lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:HTML

message: Tälle pitäisi tehdä jotain. Ensinnäkin, englanniksikaan tag ei ole sama asia kuin elementti (<a> on elementti, jossa a on tag). Ja mitäköhän ihmettä ne olisivat hyvällä suomen kielellä... -- Prhi 22:47 marras 4, 2004 (UTC)
replies: text: Oikeastaan elementti ja tägi eli tunniste ovat aivan eri tasoille kuuluvia käsitteitä: elementti on rakenteellinen yksikkö, jota koodissa merkitään tägeillä (ja tägiin kuuluvat myös kulmasulkeet). Jos tätä koettaisi verrata luonnolliseen kieleen, voitaisiin ehkä sanoa, että elementit ovat kuin ajatuksia ja tägit puolestaan kuin paperille kirjoitettuja sanoja, jotka antavat ajatuksille muodon. – Simo Kaupinmäki 11. huhtikuuta 2011 kello 18.03 (EEST)
joo joo ite oon kokenu html koodaja ja mikää elementti ei oo tag waan kaikki pitäs olla englaniksi
thread_title:  Elementit ja tägit 

message: Miksi tuossa käsketään ääntämään web suomeksi "vep"? En ole tuohon muualla törmännyt, onko joku toimisto antanut tällaisen suosituksen? Ravel 18. joulukuuta 2005 kello 04:50:21 (UTC)
replies: text: Sanotaan irc:kin nykyään irkki, useasti puhutaan vepistä jne. Kommentin jätti 62.44.212.218 (keskustelu – muokkaukset) 23. joulukuuta 2005
replies: text: :Ei se, että jotkut usein sanovat veppi, tarkoita että yleisesti sanottaisiin. Ja koska ei yleisesti sanota, ei pitäisi niin lukea Wikipediassakaan. Ravel 30. maaliskuuta 2006 kello 13.23 (UTC)
thread_title:  Sanan ”web” ääntämisohjeet 

message: Pitäisikö tänne lisätä että css sivuilla voi tehdä omia html koodeja jos sivulla on css käytössä.?--Torinto 4. joulukuuta 2009 kello 19.01 (EET)
replies: text: En oikein ymmärrä kysymystä. CSS-tyyliohjeilla voidaan muokata HTML-elementtien esitysasua paljonkin, mutta HTML:n kannalta tämä ei oikeastaan ole kovin olennaista, joten aihetta lienee tarkoituksenmukaisinta käsitellä pikemminkin CSS:n yhteydessä. – Simo Kaupinmäki 11. huhtikuuta 2011 kello 18.03 (EEST)
thread_title:  CSS ja HTML 

message: Poistin pari riviä, jotka aiheuttivat virheen References -otsikon alla:
<ref name="HTML5 Syntax Errors">{{cite web|title=1.9.2 Syntax errors|url=http://dev.w3.org/html5/spec/Overview.html#syntax-errors|work=HTML5|accessdate=4.12.2010|date=16.11.2010}}</ref>
<ref name="HTML5-HTML4">{{cite web|title=HTML5 differences from HTML4|url=http://www.w3.org/TR/html5-diff/|publisher=W3C|accessdate=4.12.2010|date=19.10.2010}}</ref>
- en ymmärrä näiden rivien tarkoituksia? Onko tarpeen korjata? Terveisin, --Susi Waegelein 6. joulukuuta 2011 kello 00.50 (EET)
thread_title:  Poistettuja rivejä:
Keskustelu:Civilization

message: Civilization on kyllä ensisijaisesti ollut lautapeli (1980). Ks. :en:Civilization (board game) -- Prhi 02:53 marras 5, 2004 (UTC)
replies: text: Ensin ehkä. Uskallan väittää (mutulla tosin) että tietokonepeliversio on nykyään tunnetumpi? Mikään ei tietenkään estä juuri _sinua_ kirjoittamasta artikkelia lautapeliversiosta. :-). JP 08:58 marras 5, 2004 (UTC)

text: Itse asiassa lautapelejä on ainakin kaksi. Sid Meier pelaili Civilization lautapeliä, ja ohjelmoi samanaiheisen tietokonepelin, josta sitten taas tehtiin lautapeli 194.29.193.235 09:16 marras 5, 2004 (UTC)

text: Tälle sivulle on näköjään linkki artikkelista luettelo lautapeleistä. Jotenkin tuon lautapelin pitäisi näkyä sivun alussa. -- Prhi 15:15 marras 7, 2004 (UTC)

message: En-wikin mukaan: ”Interviewed in 2019, developer Brian Reynolds said with "99.99% certainty" that this story was apocryphal, recalling Gandhi's coded aggression level as being no lower than other peaceful leaders in the game, and doubting that a wraparound would have had the effect described. He noted that all leaders in the game become "pretty ornery" after their acquisition of nuclear weapons, and suggested that this behaviour simply seemed more surprising and memorable when it happened to Gandhi.” --Miihkali (K • M) 19. huhtikuuta 2020 kello 19.29 (EEST)
replies: text: Olisi ollut mielenkiintoinen video, mutta tuo kuvan pieni heiluminen aiheutti aika nopeasti ärsytystä. --PtG (keskustelu) 19. huhtikuuta 2020 kello 23.49 (EEST)
replies: text: : Se on ihan kauheaa katsottavaa. En pystynyt itsekään istumaan loppuun asti, joten postasin siksi linkin tänne. --Miihkali (K • M) 20. huhtikuuta 2020 kello 09.43 (EEST)

text: Jokohan nyt olisi aika poistaa tuo hölynpölyosio artikkelista? Enwikissä se on debunkattu jopa erikseen omassa artikkelissaan.  --2001:999:504:6170:DC16:B27A:D142:18F4 14. toukokuuta 2023 kello 21.52 (EEST)
replies: text: :Korjasin. Miihkali (K • M) 15. toukokuuta 2023 kello 16.21 (EEST)
replies: text: ::Kiitos. En jaksanut korjata itse, koska olisi kuitenkin heti tullut turpaan kun on joku satunnainen rekisteröitymätön käyttäjä säätämässä, ja juttu on sen verran monimutkainen että en olisi yhteenvedossakaan saanut välttämättä selitettyä mikä on homman nimi. --2001:999:704:4276:1155:AB01:71B4:9901 15. toukokuuta 2023 kello 21.54 (EEST)
replies: text: ::: Laajensin vielä vähän. --Miihkali (K • M) 16. toukokuuta 2023 kello 18.16 (EEST)
thread_title:  Gandhi ja ydinaseet
Keskustelu:Krapula

message: Käsittääkseni nykyinen termi pitäisi olla rapula. Tarvitsisiko termi vaihtaa oikeaksi ja tehdä uudelleenohjaus oikeinpäin. Kommentin jätti 213.28.69.23 (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Kyllä krapula on yleisempi ainakin googlen mukaan. Aihetta sivuten joku on kirjoittanut artikkelinkin - http://www.kotus.fi/julkaisut/ikkunat/2000/kielii2000_38.shtml. Säilyttäisin artikkelin nimen tämänhetkisenä, ellei sinulta löydy jotain parempaa tietoutta aiheesta.JP 09:41 marras 5, 2004 (UTC)
replies: text: :Shakki keskustelusta: "Äänestäköön Google mitä hyvänsä, mutta kumpi on yleisempää tietokonemaailman ulkopuolella, missä ei vallitse kirjoitusrajoitukset". Googleen ei välttämättä voi luottaa?.
replies: text: ::Merkkirajoitukset eivät iske krapula / rapula -termeihin. --Aulis Eskola 12:18 marras 5, 2004 (UTC)

text: ::Niin, ei varmaan voikaan. Minusta toki "krapula" on huomattavasti yleisempi. Minua toki kiinnostaa mihin pohjaat oman "rapulan"? Mutuun vai johonkin auktoriteettiin?JP 13:37 marras 6, 2004 (UTC)

text: ::Oletko kotoisin sellaiselta murrealueelta, jossa rapula on krapulaa yleisempi muoto? Siten olisit tehnyt virheelisen päätelmän muodon yleisyydestöä koko maassa. En ole koskaan nähnyt sanaa rapula kirjoitetussa tekstissä. Vertailun vuoksi todettakoon, että olen nähnyt jopa sanaa kohmelo muutaman kerran. -Jean d'Arc 13:50 marras 6, 2004 (UTC)
Eikös "darra" tule ruotsista, "dagen efter"?

text: ::vapista, väristä, ruots. darra. — JSuvanto (x) 10. syyskuuta 2006 kello 08.32 (UTC)
replies: text: :::"dagen efter" oli ruotsin kielessä jo aiemmin, ei kai se tuohon elokuvaan liity? Argus 1. marraskuuta 2006 kello 18.44 (UTC)
Eikös tuo saunominen perustu siihen, että saunassa hikoillaan kehosta nesteitä pois ja osa alkoholista saadaan tälleen pois kehosta (ilman että maksa hajottaa) ?

text: Liskojen yö ohjaa tänne, mutta eikös se ole Tennessee Williamsin näytelmä? Osaisiko joka minua fiksumpi tehdä asialle jotain?

message: Näin tässä ykköseltä Prisma-dokumentin, jossa väitettiin krapulan aiheutuvan nestevajaudesta: alkoholi huijaa munuaisia ja kostean illan aikana tulee juostua vessassa yli tarpeen. Vajaus täytetään aamulla sieltä mistä saa, muun muassa aivoista, ja tämän seurausta olisi kohmeloinen olo. Eivät ole laittaneet ohjelmaa Yle Areenalle, mutta tulee uusintana sunnuntaina 31.5. 13:15. 88.195.192.210 27. toukokuuta 2009 kello 21.36 (EEST)
replies: text: Eikös (jyskyttävä) päänsärky johdu juurikin nestevajauksesta? Ainakin itsellä krapula "loivenee" jos muistaa juoda paljon vettä ennen kuin nukkuu (sammuu?!). Alkoholilla on taipumus toimia diureettina. Tästä on jossain ihan oikeaa tieteellistä tutkimusta?! Kommentin jätti 91.156.4.64 (keskustelu – muokkaukset) 
<Kysymys siirretty Kahvihuoneeseen> Pitke 9. maaliskuuta 2010 kello 11.38 (EET)
thread_title:  Krapulan aiheuttaja
Keskustelu:Isolaattikieli

message: Hei
Kiinnostaisi tietää lisää siitä mikä ja missä on Sakhalini.
replies: text: Taitaa olla Sahalin-saaret (vai "Sahalinin" - ne, mistä Japani ja Venäjä tappelevat). Minua taas ihmetyttää, miten isolaattikielilinkki jukagiiri vie jukagiiristen kielten kielikunnan sivulle... Kirjasta "Maailman kielet ja kielikunnat" löytyy aika paljon parempi isolaattiluettelo pienellä kaivamisella --Prhi 9. joulukuuta 2004 kello 01:31 (UTC)

message: Kuinka voidaan tietaa millainen kieli oli etruski jos kirjoitusta ei kerran ole kyetty tulkitsemaan?
thread_title:  Etruski
Keskustelu:Pykeija

message: Suht epähavainnollinen juttuKommentin jätti 193.65.112.51 (keskustelu – muokkaukset)

message: Artikkelin nimi on Pykeija, mutta sisällössä käytetään säännöllisesti ä-päätteistä muotoa. Toisaalta joissain lähteissä nimi on taas a-päätteisenä. Kumpi on oikein, vai ovatko molemmat? Niera (keskustelu) 4. heinäkuuta 2020 kello 22.52 (EEST)
replies: text: Kotuksen mukaan suomenkielinen nimi on Pykeija, ja Pykeijä on kveeninkielinen nimi. --Savir (keskustelu) 4. heinäkuuta 2020 kello 22.58 (EEST)
thread_title:  Pykeija vai Pykeijä?
Keskustelu:Uuno Kailas

message: 62.165.128.200 oli muuttanut Kailaan syntymäpaikaksi Heinolan maalaiskunnan. Kansallisbibliografian artikkeli kuitenkin mainitsee syntymäpaikaksi Hartolan maalaiskunnan. Jos tämä ei pidä paikkansa, niin olisi toivottavaa saada jokin lähdeviite muuhun tietoon. Nysalor 19:47 marras 6, 2004 (UTC)
replies: text: Kunnan nimi on (aina ollut) Hartola eikä Hartolan maalaiskunta. Tietenkin se kuntamuotona oli maalaiskunta, mutta tätähän ei tavata sanoa muulloin kun silloin kun on (ollut) maalaiskunnan lisäksi joku muu samanniminen (kaupunki tai kauppala): Helsinki >< Helsingin maalaiskunta, Rovaniemi >< Rovaniemen maalaiskunta, joissa siis 'maalaiskunta' oli osa kunnan nimeä. --Ulrika 25. maaliskuuta 2006 kello 13.03 (UTC)

message: Erkki Kiviniemen kirja Paljain jaloin on romaani, joka kertoo Uuno Kailaan elämäntarinan. Julkaisija Sanasato 2002, isbn 952-5086-48-8.
thread_title:  kirja Uuno Kailaasta
Keskustelu:TCP/IP

message: Tuo uusi kappale TCP-yhteys pitäisi siirtää TCP-protokollan sivulle. --Prhi 14:51 marras 7, 2004 (UTC)
replies: text: Noiden artikkeleiden yhdistämistäkin voisi harkita. TCP/IP käsittää myös TCP:n. Samaan syssyyn vielä IP:kin yhteen. Ehkä vähän sekava nyt. Saku 16:30 marras 7, 2004 (UTC)
replies: text: :Kyllä se on helpompi näin, tämä TCP/IP ei vain ole oikein ajan tasalla. Eli tässä artikkelissa voisi olla enemmän TCP/IP-protokollapinosta, joka selittäisi kaikki pinokuvassa olevat protokollat ja niiden väliset suhteet. Se pitäisi ehkä yhdistää TCP/IP-viitemallin kanssa. TCP ja IP taas ovat selvästi IETF:n määrittelemiä protokollia, joissa jokaisessa on mm. kappale asiaan liittyvistä RFC-standardeista. --Prhi 17:33 marras 7, 2004 (UTC)
Eikös DNS ja DHCP kuulu sovelluskerrokseen eikä verkkokerrokseen?

message: Eng.wikin "internet protcol suite" kääntyisi varmaan "internet-protokollaperhe" tai "internet-protokollapino" suomeksi, pitäisikö artikkeli siirtää jommalle kummalle nimelle? Ipr1 (keskustelu) 23. toukokuuta 2019 kello 02.38 (EEST)
thread_title:  Nimeäminen
Keskustelu:Necronomicon

message: osaako kukaan kertoa mitään tcho-tcho -kansasta? Kommentin jätti Franskedes (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Englanninkielisestä Wikipediasta löytyy jotakin tietoa. Kommentin jätti 192.89.97.1 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Tcho-tchot-kansasta tietoa 

message: Itse tekemieni kakka-artikkelien korjailu jatkuu. Ehdotan . Fiktiolukua voisi ehkä lyhentää? --Miihkali (K • M) 11. tammikuuta 2021 kello 10.28 (EET)
replies: text: Kyllä tämä menee. --PtG (keskustelu) 12. tammikuuta 2021 kello 23.09 (EET)

text: Näitä on aina ilo lukea.  --Hedelmätiski (keskustelu) 17. tammikuuta 2021 kello 01.53 (EET)
Merkitsen ja arkistoin. --Miihkali (K • M) 25. tammikuuta 2021 kello 10.55 (EET)
</div>
thread_title:  Laatuarviointi
Keskustelu:Mali

message: Pitäisiköhän tuon moton olla "yksi kansa" eikä "yksi ihminen"? -- Prhi 13:10 marras 8, 2004 (UTC)
replies: text: Ruotsiksi näyttäs olevan "ett folk", englanniksi "one people", äänestän yhtä kansaa Harriv 14:05 marras 8, 2004 (UTC)
replies: text: :Vaihdoin sen samalla vaivalla kansaksi ilman sen enempiä äänestyksiä... --Prhi 15:45 marras 8, 2004 (UTC)

message: Perustiedot aiheesta lähteistettynä ja mahdollisimman ajantasalla. Ehdotan lupaavaksi. --Tappinen 10. lokakuuta 2010 kello 07.57 (EEST)
replies: text: Kannatan.  --Lakritsa 10. lokakuuta 2010 kello 10.55 (EEST)
replies: text: :Samoin . Muuten, eikö "Ranskalainen yhteisön" pitäisi olla "Ranskan yhteisö"? Ranska viljelee adjektiivia usein kun suomessa käytetään genetiiviä. Heillä on esim. "eurooppalainen unioni" eikä "Euroopan unioni".--Nedergard 10. lokakuuta 2010 kello 14.22 (EEST)
replies: text: :: Toisaalta, rinnaisteinen on "Brittiläinen kansainyhteisö". Ks.  :en:French Community. --Tappinen 11. lokakuuta 2010 kello 20.07 (EEST)
replies: text: :::Tuossa on kyllä perää. Kumma kyllä netistä ei löytynyt luotettavaa lähdettä kummankaan version puolesta - ainoa löytämäni fakta oli, että ennen vuotta 1958 sen edeltäjäjärjestö oli "Ranskan unioni" (suom. valtiosopimus vuodelta 1950).--Nedergard 12. lokakuuta 2010 kello 04.34 (EEST)
Merkitsen lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 12. lokakuuta 2010 kello 10.43 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus 

message: Kymmenessä vuodessa artikkelin taso on jäänyt jälkeen. --Abc10 (keskustelu) 19. elokuuta 2020 kello 10.08 (EEST)
thread_title:  Lupaavako?
Keskustelu:RFID

message: Artikeli on teknologia painoitteinen ja ehkäpä hieman naiivi.
Lisätkää kriittistä näkemystä teknologian vaikutuksista ja mahdollisuuksista.
replies: text: Öö, radiotaajuuksista tunnistamista käsittelevä artikkeli on kyllä yleensä teknologiapainotteinen... yleinen teknologiakritiikki voidaan esittää muualla, erityinen RFID-kritiikki sopii kyllä artikkeliin. Minusta linkki pedon lukuun on kyllä vähän liioittelua.  17:39 marras 8, 2004 (UTC)
replies: text: :No joo, mutta esimerkiksi englannin kielisessä artikkelissa on kriittisiä linkkejä ja myös tekstissä käsitellään tätä. Valvontamahdollisuuksista aivan ensimmäiseksi RFID:stä tulee mieleen Vuonna 1984 ja tuo ilmestyskirjan juttu.
replies: text: ::Ymmärrän näkökantasi, mutta siitä ei tulisi mitään jos loisimme linkkejä aina sinne mikä tulee ensiksi mieleen... :) RFID luo valvontaongelmia ja niitä voi käsitellä RFID-artikkelissa ja muuallakin mutta Orwellin kirjallisuudella ja RFID:llä ei ole suoranaisesti mitään tekemistä keskenään paitsi että toisen voi nähdä toisen tulevaisuudenennustuksen toteutumisena. -- 17:46 marras 8, 2004 (UTC)
RFID:n historia on kovin USA painotteinen, ilmeisesti käännetty suoraan en-wikistä. Saksankielisillä sivuilla on toisenlainen historia. Jos oikein muistan, niin Suomessa 80-luvulla markkinoitu saattomuistitekniikka oli Philipsin kehittämää. USA on tullut jälkijunassa, mutta 90-luvun lopulla niin voimakkaasti, että Suomessakin on nimi vaihtunut saattomuistista RFID:ksi. vilkapi 6. huhtikuuta 2007 kello 14.27 (UTC)

