lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Tieliikennelaki

message: Ajattelin artikkeliin liittää lainauksia niistä kohdista tieliikennelakia, jotka ovat oleellisia ajoneuvolla ajavan ja jalankulkijan kannalta. Toki jokainen pykälä on oleellinen ja huomion arvoinen, mutta henkilökohtaisesti välillä ärsyttää se tapa, jolla jalankulkijalle on totuttu tietä antamaan tässä maassa, ikään kuin kukaan ei ole kuullutkaan ilmaisusta annettava esteetön kulku. --Aadesig 24. heinäkuuta 2008 kello 17.37 (UTC)
replies: text: Ei kuulosta hyvältä ajatukselta. Artikkelista on jo linkki tieliikennelakiin. Jos jokainen alkaa kirjoittamaan itse artikkeliin niitä kohtia, jotka henk. koht. risovat, niin koko lakiteksti on kohta copy-pastetettu artikkeliin. --Otrfan 24. heinäkuuta 2008 kello 17.46 (UTC)
thread_title: Lainauksista
Keskustelu teemasivusta:Akvaario/Artikkelimalli

message: Loistavaa, että teit mallin kalasivuista. Mitä luulet, onko tarvetta lisätä loppupäähän mukaan vielä otsikko "katso myös"? Se on osassa kalasivuista mutta osassa ei. Omasta mielestäni pärjätään ilmankin, koska se kuitenkin jäisi usein tyhjäksi.
Mitä muuten tarkoitat tällä: "Käytä "Xxx on akvaariokala" -muotoa sellaisista jalostetuista lajeista/muodoista, joita ei elä luonnossa."? Mulla on sellainen arvaus, että melkein jokaisessa artikkelissa, jossa kerrotaan akvaariossa pidettävistä kaloista, lukee "XXX on suosittu akvaariokala" tai jotain vastaavaa, vaikka ko. kala hyvinkin eläisi luonnossa. Suurin osahan nimittäin elää - aika harva on jalostettu luonnosta poikkeavaksi. PiaH 25. heinäkuuta 2008 kello 06.14 (UTC)
replies: text: Samaa mieltä "katso myös". Ei tyhjiä otsikoita. Malli muuten liittyy Teemasivu:Akvaario:on.

text: Asiaa mietittyäni olen päätynyt siihen että en suosittele ""XX on akvaariokala" -aloitusta niihin lajeihin jotka elävät luonnossakin. Toivon, että suurin osa maailman hehkutetroista elää muualla kuin akvarioissa... Väliintuleva adjektiivi muuttaa mielestäni jo asiaa hiukan, jos se on siis "suosittu" tms., mielellään niin että asialle on lähteitä ja perusteluja (värikkyys, pieni koko, sopuisa..) .  Tämä tyyliero on niin pieni, etten ryhdy muuttamaan olemassa olevia artikkeleita, mutta en myöskään suosittele uusiin pelkkää xx on akvaariokala-aloitusta. Vertaa koira- tai kissarotuihin: niitä ei ole luonnossa, tai koriste- ja viljelyskasveihin. Yst.terv.  --Tappinen 27. heinäkuuta 2008 kello 17.51 (UTC)
thread_title:  "Katso myös" -otsikko mukaan?
Keskustelu:Bob Geldof

message: Tietääkö kukaan, miksi Geldof pidätettiin ensimmäisellä Suomenvierailullaan? Onko kyseessä jotain maininnan arvoista? Kommentin jätti 87.79.45.210 (keskustelu – muokkaukset). --Nro92 25. heinäkuuta 2008 kello 10.01 (UTC)

message: Geldofia on kritisoitu stereotypioiden lietsomisesta Afrikasta liittyen hänen uuteen joulusingleensä artikkeli. Voisiko asiasta mainita, vai olisiko se liikaa näin lyhyessä artikkelissa? --188.67.252.229 19. marraskuuta 2014 kello 20.17 (EET)
thread_title:  Kritiikki
Keskustelu:Karvinen (piirrossarja)

message: :
replies: text: Juoni hyvin samanlaista, kuin Karvinen-sarjakuvissakin. Karvinen viettää aikaa syöden lasagnea, juoden kahvia, pelotellen postimiestä ja kiusaten Oskua. Esko on aivan epätoivoinen ja Osku aivoton.

