Keskustelu:Protaktinium

message: Ei tällaisissa tiedeartikkeleissa saisi käyttää Helsingin Sanomia lähteenä. T(iedet)oimittajat ovat tunnetusti huonosti perillä asioista, ja kirjoittelevat mitä sattuvat.  –Kommentin jätti 130.233.179.227 (keskustelu) 
replies: text: Tämä on hieman kinkkinen, koska HS on kuitenkin luotettavahko lähde noin muuten. Marko Hamilo kirjoittaa myös oikeisiin tiedejulkaisuihin artikkeleita, joten en epäilisi hänen tietämystään. Toki tämä ei saa olla päälähde, mutta tämä alkuaineartikkelien sarjahan sisältää lyhyitä kuvauksia alkuaineista, eivätkä sisällä mitään kovinkaan kiistanalaisia tietoja. Eikö tästä artikkelisarjasta ole tehty kirjakin? --Lakritsa (keskustelu) 28. lokakuuta 2015 kello 19.13 (EET)

text: Iso osa alkuaineartikkeleista käyttää tuota HS:n juttusarjaa lähteenä tai ainakin linkittävät siihen lisätietona. En ole vielä löytänyt siitä suoranaisia virheitä, ja nuo perustiedot alkuaineista ovat muutenkin sangen yksiselitteisiä. Tälläisen helppolukuisen suomenkielisen lähteen käytöllä on monia etuja, mm. koululaiset ja aiheesta mitään tietämättömät maallikot ymmärtävät Hamilon tekstin sisällön paremmin kuin jonkin englanniksi kirjoitetun tieteellisen julkaisun tai ammattilaisten textbookin. Jni (keskustelu) 1. marraskuuta 2015 kello 22.55 (EET)
replies: text: :Olen itsekin käyttänyt sitä lähteenä useammassa alkuaineartikkelissa, mutta enpä ole sieltä ottanut lähinnä kuin käyttöön tai historiaan liittyviä tietoja. Ainoat ristiriidat "parempiin lähteisiin" ovat olleet sellaisia, missä tieto on päivittynyt, ei niinkään virheen takia. Onhan noi kuitenkin 10 vuotta vanhoja artikkeleita. --Lakritsa (keskustelu) 2. marraskuuta 2015 kello 08.13 (EET)
thread_title: Viittaukset kuntoon

message: Mielestäni samalla tasolla, ellei perusteellisempikin, kuin muut alkuaineita käsittelevät lupaavat artikkelit. Vertaisarviointia olisi joka tapauksessa hyvä saada kun olen lähes yksin laajentanut tätä viimeisen vuoden aikana. jni (k) 1. marraskuuta 2016 kello 23.08 (EET)
replies: text: En kannata koska lähteitä puuttuu ja joidenkin lähdemerkintöjen perässä on kummallisia lukuja sulkeissa. --Styroks (keskustelu) 1. marraskuuta 2016 kello 23.17 (EET)
replies: text: :Mitä tarkoitat "kummallisilla luvuilla". Mallineen Template:rp normaalia käyttöäkö? Jaahas, joku näköjään päättänyt että tuo on "vanhentunut", sen jälkeen kun viimeksi vilkaisin mallinetta. Huomaa, että artikkelissa on lisäksi käännös-malline kattamassa lähteettömiä kohtia. en-wikissä, mistä käännetty, tämä on luokiteltu hyväksi artikkeliksi. jni (k) 1. marraskuuta 2016 kello 23.26 (EET)

text: :[3](s. 204-205) Siinä yksi esimerkki. Ikinä tuollasia nähnytkään, lisään lähdepyyntömerkinnän lähteettömiin kohtiin, kun on kuosissa, kannatan. --Styroks (keskustelu) 1. marraskuuta 2016 kello 23.28 (EET)
replies: text: ::No voi rähmä, minä olen lisännyt noita varmaan jo satoihin artikkeleihin :) Pitää harkita, josko muutan vakiintunutta lähdeviittaustapaani. Ymmärtääkseni lupaava artikkeli -taso ei edellytä viitteiltä jotain tiettyä määrämuotoa tai juuri Harvard-järjestelmän noudattamista, vaan se riittää että lähteistys on kattavaa ja ylipäätään lähteitä on. Mikä tässä on lähteetöntä? Minusta lähteitä on suorastaan paljon ja pikkutarkasti, etenkin ottaen huomioon artikkelin aiheen tunnettavuus ja yleinen merkitys (alkuaine jolla ei ole juuri mitään käyttöä) -> vain vähän järkeviä lähteitä saatavilla. jni (k) 1. marraskuuta 2016 kello 23.39 (EET)
replies: text: :::Noh, tämähän on tietysti VAIN JA AINOASTAAN minun mielipiteeni, se miten paljon se loppupeleissä painaa, on ihan kiinni siitä miten tässä nyt muut äänestävät. --Styroks (keskustelu) 1. marraskuuta 2016 kello 23.43 (EET)

text: :::Kaks lähdettä puuttuu, muuten hyvä. --Styroks (keskustelu) 2. marraskuuta 2016 kello 09.16 (EET)
replies: text: ::::Onko nyt parempi? Huomaa että ensimmäisen kappaleen (johdanto) tiedot ovat muualla artikkelissa tarkemmin lähteen kanssa. vrt. artikkelin plutonium (hyvä artikkeli) alkuun. En-wikissä käytäntö sallii lähteiden merkitsemättä jättämisen johdantoon (poikkeus: eläviä ihmisiä koskevat potentiaalisesti kiistanalaiset väitteet), jos lähteistetty myöhemmin, koska ensimmäisten paragraafien pitäisi olla yleisen tason tiivistelmä jossa varsinkin yksityiskohtaiset viitteet voivat häiritä lukijaa. Tosiaan tuon -mallineen kanssa ehdotan toimintatavaksi että se korjataan kun:

text: :::#tätä artikkelia päivitetään Lupaavasta Artikkelista laatutasolle, jolla tietty viittausten notaatio on pakollinen (ei vielä lupaava artikkeli ohjeessa), tai

text: :::#malline poistetaan,
replies: text: ::::kumpi nyt sitten tapahtuukin ensin. jni (k) 2. marraskuuta 2016 kello 21.37 (EET)
replies: text: :::::Johdantoon ei tosiaan tarvitse lähteitä, jos ne ovat merkitty muualla. Tuo rp-malline on kyllä sekava, enkä ole vastaavaa merkintää kyllä nähnyt muualla. Yleensä on järkevämää tehdä viittaus, niin että viiteluettelossa näkyy Myasoedov & Kirby & Tananaev, s. 163. Mielestäni tarvisi korjata ennen lupavuutta. --PtG (keskustelu) 6. marraskuuta 2016 kello 21.50 (EET)

text: : No nyt on kritiikkiä herättänyt  kadotettu kokonaan ja lähteet ovat samalla tapaa kuin (useimmissa) muissakin lupaavissa kemia-artikkeleissa! jni (k) 7. marraskuuta 2016 kello 18.54 (EET)
replies: text: ::Lupaavalta näyttää minun mielestäni. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 7. marraskuuta 2016 kello 21.34 (EET)

text: ::Kyllä, hyvät perusteet. Kannatetaan! --Styroks (keskustelu) 8. marraskuuta 2016 kello 20.40 (EET)

text: Tulkitsen että käy lupaavaksi: kaksi kannattajaa, keskustelussa mainitut seikat korjattu, ei muita kommentteja yli viikon aikana. jni (k) 10. marraskuuta 2016 kello 19.07 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus