lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Nintendo 3DS

message: Nintendo 3DS sisältää ristiohjaimen ohella slide-ohjaimen, joka on myös tuttu myös Playstation 3:lta.
Eikös slide-ohjain ole PSP:ssä? Itse en ole varma, joten jätän muokkaamatta. --MX518 2. tammikuuta 2011 kello 14.30 (EET)
replies: text: Korjattu. Tosin mitäköhän "slide pad" olisi suomeksi...--Olimar  2. tammikuuta 2011 kello 16.54 (EET)
Miksi muokkaukseni kumottiin? :/ --MX518 16. tammikuuta 2011 kello 14.05 (EET)

text: "Vahvistamaton väite" ja vielä ilman lähdettä. Jos on joku Nintendon taholta noin sanonut, niin lähteen kera kiitos ;).--Olimar  16. tammikuuta 2011 kello 14.08 (EET)
replies: text: :Täältä hoksasin tuon jutun, onko tuo Nintendon taholta sanottu? :D Ja miten merkitsen lähteen? :) Auta tyhmää. --MX518 16. tammikuuta 2011 kello 14.19 (EET)
replies: text: ::"Nintendo ei ole vielä vahvistanut aluelukitusta", sanotaan tuolla. Lähteen kanssa voi todeta että "Nintendon tukipalvelusta lähetyn sähköpostin mukaan 3DS saattaa edeltäjiensä tapaan olla aluelukittu, mutta Nintendo ei ole vielä vahvistanut tietoa" tms. Katso ohjeita lähteiden merkitsemiseen WP:Merkitse lähteet. --Olimar  16. tammikuuta 2011 kello 14.32 (EET)
replies: text: :::Joo, kiitos. :)--MX518 16. tammikuuta 2011 kello 14.37 (EET)
replies: text: ::::Teinkö sen nyt oikein? :D --MX518 23. tammikuuta 2011 kello 18.02 (EET)
replies: text: :::::Jeps. Tärkeintä on että lähteet on merkitty. Siistimmäksi noita paljaita linkkejä saa verkkoviitemallineella.--Olimar  23. tammikuuta 2011 kello 21.25 (EET)

message: Poistin artikkelista tietoja jotka ovat vuodettuja eivätkä virallisia. ne eivät kuulu wikipediaan! 88.195.18.223 14. helmikuuta 2011 kello 11.36 (EET)
Onko akunkestosta tietoa? Kommentin jätti 94.22.100.105 (keskustelu) 28. joulukuuta 2011 kello 22.40
thread_title:  Huhut
Keskustelu:San Marinon lippu

message: Löytyyköhän lipulle virallisia mittasuhteita?
* Sanmarinosite ("Il portale della Repubblica di San Marino") kertoo mittasuhteiksi 3:4 (kuvassa mittasuhteet noin 1:1.33 eli 3:4).
* Encyclopedia Britannica sanoo "approximately 3 to 4" (kuvassa noin 1:1.35 eli lähellä 3:4).
--Jmk 2. tammikuuta 2011 kello 16.53 (EET)
replies: text: Netistä ei tunnu ainakaan ilman italian taitoa löytyvän mitään virallisen näköistä tietoa. Ajattelin huomenna tarkistaa, mitä Suomessa julkaistut lippukirjat aiheesta sanovat (lähinnä sen, väittääkö mikään muu kirja suhteeksi 4:5). Näillä lähteillä 3:4 tuntuu uskottavammalta, mutta hiukan tuo "approximately" hämmentää. Onkohan mittasuhdetta ylipäänsä päätetty virallisesti? --Ryhanen 2. tammikuuta 2011 kello 19.29 (EET)
replies: text: : Mielenkiintoinen tapaus tuo artikkelissa lähteenä käytetty Barkerin kirja: siinä San Marinon lipun kohdalla tekstissä lukee 4:5, mutta kuva on kuitenkin hyvin tarkasti 3:4, mikä hiukan syö uskottavuutta. Muiden maiden lippujen osalta kuvat näyttävät vastaavan tekstissä ilmoitettua mittasuhdetta. Bonnierin julkaisema Allt om världens flaggor (alkuteos Complete Flags of the World) väitti myös mittasuhteeksi 4:5, Kimmo Kiljusen Maailman maat ja liput taas 3:4. Näistä kirjoista mikään ei tunnu erityisen luotettavalta, vaan jotain virallisemman oloista lähdettä kaipaisin minäkin. --Ryhanen 3. tammikuuta 2011 kello 19.58 (EET)
replies: text: :: San Marinon ulkoministeriön etusivulla on lipun kuva 2:3, mutta sivuilta löytyvän infoläystäkkeen kuutossivulla on kuva 3:4. Kumpikaan ei tekstissä mainitse mittasuhteita. --Jmk 3. tammikuuta 2011 kello 21.12 (EET)
replies: text: ::: Sikäläinen Sanlex olisi luotettava lähde. --Abc10 3. tammikuuta 2011 kello 21.29 (EET)

