: :::Ah, totta! Artikkelissa on siis virhe ("...oli matkalla muukalaislegioonaan"). Korjaan. --Elo 4. huhtikuuta 2007 kello 18.44 (UTC)
thread_title:  Merimies?
Keskustelu:Avioehtosopimus

message: Sivulle oli linkitetty kaupallinen sivusto laki24.fi. Ilmeisesti sen takana oleva yritys on laajemminkin linkittänyt sivustoaan Wikipediaan. Voiko asiaa tutkia?--Ulrika 27. toukokuuta 2006 kello 05.04 (UTC)
replies: text: Minä sen linkin lisäsin, ajattelematta että "kaupallisessa" sivussa mitään pahaa olisi. Google vain sattuu antamaan kyseisen sivun ensimmäisten joukossa. --Zxc 27. toukokuuta 2006 kello 12.09 (UTC)
replies: text: :En ole niin syvällisesti perehtynyt Wikipedian periaatteisiin, mutta olisin kuvitellut että kaupallisten sivustojen käyttöä jotenkin rajoitettaisiin, muutenhan yritykset mainostaisivat ihan villisti ja vapaasti. Mutta jos se on sallittua, niin enpä sitten puutu asiaan. Kyllä kai asiasta on joskus edes kesksuteltu?--Ulrika 27. toukokuuta 2006 kello 18.59 (UTC)
Artikkeliin voisi lisätä tietoa avioehtosopimuksista kansainvälisten avioliittojen osalta. Luin jostakin suomalaisesta naistenlehdestä, että jos suomalaisnainen solmii avioliiton muunmaalaisen miehen kanssa, kannattaa tehdä avioehtosopimus, jossa määrätään, että jos liitto päättyy eroon, erossa sovelletaan Suomen lakia, näin siksi, että jos avioliitto, jonka osapuolet eivät ole saman maan kansalaisia, päättyy eroon, sovelletaan erossa aina automaattisesti miehen maan lakia siitä riippumatta, asuvatko puolisot naisen vai miehen maassa. Nenoniel (keskustelu) 18. lokakuuta 2015 kello 04.14 (EEST)

message: Artikkelissa kerrotaan nyt: ”-- puolisoiden allekirjoitukset todistaa oikeiksi kaksi esteetöntä todistajaa, jotka vahvistavat avioehtosopimuksen allekirjoituksellaan.” Testamenttia tehdessäni opin, että todistajien tehtävä on vain todistaa testamentin antajan allekirjoitus oikeaksi, eikä heidän tarvitse edes lukea testamenttia tai muuten saada tietoonsa sen sisältöä. Mitä siis tarkoittaa tässä artikkelissa todistajista puhuminen "vahvistajina”? 91.157.113.35 25. syyskuuta 2022 kello 08.54 (EEST)
thread_title: Vahvistamisesta
Keskustelu:Nätti-Jussi

message: Verrattuna tapaukseen Isontalon Antti, tämänkin artikkelin kuuluisi lienee olla nimellä Juho Nätti. --Tve4 27. toukokuuta 2006 kello 11.46 (UTC)
replies: text: Lapissa tunnetaan kyllä paremmin Nätti-Jussi, hänen oikeaa nimeään monet tuskin tuntevatkaan.  Muuten Nätti-Jussi ei joutunut Rautiosaareen, vaan Palosalmen metsätyömieskotiin, missä hän sittemmin kuolikin. Kommentin jätti Nahkuri (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: :Nyt pitäisi olla kunnossa. --Gurumasa 27. toukokuuta 2006 kello 18.49 (UTC)
Tuli tuossa mieleen tuosta maininnasta Karstulassa sijaitsevasta Nätti-Jussi -ravintolasta: Lapin Pakari valmistaa ruisleipää, jonka nimi on Nätti-Jussi. Pitäisikö mainita artikkelissa? Linkki: http://kuvapankki.vaasan.com/ib/fi/01_tuotteet/01_vk/01_tummat_leivat/Lapin_Pakarin_Naetti-Jussi_mp._12080/index.jsp --Usm 3. helmikuuta 2008 kello 13.53 (UTC)
Käykäästä joku ottaan kuva siitä hautapaasesta.--RicHard-59 (keskustelu) 5. syyskuuta 2013 kello 11.16 (EEST)

