lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Teitittely

message: Artikkeli kertoo lähes kokonaan teitittelystä vain suomen kielessä. Lisäksi linkit muunkieliseen wikipediaan puuttuvat. -Suslaasassu 22. toukokuuta 2007 kello 22.25 (UTC)
replies: text: Kans. väl. näkökulmaa lisätty.  Enpä ole ennen huomannutkaan korjattava-mallinetta kekustelusivulla. Paj. 18. kesäkuuta 2007 kello 18.07 (UTC)

message: Onko oikein kirjoittaa että "Monissa indoeurooppalaisissa kielissä teitittely on toisilleen tuntemattomien ensisijainen puhuttelumuoto", kun se kerran on myöhäislatinasta lainattu ominaisuus eikä indoeurooppalaisesta kantakielestä peritty yhteinen ominaisuus? Lainaominaisuudethan siirtyvät sukulaisuuksista riippumatta. --88.112.227.173 7. heinäkuuta 2007 kello 15.08 (UTC)
thread_title:  "Indoeurooppalaisissa kielissä" 

message: Johdannossa sanotaan että teitittelyllä ilmaistaan kohteliaisuutta. Mutta teitittely voi olla myös epäkohteliaisuuden osoitus. Nähdäkseni teitittelyllä ilmaistaan lähinnä tietyn etäisyyden pitämistä toiseen henkilöön. Joissain tilanteissa se on kohteliasta, toisissa ei. Parasta tietysti kun tähän löytyisi lähde. --Gwafton 4. kesäkuuta 2010 kello 17.00 (EEST)
thread_title:  Kohteliaisuutta vai muuta? 

message: Olisiko murresana tms. jos käyttää Te-sanan monikkona Tet-muotoa? Esim. Oletteko Te sitä ja tätä (yhdelle henkilölle). Oletteko Tet sitä ja tätä (usealle).--RicHard-59 (keskustelu) 2. lokakuuta 2020 kello 13.12 (EEST)
replies: text: Edit. Näkyy olevan peräpohjolan murretta. --RicHard-59 (keskustelu) 2. lokakuuta 2020 kello 13.16 (EEST)
thread_title:  Te-sanan monikko
Keskustelu:SkyOS

message: Artikkelia parannettava, eihän artikkeli kerro juuri mitään. --81.197.165.230 23. toukokuuta 2007 kello 09.06 (UTC)

message: voitko siirtää ne tekstit oikealle kuten englannin kielisessä versiossa Kommentin jätti 62.121.45.84 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Voin kokeilla, mutta en tiedä osaanko. --81.197.165.230 23. toukokuuta 2007 kello 09.41 (UTC)
Kiitoksia
thread_title:  wikipedian englannin SkyOS
Keskustelu:Suomen hallintolainkäyttö

message: Valittu suositelluksi artikkeliksi 2007. Mielestäni artikkelin lähteistys ei vastaa kuitenkaan SS-tasoa. Jos tasoa ei paranneta, ehdottaisin statuksen poistoäänestystä. --Lakritsa 3. lokakuuta 2009 kello 09.57 (EEST)
replies: text: Miten sinusta tuota artikkelia pitäisi lähteistää? Jokainen artikkelissa oleva asia on käsittääkseni lähteistetty johonkin luotettavaan lähteeseen. --M. Porcius Cato 3. lokakuuta 2009 kello 14.11 (EEST)
replies: text: :Mm. alaotsikot Hallintovalitusmenettely, Valitus (yksi viite), Ylimääräinen muutoksenhaku ovat viitteettömiä. Näiden lisäksi monet muut kappaleet ilman viitteitä. --Lakritsa 4. lokakuuta 2009 kello 10.46 (EEST)
replies: text: ::Viite 1 toteaa, että artikkeli seuraa Hallintolainkäyttölain systematiikkaa ja perustuu siihen. Jos sinusta tämä on riittämätöntä, olisi parempi lisätä viitteet lakipykäliin kuin laittaa artikkelin status poistoon. --M. Porcius Cato 5. lokakuuta 2009 kello 17.26 (EEST)
replies: text: :::Eikö kuitenkin ole käytäntönä, että kappaleet eivät ole viitteettömiä. --Lakritsa 5. lokakuuta 2009 kello 18.42 (EEST)