text: :::Täällä on myös 3:4, mitään virallista lähdettä en löytänyt. San Marinollahan ei ole varsinaista perustuslakia, en hämmästyisi vaikka lipun mittasuhteita ei olisi virallisesti edes lyöty lukkoon. -Ochs 3. tammikuuta 2011 kello 23.29 (EET)

text: :::Tosin täällä joku väittää tietävänsä että 3:4 olisi laissa (de jure) mainittu suhde. -Ochs 3. tammikuuta 2011 kello 23.37 (EET)
thread_title: Mittasuhteet
Keskustelu:John Quincy Adams

message: Kuudennen presidentin aika. Koska John Q. Adamsin saavutukset presidenttinä jäivät laihoiksi, on tämä artikkeli hieman keskivertopresidenttiä lyhyempi. Kaikki tarpeellinen pitäisi kuitenkin löytyä :)-Henswick 1 2. tammikuuta 2011 kello 19.48 (EET)
replies: text: Olettaisin, että perustiedot löytyvät.  --Lakritsa 2. tammikuuta 2011 kello 21.39 (EET)

text: OK  J.K Nakkila 3. tammikuuta 2011 kello 11.57 (EET)

text: Presidenttejä riittää vielä muutamaksi kuukaudeksi. Lupaavalta vaikuttaa. --Kari-kujanpää 3. tammikuuta 2011 kello 17.47 (EET)
Ei statuksen kannalta kriittistä, mutta pisti silmään "oppi puhumaan seitsemää kieltä", mikä voi olla hiukan liioittelevasti sanottu, vaikka jossain lähteessä niin lukeekin. Esim. elämäkerran mukaan hän kyllä opiskeli useita vieraita kieliä, mutta osaamisen tasosta se ei äkkiseltään selailtuna kerro kovin paljoa. En-wikissä on kirjoitettu (lähteenä elämäkerta) aiheesta jonkin verran: :en:List of Presidents of the United States who knew a foreign language#John Quincy Adams. Yhteenvetona siitä: puhui ranskaa ja hollantia sujuvasti. --Ryhanen 3. tammikuuta 2011 kello 18.42 (EET)

text: Hyvä huomautus, kiitos! Tarkensin vähän artikkelin tekstiä, etsin kyllä jonkun tarkemman lähteen kielitaidolle vielä myöhemmin (Olen tällä hetkellä turhan hitaalla koneella :)-Henswick 1 3. tammikuuta 2011 kello 18.54 (EET)
replies: text: :J. Q. Adamsin esi-isät olivat tiettävästi Walesista, ja tätä kieltä hän lienee osannut ainakin jonkin verran. Hollanti ja ranskankieli menivät sujuvasti. Latinaa ja kreikkaa hän opiskeli, ja kirjoitti kumpaakin kieltä hyvin. Seitsemäs  oli saksankieli. --Kari-kujanpää 3. tammikuuta 2011 kello 21.46 (EET)
replies: text: ::Walesilaisista periytyivät myös Thomas Jefferson, James Madison, James Monroe, Abraham Lincoln ja  Calvin Coolidge. Katso  Ja mitä Adamsin osaamiin kieliin tuli, niin kyllä hän opiskeli innokkaasti myös italiaa. Ei ole löytynyt varsinaisia todisteita siitä miten hyvin hän sitä puhui.--Kari-kujanpää 4. tammikuuta 2011 kello 06.52 (EET)
replies: text: :::Koska Adamsin elämäkertaa ei löydy Google Booksista, jouduin tyytymään kielien kanssa vähän heikompaan verkkoviitteeseen. Kyseinen viite oli samaa mieltä mitä elämäkerralla lähteistetty en-wiki, Adams puhui sujuvasti ranskaa ja hollantia.-Henswick 1 4. tammikuuta 2011 kello 11.47 (EET)