message: 1975 Aku ANkassa numeroissa 10-13 eli neliosainen jatkosarja nimeltä Roope-Setä / Nätti-Jussi. Alkuperäiseltä nimeltään Uncle Scrooge / The Paul Bunyan machine. Alun perin sarja on tehty 1959 ja en ole varma oliko se jo aiemmin esim jossain muussa Aku Ankka teoksessa Suomessa. Carl Barksin piirtämä ja tarinoima sarja kertoo Karhu-Koplasta joku on kehittänyt valtavan koneen jolla aikaa ensin rikkoa Roopen rahasäiliön. Kun Roope piilottaa rahansa puihin niin tämä Nätti-Jussi kone harventaa metsää puoli hehtaaria per isku etsien Roopen rahoja. Nätti-Jussi on ollut ensimmäisiä suomalaisia joka on päässyt siis käännösten kautta Aku Ankka julkaisuihin.  –Kommentin jätti 192.130.21.130 (keskustelu) 22. tammikuuta 2018 kello 20.03‎
thread_title:  Nätti-Jussi oli myös Aku Ankassa 1959
Keskustelu luokasta:Henkilötyngät

message: voisko henkilötyngät lajitella jotenkin ettei lista ole niin pitkä.
voisko tehdä ala-luokat
*suomalaiset
*ulkomaiset Kommentin jätti Wikipuranen (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Vastustan. Tämä ei ole suomalainen Wikipedia, joten malline  ei olisi kovin järkevä. --Jetman 27. toukokuuta 2006 kello 16.06 (UTC)
replies: text: :Aloitettuja artikkeleja voisi täydentää, etteivät olisi enää tynkiä. Niin lista lyhenee, eikä luokan pilkkomiselle ole enää tarvetta. --Hippophaë 27. toukokuuta 2006 kello 16.15 (UTC)
replies: text: ::Yli 4000 tynkää. Tämä tynkäluokka on isoimpia suomenkielisen Wikipedian tynkäluokkia. En jaksa uskoa että valtavaa artikkelien laajennusintoa ilmenee. Pitäisikö aloittain katsoa täsmentävempiä alaluokkia? --Vnnen 30. toukokuuta 2008 kello 20.37 (UTC)

message: Olen koittanut nyt tyhjentää tästä luokasta ne artikkelit, joille löytyy alatynkä. Lisäksi täällä on runsaasti artikkeleita, jotka eivät selvästi ole enää tynkiä ja jopa artikkeleita, jotka eivät tänne edes kuulu. Tällä hetkellä artikkeleita on 7 624, aloittaessani oli yli 7 800. -Envy (keskustelu) 26. lokakuuta 2016 kello 15.44 (EEST)
Voiko kuka tahansa poistaa merkinnän tyngäksi? Onko tässä joku käytäntö, en löytänyt mitään säännöistä.  Jalkapesukarhu (keskustelu) 3. huhtikuuta 2022 kello 17.46 (EEST)
thread_title:  Tyhjennys
Keskustelu:De Stijl

message: Länsimainen taide (otsikolla Länsimaiset taidesuuntaukset) luokassa on kirjoitusvirhe. Sana De Stilj on kirjoitettu väärin (De Stijl). Mitä tehdä? --Kulttuurinavigaattori 27. toukokuuta 2006 kello 19.25 (UTC)
replies: text: De Stijl on itse asiassa oikea muoto, tuo "Stilj" on kirjoitusvirhe; vrt. myös hollanninkieliseen vastaavaan artikkeliin. --Litami 27. toukokuuta 2006 kello 19.50 (UTC)
replies: text: :Joo, näin se on kun sanot. Tarkistin asian myös useasta painetusta sanakirjasta. Sen sijaan Googlaamalla löytyy moisesta taiteilijaryhmästä paljon tietoa -- väärin kirjoitettuna! Se johti minutkin väärälle polulle. --Kulttuurinavigaattori 27. toukokuuta 2006 kello 19.57 (UTC)

message: Tämä pitäisi varmaankin siirtää nimelle "De Stijl", siis S isolla kirjaimella eikä pienellä kuten nyt. Minun lukemani suomenkieliset taidekirjat käyttävät isoa S:ää. --Savir (keskustelu) 13. maaliskuuta 2020 kello 19.24 (EET)
replies: text: Kannatan. Taivaankansi (keskustelu) 18. maaliskuuta 2020 kello 21.21 (EET)
thread_title:  Nimen kirjoitusmuoto
Keskustelu:Jarkko Ruutu

