Keskustelu:Jaakko Lehtiö

message: Korjasin ja siistin artikkelia. Tekisi mieli säilyttää, sillä hän on ollut kuitenkin aikanaan merkittävä vaikuttaja, mutta ei löytynyt esimerkiksi kirjoja. Vastaava henkilö nykyaikana varmaankin säilyisi, ainakin jos olisi käynyt näyttäytymässä jossakin televisio-ohjelmassa. Vaikea sanoa. --Ulrika 4. helmikuuta 2010 kello 10.11 (EET)
Tuhannesti kiitoksia asiallisuudesta ja avusta. Olen kokoamassa Jaakon tekstejä kirjaksi ja ISBN-numero on saatu. Uuden Suomettaren lehtijuttuja on lukuisia ja ne kaikki julkaistaan nykykirjasimilla sanaakaan muuttamatta (!) vielä alkaneen vuoden aikana. En katso tarpeelliseksi omaa yhteyttäni sivulle. En myöskään vuodesta 2007 ole toiminut STAY:ssä ja nyttemmin yhdistys on käsittääkseni loppunut kokonaan. Isäni liike Fennomania on myös lopetettu 2007. En uutena tähän hätään oivaltanut miten nuo linkit poistaisin, pyytäisin Sinua osaavana tekemään sen. Kiitos. --WikilehWikileh 4. helmikuuta 2010 kello 20.51 (EET)
replies: text: Kun ISBN-numero on saatu, mielestäni artikkeli voidaan silloin säilyttää. Äänilevyjen kohdalla ennakkotieto riittää säilyttämiseen, joten eiköhän tässäkin. Onko noille muille tiedoille olemassa julkaistua (painettua tai internet) lähdettä? Tai onko esimerkiksi tulevan kirjan esipuheessa tms. noita samoja tietoja, jolloin lähteen voi merkitä myöhemmin? Fennomania-sivu on hyvä jättää, koska se on lähteenä osalle tiedoista. Ei haittaa vaikkei yritystä enää olekaan olemassa, kun sivu kerran on. Uuden Rauman juttu on myös hyvä lähde. Palautan ne. --Ulrika 4. helmikuuta 2010 kello 21.42 (EET)

text: Itse asiassa ISBN-numeroita (http://www-db2.helsinki.fi/tto/isbn_luettelot.uudet.kustantajat) on varattu juuri näiden sanomalehtikirjoitusten julkaisuun ja samalla tuohon SKS:n arkistoista löytyneeseen kokoelmaan Voitto Lehtiön kirjoituksia keväästä 1918. Samainen Voitto on myös tallettanut romaanikäsikirjoituksen SKS:n haltuun ja sen työstäminen mikrofilmeiltä julkaisukuntoon on aloitettu, tähän on varattu yksi ISBN-numero. Historiallisten sanomalehtien arkistosta löytyy hakusanoilla Lehtiö Punkalaidun mm.(http://digi.lib.helsinki.fi/sanomalehti/secure/showPage.html?conversationId=3&action=entryPage&id=431117&pageFrame_currPage=2) ja lukuisia muita tekstejä vsta 1876 vuoteen 1909 jolloin paikallislehti Punkalaitumen Sanomat vasta alkoi ilmestyä. Tuohon ensimmäiseen julkaisuun tulee toki henkilötiedot Jaakosta ja taustastaan. Lähteen voisi silloin merkitä myöhemmin. Edit.--WikilehWikileh 5. helmikuuta 2010 kello 09.31 (EET)
Kirjallinen lähde postin palveluksessa on tekijältä Heininen Juho "Piirteitä Punkalaitumen menneiltä ajoilta, julk. 1927", löytyy nettihaulla. Jaakko Lehtiöstä on Punkalaitumen Sanomissa nuo koulun historian ja muut merkintäni Jaakosta vahvistavia kirjoituksia mm. 18.1.1979 no 3, sivu 6 ja 3.5.1984 no 18 s 6. sekä Punkalaitumen Sanomien 100-vuotisjuhlanumero 45 6.11.2008 s. 21 ja vielä 13.11.2008 no 46 s 6. Valitettavasti nämä eivät ole sähköisessä verkossa - vielä. Nimitykset säästöpankin ja postin palvelukseen sekä valtiopäivien avustajaksi kuin myös paloapuyhdistyksen kirjuriksi löytyvät historiallisten sanomalehtien arkistoista nimitysuutisina Uusi Suomettaresta. Samoin tieto senaatin myöntämästä 1000 Smk:n elinikäisestä eläkkeestä. Edit.WikilehWikileh 5. helmikuuta 2010 kello 10.06 (EET)
Kirjallinen lähde kuntakokouksen esi- ja varaesimiehenä tomimisesta: Niemelä, Anttila Hakanen, "Punkalaitumen historia osa 2", s 219, ISBN 952-90057-9-2, julk. Punkalaitumen kunta ja Seurakunta v. 1989. Opettajana toimimisesta mm. Hakala Matti, "Oskari Hosia oli monessa mukana" s. 11-12, ISBN 952-91-9420-X, julk. v. 2006.WikilehWikileh 5. helmikuuta 2010 kello 10.14 (EET)
Luotettavat lähteet mahdollistavat artikkelin kirjoittamisen, siis säilytettävä. -- Petri Krohn 6. helmikuuta 2010 kello 00.13 (EET)
Edit.WikilehWikileh 7. helmikuuta 2010 kello 20.24 (EET)
thread_title:  Merkittävyys?