text: "Erien kanaali" lienee Erien kanava? --Cuprum 4. tammikuuta 2011 kello 11.53 (EET)
replies: text: :Joo, näyttääkseen vähän lipsahtanut :D-Henswick 1 4. tammikuuta 2011 kello 12.04 (EET)

text: Kannatan. Alkaa ilmeisesti löytyä jo rutiinia tähän työhön, Henswick ;)--Bluto 5. tammikuuta 2011 kello 02.17 (EET)
Kannatusta näkyy olevan, joten merkitsen lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 6. tammikuuta 2011 kello 19.10 (EET)
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Sähkömagneettinen kenttä

message: Parantelin vähän. Määritelmä oli alun perin "Sähkömagneettinen kenttä on sähkövarauksen ympärille syntyvä sähkömagneettinen kenttä." joka kuulostaa melkein tautologialta. Tarkka määritelmä pitäisi kaivaa jostain alan kirjasta tai standardista: itse olen siinä käsityksessä, että sähkömagneettinen kenttä on jonkinlainen yhteisnimitys sähkö- ja magneettikentille tai sitten sillä tarkoitetaan kaukokenttää ts. sähkömagneettista aaltoa. Ts. puhutaan sähkömagneettisesta kentästä, kun ei olla oikein varmoja, kummasta kentästä on kysymys vai onko molemmista. Esimerkiksi itseään kokolattiamattoon hinkanneen ihmisen ympärillä on sähkökenttä ja jääkaappimagneetin ympärillä magneettikenttä, mutta kummassakaan tapauksessa en puhuisi "sähkömagneettisesta kentästä", koska voidaan käyttää täsmällistä ilmaisua.
Lisäksi muutin tuota laite-esimerkkiluetteloa. Toki matkapuhelimessa ja mikroaaltouunissa esiintyy myös pientaajuisia kenttiä, mutta itse toiminta perustuu korkeataajuiseen kenttään. --Vesa Linja-aho 3. tammikuuta 2011 kello 01.05 (EET)
thread_title: Wirallinen määritelmä?
Keskustelu:Bunny Berigan

message: Perusasiat alkaisi varmaan olla kasassa. Mitäs pitäisi lisätä jotta kelpaisi lupaavaksi? Jafeluv 3. tammikuuta 2011 kello 12.22 (EET)
replies: text: Erittäin hyvää työtä.  --Lakritsa 3. tammikuuta 2011 kello 14.13 (EET)

text: Kannatan –J.K Nakkila 4. tammikuuta 2011 kello 14.42 (EET)

text: Joo. --JannE 6. tammikuuta 2011 kello 19.52 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f 7. tammikuuta 2011 kello 19.49 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Gustaf Rancken

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f 3. tammikuuta 2011 kello 18.23 (EET)
replies: text: Kaitpa tämä käy. Tuskin elämänvaiheista tarvitsee enempää kirjoitella.  --Lakritsa 3. tammikuuta 2011 kello 21.54 (EET)

text: Malline puuttuu, muuten käy. J.K Nakkila 4. tammikuuta 2011 kello 14.42 (EET)
replies: text: :Henkilömalline ja mieluusti lisää sisäisiä linkkejä, esimerkiksi alkukappaleessa herätysliikkeet. --Thi 7. tammikuuta 2011 kello 02.26 (EET)
Parannusehdotukset toteutettu. Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f 7. tammikuuta 2011 kello 19.44 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Telkku.com