text: No eipä siinä ihmeemmin niitä yksityiskohtia ollutkaan... 195.197.240.134 25. heinäkuuta 2008 kello 10.17 (UTC)

message: Muistin Karvista tulleen ennen TV:stä ja muistelin Karvisen juttuja mutten Orsonia. Luettuani artikkelista selkesi että Karvista olikin silloin 15 minuuttia, ilmeisesti Orsonia ei vielä ollut silloin siinä piirrossarjassa. Nykyään onkin puolen tunnin jaksoja liittäen Karvista ja Orsonia.
thread_title:  Sarja ennen ja nyt
Keskustelu:Nya Pressen (1882–1900)

message: Artikkelissa on väite "tärkein ruotsinkielinen aamulehti vuoteen
1900", nähtävästi peräisin Facta 2001:stä. Väitettä ei ole kuitenkaan
Facta 2001:ssäkään mitenkään perusteltu. Onkohan jotain perusteita
näin vahvalle väitteelle? Oliko Nya Pressen jotenkin tärkeämpi kuin
esim. Hufvudstadsbladet, jolla oli kuitenkin suurempi levikki. Muualla
Nya Presseniä käsittelevissä teoksissa (esim. Suomen lehdistön historia tai Helsingin kaupungin historia) en ole törmännyt
tällaisiin arvioihin. Ryhanen 25. heinäkuuta 2008 kello 19.57 (UTC)
thread_title:  Tärkein ruotsinkielinen aamulehti?
Keskustelu:Ortoperspekta

message: Lisätty asiatietoa, poistettu virheelliset tiedot --Yrjömäki 26. heinäkuuta 2008 kello 11.50 (UTC)

message: Kumpi muoto on oikea, Salora käyttää muotoa Orthoperspecta?  –Kommentin jätti 93.106.196.192 (keskustelu)  15. maaliskuuta 2017 kello 21.37
thread_title:  Orto- vaiko Orthoperspecta?
Keskustelu:Kannettavan tietokoneen käytettävyys ja ergonomia

message: Artikkeli on tarpeeksi pitkä, mutta kuvia ei ole ollenkaan joten niitä tarvittaisiin enemmän.--Morottaja 26. heinäkuuta 2008 kello 12.47 (UTC)
thread_title:  Laatu 

message: Artikkelissa on käytetty nk. Harvard-lähdeviittausjärjestelmää. Ihan "musta tuntuu" perustein väittäisin, että Wikipediassa on yleensä ollut tapana käyttää Vancouver-järjestelmää tai jotain vastaavaa. Harvard-tyyliä käytetään yleisesti tieteellisissä julkaisuissa ja siinä ei sinänsä ole mitään vikaa, mutta jotenkin se mielestäni saa koko artikkelin näyttämään oudolta, koska en ole siihen Wikipediassa tottunut.
Artikkelista kiinnostuneet voisivatkin keskenään arpoa seuraavia juttuja:
*Kannattaako käytetty lähdeviittausjärjestelmä vaihtaa
*Onko viittauksen vuosilukujen wikilinkittämisessä järkeä, koska viittaustekstissä vuosiluvun tarkoitus on Harvard-lähdeviittausjärjestelmässä lähinnä erotella saman tekijän lähteet eikä vuosiluku täten (yleensä) viittaa mihinkään merkittävään tapahtumaan sinä vuonna
*Onko lähdeluettelon tyyli varsinaisesti Harvardin tyylin mukainen, sillä vuosiluku pitäisi käsittääkseni mainita ennen viitatun artikkelin nimeä.--88.148.179.144 8. tammikuuta 2010 kello 00.45 (EET)
thread_title:  Artikkelin lähdeviittausjärjestelmä
Keskustelu:Tshinvalin piiri

