lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Somero

message: Karita Mattila on syntynyt Somerolla, vaikka muuttikin kai aika pienenä muualle.--Urjanhai 21. elokuuta 2008 kello 23.09 (EEST)
Kiiruu ei ole kartano vaan talo. Vaikka nimitystä "Kiiruun kartano" näköjään onkin käytetty joissain kaupungin ilmoituksissa, niin tämä nimitys on virheellinen. Pitää siis sanoa "Kiiruun talo", jos haluaa viitata tähän kohteeseen.--Urjanhai 23. elokuuta 2008 kello 20.21 (EEST)
Nähtävyyden ja yrityksen raja saattaa olla liukuva. En ehkä kuitenkaan lukisi astrologista elämyshuvilaa nähtävyydeksi, vaikka kyseessä sinällään onkin kaunis vanha rakennus. Wikipedia ei liene   tarkoitettu yrityshakemistoksi.--Urjanhai 24. elokuuta 2008 kello 15.04 (EEST)
Kun nyt nimiä lähdettiin lisäämään, niin lisäsin sitten kuuluisiin somerolaisiin loputkin nimet listasta osoitteessa:  http://www.somero.fi/info/perustiedot/kulttuuripers/ --Urjanhai 24. elokuuta 2008 kello 20.23 (EEST)

message: Someron kylistä on niin hyvät artikkelit, että olisi hyvä saada joku kartta kylien rajoista tai vaihtoehtoisesti sellainen Someroa kuvaava pohjakartta, johon pystyy koordinaattien avulla lisäämään kylän sijaintia osoittavan pallukan. --Raksa123 (keskustelu) 18. tammikuuta 2014 kello 17.05 (EET)
thread_title:  Kyläkartat
Keskustelu:Hetagurovo

message: Mielestäni Russia today ei ole luotettava ja tasapuolinen lähde tässä asiassa. Korkki74 12. elokuuta 2008 kello 18.50 (EEST)
replies: text: Mikään ei ole luotettava lähde. Kukaan kaukasialaisista ei halua, että alueen kulttuurista muodostuu oikea ja realistinen kuva. Kotiseudun puolustaminen kokardia ottamatta spontaanisti, ellei ole aikaa, on hätätilanteessa sallittua Geneven sopimuksen mukaan. 80.220.59.119 15. elokuuta 2008 kello 02.29 (EEST)

message: Tässä linkki tälle samalle sivulle, nähtynä Googlen käännösfiltterin läpi: Hetagurovo - Wikipedia. Venäjä on kääntynyt englanniksi, linkit lähteissä saa myös auki käännettynä. -- Petri Krohn 16. elokuuta 2008 kello 02.53 (EEST)
thread_title:  Googlen käännösfiltteri
Keskustelu:Tellervo Koivisto

message: Tuo "Suomen presidedentin puoliso" -laatikko on vähän hassu, kun siinä on "seuraaja". Tulee mieleen, että siinä olisi saman yksittäisen presidentin puolisoita. :D --85.23.115.55 12. elokuuta 2008 kello 21.21 (EEST)

message: Tämä Tellervo Koivisto on huomattavasti tunnetumpi kuin Tellervo Maria Koivisto, joten tämä sivu olisi syytä siirtää uudelleenohjaus Tellervo Koiviston päälle. --Kaldur 6. tammikuuta 2009 kello 18.31 (EET)
replies: text: Juuri näin, siirtoa kehiin vain. Roquai 6. tammikuuta 2009 kello 18.34 (EET)

text: Sopii minullekin, tosin Tellervo Koivisto ei ole uudelleenohjaus vaan täsmennyssivu. Kahta artikkelia varten sellaista kuitenkaan tuskin tarvitaan? -- Piisamson 6. tammikuuta 2009 kello 18.38 (EET)
replies: text: :Kuinkas tämä siirto nyt sitten onnistuu kun sivu Tellervo Koivisto on jo olemassa? Taidetaan tarvita jotain super-admin-valtuuksia... --Kaldur 8. tammikuuta 2009 kello 12.54 (EET)
Juup, täsmennyssivu on nyt poistettu ja sivu siirretty. --Nironen 5. helmikuuta 2009 kello 08.08 (EET)
thread_title: Siirto
Keskustelu:Keijo Parkkunen