text: Rupesin pohtimaan, onko suomen hallintolainkäyttöä mitenkään arvioitu / pohdiskeltu jne. vertailtu mihinkään muuhun maailman esim. oikeustieteellisessä kirjallisuudessa? Nyt tämä referoi ko.lain aika systemaattisesti. Onko minkäänlaista tilastoa päätöksistä tehty - esim. monestiko yksityishenkilö keskimäärin voittaa / häviää valituksensa? (ja missä oikeusasteissa) jne.? ...ts. kiinnostaisi tavallaan se, miten tuon hallintolainkäytön toteutuminen on yhteiskunnassamme ilmennyt?Tetopa 13. lokakuuta 2009 kello 01.14 (EEST)
</div>
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Jasmin Vähäkangas

message: "Hän jäi saman vuoden kesällä kiinni rattijuopumuksesta ja ajokortitta ajosta, 
minkä seurauksena auto suistui tieltä ja törmäsi puuhun"
Tuo kannataa jättää artikkeliin juuri tuossa muodosa, sillä juuri tuon kiinnijäämisen
vuoksihan auto suistui tieltä ja törmäsi puuhun. Korostaa artikkelin tasoa ja tarpeellisuutta :) Kommentin jätti 217.41.51.136 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Kiitos ilmoituksestasi, korjasin lauseen ja artikkelia muutenkin. Tarpeeksi merkittävä Mäntylä omaksi artikkelikseen on, sitä ei mielestäni voi kiistää. Muista, että voit myös itse parantaa artikkelia, kun tuollaisiin höpsöihin lauseisiin törmäät. --Herra Maka 23. toukokuuta 2007 kello 17.14 (UTC)
thread_title: Hölömö lause
Keskustelu:Bristol Blenheim

message: Mulla olisi isoisän (Aimo Huhtala) arkistosta kuvia Suomen ilmavoimien käytössä olleista Blenheimeista tositoimissa. Lisäänkö?
Miten on kun maailmalla Blenheim on määritelty kevyeksi pommikoneeksi ja sen maksimipommikuormaksi 450 kg? Tieto on kirjasarjasta Toinen Maailmansota.
Korina 4. kesäkuuta 2008 kello 12.43 (UTC)

message: Artikkeli olisi ehkä syytä avata täsmennyksellä koskien sen aihetta, sillä Bristol Blenheimilla ei tarkoiteta yksiselitteisesti vain lentokonetta. Samalla nimellä on valmistettu jo vuosikymmenten ajan myös loistokasta henkilöautoa. --91.32.217.55 21. marraskuuta 2008 kello 00.57 (EET)
thread_title:  Bristol Blenheim
Keskustelu:Tienvarsipommi