message: Translitteroidaanko tuo nimi "Tshinval" vai "Tšinval"? --ArttuS  (k/m) 27. heinäkuuta 2008 kello 09.44 (UTC)
replies: text: Käytin samaa muotoa kuin millä samanniminen kaupunkikin on fi-wikissä. Asiasta on keskusteltu kaupungin keskustelusivulla jo aikaisemmin. Osseetinkielinen nimi Цхинвал translitteroidaan muotoon Tsxinval tai Cxinval. Georgiankielinen nimi ცხინვალი, puolestaan Tskhinvali. Suomessa on käytetty myös muotoja Tshinvali, Tskhinval tai Tšinvali. Minusta artikkelin voisi siirtää nimelle Tsxinvalin piiri, mutta laitoin sen nyt samalle nimelle kuin kaupunkikin on. --Kyzyl 27. heinäkuuta 2008 kello 10.03 (UTC)
replies: text: :Itse asiassa jos nyt on artikkelit Etelä-Ossetian piireistä heidän näkökulmastaan, kai ne voitaisi translitteroida samoin kuin muutkin osseetinkieliset nimet, ja sitten ehkä nuo varsinaiset Georgian alueet georgialaisittain. Eli ilmeisesti Tsxinvalin piiri, Dzaun piiri, Tskhinvali ja Džava (Tskhinvalihan kuuluu kai periaatteessa Gorin maakuntaan?). Toisaalta ilmeisesti olet kirjoittanut myös piirien kaupungeista erilliset artikkelit, ja Georgian maakuntien kaupungeista ei tällä hetkellä sellaisia ole, mikä vähän mutkistaa asioita. Meillä olisi silloin siis ainakin yhdestä alueesta  tavallaan päällekkäinen artikkeli ja sitten kaupungit georgiankielisillä nimillä... En oikein keksi tähän mitään kovin hyvää ratkaisua, mutta nykyinen tilanne ei ole hyvä. Ainakin Tshinvali on väärällä nimellä, jos olet translitteroinut muut Ossetia-artikkelit loogisesti jonkun systeemin mukaan. --Orri 27. heinäkuuta 2008 kello 12.17 (UTC)
replies: text: ::Tshinvalin piiri on Georgian aluejaon mukaan osa Gorin maakuntaa ja Znauyrin piiri puolestaan osa Karelin maakuntaa ja nämä asiat on kyseisissä artikkeleissa mainittu. Eli näille ei ole georgialaista "vastinetta". Dzaun piiri käsittää saman alueen sekä Georgian että Etelä-Ossetian aluejaossa, mikä myös käy ilmi artikkelista. Neljäs Etelä-Ossetiaan neuvostoaikana kuulunut piiri Akhalgori (Leningorin piiri) on ollut 1992 sodan jälkeen pääasiassa Georgian hallussa ja se löytyy georgiankieliseltä nimeltä, mutta artikkelissa tuodaan ilmi myös Etelä-Ossetian käyttämä nimitys. Dzaun piirin hallintokeskuksesta Dzausta on oma artikkelinsa, josta käy ilmi että se on sekä Georgian että Etelä-Ossetian mukaan oman alueensa hallinnollinen keskus. Kun loin Dzaun piiristä oman artikkelinsa, siirsin sinne Dzau artikkelissa olleet aluetta käsittäneet tiedot. Eli näiden osalta ei mielestäni synny päällekkäisyyttä.

text: ::Tshinvalin nimeen en ole tässä vaiheessa puuttunut. Toki olen sitä mieltä että sen voisi siirtää nimelle Tsxinval. --Kyzyl 27. heinäkuuta 2008 kello 12.38 (UTC)
replies: text: :::Ok, en tiedä onko minulla mitään vahvaa mielipidettä tähän. Pitää vähän miettiä :) --Orri 27. heinäkuuta 2008 kello 17.51 (UTC)
thread_title: Artikkelin nimestä
Keskustelu:Alban tasavalta

message: Luokitellaanko tämä Ranskan ja Italian historiaan, koska se on kuitenkin sijainnut Italiassa, mutta kuului Ranskalle? Piccadilly Circus 28. heinäkuuta 2008 kello 04.45 (UTC)
replies: text: Kai sen voi luokitella molempiin? Näille Napoleonin luomuksille on muuten oma luokkansa :Luokka:Ranskan vasallit. --Silvonen 28. heinäkuuta 2008 kello 04.54 (UTC)
thread_title:  Minkä maan historia 

message: En- ja It-wikit mainitsee että valtio oli olemassa vain pari päivää 1796. Tässä artikkelissa sanotaan että se oli olemassa vuoteen 1801 asti, joskin osana Ranskaa. --Vnnen (keskustelu) 28. huhtikuuta 2014 kello 20.55 (EEST)
thread_title: Artikkeli tarvitsee lähteen
Keskustelu:Chaim Zabludowicz