message: Niin ilmeistä kuin Parkkusen teorioiden kahjous onkin, ei niiden runttaaminen lähteittä ole aivan neutraalin näkökulman mukaista – se menee päinvastoin Wikipedian määritelmään uudesta tutkimuksesta. Tällä hetkellä osio otsikolla Kritiikki ei lähdeviittaa mihinkään muualle kuin Parkkusen omiin teksteihin. En sitten tiedä onko kukaan pahemmin vaivautunut aikaansa käyttämään esittäen Parkkusen juttuihin vasta-argumentteja...
Samaan ongelmaan liittyen artikkelissa esiintyy aikalailla runsaasti tietosanakirjaan sopimatonta kirjoitustyyliä á la "Se on suunnilleen sama, kun jos kummastelisi sitä, miten puusta voi valmistaa sekä vanerilevyä että jakkaroita." --Haltiamieli 12. elokuuta 2008 kello 23.05 (EEST)
replies: text: Asia on nyt korjattu. --Riisipuuro 14. elokuuta 2008 kello 01.06 (EEST)--
replies: text: : No niin, paljon paremmalta näyttää :) Toki Parkkusen teorioista itsestään voisi tarkemmankin osion kirjoittaa neutraaliin sävyyn, jos jollakulla on kyseinen kirja ja intoa. Mutta nyt on ainakin neutraalihko pohja artikkelilla valmiina, siitä on hyvä lähteä laventamaan tai siihen jäädä. Mutta onko kaverin tituleeraaminen kansatieteilijäksi ihan eksaktia, vai onko ollut tarkoitus hakea jonkinlaista termiä "kansanmies"-tyyliin? Antijääkausiteoria ainakaan ei kansatiedettä l. etnologiaa ole. --Haltiamieli 14. elokuuta 2008 kello 01.39 (EEST)
replies: text: ::Kyse saattaa tosiaan olla hänen itse käyttämästään nimityksestä "herratieteilijän" vastakohtana. Sana esiintyy lähdeartikkeleissa. --Thi 14. elokuuta 2008 kello 01.43 (EEST)
replies: text: :::Kas siinäpä pulma, minusta "itseoppinutkin" vaatisi kyllä melkein pakostakin peräänsä jonkun jatketermin, sen verran se tuossa heti töksähtää. Vaikka toisaalta "oppinut" puolestaan ihan yksistään pätevä termi onkin. Miten olisi "harrastajatieteilijä"? Yhdistettynä määrittelyyn "itseoppinut" se kai kertoisi aikalailla mistä on kyse ylenmäärin arvottamatta? --Haltiamieli 14. elokuuta 2008 kello 07.24 (EEST)

text: :::Kansatieteilijä todellakin tarkoittaa kansatieteen harjoittajaa, eikä Parkkosella ole sen kanssa mitään tekemistä. Joku raja älyttömyyksiin.--130.234.68.212 14. elokuuta 2008 kello 15.00 (EEST)
Mikäs tämä elokuva Jääkautta ei ollut on, ei ainakaan mitään mitä Elonet tiedostaisi (ja googlekin on aika hiljaa)? Jotain tarkempaa infoa aiheesta olisi kiva tuohon saada. --Haltiamieli 14. elokuuta 2008 kello 22.53 (EEST)

message: Minulla on tästä vuonna 1984 julkaistusta Sadan vuoden harha-askelesta versio, jonka kannessa otsikkona on "Mammutteja ja norsuja Alaskan ja Siperian tundralla". Alaotsikkoina ovat: 
Tieteellinen "sirkus" jääkaudesta
Katastrofi
- mikä tuhoaa mahtavan kulttuurin
- jäännökset valtamerten alla! P402704a (keskustelu) 10. lokakuuta 2020 kello 10.19 (EEST)
thread_title:  Sadan vuoden harha-askel 1984
Keskustelu:Elizabeth Mitchell (muusikko)