message: RFID-tunniste on radiotaajuudella toimiva saattomuisti. Saattomuisteja on myös muilla tekniikoilla toimivia, kuten esim. induktiivisia.
Esu 26. tammikuuta 2008 kello 11.56 (UTC)
thread_title:  Termin suomennoksesta 

message: Käyttökohteista voisi lisätä Medanetsin järjestelmän, jossa potilaat ja mittalaitteet tunnistetaan RFID:llä. http://www.medanets.com/?sivu=tuotteet
thread_title:  Käyttökohteet 

message: Suurin osa rfid-tekniikkaan liittyvästä kauhunlietsonnasta on peräisin Rauni-Leena Luukkanen-Kildeltä (kts. wiki-artikkeli). En pidä häntä mitenkään luotettavana lähteenä.
thread_title:  RFID kauhukuvat
Keskustelu:DNA

message: Vaikka joissain lukiokirjoissa tai sanomalehdissä käytetään lyhenteitä l-RNA ja s-RNA, suomessa kyllä tavallisemmin käytetään lyhenteitä mRNA ja tRNA. Aivan samoin kuin suomessa hiilen kemiallinen tunnus on C eikä H ja deoksiribonukleiinihappo on DNA eikä DNH. Samulili 09:53 marras 9, 2004 (UTC)
Lisäsin pienen kappaleen DNA:n rakennetutkimuksen historiasta, erityisesti mainiten Rosalind Franklinin merkittävän panoksen. Korjasin pro- ja eukaryoottien kuvausta. Käyttäjä:Stefan

message: "Ensimmäisen kerran DNA:n eristi sveitsiläinen tutkija Friedrich Miescher vuonna 1874 lohen mädistä."
Löytyisikö tähän jotain lähdettä?
replies: text: Lehninger (2005) Principles of biochemistry. Sivu 280. Toinen kappale. Sjmantyl 21. helmikuuta 2011 kello 17.21 (EET)
Sillä ainakin saan erinlaisen kuvan tästä tutkimuksesta täältä

text: Bo-Jungar Wikgrenin "Biologin historia" käy myös yksiin tuon nettisivuston kanssa. Kirjassa kerrotaan: "Den schweiziska kemisten Friedrich Miescher (1844-1895) isolerade och beskrev år 1871 deoxyribonukleinsyra (DNA)." Samulili 25. maaliskuuta 2007 kello 14.39 (UTC)
thread_title: DNAn löytäminen

message: Mua kiinnostaisi tietää, että kuinka paljon DNA:ssa on kaikilla ihmisillä samaa ja kuinka paljon sukulaisilla on, että kuinka kaukaisia sukulaisia voi vielä tunnistaa sukulaisiksi DNA:n perusteella? Entä kuinka paljon eri eläinten tai eläinten ja ihmisten DNA poikkeaa toisistaan? (voisi näistä kyllä artikkeliinkin siis joku tietävämpi kirjoittaa) --Velma 20. joulukuuta 2009 kello 17.09 (EET)
thread_title: DNA:n samanlaisuus

message: Määritelmä ei ole toimiva. Ei varmasti pidä paikkaansa, eikä lähdekään todennäköisesti sano noin. En omaa tuota lähdekirjaa, joten toivon että joku muu tarkistaisi ensin lähteestä. --(λ (?) (!)) 13. tammikuuta 2011 kello 19.24 (EET)
thread_title:  Sinunkin DNAssasi kaikkien eliöiden perimä? 