message: Yksi Suomen suosituimmista nettisivuista. Säilytettävä. --Stryn(k) 3. tammikuuta 2011 kello 20.13 (EET)
replies: text: Sama. --Maradona 4. tammikuuta 2011 kello 12.16 (EET)
replies: text: :En ole ikinä kuullutkaan, pois. --Esamatti1 4. tammikuuta 2011 kello 12.18 (EET)
replies: text: ::Esamatin tietoisuus tai sen puute ei ole poistoperuste. --Harriv 4. tammikuuta 2011 kello 12.20 (EET)

text: :: Esamatin tietämättömyydestä huolimatta merkittävä. Iivarius 4. tammikuuta 2011 kello 13.37 (EET)

text: ::Ja koska minä olen kuullut, niin sitten ilmeisesti kannatan säilytystä. Tämähän on simppeli periaate ratkaista merkittävyysasiat jatkossa. --Otrfan 6. tammikuuta 2011 kello 13.46 (EET)

text: :Olen joskus kuullut, säilytetään. --Jmk 4. tammikuuta 2011 kello 13.41 (EET)
Merkittävyys riittää. Korkki74 5. tammikuuta 2011 kello 17.46 (EET)
 Säilytettävä –J.K Nakkila 6. tammikuuta 2011 kello 13.44 (EET)
thread_title:  Artikkelin säilyttäminen 

message: Telkku.com ohjautuu tätä nykyä iltalehti.fi-sivustolle. Pitäisikö tämä artikkeli siirtää Iltalehdestä kertovan artikkelin alle?
Pedia224 (keskustelu) 14. tammikuuta 2023 kello 11.45 (EET)
replies: text: Eikö vois olla näin omanaan, koska erillinen historia on pitkä. Logonakin on edelleen Telkku.com.

text: Yhteys Iltalehteen tietysti pitää olla kerrottuna. --Aulis Eskola (keskustelu) 14. tammikuuta 2023 kello 13.47 (EET)
replies: text: :Olet oikeassa. Muokkasin ensimmäistä kappaletta: "Telkku.com on iltalehti.fi:n alla toimiva sivusto. Se on ...". Pedia224 (keskustelu) 14. tammikuuta 2023 kello 14.07 (EET)
thread_title:  Siirretäänkö artikkeli Iltalehdestä kertovan artikkelin alle?
Keskustelu:Mustapäästäinen

message: Vertailin muutamista lähteistä, mitä suomenkielistä nimeä niissä käytetään Sorex isodon-lajista. Alla olevassa listassa lähteen käyttämä ensisijainen nimi on tummennettu, ja (toissijainen) on sulkeissa.
;Sähköiset lähteet:
* Olli Haukkovaara, Suomen Nisäkästieteellinen Seura (1991) <http://www.myrsky.com/vsn/#MUSTAPAASTAINEN>.: Mustapäästäinen.
* Olli Haukkovaara, Suomen Nisäkästieteellinen Seura (1997) <http://www.metla.fi/org/snis/lajilista.html>.: Mustapäästäinen.
* Martti ja Heino Hanhela (1999): Suomen fauna: Nisäkkäät 1. CD-levy. ISBN 951-97414-2-9.: Mustapäästäinen (korpipäästäinen).
* Markku Savela (1999) <http://www.nic.funet.fi/pub/sci/bio/life/mammalia/insectivora/soricidae/sorex/index.html#isodon>.: Korpipäästäinen.
* YSA, yleinen suomalainen asiasanasto (1999) <http://vesa.lib.helsinki.fi/ysa/elaimet.html>.: Korpipäästäinen.
* Keskisuomalainen -lehti <http://www.ksml.fi/teemat/luontokuvat/nisakkaat/korpip%C3%A4%C3%A4st%C3%A4inen/24092>.: Korpipäästäinen (mustapäästäinen).
* Luonnontieteellinen keskusmuseo (2006): Hatikan nimistöhaku <http://www.hatikka.fi/namelist.php>.: Korpipäästäinen eli mustapäästäinen.
* Ympäristöministeriö, Suomen Ympäristökeskus (2008) <http://www.environment.fi/default.asp?node=1729&lan=fi#a0>.: Korpipäästäinen.
* Nisäkäsnimistötoimikunta (2008) <http://www.luomus.fi/nisakkaat/index.php?name=Sorex%20isodon>.: Mustapäästäinen eli korpipäästäinen, ehdotus ensisijaiseksi: mustapäästäinen.
; Kirjalähteet:
* Valitut palat (1977): Suomen luonnon tietosanakirja, s. 317, ISBN 951-9078-31-2.: Mustapäästäinen (korpipäästäinen).
* Matti Nurminen (1987): Maailman eläimet: Nisäkkäät 2, s. 323 ja 468, ISBN 951-30-6531-6.: Mustapäästäinen (korpipäästäinen)
* Heikki Henttonen ja Pekka Nuorteva (1989): Eläimiä värikuvina, s. 75, ISBN 951-0-13603-4.: Mustapäästäinen (korpipäästäinen).
* Ritva Leppänen (1991): Eläinten jälkiä, s. 253, ISBN 951-1-12099-9.: Korpipäästäinen.
* Antti Halkka, Juhani Lokki, Petri Nummi ym. (1999): Kotimaan luonto-opas, s. 337, ISBN 951-0-19804-8.: Mustapäästäinen.
Mielestäni artikkelin voisi siirtää nimelle "mustapäästäinen". --Compance 3. tammikuuta 2011 kello 20.17 (EET)
replies: text: Siirsin. --Compance 5. tammikuuta 2011 kello 18.08 (EET)
thread_title:  Korpi- vai mustapäästäinen
Keskustelu:Ryan Kesler