message: Julkaissut albumin ja omalla porukalla tuotettu? Yleensä tämmöiset lähtee roskana. --Juha.EBT 13. elokuuta 2008 kello 02.25 (EEST)
replies: text: Ei missään tapauksessa roskaa. Levymerkki Smithsonian Folkways Recordings . Saman levymerkin alla ovat levyttäneet Pete Seeger ja Woody Guthrie. All Things Considered on käsitellyt levyä. En-wikin mukaan muitakin levyjä löytyy. --Otrfan 13. elokuuta 2008 kello 10.01 (EEST)
thread_title:  Artikkelin merkittävyydestä
Keskustelu:Kesyhiiri

message: Miksi paljon oikeaa tietoa sisältävä teksti otettiin pois ja vaihdettiin tuollaiseen tynkään? See the Saw;  AngeLights 13. elokuuta 2008 kello 13.25 (EEST)
thread_title:  Artikkelin 'Kesyhiiri' poistaminen melkein kokonaan. 

message: Pitäisiköhän tämä yhdistää artikkeliin Kotihiiri, eihän tämä ole oma lajinsa. Meillä näyttää olevan myös artikkeleja kuten Kesyrotta ja Kesykissa. --Hrrkrr31 25. lokakuuta 2009 kello 14.44 (EET)
thread_title:  Yhdistettävä?
Keskustelu:Vuoden 2008 kesäolympialaisten mitalitaulukko

message: Missä lajeissa on annettu jaettuja pronsseja, kun niitä on enemmän kuin kultia ja hopeita? Samulili 13. elokuuta 2008 kello 14.44 (EEST)
replies: text: Ainakin judossa, painissa ja nyrkkeilyssä jaetaan joka sarjassa kaksi pronssia. --Quinn 13. elokuuta 2008 kello 14.45 (EEST)

message: Onko BBC jonkinlainen auktoriteetti urheilussa, kun artikkelissa mainitaan että BBC käyttää tällaista järjestelmää mitalitaulukossaan? --Krgeqewrjsif 16. elokuuta 2008 kello 13.16 (EEST)
replies: text: Sama mainitaan 45:ssä muussa mitalitaulukossa. --junafani (Hccmqqr) 16. elokuuta 2008 kello 13.22 (EEST)
replies: text: :Taitaa olla peruja en-wikin mitalitaulukoista. Täysin turha maininta minunkin mielestä. --Samuli 17. elokuuta 2008 kello 13.22 (EEST)
thread_title:  BBC?
Keskustelu:Murha

message: Ei tähän voisi joku asiasta enemmän tietävä laittaa tähän, että miten eroaa ensimmäisen ja toiseen asteen murhat ja niin edespäin. Olisi mukava tietää miten ne määritellään. Olen ainakin jostain kuullut, että toisen asteen murha olisi lievempi kuin ensimmäisen asteen. --84.250.158.44 13. elokuuta 2008 kello 19.25 (EEST)
replies: text: Ensimmäisen ja toisen asteen murhista puhutaan ainakin yhdysvalloissa. Kuten sanoit ensimmäisen asteen murha on pahempi. Suomessa samat asiat tunnetaan tappona (toisen asteen murha) ja murhana (ensimmäisen asteen murha)--kalamies 19. elokuuta 2008 kello 19.10 (EEST)
replies: text: : Eikös tappo ole ensimmäisen asteen murha (suunnittelematon) ja murha toisen asteen murha (suunniteltu). —kallerna™ 8. joulukuuta 2008 kello 19.32 (EET)
replies: text: ::Just toisinpäin, tosin määritelmät vaihtelevat osavaltioittain ja joissain osavaltioissa on kolmannen asteen murhakin. Ja lisäksi on olemassa :en:Manslaughter. --Otrfan 13. joulukuuta 2008 kello 12.41 (EET)
Kaunamurha on jäänyt kokonaan käsittelemättä, esim koulu-kiusattu kostaa vanhemmalla iällä
T:Kalle Vepsäläinen Kommentin jätti 84.249.228.120 ([[Keskustelu käyttäjästä:84.249.228.120|keskustelu] – muokkaukset).
thread_title:  Otsikko
Keskustelu:Fanitaide