message: Tässä artikkelissa mainitaan vain sana ketju, mutta mikä on käännös alkuperäiselle englanninkieliselle sanalle double helix? --Hartz (keskustelu) 24. marraskuuta 2012 kello 22.26 (EET)
replies: text: Tietääkseni kaksoiskierre on DNA:n kohdalla yleisesti käytetty käännös. --MiPe(wikinät) 24. marraskuuta 2012 kello 22.28 (EET)
replies: text: :Tätä termiä tulisi käyttää artikkelissa. Ehkä ketju on arkikielisempi ilmaus? --Hartz (keskustelu) 24. marraskuuta 2012 kello 22.30 (EET)
Onko Dawkins yliedustettuna kirjalähteissä? Eikö kukaan muu tiedä mitään aihepiiristä? Laajempi kirjallisuusluettelo herättäisi luottamusta. 87.95.53.3 27. lokakuuta 2014 kello 22.09 (EET)
thread_title:  Double helix
Keskustelu:Rapolan muinaislinna

message: Rapolan linnan ajoituksessa on pientä epäselvyyttä, kuten muinaislinnojen yleensäkin. terv. KR.

message: Ehdotan lupaavaksi. --PtG (keskustelu) 21. syyskuuta 2013 kello 17.33 (EEST)
replies: text: Kannatan. Eiköhän tässä ole perustiedot. Jatkossa olisi hyvä saada tutkimushistoriasta oma osuutensa ja kuvitusta myös.--Tanár 21. syyskuuta 2013 kello 21.46 (EEST)

text: Kelpaa. – EtäKärppä48 22. syyskuuta 2013 kello 14.02 (EEST)

text: Kannatan. –ElmA (Keskustelu – Muokkaukset) 22. syyskuuta 2013 kello 21.34 (EEST)

text: Kelpaa hyvin lupaavaksi.  --Kari-kujanpää (keskustelu) 23. syyskuuta 2013 kello 12.07 (EEST)
Merkitsen, jatkossa lisää tutkimushistoriasta (ja kuvitusta kiitos). --PtG (keskustelu) 24. syyskuuta 2013 kello 21.25 (EEST)
</div>
Teoria laajempaa aluetta palvelleesta muinaislinnasta on saattanut uudemmassa tutkimuksessa kohdata kritiikkiä. Luultavasti Aiheesta muualla oleva Sirkka-Liisa Seppälän julkaisu ottaa näihin eri näkemyksiin jotain kantaa.--Urjanhai (keskustelu) 22. joulukuuta 2013 kello 16.03 (EET)

text: Tuskin siinä mitään Hämeen yläosan ihmisiä suojeltiin. Kysymys lienee alueen hallitsemisesta, erityisesti sotilaallisesa hallitsemisesta. Syytä erotella käsitteitä omasta ajastaan.--Zindox (keskustelu) 4. huhtikuuta 2015 kello 08.04 (EEST)
replies: text: :Tästä on kirjallisuudessa luultavasti paljon juttua. Nykyään voi olla erilainen käsitys kuin aiemmin. --Urjanhai (keskustelu) 4. huhtikuuta 2015 kello 14.34 (EEST)
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Galileo (satelliittipaikannusjärjestelmä)

message: Jos nuo poistetut väitteet olivat totta, ne olivat kyllä todella kiinnostavia. Toivoisin niiden esittäjän perustelevan vähän paremmin, niin ne voitaisiin mielestäni esittääkin. Kommentin jätti 193.65.112.51 (keskustelu – muokkaukset). 
Tuo Giove B -tieto pitäisi päivittää...Kommentin jätti 84.251.204.95 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Englanninkielisen Wikin mukaan GioveB lähetettiin onnistuneesti 27.4.2008