message: Lähteet on kyettävä varmentamaan. Parhaiten tämä onnistuu siten, ettei asianmukaisesti rakennettuja lähdeviitteitä mennä karsimaan pois, vaan ne jätetään niin kuin ne on kirjoitettu. Tämä siksi, että lähde katoaa hyvin herkästi Internetissä, kun lähdesivuja päivitetään tai ne tulevat maksullisiksi. Tieteelliseen kirjoittamiseen ja hyvään tietokirjoittamiseen kuuluu tarjota lukijalle mahdollisuus lähdekritiikkiin: se on uskottavuuden perusta. 81.175.156.88 23. toukokuuta 2007 kello 17.51 (UTC)
replies: text: Täällä on kaikilla oikeus muokata, et omista mitään tekstiä. Lähteiden nimet ovat edelleen saatavilla, wikilinkitykset on vain poistettu turhana. Tuskin kukaan kirjoittaa artikkelia AfghanNews.net:stä. --Zxc 23. toukokuuta 2007 kello 17.59 (UTC)
replies: text: :Älä sitten järjestä avuksesi Mikko M:ää, Samulilia, JNiemenmaata, vaan kestä muokkaaminen reilun pelin periaatteella loppuun asti. Perustelusi muuten ei ole mikään perustelu. Voisitko siis ilmoittaa jonkin syyn, miksei lukijalle tule tarjota referenssiä siitä, mitä hän lukee. Tieteellisen kirjoittamisen ja tietokirjoittamisen alkeisiin kuuluu se, että lähde on tarkistettavissa ja että sitä vertaillaan. Mitä helpommin tämä tapatuu, sen parempi. On kyse verkkoympäristön käytettävyydestä. Mitäpäs jos alkaisit vasta lauantaina tyhjentämääna artikkeliin liittyviä osia interaktiivisuudesta ja vasta esimerkiksi lauantaina aloittaisit muokkauskilpailun? Artikkelin osio voi olla silloin melko valmis tai puolivalmis, jolloin voisi avoimesti poistoäänestyttää siitä kohtia, jotka eivät sinulle henkilökohtaisesti sov? 81.175.156.88 23. toukokuuta 2007 kello 18.08 (UTC)
thread_title: Varmentamisesta

message: Mitenköhän merkittävä yksi suomalaisuhri on aiheen nimeltä "tienvarsipommi" kannalta? On se varmasti kamalaa kun suomalainen kuolee, mutta veikkaan että päivittäin kuolee arabeja tai jenkkejä vastaaviin pommeihin, joten ovatko jenkit arvoltaan jotenkin vähempiarvoisia? Jos on niin saisinko lähteen väitteelle. --qWerk 25. toukokuuta 2007 kello 04.33 (UTC)
replies: text: Näyttäisi taas siltä, että tälle artikkelille käy samalla tavalla kuin viron patsaalle, ajankohtainen asia liittyen artikkeliin nousee merkittävämmäksi kuin se mistä kiistellään. qWerk 25. toukokuuta 2007 kello 10.08 (UTC)
replies: text: :Itsekään en pidä tuollaisesta ajankohtaispuurosta, jossa luetellaan ajankohtaisesta aiheesta satunnaisia yksityiskohtia ilman kunnon jäsentelyä tai perspektiiviä. Kai tuosta Immosen tapauksesta kuitenkin vähän laajemmin voisi kertoa tässä artikkelissa. Oman artikkelin perustaminen sille ei tunnu sekään kovin hyvältä ajatukselta. --ML 5. kesäkuuta 2007 kello 07.40 (UTC)
thread_title:  Suomalaisuhri
Keskustelu:Detroit

message: http://www.mikseri.net/artists/?id=64089
Kyseinen yhtye on saanut paljon huomiota mm. IRC-kanavilla, ym. ja ansaitsisi tulluksi mainituksi Wikipediassa. Voisiko siis joku ystävällinen wikipedian muokkaaja tehdä tarkennussivun ja uuden detroit artikkelin yhtyeelle. Kiitän vaivannäöstänne 
75.61.108.59 75.61.108.59
replies: text: Levytyssopimus ison firman kanssa on merkittävyyskriteeri. Pelkkä IRC-kanavilla maininta ei riitä alkuunkaan. --Tve4 23. toukokuuta 2007 kello 20.33 (UTC)
Et tainnut lukea detroitin sivua. Jos olisit katsonut sen tarksti, niin ei olisi epäilystäkään etteikö detroittia kuuluisi laittaa wikipediaan.

text: Heti kun levyä saa lähimmästä Anttilasta. --Harriv 23. toukokuuta 2007 kello 20.44 (UTC)
replies: text: :Vaikka joku muu Detroit tarvitsisi artikkelin, ei olisi syytä muuttaa tämän artikkelin otsikkoa miksikään. IP voi tehdä vaikka itse sen Detroit (yhtye)-artikkelin, jos kerran tietää asiasta. Tähän voi laittaa sitten alkuun -mallineen. Edellyttäen tietenkin, että IRC-kanavien mainintojen lisäksi on jotain muutakin perustetta. –B. Nuhanen 26. toukokuuta 2007 kello 21.20 (UTC)