message: Kaivataan esimerkkejä fanitaiteesta, nehän voi siirtää Commonsiin jo eivät riko tekijänoikeuslakia. Myös maininta kuuluisimmista fanitaiteilijosta puuttuu. Juttu jää roikkumaan ilmaan.  --Kulttuurinavigaattori 13. elokuuta 2008 kello 20.19 (EEST)
replies: text: Klassikkomies riensi heti apuun, thanks, lievensit tiedon tuskaani. Ovatko William Shakespeare, Bertolt Brecht, Jeff Koons tai Gerhard Richter fanitaiteilijoita? Hehän eivät koskaan ole jaksaneet miettiä aiheitaan itse, vaan käyttivät aina muiden ideoita. Minun nuoruudessani (1980-luvulla) sitä sanottiin apropriaatioksi (). --Kulttuurinavigaattori 13. elokuuta 2008 kello 20.57 (EEST)
replies: text: :Hehe, enpä tiedä tästä fanitaiteesta, mutta hyviä kysymyksiä. Sepukka vois ainakin mennä tähän kategoriaan, mutta eipä taida lähteitä löytyä tämänkään herran fanitaiteilijuudelle... --Klassikkomies 13. elokuuta 2008 kello 21.12 (EEST)
thread_title:  Esimerkkejä fanitaitesta 

message: Muokkasin tekijänoikeuskohtaa poistamalla pitkiä lainauksia lakipykälistä. Samaa asiaa voisi ehkä jotenkin avata tuohon tietosanakirjamaisesti.--Tanjavalisalo 7. maaliskuuta 2011 kello 20.44 (EET)
thread_title:  Tekijänoikeus
Keskustelu:Samuel Harjanne

message: Mitä varten tämäkin artikkeli piti tehdä uudestaan, kun se kuitenkin poistettiin aikaisemmin? --Griffelkin 13. elokuuta 2008 kello 21.58 (EEST)
replies: text: Joku varmasti koki suurta tarvetta artikkelin luomiseen. Artikkeli on poistettu roskana, joten sinänsä sen olemassaolosta ei ole mitään sitovaa päätöstä. -- Piisamson 13. elokuuta 2008 kello 22.03 (EEST)

message: En ole aikaisemmin tajunnut tätä, mutta Samuel on nähtävästi esiintynyt oopperassakin. Taikahuilussa ensimmäisenä poikana, ja Toscassa paimenena.
Tästä löytyy lista kaikista esityksistä (kaksi roolia, 27 esitystä): http://encore.opera.fi/fi/person/3024
Näin itse asiassa kyseisen Taikahuilun 9-vuotiaana helmikuussa 1998. En muista esityksestä juuri mitään (paitsi Tom Nymanin ja Hannu Forsbergin), mutta aika erikoista että olen nähnyt Harjanteen ihan livenä (hän on muuten vain vuoden minua vanhempi, joten oli jotain 10-11 tässä oopperassa). XD Ja sekä Harjanne että Nyman (Tamino) ovat sitten ääninäyttelijöitä, Nyman kun on sekä Prinsessa Ruususen että Lumikin prinssi.
Beldarius (keskustelu) 12. helmikuuta 2015 kello 23.00 (EET)
thread_title:  Löytyi muutama 'uusi' rooli
Keskustelu:Luettelo Suomen liikenteen opastusmerkeistä