message: Hello, where was Jarkko born ?
According these sites:
http://www.jatkoaika.com/nhl.php?joukkue=Vancouver&pelaaja=1800 
http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php3?pid%5B%5D=27832
+ German, French and Hebrew Wikipedia
...it was in Helsinki :)
nice day, --Kelovy 28. toukokuuta 2006 kello 07.45 (UTC)
replies: text: Obviously Helsinki then... Elrith 31. toukokuuta 2006 kello 20.04 (UTC)
replies: text: : Thank You for information :) --Kelovy 29. heinäkuuta 2006 kello 12.04 (UTC)
"Hänellä on myös oma kappale"... Mitä ihmettä kyseinen kommentti tarkoittaa?
Tossa on linkki siihen kappaleeseen: http://www.youtube.com/watch?v=bj0hq7qvkCI

message: Nuo ura-osion kommentit häviäjän leimasta kaipaavat siistimistä. Tällä hetkellä ensin artikkeli kertoo Ruudun häviäjän leimasta ja sen jälkeen joku yksittäinen käyttäjä (ilmeisesti ko. pelaajan fani) on kirjottanut vieläkin pidemmän tarinan kuinka Ruutu ei ole häviäjä. Omat mielipiteet narikkaan, siis. 82.40.245.140 15. tammikuuta 2010 kello 04.16 (EET)
thread_title: Häviäjä-leimasta

message: onko Jarkko Ruutu ollut pienenä myös pesäpalloilija?
Kun Antero Mertaranta toteaa tuossa: http://www.youtube.com/watch?v=nuep-y2kTXs
thread_title:  pesäpalloilija? 

message: En ole kuullut edes jääkiekkoselostajien käyttävän ilmausta.--Bluto 17. marraskuuta 2010 kello 00.03 (EET)
Tässä ainakin on se "neljän hopean kerho" http://www.urheilulehti.fi/jaakiekko/paaseeko-suomalaistahti-irti-nhl-kirouksesta-taasko-mellakoidaan Roggan (keskustelu) 10. syyskuuta 2013 kello 19.11 (EEST)
thread_title:  Neljän hopean kerho?
Keskustelu:Teno (joki)

message: Mistä palautukset? Ei joesta tee eri jokea se että se virtaa maahan, jossa puhutaan eri kieltä; Tenojoki on suomenkielinen nimi, Tana norjankielinen ja Deatnu saamenkielinen nimi, ja näiden kielten puhujat käyttävät (noh pitäisi käyttää) joesta omankielistään nimeä koko sen pituudelta. Itse pituudessa ei pitäisi olla mitään epäselvää, joki alkaa Kaarasjoen ja Inarijoen yhtymäkohdasta Karigasniemeltä ja laskee mereen. Karigasniemeltä yläjuoksulle ei ole Tenojokea, vaan Kaarasjoki ja Inarijoki, joista molemmista voi laittaa omat artikkelinsa. --Oami 28. toukokuuta 2006 kello 10.22 (UTC)

message: Artikkelin nimeksi pitäisi vaihtaa Teno, koska se on ilman muuta ensisijainen nimimuoto. Nimimuoto Tenojoki on sekundaari, eikä se ole oikeastaan ollenkaan käytössä paikallisten asukkaiden keskuudessa. Kyseessä on jonkinlainen (lapin)kirjallisuudessa syntynyt selittävä nimimuoto, jolla on haluttu selventää lukijalle että nimi viittaa juuri jokeen. Samanlaisia nimimuotoja tapaa myös joskus Suomen järvien nimissä, esim. "Puulavesi", "Keitelejärvi" jne. (oik. Puula, Keitele). --88.193.41.159 20. lokakuuta 2011 kello 06.09 (EEST)
replies: text: Taidat olla oikeassa. Ainakin Maanmittauslaitoksen Kansalaisen karttapaikalla (joka on Wikipediaan hyväksytty nimistölähde) joen nimiksi on merkitty Teno ja Deatnu. --Compance 20. lokakuuta 2011 kello 18.39 (EEST)
replies: text: :Artikkeli siirretty. --Compance 22. marraskuuta 2011 kello 23.00 (EET)
replies: text: ::Toisaalta voi kysyä, eikö tämä joen nimi ole Suomen kielessä sanan ensisijainen merkitys. Silloin nimi olisi täsmenteettömänä. Norjan kunta tai kylä ovast varmasti vähemmän ensisijaisia merkityksiä.--Urjanhai (keskustelu) 10. helmikuuta 2018 kello 18.55 (EET)
thread_title:  Oikea nimi on Teno, ei "Tenojoki" 

message: Tietolaatikon ilmoittamaa pituutta 250 km on vaikeaa johtaa artikkelin muista tiedoista: 152 km rajajokena ja 50 km Norjassa. Norskien Wikipravda ilmoittaa pituudeksi 213 km Inarijoen ja Kaarasjoen yhtymäkohdasta ja 366 km kauimmaisesta lähteestä, paitsi nynorskiksi, jonka mukaan pituus on 348 km. Tässä voisi olla sijaa pikku täsmennykselle. --Gronroos (keskustelu) 13. elokuuta 2019 kello 22.50 (EEST)
thread_title:  Pituus
Keskustelu:Hypotalamus