message: Pitäisikö heti johdannossa kertoa, että Detroit on konkurssin partaalla? --Hartz (keskustelu) 10. maaliskuuta 2013 kello 19.37 (EET)
thread_title:  Konkurssi 

message: "Teknomusiikki syntyi Detroitissa 1980-luvun puolessa välissä."
-> kenen mukaan?  –Kommentin jätti 85.156.59.12 (keskustelu)
thread_title: Teknomusiikki
Keskustelu:Cay Sundström

message: Mielenkiintoinen lähde löytyy webbistä: How Estonia became part of the USSR. Kyse on englanninkielisestä tiivistelmästä tanskalaisen kirjailijan ja toimittajan Erik Nørgaardin kirjasta Maendene fra Estland.
Viron kommunistísen puolueen tuleva johtaja Karl Säre tapasi Sundströmin tämän kotona 1. heinäkuuta 1940, ja kuvaili kommunistien suunitelmia "vallankumouksen" toteuttamiseksi Virossa. Keskustelu käytiin Venäjäksi. Valpo salakuunteli Sundströmin kotia ja koko keskustelu päätyi arkistoon. Tanskankielinen tiivistelmä esitetään Nørgaardin kirjassa. Webbissä tämä on käännetty englanniksi. Välissä on ehkä ollut vielä suomenkielinen versio. 
Missä siis on tuo alkuperäinen Valpon raportti? -- Petri Krohn 23. toukokuuta 2007 kello 23.51 (UTC)
replies: text: Lisäsin tuon linkin artikkelin lähdeviitteisiin. Sundströmin Kansallisbiografia-artikkelissa kuvaillaan itse asiassa samaa tapaamista ja keskustelua, tosin tietysti paljon ylimalkaisemmin. Muistan lukeneeni jostain, että valtiopetoksesta syksyllä 1941 tuomituista "kuutosista" Sundström olisi ollut ainoa, jonka kohdalla syytteissä oli tai saattoi olla edes jonkinlaista todellisuuspohjaa. Ilmeisesti hän hääräsi vuonna 1940 jotain paitsi virolaisten myös NL:n lähetystön edustajien kanssa (tai niin ainakin väitettiin). Tuohon esittämääsi kysymykseen (joka ei tosin liity enää mitenkään tämän artikkelin tai luultavasti muutenkaan Wikipedian kehittämiseen): Onko jossain sanottu, että raportti puuttuisi Valpon omista arkistoista? --Risukarhi (keskustelu) 3. marraskuuta 2012 kello 19.02 (EET)
thread_title:  Valpo salakuuntelee Sundströmin kotia 

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 10. tammikuuta 2013 kello 12.34 (EET)
replies: text: Eiköhän käy. --PtG (keskustelu) 10. tammikuuta 2013 kello 22.57 (EET)

text: Juu. Kannatan ja merkitsen lupaavaksi.--Tanár 12. tammikuuta 2013 kello 23.23 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Fossiili

message: Miksi tässä artikkelissa ei ole mainittu lainkaan lähteitä? Kommentin jätti 130.234.5.137 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Valitettavan suurella osalla Wikipedian kirjoittajista on tapana kirjoittaa tekstiä päästään tai jättää muuten vain lähteet mainitsematta eri syistä. Tässä artikkelissa on todennäköisesti käytetty lähteenä ainakin Kirjallisuutta-osiossa mainittua teosta. Toivottavasti tavat muuttuvat aikaa myöten; kehitys kehittyy nähdäkseni ainakin oikeaan suuntaan. Artikkelieta voi muuten parantaa etsimällä lähteitä. —Herra Maka 26. toukokuuta 2007 kello 17.35 (UTC)
replies: text: :Tuota kirjaa ei ole käytetty ollenkaan lähteenä. Ei tätä nyt päästä ole keksitty. Olen myös laajentanut artikkelia, mutta en enää edes muista tarkalleen mistä lähteistä. Triviaalia tietoa kuitenkin. Lähteitä tietenkin pitäisi lisätä, esim. Talk.originsia on käytetty yhteenvetojen perusteella. Olisi parempi että epäselvät kohdat merkitään lähde-mallineella, niin olisi helpompi etsiä lähteitä. Suuri osa artikkelissa on kuitenkin yleistietoa. --Zxc 10. heinäkuuta 2007 kello 15.34 (UTC)
Eikö sienistä tai bakteereista voi jäädä fossiileja? 82.128.205.216 20. helmikuuta 2008 kello 21.20 (UTC)
thread_title:  Tarkistettavuus?
Keskustelu:Moby Dick (terminaali)