message: Ehdotin lupaavaksi. Mielestäni täyttää lupaavan artikkelin kriteerit. --Javatyk 3. tammikuuta 2011 kello 21.36 (EET)
replies: text: Löytyisköhän tuohon junioriuraan vielä lähteitä? --Stryn(k) 3. tammikuuta 2011 kello 21.55 (EET)
replies: text: :Tilastot ovat myös ilman viitettä/lähdettä. --Lakritsa 3. tammikuuta 2011 kello 22.04 (EET)

text: :Ja johdannon mitalit vaativat selityksen, että mistä mitalit ovat tulleet. --Lakritsa 3. tammikuuta 2011 kello 22.04 (EET)
replies: text: ::Hyvänä lähteenä junnu-uralle ja tilastoille voisi toimia Hockey Hall of Famen sivusto Legends of Hockey . Ei ole kovin hankalasti lähteistettävää tietoa. --Nironen 3. tammikuuta 2011 kello 22.19 (EET)
replies: text: :::Jepjep, korjasin artikkelia. Käy lupaavaksi.  --Lakritsa 3. tammikuuta 2011 kello 22.29 (EET)

text: the province -lähde rikki. Gopase+f 4. tammikuuta 2011 kello 09.14 (EET)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys lähes aukoton. 
# suppea.
# monta lähdettä.
# lähteet tietokantamainintoja ja aihetta sivuavaa uutisointia.
# kuvitus.
# kieli kohtalaista.
# luokittelu ok.
# kielilinkit ok. yleisilme ok.
# artikkelin historia koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.
10/12 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f 4. tammikuuta 2011 kello 09.35 (EET)
 lupaavaksi. --Stryn(k) 4. tammikuuta 2011 kello 10.55 (EET)
 Kannatan –J.K Nakkila 4. tammikuuta 2011 kello 14.43 (EET)
Arkistoin ja merkkaan. J.K Nakkila 5. tammikuuta 2011 kello 22.42 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Ilpo Saunio

message: Poistin toimittamani kirjan lähdeluettelosta koska Sauniolla ei ole muuta osuutta teokseen kuin että se ilmestyi Työväenmusiikki-instituutin julkaisusarjan kautta Pdonner 4. tammikuuta 2011 kello 14.51 (EET)