message: "28. heinäkuuta 2008 kello 10.15 Theodor Herzl (Keskustelu | muokkaukset | estä) p (siirsi sivun ”Poju Zabludowicz” uudelle nimelle ”Chaim Zabludowicz”)" ... lähes poikkeuksetta suomalaiset lehdet käyttävät  hänestä kylläkin nimeä "Poju". Turun Sanomat jopa kirjoitti (vaikken suomalaisia sanomalehtiä pidäkään kovin hyvinä lähteinä): "Helsingissä syntynyt Zabludowicz on Suomen kansalainen, vaikka onkin asunut pitkään ulkomailla. Zabludowiczilla on yhteyksiä Tampereelle, sillä hän kävi koulua tamperelaisessa Svenska samskolanissa. Nimi Poju on tältä ajalta, aikaisempi etunimi oli Chaim." --TBone 28. heinäkuuta 2008 kello 07.22 (UTC)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Muinaistulokas

message: Arkeofyytin määritelmä ei ole tarkka loppuajastaan.   . Artikkeliin sen kirjaamiseksi pitäisi vertailla eri lähteitä ajan salliessa. Auru Aro 28. heinäkuuta 2008 kello 11.54 (UTC)
Artikkeliin tulisi kirjata arvio muinaistulokkaiden määrästä Suomessa. – Kuohatti 6. elokuuta 2008 kello 22.18 (EEST)
Kun artikkelissa mainitaan "Muinaistulokkaiden ja alkuperäiskasvien erittely on usein vaikeata.", niin eikös pitäisi kertoa miten se tehdään? Otavan värikasvion mukaan rajanveto on usein kovin tulkinnanvaraista. Jokin tieteellinen lähestymistapa asiaan on varmaankin olemassa. 86.115.127.224 8. heinäkuuta 2021 kello 03.16 (EEST)
thread_title: Kehittäminen
Keskustelu:Kangaskeltavalmuska

message: Tämä on ilmeisesti sama sieni kuin Suomen sienioppaan (2006) kangaskeltavalmuska (Tricholoma equestre), jos englanninkieliseen Wikipediaan on uskomista. Pitäisikö artikkelin nimi muuttaa? Sieniopas ei muuten enää suosittele kangaskeltavalmuskan syömistä, vaikka sitä on aiemmin ruokasienenä käytettykin. --Silvonen 28. heinäkuuta 2008 kello 12.50 (UTC)
replies: text: Tässä näyttää taksonomian kanssa olevan ongelmia myös kielilinkkien kanssa, ranskankielinen T. equestre on sama kuin ruotsinkielinen Riddarmusseron ja se taas on monissa sienikirjoissa käännetty keltavalmuskaksi. Auttakaa biologit. --Höyhens 17. elokuuta 2008 kello 12.27 (EEST)
replies: text: :Päädyin siirtämään koko artikkelin Keltavalmuska (T. flavovirens) tänne sivuksi Kangaskeltavalmuska (T. equestre). Näin tähän tuli jotenkin enemmän logiikkaa. --Höyhens 27. elokuuta 2008 kello 11.42 (EEST)

message: Kangaskeltavalmuskan myrkyllisyyden osoittaminen on ainakin vielä 2012 ollut varsin keskeneräistä. Vrt. Suomen Sieniseuran kirjoitus http://www.funga.fi/blog/viela-uudelleen-keltavalmuskan-syotavyydesta/. En itse onnistunut löytämään alkuperäistä tutkimusta, mutta en olekaan alan asiantuntija. Löytyisikö sellaista asiaa kommentoimaan?  –Kommentin jätti 188.67.69.213 (keskustelu) 11. syyskuuta 2017 kello 09:51:31
thread_title:  Myrkyllisyyskysymys?
Keskustelu:Muumimaailma

message: HeSa uutisoi Japanilaiset viettävät Naantalissa muumihäitä --Usm 28. heinäkuuta 2008 kello 13.33 (UTC)

message: Postin virkkeen syntyhistoriasta:
replies: text: Muumimaailma keksittiin, kun televisiotuottaja Dennis Livson kävi saarella: se oli hänestä aivan kuin Muumilaakso. 
Muistan, että myös Turku oli mukana neuvotteluissa (Ruissalon viereinen saari oli eräs vaihtoehdoista). Oletan että virke kertoo myöhemmin markkinointimielessä kaunistetusta historiasta.
--LPfi 15. helmikuuta 2011 kello 13.21 (EET)
thread_title: Syntyhistoria
Keskustelu mallineesta:Terrori-isku