message: Eikös tuo pitäisi translitteroida Mobi Dik, tai ainakin jotain sinne päin? --Riisipuuro 23. marraskuuta 2007 kello 01.04 (UTC)
replies: text: Tämä on niitä tapauksia, joissa kyrillinen nimiasu ei ole alkuperäinen, vaan peräisin englannista, jota kirjoitetaan latinalaisin kirjaimin . Siksi yritysnimi kirjoitetaan SFS 4900:n mukaisesti alkuperämuotonsa mukaisesti (eli muodossa Moby Dick). Ks. Helylä- ja Kronstadt-keskustelu. Muodon voi varmaan muuttaa Moby Dickiksi tuonne Kronstadt-sivullekin. –Jm00 23. marraskuuta 2007 kello 05.33 (UTC) (muokattu -Jm00 23. marraskuuta 2007 kello 05.37 (UTC))
replies: text: :Muutettu, terv. --Riisipuuro 23. marraskuuta 2007 kello 06.22 (UTC)--
thread_title: Nimi
Keskustelu:Eetu Hyppönen

message: Kukahan tätä ehdotti poistettavaksi..Kommentin jätti 85.156.87.8 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Tieto löytyy äänestyksen sivulta. Argus 6. huhtikuuta 2008 kello 17.57 (UTC)

message: Lähteetön nimenvaihdos ("Edvard Kaukoranta") pitäisi varmaan penkoa virallisesta lehdestä. Koskahan se olisi ollut? --Aulis Eskola 6. joulukuuta 2011 kello 17.40 (EET)
replies: text: Joistakin nettimerkinnöistä päätellen nimi voisikin olla "Edward Kaukoranta", siis w eikä v?! Eetuna on esiintynyt vielä 2010 kesällä, Edwardina (jos nyt sitten on sama henkilö) vuoden 2011 alkupäästä lähtien. --Aulis Eskola 6. joulukuuta 2011 kello 21.59 (EET)
thread_title:  Nimen vaihdos?
Keskustelu:TuTo Hockey kaudella 2007–2008

message: Tein tällä sivulla olleen taulukon pohjalta mallineen Urheilujoukkueen kausi ja lainasin siekailematta artikkelin sen koekäyttöön. Kommentit tervetulleita, mieluiten toki mallineen keskustelusivulle. –Saruwine 20. heinäkuuta 2008 kello 18.48 (UTC)
thread_title:  Malline
Keskustelu:3 Juno

message: Juno löytyi täysin sattumalta. Se ei ole tavanomaista kirkkaampi. --Seppo Linnaluoto 24. toukokuuta 2007 kello 18.22 (UTC)

message: Tässä olisi hieno animaatio Junon kiertoradasta (AnimatedOrbitOf3Juno.gif) Linkki kuvaan Wikimedia Commonsissa Kuitenkin täällä on jo toinen kuva Junon radasta, joka on hyvin samanlainen, mutta ei animoitu. Siksi en ole varma kannattaisiko tätä lisätä artikkeliin.--Asikal1 (keskustelu) 18. maaliskuuta 2014 kello 09.13 (EET)
thread_title:  Rata-animaatio 