message: Ehdotan, että kirjallisuusluetteloon lisätään seuraava teos: 
Kurkela, Vesa ja Laakkonen, Anu toim. Vaijeritemppu. Ilpo Saunion juhlakirja 1.4.1989. Kansan sivistystyön liitto, Helsinki 1989.
Juhlakirja kuvaa eräitä tärkeitä Ilpo Saunion elämäntyön aspekteja. Pdonner (keskustelu) 3. marraskuuta 2018 kello 13.19 (EET)
Saunion teos 'Etiopian musiikki' ilmestyi Musiikin Suunnan -aikakauslehden erikoisnumerona 4/1986, mutta 152-sivuinen kirja on kai nähtävä itsenäisenäkin julkaisuna. Pdonner
replies: text: Mieluummin lisää itse. Wikipedia on vapaasti muokattava, eikä kirjallisuuden lisäämiseen tarvita erityisiä taitoja, kun muistaa julkaisutiedot. --Abc10 (keskustelu) 10. heinäkuuta 2022 kello 13.42 (EEST)
thread_title:  Puutteelinen kirjallisuusluettelo
Keskustelu:Tom Cruise

message: päivitystä kohtaan yksityiselämä--85.157.32.38 4. tammikuuta 2011 kello 16.44 (EET)

message: poistettu kohta jossa väitetään cruisen tekevän omat stunttinsa.näin ei ole todistettavasti osoitettu sillä luultavammin vakuutus estää kaikkien stunt kohtausten tekemisen itse,eli vakuutusyhtiö ei myönnä vakuutusta ja tietenkään filmitähti ei ilman vakuutusta tee vaarallisia temppuja,,,omat stuntit on mainoskikka!
replies: text: Juttua Cruisen stunteista löytyy paljon. Jos sinulla on jokin lähde, jossa ne paljastetaan valheiksi, voit kirjoittaa sen pohjalta artikkeliin. --Savir (keskustelu) 3. syyskuuta 2022 kello 20.44 (EEST)
replies: text: : Mielestäni tälläinen epätavallinen väite pitää ennemmin perusteella lähteellä. Ylivoimaisesti suurin osa näyttelijöistä ei tee stuntteja itse, joten se että yksi tekisi on epäilyttävämpää kuin se että ei tee. Laitoin pyynnön lähteestä. Korkki74 (keskustelu) 3. syyskuuta 2022 kello 20.48 (EEST)
replies: text: ::Tein nyt Cruisen stunttisankaruudelle oman osion lähteineen. Savir (keskustelu) 3. syyskuuta 2022 kello 21.09 (EEST)

text: ::Tässä on hyvä YouTube-klippi siitä kuuluisasta stunttionnettomuudesta, jossa Cruise mursi nilkkansa. --Savir (keskustelu) 3. syyskuuta 2022 kello 21.45 (EEST)
thread_title:  Stunt
Keskustelu:Bentsodiatsepiinit

message: Lukuun on kerätty kunnioitettava määrä tietoa, myös sekalaista nippelitietoa. Tämä onkin sen suurin ongelma, suuret linjat hukkuvat ja tavallinen ensyklopedian käyttäjä ei saa hyvää kokonaiskuvaa asiasta. Tarvittaisiin priorisointiin uskaltautuva ammattilainen perkaamaan tärkeät ja vähemmän tärkeät asiat ja niiden painotukset. Kommentin jätti Viinamakelainen (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Poistin 13.8.2011 kohdan, jossa lukee "Epäsäännöllinen käyttö varmistaa lääkkeen tehon säilymisen ja toleranssin pysymisen alhaisena, eli lääkettä otetaan esimerkiksi enintään 2-3 kertaa viikossa". Poiston syynä oli se, että annetusta kahdesta lähteestä ei löytynyt mitään tukea kyseiselle väitteelle. Kaiken lisäksi lähteiden sisältö oli räikeässä ristiriidassa väittämän kanssa.

text: Toisessa lähteessä (Ashton, Heather 2006: Bentsodiatsepiinit – vaikutukset – vieroitus. Tietoa ja ohjeita ongelmakäyttäjille, vieroitusta toivoville ja heitä tukeville.Järvenpään sosiaalisairaala. http://www.sosiaalisairaala.fi/koulutusmateriaalia/bentsodiatsepiini_hoitomanuaali.pdf) mm. mainitaan, että diatsepaamin ja kloordiatsepoksidin puoliintumisaika elimistössä on pisimmillään jopa 8 vuorokautta!