text: Jawacz 27. huhtikuuta 2008 kello 08.48 (UTC)
replies: text: :Joo, laita vaan artikkeliin. --Höyhens 27. huhtikuuta 2008 kello 08.57 (UTC)

message: Suomessa myytäviä matkapuhelimia, tabletteja ja älykelloja joissa on Galileo (tai kiinan BeiDou = Bei Dou)?
Niitä on varmaan sen verran vähän, että pystyy vielä listaamaan. 
Ja mistä lähtien Galileo on siinä kunnossa, että siitä on jotain hyötyä GPS+Glonassin lisänä? Nopeampi paikannus, suurempi paikannustarkkuus jne.
Reijo Koskela 10. syyskuuta 2016 kello 14.02 (EEST) 
 –Kommentin jätti Ee1518 (keskustelu – muokkaukset) 10. syyskuuta 2016 kello 14.02‎ (EEST)
thread_title:  (Keskusteluviesti vuodelta 2016) 

message: Sanoo wikipedia.
Mutta entäs autot, esimerkiksi henkilöautot, joissa on navigaattori? Jos ostaa nykyään uuden auton, tai uudehkon käytetyn auton Suomessa, ja ostaa esiasennetun navigaattorin, onko siinä Galileo-tuki? Jolloin paikannus on parempaa?
--91.159.188.211 29. heinäkuuta 2022 kello 01.17 (EEST)
thread_title:  Suuri osa uudemmista GNSS:ää hyödyntävistä päätelaitteista, kuten kuluttajille suunnatut matkapuhelimet ja älylaitteet, sisältävät jo laitteistotuen Galileon palveluille.
Keskustelu:Sian- ja naudanlihasäilyke

message: "Nötkötti tehdään koneellisesti erotetusta lihamassasta, joka ennen lihanprosessointikoneita luokiteltiin teurasjätteeksi. Nötkötin kaltaiset tuotteet on otettu tarkastelun alle hullun lehmän taudin esiintymisen jälkeen, jolloin monessa maassa kokonaan kiellettiin koneellisesti erotetetun lihamassan käyttö ihmisravinnoksi"
Mielellään näkisi lähdeviitteitä tähän. --TBone 14. marraskuuta 2004 kello 14:12 (UTC)
replies: text: "Koneellisesti erotettu" lihamassa on lainsäädännönkin viime vuosina tuntema termi ainesosasta, joka on saatu käyttöön uusien koneiden myötä (986/2002). Liittymisestä hullun lehmän tautiin:  --Aulis Eskola 15. marraskuuta 2004 kello 09:12 (UTC)
En ymmärrä, miksi tämän nimi on "nötkötti" eikä sikanauta? --Thi 1. heinäkuuta 2006 kello 19.25 (UTC)

text: En ymmärrä, miksi otsikosta "sian- ja naudanlihasäilyke" pitää olla oma artikkelinsa. Nötköttista ymmärtäisin hyvin. – linnea 22. syyskuuta 2006 kello 05.26 (UTC)

message: Viittaus nötkötti-seuraan poistettu, koska lähes jokaiseen artikkeliin voitaisiin lisätä joku asia, jonka on nimetty artikkelissa mainitun innoittamana. Pienseurat eivät muutenkaan ole kyllin merkittäviä tietosanakirjaan. Argus 25. joulukuuta 2006 kello 13.24 (UTC)
thread_title: Poistosta

message: Amerikkalainen lihasäilyke nimeltä Spam ei ole sika-nautaa, vaan pelkkää sianlihaa. Valmistajan sivustoilla SPAM, Hormel Foods kerrotaan nimen olevan lyhenne spiced ham nimikkeestä. Itse asiassa se ei siitä huolimatta ole kinkkua, vaan sianlapaa. Tästä syystä lienee oli tuotteelle keksittävä uusi nimi. --jukrat 14. helmikuuta 2007 kello 07.49 (UTC)
thread_title: Spam