message: Lisäsin lähteeksi Junon massalle tämän tutkimuksen: High-Precision Ephemerides of Planets—EPM and Determination of Some Astronomical Constants . Mikäli osasin sitä ollenkaan oikein lukea, niin se antoi Cereksen massaksi noin 31,69 %, Pallaksen n. 6,85 %, Junon n. 1,01 %, Vestan n. 8,96 %, Iriksen n. 0,42 % ja Bambergan n. 0,37 % päävyöhykkeen massasta.--Asikal1 (keskustelu) 18. maaliskuuta 2014 kello 21.03 (EET)
thread_title: Massa

message: Artikkelissa näyttäisi olevan toimimattomia lähdellinkkejä. Jos kukaan muu ei korvaa niitä toimivilla lähitulevaisuudessa, yritän tehdä sen itse.--Asikal1 (keskustelu) 13. joulukuuta 2014 kello 21.23 (EET)
thread_title:  Toimimattomat lähdelinkit
Keskustelu:Platonin Akatemia

message: Tämä nyt on vain pikkuasia, mutta tähän muutokseen liittyen jäin kuitenkin miettimään, kuuluuko tuo akatemia-sana oikeasti kirjoittaa pienellä. Ainakin Antiikin käsikirja näyttäisi kirjoittavan sen isolla. Sen kai voi tässä tapauksessa ymmärtää erisnimeksi. --Mb 24. toukokuuta 2007 kello 18.42 (UTC)
replies: text: Varmaan molempia käytäntöjä voi perustella vakuuttavasti. Itse kirjoittaisin kuitenkin pienellä, sillä se sopii minusta paremmin suomen kielen yleiseen linjaan. --Ulrika 24. toukokuuta 2007 kello 19.03 (UTC)

text: Yksinään tämä Akatemia kirjoitetaan isolla, koska kyseessä ei ole akatemia vaan koulun erisnimi. Samoin kuin Lykeion kirjoitetaan isolla, vaikka sana "lyseo" on johdettu siitä. Mutta nyt on tietysti kysymys siitä, miten pitäisi kirjoittaa yhdistelmä "Platonin Akatemia". Minä näen sen samanlaisena muotona kuin "Aristoteleen Lykeion", ja wikipedialaisittain artikkelin nimi voisi olla "Akatemia (Platonin)". Artikkelin vanha nimi tuntuu silti paremmalta. Joka tapauksessa tässä ei ole suoraan kyse Suomalaisuuden liitto vs. Suomalaisuuden Liitto -tyyppisestä tilanteesta. --Tomisti (disputaatiot) 25. toukokuuta 2007 kello 06.44 (UTC)
thread_title:  Isolla vai pienellä?
Keskustelu:Hedelmöitys

message: Huomautuksen paikka lienee täällä: sanan "hedelmöityminen" kohdalla usein näkee käytettävän virheellisesti muotoa "hedelmöittyminen". Munasolu (tai muukaan hedelmän alku) ei "täyty hedelmistä" (hedelmöittyminen) vaan "tulee hedelmäksi" (hedelmöityminen). Vrt. NetMOT ja Google-indeksi. --Hakeliha 25. toukokuuta 2007 kello 04.14 (UTC)
replies: text: Ei tuota voi virheenä pitää, sillä Kielitoimiston sanakirjassa hedelmöittyä on merkitty sanan hedelmöityä rinnakkaismuodoksi. --Tsemii 25. toukokuuta 2007 kello 21.49 (UTC)
replies: text: :Sitten vetäydyn; Kielitoimistoa voitaneen pitää tässä asiassa auktoriteettina. --Hakeliha 26. toukokuuta 2007 kello 08.26 (UTC)
Millä perusteella vain yksi siittiö pääsee munasoluun? Tekeekö "valinnan" munasolu?
thread_title: Hedelmöityminen ja hedelmöittyminen
Keskustelu:Arsenie Todiraș

message: Eikös Radu Sarbu ollut O-Zone-yhtyeen nuorin? Arsenie oli kylläkin vanhempi.
--Öököök 25. toukokuuta 2007 kello 14.52 (UTC)
replies: text: Radu on syntynyt 14.12.1978, Dan 6.2.1979 ja Arsenie 22.7.1983, eli siitä sitten laskemaan, kuka on nuorin. --United14 6. elokuuta 2007 kello 18.55 (UTC)
thread_title:  ikä
Keskustelu:Entalpia