text: Ensimmmäisen lähteen kohdalla kyse saattoi tosin olla siitä, että muokkauksen tekijä on ymmärtänyt väärin ensimmäisessä lähteessä (Prescribing Practice Review No. 4 July 1999. http://www.nps.org.au/__data/assets/pdf_file/0004/16915/ppr04.pdf) esiintyneen lauseen "If continuous treatment is needed, limit to less than two weeks". (Suomennos: Jos tarvitaan säännöllistä hoitoa, hoitojakson pituus rajattava alle kahteen viikkoon.) Keski-ikäinen 13. elokuuta 2011 kello 07.30 (EEST)

message: Lähes kaikessa biologiseen psykiatriaan keskittyvissä artikkeleissa on sama neutraalius ongelma että kielteiset vaikutukset tuodaan esillä, mutta ei myönteisiä. Onko bentsodiatsepiineillä kliinisesti muka merkittäviä hormonaalisia tai antikolinergisiä vaikutuksia? Pharmaca Fennica ei ainankaan mainitse! Miksi?--Ihmisoikeus ja lääketiede (keskustelu) 6. maaliskuuta 2013 kello 09.13 (EET)
"Yli 190 000 suomalaista käytti vuonna 2010 ahdistuslääkkeitä (joista merkittävä osa neuroleptejä bentsodiatsepiinien ohella"
Neuroleptejä ei tietääkseni luokitella ahdistuslääkkeiksi eikä niitä kai ole tossa luvussa mukana. Niillä on harvalla ahdistuneisuus indikaationa. --Ihmisoikeus ja lääketiede (keskustelu) 17. lokakuuta 2013 kello 15.53 (EEST)
thread_title:  Neutraalius
Keskustelu:Allotropia

message: Hyvin lähteistetyistä artikkeleista :en:Tetraoxygen ja :en:Solid oxygen ilmenee, että tässä artikkelissa hapen kohdalla kuten myös artikkelissa Happi on vanhaa tietoa neliatomisesta hapesta - tässä mainittu punainen olomuoto onkin O8. Joku asiaa paremmin tunteva voisi korjata. -Ochs 6. tammikuuta 2011 kello 00.10 (EET)
Engl. wikin mukaan hiilellä on noin 500 teoreettista allotrooppia, ja muistan lukeneeni että löydettyjä olis muutama kymmenen kappaletta (wikipediassa sekin tais joskus olla). 46.132.78.122 24. tammikuuta 2021 kello 09.58 (EET)

message: Mitä tarkoittaa että luvut eivät täsmää keskenään? Täällä http://www.azonano.com/article.aspx?ArticleID=1797 on kaavio joka selittää hapen eri allotrooppien esiintymisen. --Styroks 22. joulukuuta 2011 kello 12.50 (EET)
replies: text: Jos tämä tarkoittaa sitä että paljonko 20GPa on ilmakehän paineeseen verrattuna, niin paljonko se nyt sitten on? --Styroks 22. joulukuuta 2011 kello 13.37 (EET)
thread_title: Lähteet
Keskustelu:Cronhjelm af Hakunge

message: Eikös kaikki Ritarihuoneella olevat aatelissuvut ole merkittäviä? Eli merkittävä.--Nedergard 6. tammikuuta 2011 kello 10.05 (EET)
replies: text: :Kaikki suomalaiset aatelissuvut – myös ne, joita ei ole introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen – ovat wikimerkittäviä. Asiaa koskeva keskustelu käytiin aikanaan artikkelista Lohjelm. Wikimerkittävyys seuraa ei niinkään ansioista, vaan Wikipedian periaatteiden mukaan luotettaviata lähteistä. Lohjel-suvun epämerkittävyys on tavallaan paradoksaalista. Epämerkittävimpänä suomalaisena aatelissukuna se on saanut huomattavaa kiinnostusta osakseen, juuri epämerkittävyytensä ansioista. -- Petri Krohn 13. tammikuuta 2011 kello 19.55 (EET)