message: Minusta tuntuu, että sivu antaa virheellisen kuvan opastusmerkin Matkailutie statuksesta. Tieliikenneasetuksen muutoksessa 184/2007 toki lakkautetaan liikennemerkki 662a Matkailutie, mutta samassa muutoksessa lisätään saman nimiset merkit 771a ja 771b. 771a on sama merkki kuin 662a ja 771b virallistaa pitkään käytetyt merkit, joissa tekstin lisäksi on tien kuvallinen tunnus. Matkailutie-liikennemerkkiä ei siis ole lakkautettu, eikä sitä olla poistamassa, vaan sen numero on muutettu. Gronroos 14. elokuuta 2008 kello 08.41 (EEST)
thread_title:  Matkailutie
Keskustelu:Maan magneettikenttä

message: Magneettinen pohjoisnapa liikkuu poikkeuksellista vauhtia
http://www.yle.fi/uutiset/ymparisto/oikea/id98608.html
"Napojen vaihtuminen on tapahtunut maapallolla viimeisten viiden miljoonan vuoden aikana parisenkymmentä kertaa."
Tuolloin sykliksi saadaan 250 000
Ilmeisesti viimeisimmästä polaarikäännöksestä ei ole aikaa 780 000 vuotta? 
Helloworld 14. elokuuta 2008 kello 09.20 (EEST)
Mikä on magneettikentän ja magnetosfäärin välinen suhde? Tämä tulee tehdä selväksi artikkelissa! Nykyisellään magnetosfääri ei ole osana artikkelia tai se tulee esille hyvin epämääräisesti. --Hartz (keskustelu) 7. helmikuuta 2013 kello 12.07 (EET)

message: Teksteissä paha väärinkäsitys.
Maan magneettinen pohjoisnapa sijaitsee maantieteellisellä etelänvalla ja magneettinen etelänapa maantieteellisellä pohjoisnavalla (lähes, kuten wikitekstissä hyvin mainitaan magneettisten napojen paikat kuitenkin sekoittaen)
Väärinkäsitys on varsin yleisessä käytössä. Englanninkielisessä wikissä asia mainitaan kuitenkin oikein https://en.wikipedia.org/wiki/Earth%27s_magnetic_field
KORJAUS: kyllä tekstissä mainitaan sittenkin oikein. Vedoten yleiskieleen mainitaan kuitenkin että ”magneettinen pohjoisnapa sijaitsee maantieteellisen pohjoisnavan välillä”
Olisiko teksti korjattava napaisuuden osalta kappaleessa Muuttuminen
replies: text: Ei kai tuo ole edes yleiskielen ominaisuus, vaan ymmärtääkseni termejä käytetään tieteellisessä tekstissäkin tuolla tavoin? Mutta voisi olla parempi käyttää termejä pohjoinen ja eteläinen magneettinen napa väärinkäsitysten välttämiseksi. Vertaa https://www.ilmatieteenlaitos.fi/maan-magneettiset-navat --Jähmefyysikko (keskustelu) 20. helmikuuta 2023 kello 21.49 (EET)
thread_title:  Magneettinen pohjoisnapa
Keskustelu:Vaaleaorakas

