Keskustelu:Beninin rannikkoeroosio

message: Miksei ole interwiki-linkkejä? Tämä 'eroosio' vaikuttaa ongelmalta vain sikäli että afrikkalaiset rakentavat rantahiekalle (josta Raamatussa mainitaan että se ei kannata) ja tulvivan joen rannalle. Mitään todellista ongelmaa 'eroosion' kanssa Beninissä ei vaikuta olevan. --Hartz (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 06.00 (EEST)
replies: text: Mutulla vaikuttaa, mutta artikkelissa on lähteet, jotka eivät näytä tukevan mutuasi. Venäläisetkin rakentavat kaiken maailman patoja Pietarin edustalle, ja hollantilaiset poldereita, ja siirtomaa-ajan rakennuskin on varmaan siirtoherrojen rakentama. Wikipedia ei perustu mutuun "afrikkalaisista" vaan lähteisiin.--Urjanhai (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 10.19 (EEST)

text: Artikkelissa viitataan useisiin tutkimuksiin, joiden mukaan rannikkoeroosiota on tapahtunut. Rannikkoeroosiolla on jo historia, kuten artikkelissa tietolähteisiin perustuen kerrotaan. Beninin hallitus on käynnistänyt parikin artikkelissa mainittua ohjelmaa ongelman ehkäisemiseksi. Jos joku pystyy tietolähteisiin perustuen osoittamaan, että rannikkoeroosiota ei tapahdu, tai että se ei ole ongelma Beninissä, tai että aiheesta on toisenlaisia näkemyksiä, ne voi lisätä ne artikkeliin tietolähteisiin viittaamalla.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 10.34 (EEST)

text: Minusta tämä on jo pelkästään artikkelissa esitettyjen lähteiden perusteella merkittävä aihe.--Fotogurachan (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 11.38 (EEST)

text: Eoliset prosessit ja rantavoimat vaikuttavat kaikkialla maapallolla, ja varsinkin siellä missä on hiekkaa. Tasapainotilat ovat yleensä varsin herkkiä, ja pienetkin muutokset joko luonnonproisesseissa tai ihmistoiminnassa voivat tuottaa suuria vaikutuksia. Tätä kannalta artikkeli on mielenkiintoinen. Hollannin Zuiderzee ja Ijsselmeer ovat vastaavia mielenkiintoisia alueita, samoin Itämeren haffit.--Urjanhai (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 12.34 (EEST)
replies: text: :Valtameren rantavoimia ovat Guinenalahdella aaltojen lisäksi mainingit ja rannikon suuntainen (lännestä itään) merivirtaus. Esim. uiminen meressä on näiden takia hengenvaarallista. Jos katsoo vaikka Google-karttaa voi huomata rannikon suuntaisesti kulkevat laguunien ketjut. Rannikkoeroosioon liittyy myös näiden laguunien ekotasapainon järkkyminen. Se alkoi paikallisten toimesta, kun laguunien rannoilla olevia mangrovemetsiä käytettiin polttoaineena. Mangrovemetsät on sittemmin palautettu, mutta laguunien rantaeroosioon liittyvä ilmiö on tullut 1980-luvulta asti takaisin, eli rantavalleja suojaavan sedimentin keräytyminen on loppunut. Tämä johtuu Togon puolella olevasta vesivoimalasta, jonka padotuksen takia Mono-joen virtauma on hidastuessaan ehkäissyt sedimentin kertymisen rannoille. Sedimentti ei suojaa rantoja, joten tulvat pääsevät murtamaan kynnäksiä myös laguunien puolelta. Nämä molemmat rannikkoeroosiot ovat tutkittuja ja yleisesti tiedossa olevia asioita Beninissä. Nämä siis aiheuttavat rannikkoeroosiota ilman että otetaan huomioon ilmastonmuutos tai merenpinnan nousu, jota tarkkaillaan tietysti aktiivisesti. Minulle uutta tietoa artikkelissa ovat viime joulukuussa aloitettujen meripatojen rakentaminen. Löysin artikkelin tällaisia rakenteita rakentavan yrityksen verkkojulkaisusta. Minusta sitä voidaan pitää luotettavana lähteenä, kun on kyse valtion tilaamasta urakasta. Ranskaksi aiheesta löytyisi varmaan enemmän tietolähteitä, etsiköön ken taitaa. Kiinnostavaa aiheen tiimoilta on myös yritys kieltää rannikkoeroosion olemassaolo ja vähätellä sen vaikutuksia. Skeptikon näkökulma on tietysti aina terve ja tervetullut, mutta aiheesta on niin paljon tieteellistä, julkaistua tutkimusta, että en voi muuta motiivia sellaisen esittämiseksi ymmärtää kuin poliittisen. Se ei taas ole hyvä perusta Wikipediassa.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 10. huhtikuuta 2019 kello 13.41 (EEST)
replies: text: :: Lähteitä löytyy runsaasti. James Chudrie 😇 10. huhtikuuta 2019 kello 23.29 (EEST)
thread_title: Merkittävyys