text: Missä keskustelussa tai äänestyksessä näin on päätetty? Onko suvussa runsaasti merkittäviä jäseniä? Jos aatelisuus unohdetaan, miten suku poikkeaa niistä suvuista, joita jatkuvasti poistetaan epämerkittävinä? -Ochs 6. tammikuuta 2011 kello 11.10 (EET)
replies: text: :Tässä olisi yksi ehdokas merkittäväksi suvun edustajaksi Pohjanprikaatinkilta (Teskti on puolestani vapaasti käytettävissä).--Phiitola 6. tammikuuta 2011 kello 12.31 (EET)

text: :En tiedä onko tästä mitään ohjetta. Jotain merkittävää suku kuitenkin on tehnyt, koska se on päässyt aateliin. Mikä on jo enemmän kuin ne monet poistetut suvut. Mutuna olisin kyllä sitä mieltä että Ritarihuoneella edustettuna olevat aatelissuvut olisivat merkittäviä. Tällaisenaan se ei tosin kerro enempää kuin Luettelo Suomen aatelissuvuista, mutta tasoa ei tässä nyt arvioidakaan.--Nedergard 7. tammikuuta 2011 kello 11.28 (EET)
replies: text: ::Pois, jos ei useampia merkittäviä jäseniä. --Esamatti1 7. tammikuuta 2011 kello 11.51 (EET)
replies: text: :::No, pari maaherraa, jokunen eversti ja everstiluutnantti, pari hovioikeuksien tuomaria.--Phiitola 8. tammikuuta 2011 kello 18.02 (EET)
Merkittävä: Ritarihuoneen aatelissuku, jonka edustajat ovat ansioituneet Suomen vaikuttavimmissa viroissa. Iivarius 8. tammikuuta 2011 kello 20.08 (EET)
Kannatan poistoa. Suku ei tee mitään, joten se kuuluu sukuwikiin. Jos kyseisen sukunimen kantajat ovat ansioituneet, tehköön joku heistä artikkelit. --Ulrika 9. tammikuuta 2011 kello 15.10 (EET)

text: Mitä tarkoittaa "Suku ei tee mitään"? Iivarius 9. tammikuuta 2011 kello 23.38 (EET)
Kannatan säilyttämistä. Ritarihuoneeseen ei pääse kovin kevein perustein. --Care 9. tammikuuta 2011 kello 23.42 (EET)
Kyseessä on yksi yhdestätoista Suomen Ritarihuoneen kreivillisistä suvuista. Suku on ollut merkittävä, vaikka siitä ei olekaan intenetissä paljoa tietoa suvun sammumisesta johtuen. Kannatan säilyttämistä vaikka ääntäni ei otetakkaan huomioon. --SP 11. Tammikuuta 2011 19.05

text: Kansallisbiografia ei tuntenut ketään suvun jäsentä, ainoa tulos perushaulla oli kreivi Karl Fredrik Cronhjelm (k. 1884), jonka ainoa ansio oli olla SKS:n jäsen. No, oli hän lisäksi tetysti valtioneuvos. -- Petri Krohn 13. tammikuuta 2011 kello 20.28 (EET)

text: Mielenkiintoinen tarina löytyy täältä: Karl Emil Cronhielm. Juuri muuta ylioppilasmartikkelista ei löytynytkään. -- Petri Krohn 13. tammikuuta 2011 kello 21.58 (EET)
thread_title:  Merkittävyys?
Keskustelu:Karsinogeeni

message: Ruoanlaitossa kuumentamisen tuottamia karsinogeeneja ovat ennen muuta heterosykliset amiinit, joita pidetään tärkeimpinä, mm. hiiligrillatuissa tuotteissa runsaasti esiintyvät polyaromaattiset hiilivedyt (PAH) ja muutama vuosi sitten huomiota herättänyt perunasipsien akryyliamidi. Kaikista aiheutuva syöpäriski on toistaiseksi teoreettinen, mutta todennäköisyys on edellämainittu järjestys: heterosykliset> PAH > akryyliamidi. Sen sijaan nitrosoamiinit ja nitrosoamidit eivät synny ruoanlaitossa, niitä saadaan joko ympäristöstä tai sitten ne syntyvät ruoansulatuskanavassa nitriitistä. Viinamakelainen 6. tammikuuta 2011 kello 14.02 (EET)
thread_title: kuumentamalla syntyvät karsinogeenit