message: Onko vaaleaorakkaan ja rusko-orakkaan samalajisuus jo täysin varma tieto? :en:Hydnum rufescens on konservatiivisemmalla linjalla: ”It is very similar to the commoner hedgehog fungus (Hydnum repandum), and is sometimes considered a variety of that species.” Joka tapauksessa artikkelit olisi pitänyt yhdistää eikä vain ohjata toista toiseen, koska rusko-orakas ei vastaa noita tuntomerkkejä ja kasvaakin vähän erilaisissa paikoissa kuin (varsinainen) vaaleaorakas. --Silvonen 14. elokuuta 2008 kello 13.24 (EEST)
replies: text: Paikkasin. --Silvonen 14. elokuuta 2008 kello 16.37 (EEST)
replies: text: :Joo, anteeksi tuli tehtyä muutos vähän hätäisesti. Kiitos korjauksesta. Ainakin Index Fungorum ja Mycoweb pitävät rusko-orakasta samana lajina, joten pitäisin tuota varmana. En toki ole paras asiantuntija. --albval (keskustelu) 15. elokuuta 2008 kello 09.13 (EEST)
replies: text: ::Nyt on loputkin yhdistelty. Piti tehdä homma kunnolla jo eilen, mutta työt tuli väliin. --albval (keskustelu) 15. elokuuta 2008 kello 09.20 (EEST)
Prisma-studiossahan televisiossa muuten nyt nyt syksyllä haastateltiin jotain Helsingin yliopiston sienitutkijaa (nimi ei valitettavasti jäänyt mieleen), ja tämä taas väitti (muistaakseni) että sekä rusko- että vaaleaorakas koostuvat useista lajeista (jäi mieleen juuri siksi, että olin lukenut tämän artikkelin täältä juuri vähän ennen). Eli kuinkas tämä nyt onkaan? --Urjanhai 22. marraskuuta 2009 kello 13.58 (EET)
Tässä wikiartikkelissa on iso asiavirhe. Edellä mainittu rusko-orakas on eri lajia kuin vaaleaorakas. Tämä tieto tarkistettu sieniasiantuntijoilta. Nykymuodossaan artikkelin teksti on harhaanjohtava ja sisältää väärä tietoa. Kommentin jätti 86.50.87.191 (keskustelu)

text: No kun meillä on täällä Wikipediassakin biologit sieniasiantuntijoina, ja he ovat artikkelissa viitatusta lähteestä tuollaisen tiedon löytäneet. Sen kyllä tiedän, että kaikissa Suomeksi saatavissa olevissa sienikirjoissa nuo on esitelty eri lajeina. Joka tapauksessa kaiken tiedon Wikipediassa on perustuttava lähteisiin, joihin viitatataan, ja lisäksi lajien määrittelylle on omat sovitut lähteensä, jollainen tuo tässä artikkelissa viitattu lähdekin lienee. Mutta itsekin kyllä ihmettelen sekä sienestäjänä että yllä mainittuun Prisma Studioon viitaten, ja odotan, että tämä joskus selviäisi.--Urjanhai 23. elokuuta 2011 kello 10.57 (EEST)

text: Mutta jos voit pyytää käyttämääsi asiantuntijaa esittämään tiedolle lähteen, niin se varmaan veisi asiaa eteenpäin. Silloin Wikipedian biologit voisivat verrata lähteitä ja selvittää asiaa tarkemmin. Se että (nimetön) "asiantuntija on sanonut" kun ei kelpaa lähteeksi vaan on uutta tutkimusta, koska nimenomaan kaikelle tiedolle pitäää aina ilmoittaa lähde.--Urjanhai 23. elokuuta 2011 kello 11.01 (EEST)
thread_title:  Vaaleaorakas ja rusko-orakas
Keskustelu:Pirtu

message: Onko pirtu nesteen virallinen nimi, vai puhekieltä? Voisko joku tarkastaa jostain? -85.23.117.137 14. elokuuta 2008 kello 15.48 (EEST)
replies: text: Virallinen nimi on spiritus fortis eli väkiviina. Pirtu on väännös spiritus fortiksesta. Wikipediassa käytetään yleisintä, kirjakielessä esiintyvää ilmaisua, joka lienee pirtu.--Teveten 15. elokuuta 2008 kello 09.52 (EEST)

text: Kielitoimiston sanakirjassa pirtu on merkitty arkikieliseksi. --Ryhanen 15. elokuuta 2008 kello 10.02 (EEST)