message: Perustavaa laatua olevaa tekstiä, mutta olisin kaivannut erityisesti ominaisentalpian määrittelyä. Sen avulla voidaan laskea monia käytännön ilmiöitä. Kuitenkin asian lisääminen nykyiseen tekstiin on hankalaa, kun se ei kerro lähdemateriaalia. Tällöin uuden asian lisääminen on hankalaa -Jabamula 25. toukokuuta 2007 kello 23.30 (UTC)

message: Hei olen nyt lukenut noita entalpian arvoja esm ( ΔtrsH , ΔfusH ), mutta olen opettanut entalpiaoppia jo 6 vuotta ja en ole koskaan käyttänyt muotoa ΔtrsH , ΔfusH, olen aina käyttänyt muotoa ΔHtrs - ΔHfus joten voinko muutta kaikki oikeinkirjoitetuksi muotoon ΔHxxx  ?
 Message sent from Nexus 7
Thompsonswiki (keskustelu) 31. heinäkuuta 2014 kello 22.48 (EEST)
replies: text: Kiitos kysymyksestäsi. Artikkelissa käytetty merkintätapa on mm. Macmillan Dictionary of Chemistry-kirjassa ja  Molecular Thermodynamics-kirjassa (McQuarrie ja Simon) käytössä. Olen havainnut ehdottamasi merkintätavan joissakin kirjoissa, mutta sen rajallisuus muodostuu ongelmaksi kun pitäisi merkitä suure standardisena ja suureen alaindeksinä lämpötila. Nämähän laitetaan suuren jälkeen. Älä muuta merkintää artikkelissa.VPaarma (keskustelu) 5. huhtikuuta 2023 kello 10.54 (EEST)
thread_title:  Entalpian oikeinkirjoitukseksesta kysymyksiä.
Keskustelu:Liljevalchin taidehalli

message: Tämä tynkä seikkailee jo kolmannella nimellä, eikä tämäkään taida olla ihan oikein. Liljevalchs konsthal > Liljevalchsin taidegalleria > Liljevalchin taidehalli... (Taisin epähuomiossa hoitaa ensimmäisen nimenmuutoksen tekemällä uuden sivun enkä siirtämällä, sorry vaan.) Sikäli kun sääntöjä jostain kaukaa muistelen, niin eikös muodon pitäisi kuitenkin olla Liljevalch'in, sillä eikös tuo ch äänny suurin piirtein s:nä?  --Riisipuuro 26. toukokuuta 2007 kello 05.37 (UTC)-- 
replies: text: jaa-a...otetaan huomautus takasin: kirjoitusasu ja ääntämys päättyvät molemmat konsonanttiin, eli Liljevalchin lienee ihan oikein. Riisipuuro 26. toukokuuta 2007 kello 05.49 (UTC)
thread_title: Artikkelin nimi
Keskustelu:Laventaminen

message: "Laventaminen tarkoittaa murtoluvun osoittajan a ja nimittäjän b kertomista samalla nollasta poikkeavalla luvulla c. " Onko tuo määritelmä oikein? Jos kerron murtoluvun 2/4 osoittajan ja nimittäjän luvulla 1/2, saan luvun 1/2. Määritelmän mukaan olen laventanut, mutta peruskoulussa tuota kutsuttiin supistamiseksi. --Matikkapoika 26. toukokuuta 2007 kello 11.27 (UTC)

message: Artikkelissa kerrotaan: "Laventaminen tarkoittaa murtoluvun osoittajan a ja nimittäjän b kertomista samalla positiivisella luvulla c."
Minkä takia murtoluvun laventamista ei voida tehdä samalla negatiivisella luvulla?
Perustelkaa aritmeettisesti. 
2001:999:785:46B:64AC:1B6F:23FD:330 7. huhtikuuta 2024 kello 19.40 (EEST)
replies: text: Korjattu. Tosin negatiivisen luvun käytöstä laventajana ei ole mitään erityistä hyötyä. -217.140.214.237 7. huhtikuuta 2024 kello 20.13 (EEST)
thread_title:  Väärää tietoa?
Keskustelu luokasta:Luokat maittain