message: Ilmeisesti mallinne ei ole monella sivulla. Tätä mallinnetta käytetään muun muassa Jokelan Koulusurma-artikkelissa ja tulevaisuudessa mahdollisesti muissa ammuskeluissa. Olisi typerää laittaa kymmeniin koulusurmiin motiiviksi sama ahdistus tai kiusaaminen. Enkkuwikissä on aseet sen tilalla joten korvasin motiivin aseistuksella. Syyskuun 11. päivän iskutkaan eivät sisällä motiivia. Sitä voi olla vaikea määritellä: "Pitkään jatkunut viha kapitalismia vastaan"? Aseet mieluummin.
--91.154.52.137 28. heinäkuuta 2008 kello 14.23 (UTC)

message: Pekka-Eric Auvinen käytti muistaakseni itsestään nimitystä "Hyökkääjä" (Attacker). Onko tämä paras valinta otsikoksi, kun kerrotaan tietosanakirjassa iskun tekijästä tai syyllisestä. Sana kuulostaa englannista suoraan käännetyltä ja suomessa sitä harvemmin käytetään. --81.17.197.158 23. syyskuuta 2008 kello 17.56 (EEST)
thread_title:  Onko otsikko "Hyökkääjä(t)" paras valinta? 

message: Syyllinen/syylliset on väärä ilmaisu, koska kukaan ei ole syyllinen ennen kuin hänet on lainvoimaisesti oikeudessa todettu syylliseksi. Siksi oikea muoto on epäilty/epäillyt. 84.248.36.214 29. marraskuuta 2008 kello 16.52 (EET)
replies: text: No entäs sitten jos on todettu? Mallineessa pitäisi olla oma kenttä epäillylle ja oma syylliselle/tuomitulle, joista tilanteen mukaan käytetään jompaa kumpaa. -193.210.160.253 18. elokuuta 2023 kello 00.36 (EEST)
thread_title: Syyllinen/syylliset
Keskustelu:Tornion rautatieasema

message: Joku asiantuntija voisi ehkä lisätä artikkelin historiaosioon jotain Torpissa sijainneesta vanhasta veturitallista, joka purettiin joskus 1980-luvun puolivälissä. --Methem 29. heinäkuuta 2008 kello 12.34 (UTC)
thread_title:  Edesmennyt veturitalli 

message: Muistolaattaan on lipsahtanut venäjänkielinen kirjoitusvirhe eli ЧЕРЕС pitäisi olla ЧЕРЕЗ (eli kautta).
thread_title:  Muistolaatassa kirjoitusvirhe
Keskustelu:Frank Sinatra

message: Aika outoa, että tuo ohjautuu toiseen elokuvaan, jolla tosin on sama nimi. Ainoa vaan, että Sinatran ja kumppaneiden tekemä elokuva on vuodelta 1960, kun taas Clooneyn ja kumppaneiden tekemä pätkä on vuodelta 2001. Kommentin jätti 88.115.89.93 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Korjattu. Täytyy vielä laittaa artikkeliin Ocean's Eleven  -malline. —kallerna™ 29. heinäkuuta 2008 kello 13.47 (UTC)
replies: text: : -malline lisätty artikkeliin Ocean's Eleven. —kallerna™ 29. heinäkuuta 2008 kello 13.49 (UTC)
thread_title:  Ocean's eleven 

message: 1960 -luvulla kun kyseinen porukka oli olemassa, ei Suomessa tunnettu nimitystä "Rat Pack", vaan heitä kutsuttiin nimellä "Sinatran Klaani".  Kuvaavaa on että Suomessa tuohon aikaan käytetty nimitys on kadonnut kokonaan ja tilalle on tullut huonosti aukeava jenkkiversio.
Historiallisesti korrektia olisi että artikkelin "Rat Pack" -viittaukset vaihdettaisiin muotoon "Sinatran Klaani".
thread_title:  Rat pack
Keskustelu:Sähly