message: Sana pirtu on epäilemättä kansanomainen väännös sanasta sprii. Käsittääkseni sanoille on kuitenkin vakiintunut varsin selvä merkitysero, jonka vuoksi tämä artikkeli määritelmineen pitäisi mielestäni siirtää otsikolle sprii.  Kun puhutaan liuottimena, poltto- tai sytytysaineena tai muihin teknisiin tarkoituksiin taikka desinfiointiaineina käytettävistä alkoholivalmisteista, käytetään aina sanaa sprii, tuskin koskaan pirtu (ei ainakaan myyntipakkauksissa). Sprii määritellään useissa hakuteoksissa juuri niin kuin pirtu on tässä määritelty: se on veden ja alkoholin (etanolin) atseotrooppinen seos, jossa on noin 96 % etanolia. Sitä vastoin sanalla pirtu tarkoitetaan yleensä nimenomaan laittomasti valmistettua tai maahantuotua viinaa. Sana lienee tullut käyttöön kieltolain aikana, ja edelleenkin sitä kaiketi kuulee käytettävän ennen kaikkea sen aikaisesta salakuljetuksesta puhuttaessa. Teknisiin tarkoituksiinhan silloinkin myytiin spriitä täysin laillisesti, mutta se oli denaturoitua. Kyllä myös sprii jo löytyy täältä hakusanana, mutta se on nyt pelkkä uudelleenohjaussivu, joka johtaa artikkeliin etanoli. -KLS 1. syyskuuta 2008 kello 11.45 (EEST)
thread_title:  Sprii vai pirtu? 

message: Artikkelissa kun mainitaan Suomessa väkiviinan valmistajaksi ainoastaan Altia, Rajamäellä ja Koskenkorvalla; entäs sitten esim. Kiteen kirkas -pontikka? Ei liene aivan samaa tavaraa samoilta tehtailta. --Styroks (keskustelu) 25. maaliskuuta 2016 kello 13.41 (EET)
replies: text: Kiteen kirkas -pontikka on 40 % alkoholijuoma, eli ei väkiviinaa.--Custoo (keskustelu) 25. maaliskuuta 2016 kello 17.48 (EET)
replies: text: :Niin aivan. Ymmärsin itse ensin väärin. --Styroks (keskustelu) 25. maaliskuuta 2016 kello 17.52 (EET)
thread_title:  Valmistajat 

message: Kielitoimiston sanakirjan mukaan artikkelissa tarkoitettu tavara on joko spriitä tai väkiviinaa ja pirtu on sen arkikielinen nimitys. Pirtusta puhuminen viittaa liikaa kieltolain aikaiseen ja hieman myöhempäänkin salakuljetettuun juotavaksi tarkoitettuun väkevään alkoholiin. Kaikki valmistettu etanoli ei kulkeudu kurkusta alas, teollisuusetanoleista ei artikkelissa ole juurikaan mitään ja ehkä ei pitäisikään olla. Koska on myös artikkeli etanoli, niin jonkinlainen rajankäynti näiden välillä pitäisi käydä. Nyt tämä on hiukan sekava kokonaisuua.-- Htm (keskustelu) 26. toukokuuta 2024 kello 11.12 (EEST)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Dynamic Systems Development Method

message: Lause DSDM:n kehitystyö toteutettiin vuonna 1994, ja ensimmäinen versio julkaistiin vuoden 1995 alkupuolella. on varustettu selvennyspyynnöllä. Mikä osa tuosta lauseesta on epäselvä? --Otrfan 14. elokuuta 2008 kello 18.50 (EEST)
replies: text: Siellä lukee . DSDM:n kehitystyö toteutettiin on muuten vähän pöhötystautinen ilmaus, po. DSDM kehitettiin? --Silvonen 14. elokuuta 2008 kello 18.55 (EEST)
replies: text: :Eipä tullut koodiin kurkattua. Kuten heti artikkelin alussa sanotaan DSDM on ohjelmistokehitysmenetelmä. Selkokielellä sanottuna se voisi olla vaikkapa ohjelmanteossa käytetty työtapa. Artikkelin ongelmana on se, että se on suunnattu alan ihmisille ja en tiedä onko sitä mielekästä muuksi muuttaa. Tuskinpa satunnaista selaajaa asia kiinnostaa ja asiasta kiinnostuneelle teksti muuttuu liian rautalangasta väännetyksi. --Otrfan 14. elokuuta 2008 kello 19.04 (EEST)
replies: text: ::No juurihan sanoit sen. Työtapa. Eihän se tarvitse mainita kuin ensimmäisessä lauseessa tai johdannossa.--Uvainio 14. elokuuta 2008 kello 21.41 (EEST)
replies: text: :::En tiedä oliko tuo paras mahdollinen termi. Toimintamalli voisi olla parempi. Joka tapauksessa tarkoitus on kuvata miten ohjelmiston tekoa koordinoidaan, missä välissä kommunikoidaan asiakkaan kanssa jne. --Otrfan 14. elokuuta 2008 kello 21.56 (EEST)