message: Eikö tämä ole pikemminkin luokittelu valtioittain ja siksi syytä muuttaa luokitteluksi valtioittain ja kenties luoda rinnalle luokittelu kultuureittain? Muualla fi-wikissä, kuten Luettelo valtioista, käytetään valtiota. --Usp 26. toukokuuta 2007 kello 13.21 (UTC)
thread_title: Luokan nimi

message: Onkohan tällaisen erikoisemman luokkakokoelman luontevampaa olla hierarkkinen vai litteä? Hierarkkisella tarkoitan sellaista, kuin Wikipedian luokittelu muutenkin on, esim. :Luokka:Elokuva kuuluu luokkaan :Luokka:Esittävät taiteet ja edelleen välillisesti luokkaan :Luokka:Taide. Tätä mallia seuraten olisi vastaavasti :Luokka:Elokuva maittain luokassa :Luokka:Taide maittain. Yritykset maittain kuuluisivat Talouteen maittain jne. – Toisaalta voi ajatella, että tähän kerättäisiin selailtavaksi "litteästi" ilman hierarkiaa kaikenlaisia maittain-luokkia. Olisiko sellainen käyttäjän kannalta selkeämpi? – Nykytilanne on vähän sitä ja vähän tätä. Juustot maittain taisin joskus siirtää Kansallisiin keittiöihin. Onko maittain-luokkia tarpeen selkeyttää johonkin suuntaan? Mitäpä mieltä yhteisö? --Jmk (keskustelu) 15. joulukuuta 2015 kello 16.43 (EET)
thread_title:  Hierarkkinen vai litteä
Keskustelu:Hakaniemen metroasema

message: ...viitsisikö joku, jolla on kyky, käydä tarkistamassa, mitä tuolla lähteessä varsinaisesti lukee? Kun minulla on Päivälehden museon Metro 25 -näyttelyssä aikaa vietettyäni jäänyt kuva, että toista asemalaiturihallia ei olisi ainakaan kokonaan louhittu, että sille olisi vaan aikanaan tehty tilanvaraus... Ja jostain syystä pidän Päivälehden museon näyttelyä luotettavana lähteenä, etenkin kun heillä on koko Helsingin sanomien arkisto vapaasti käytettävissään näyttelyä työstettäessä. --kirvesAxe 27. toukokuuta 2007 kello 05.24 (UTC)
thread_title:  U-metrolinjan asemalaiturihalli
Keskustelu:Alligaattorit

message: Alligaattorien hampaat suun sisällä?  --88.114.67.22 27. toukokuuta 2007 kello 05.47 (UTC)
replies: text: Hyvä kysymys. --Compance 24. tammikuuta 2011 kello 16.32 (EET)

message: Englanninkielisessä versiossa todetaan "southeastern United States" ja nimitys mississippinalligaattori viittaisi, että suomenkielisen version "Etelä- ja Keski-Amerikassa" on ilmeisesti väärin.
Tzimmo (keskustelu) 15. lokakuuta 2019 kello 22.27 (EEST)
thread_title:  Alligaattorin levinneisyysalueet
Keskustelu:Scandinavian Airlines

message: Pitäisikö SAS Braathens / Norge -artikkeli siirtää kokonaan SAS-artikkeliin? Braathensin nimihän muuttuu SAS Norgeksi, joten siitä tulee samanlainen kuin Ruotsin ja Tanskan SAS:eista ja kaukolentoyhtiö SAS Internationalista. Eihän meillä ole erikseen esim. SAS Sverige -artikkelia?? --kultsiballo 27. toukokuuta 2007 kello 12.00 (UTC)
thread_title: SAS Norge

message: Tein kohteista oman artikkelin, kun tällä sivulla oli vain Norgen kohtoot --Canukki 22. lokakuuta 2007 kello 12.55 (UTC)
thread_title: kohteet