message: Onko tämä nyt todellakin oleellinen sivusto? Koko termi sähly on lähes sama kuin 'lätkä' jääkiekosta. Yhtähyvin voitaisiin kirjottaa lätkästä sivusto, jossa kerrottaisiin, että 'lätkä on jääkiekon vapaampi muoto jossa ei tarvita yhtä paljon varusteita'. Alunperin termiä käytettiin, koska salibandya ei pidetty todellisena urheiluna, vaan ennemminkin kuntoliikuntana. Jälkeenpäin Suomen salibandyliitto on lanseerannut termin tarkoittamaan yksinkertaistettua salibandya Peli meille kaikille -teemansa mukaisesti. Ja tämän artikkelin huippu on tuo kävelysähly! Se vain nyt on niin, että tätä artikkelia ei voi yhdistää salibandyyn.
-Varjojenpuutarhuri 29. heinäkuuta 2008 kello 15.23 (UTC)
replies: text: Ymmärtääkseni sähly on eri laji kuin salibandy. Ainakin itse olen pelannut sählyä ja salibandya eri säännöillä. Sählyssä ei ole maalivahteja, ja maalit ovat pienemmät. Myös sali on pienempi, pelaajia oli 3-5 per joukkue, maila oli alkeellisempi. Eikös salibandy ole kehittynyt sählystä? —kallerna™ 26. elokuuta 2008 kello 19.51 (EEST)
replies: text: : Myös tämän mukaan kyseessä on eri lajit. Artikkeli ei siis pidä paikkaansa. —kallerna™ 26. elokuuta 2008 kello 19.54 (EEST)
replies: text: ::Salibandya puolet elämästäni harrastaneena vahvistan, että kyseessä on eri lajit. Suurin ero on se, että sählyssä ei ole maalivahteja, joten ei ole mitään mahdollisuutta sille, että olisikin kyseessä sama laji. --Juusomoro 26. elokuuta 2008 kello 19.59 (EEST)
replies: text: :::Löytyihän kunnon lähdekin . Muutetaan artikkeli. —kallerna™ 26. elokuuta 2008 kello 20.00 (EEST)
replies: text: ::::Artikkeli on nyt muutettu. Laajennettavaa ja korjattavaa riittää vielä. —kallerna™ 26. elokuuta 2008 kello 20.08 (EEST)
Mun näkökulmani oli se, että vaikka esimerkiksi jalkapalloa pelataan kengistä tehtyihin maaleihin, kutsutaan sitä silti jalkapalloksi (tai myös nimillä potkupallo, fudis, jalis, jne...). Samoin kun viittasinkin jo, että kun kaveriporukalla mennään pelaamaan jääkiekkoa, niin eihän sillä ole mitään tekemistä jääkiekon kanssa. Ymmärrätte varmaan mitä tarkoitan. 'Sähly' siis nykysanamuodossa tarkoittaa käytännössä vapaamuotoista salibandya, eikä siitä järjestetä esimerkiki sählyn MM-kilpailuja. Eri asia sitten ovat katu- ja suosählyt. Yheenvetona, sähly on siis lajina kuollut ja kuopattu, mutta historiallisena nimityksenä lajille salibandy yhä käypä.--Varjojenpuutarhuri 26. elokuuta 2008 kello 22.27 (EEST)
Pelasin sählyä jo vuonna 1980 ja silloin meillä oli maalivahdit (käsipallomaaleissa). Salibandy-nimeä ei oltu silloin keksitty. Erot ovat keinotekoisia. Artikkelit voi yhdistää. 88.114.170.95 5. joulukuuta 2010 kello 23.43 (EET)
thread_title: Sivun tarkoituksenmukaisuus
Keskustelu mallineesta:Turku-artikkelit

message: Tämän (sekä mahdolliset muut tai vastaavat mallineet) voisi nimetä muotoon Malline:Artikkelisarja Turku, jotta saataisiin yhteneväinen nimeäminen kaikille mallineille, jotka ovat artikkelisarjojen navigaatiomallineita. Nykyinen nimi sekä mallineen luokittelu on huono (nimi on huonoa suomea ja malline on luokassaan ainoa sarjansa edustaja). --82.128.241.250 30. heinäkuuta 2008 kello 11.43 (UTC)
replies: text: Luokassa on yli 20 artikkelia. --Juusomoro 30. heinäkuuta 2008 kello 11.45 (UTC)

message: Tämänkin voisi päivittää käyttämään apumallinetta . Ipr1 (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 22.24 (EEST)
replies: text: Tehty. Ipr1 (keskustelu) 18. marraskuuta 2020 kello 00.23 (EET)
thread_title:  Mallinepäivitys
Keskustelu:...And the Machines Will Never Wake Us