message: Onko taipuisan järjestelmänkehitysmenetelmän TJKM-lyhenne todella yleisessä käytössä? Google ei anna yhtään asiaan liittyvää osumaa. –neurovelho 17. elokuuta 2008 kello 17.22 (EEST)
thread_title: TJKM
Keskustelu:2008

message: Onko pakko tuossa Musiikkijulkaisu-kohdassa listata 90% metallibändejä, joista suurin osa melko tuntemattomia? Ysiyx 14. elokuuta 2008 kello 22.45 (EEST)
replies: text: Eipä noi kovin tuntemattomia ainakaan itselleni ollut, lisäksi jokaisesta bändistä löytyy artikkeli. Tuohon listaan voi toki lisätä Lea Lavenin, Beats and Stylesin tai vaikka Billy Cobhamin levytyksiä. Ainoa säännöt on että

text: # Yhtye / artisti on merkittävä

text: # Levy on pitkäsoitto

text: --Agony (403) 14. elokuuta 2008 kello 22.50 (EEST)
replies: text: :Voisi tosiaan jättää vain merkittävimmät ja lisätä muita levyjä, siten syntyisi monipuolisempi genrejakauma. Mutta tiedä häntä Ysiyx 19. elokuuta 2008 kello 18.54 (EEST)
thread_title: Levytyksiä
Keskustelu:Lehtometsä

message: Tunteeko joku tarkemmin tuon EU:n luontodirektiivin, ja millaisia metsiä se koskee? Täss sanotaan, että sen mukaan mukaan tulisi suojella sellaiset lehdot, joissa rinnan korkeudelta vähintään 7 senttimetrin paksuisia jaloja lehtipuita kasvaa yhtenäisellä hehtaarin kokoisella alueella yli 20 kappaletta. Mitä direktiivissä tarkoitetaan jaloilla lehtipuilla? Suomessahan termillä tarkoitetaan muutamia täällä luonnossa vain harvinaisina esiintyviä puita: lehmusta, vaahteraa, tammea, saarnea ja jalavaa. Mutta tällaisena käsite ei pohjoisen havumetsävyöhykkeen ulkopuolella ole kovin mielekäskään, koska samat puut ovat esimerkiksi Keski-Euroopassa aivan yleisiä, etenkin tammi. Näin ollen tuo direktiivi ei voine koskea samalla tavalla kaikkia EU-maita, ei ainakaan samoja puulajeja, muutenhan monissa maissa olisi suunnilleen kaikki metsät suojeltava. -KLS 15. elokuuta 2008 kello 10.40 (EEST)
replies: text: Nuo mitat on Suomen luonnonsuojelulaissa, joka mainitsee jaloiksi lehtipuiksi tässä tammen, metsälehmuksen, vaahteran, saarnen, kynäjalavan ja vuorijalavan. En tiedä onko tämä asia jossain EU:n direktiivissä, vai liittyykö tämä vain Suomen luonnonsuojelulakiin. Natura 2000-luontotyyppioppaassa mainitaan kyllä luontotyyppi jalopuumetsät (9020) (Fennoskandian hemiboreaaliset luontaiset jalopuumetsät, Fennoscandian hemiboreal natural old broad-leaved deciduous forests with Quercus, Tilia, Acer, Fraxinus and Ulmus). --IA 18. elokuuta 2008 kello 21.24 (EEST)
thread_title:  Luontodirektiivi