message: Sivulla tyrotropiini on korjattu tyreotropiiniksi ja tyroliberiini tyreoliberiiniksi. Mielestäni olisi tärkeää tässä vaiheessa keskustella siitä, kumpaa muotoa on viisaampaa käyttää, ennen kuin ko. hormoneista on tehty omat artikkelit. Haluan ottaa asian esille senkin vuoksi, ettei kirjoitusmuotoja aleta veivata edestakaisin.
Tein pienen Google-gallupin ja tulos oli seuraava thyrotropin 1.750.000 osumaa vs. thyreotropin 26.000 osumaa. Edelleen thyroliberin 26.700 osumaa vs. thyreoliberin 2.810 osumaa. Suomenkielisillä sivuilla jakauma voi olla toisenlainen, mutta sivuja on suhteellisen vähän.
Kumpaakin muotoa käytetään yleisesti asiantuntevillakin sivuilla, mutta mielestäni olisi hyvää keskustella siitä, kumpaa käytetään Wikipediassa, jotta artikkelit olisivat yhdenmukaisia. Itse suosisin tyrotropiini ja tyroliberiini muotoja, joita alunperin artikkelissa olen käyttänyt. Kielellä on pyrkimystä yksinkertaistua, ja haluaisin suosia lyhyempiä muotoja. Ainakin Google-gallupin perusteella nämä muodot ovat myös maailmalla yleisemmin käytössä. Toki molempia muotoja voisi käyttää rinnakkain, mutta ensisijaisesta muodosta olisi hyvä sopia.
- Repe76
thread_title:  Tyrotropiini vs tyreotropiini
Keskustelu:Leo Komarov

message: Mielestäni tässä artikkelissa ei Leo (Lev?) Komarovin syntymäpaikkaa tarvitse tarkentaa Neuvostoliitosta Eestin neuvostotasavallaksi, koska KIRJOITETTU Narva-linkki johtaa artikkeliin, mistä VOI selvitä paikan kuuluminen Viron tasavaltaan myöhemmin. Auru Aro 28. toukokuuta 2006 kello 18.47 (UTC)
thread_title: Syntymäpaikka (Ajankohtaista-palstalta)

message: Venäjänkielisen Wikipedian mukaan Komarov on etniseltä taustaltaan karjalainen.
Леони́д Алекса́ндрович (Ле́о) Комаро́в (фин. Leo Komarov; 23 января 1987, Нарва, Эстонская ССР, СССР) — финский хоккеист, карел по происхождению, имеющий также российское гражданство; чемпион мира 2011 года в составе сборной Финляндии. В настоящее время является игроком клуба НХЛ «Торонто Мейпл Лифс».
replies: text: Jonkun muun wikin artikkelissa oli viittaus lähteeseen, jossa sanottiin, että Komarovin isä olisi  inkerinsuomalainen palumuuttaja. Syntyminen petroskoissa (ks. Aleksander Komarov) ei sulkene pois kumpaakaan vaihtoehtoa tai voi olla vain sama ilmaistuna toisin.--Urjanhai (keskustelu) 6. syyskuuta 2015 kello 02.44 (EEST)
thread_title: Kansallisuus
Keskustelu:Paalain

message: Pitkää sanaa paalauskone käytettiin Suomessa 1970-luvulla, mikä muuttui aikanaan pelkästään paalaajaksi. Koska Suomen kielessä -ja/-jä-pääte tarkoittaa tekijää eli ihmistä, muuttui sana konetta tarkoittavaksi paalaimeksi myöhemmin, kun pyöröpaalaimet tulivat. Tämä on ymmärrettävää, koska sana pyöröpaalauskone ei ole kovin helppokäyttöinen jatkuvassa puhekielessä eikä asiapapereissakaan eli

message: 1970-luku, kun koneet tulivat Suomeen. Puhekielisenä muotona myöhemmin paalaaja, mitä ei kannata käyttää siksi, että se tarkoittaa ihmistä samalla tavalla kuin lypsäjä tai perunannostaja.
thread_title: Paalauskone

message: Sanaa paalain ei käytetty juurikaan silloin kun Suomeen tulivat paalauskoneet, vaan sana paalain kuuluu pikemminkin 1990-luvulle pyöröpaalainaikaan.
Auru Aro 28. toukokuuta 2006 kello 20.16 (UTC)
thread_title: Pyöröpaalain