message: Onko tämä artikkeli enää minitynkä vai vain tynkä? --Fredforce 30. heinäkuuta 2008 kello 20.56 (UTC)
replies: text: Kyllä tämä artikkeli alkaa jo omasta mielestäni olemaan tynkä. Pientä lisäystä voisi vielä harkita. --Gurumasa 30. heinäkuuta 2008 kello 21.07 (UTC)
replies: text: :En ole ikinä kuullutkaan kyseisestä yhtyeestä, joten en taida ruveta sorkkimaan tätä artikkelia... joku muu saa tehdä puolestani. --Fredforce 30. heinäkuuta 2008 kello 21.18 (UTC)
thread_title:  Tynkä
Keskustelu:Mentuherkhepeshef

message: Miksiköhän tämä on samanpituisena samoilla tiedoilla engl. wikissä pelkästään tynkä, ei minitynkä. --Fredforce 30. heinäkuuta 2008 kello 22.47 (UTC)
replies: text: En.wikipediassa ei enää ole minityngän (substub) käsitettä käytössä. Artikkeli merkitään joko tyngäksi tai poistetaan roskana. –Saruwine 30. heinäkuuta 2008 kello 23.20 (UTC)
replies: text: :Ok. Onko sama portugalissa? Tosin en osaa kieltä joten en tiedä onko se tynkä vai mini mutta veikkaisin että tynkä. --Fredforce 31. heinäkuuta 2008 kello 11.33 (UTC)
replies: text: ::En osaa portugalia minäkään, enkä liioin tunne portugalinkielisen pedian käytäntöjä. Eikä meille liiemmin kuulukaan, miten muiden wikipedioiden käyttäjät artikkelinsa luokittelevat. Meikäläisen minityngän määritelmän tämä artikkeli tällä hetkellä täyttää. -Saruwine 13. elokuuta 2008 kello 01.42 (EEST)
replies: text: :::Ei kai enää kun olen tätä täyttänyt. --Fredforce 1. syyskuuta 2008 kello 23.39 (EEST)
thread_title:  Minitynkä
Keskustelu:Metadoni

message: Tuo 5mg/ml liuos on ainakin suomessa ainoa käytetty vaihtoehto korvaus,- ja yllpitohoidoissa. tiedän koska olen itse oollut 3 ja puoli vuotta.
Lähteen löytää varmasti antti Holopaisen tai mikko salaspuron suomentamista artikkeleista, minulla se lukee korvaushoitolaisen kirjassa.
~~
Suomessa käytetään kolmea eri liuosta 2mg/ml, 5mg/ml ja 10 mg/ml, Tiedän tämän koska olen itse ollut kohta kymmenen vuotta metadonihoidossa, mitä jos joku nisti löytää/ostaa metadonipullon ja lukee täältä wikipediasta että lios on aina 2mg/ml juo koko pullon ja kuolee heti? tuota 2mg:n litkua ei ole käytössä enää juuri missään. Ja:
Mullakin tuo lukee korvaushoitovihkossa! t: le-co-las
samoin esimn tuo kuvassa esiintyvä tabletti on luultavimmin, maailmalla käytetty metadontabletti, joka voi olla vahvuudeltaan, jopa 50mg
Ei ole varaa että näissä artikkeleissa on moisia virheitäö, koska väärinkäyttäjät saattavat luottaa näihin!! Ainoa suomessa tablettina saatava metadon on Dolmed 5mg.t: le-co-las ~~
replies: text: Eipä nuo tiedot lähteiksi riitä. --Styroks (keskustelu) 25. joulukuuta 2012 kello 11.29 (EET)

text: No tuossa olisi yksi liite missä mainitaan se, että 5mg/ml on suomessa käytetty liosvahvuus (yleisin) taitaa olla sivu 18. en vain osaa lisätä sitä noihin viittauksiin? Missähän vika? Voisiko joku osaavampi askarrella tän viitteisiin 3:ksi? http://publications.theseus.fi/bitstream/handle/10024/6882/Kaenmaki_Anna.pdf?sequence=1
le-co-las
replies: text: :"Metadonia käytetään korvaushoidossa, kun opioidiriippuvuus on voimakas." No jaa, ennemminkin se on rangaistus jos potilas ei esim. pysty lopettamaan bentsojen yms roinan käyttöä. Suomen opiaatti/opioidiriippuvaiset ovat kuitenkin nykyään 99% subunistejä, joitakin 80-90-luvuilla aloittaneita heroinistejäkin on, mutta suurin osa heistäkin on 2000-luvun pärjännyt katukaupasta ostetulla subutexillä/xonella. Ja kyllä metadonista euforiaa tulee, varsinkin suboxoneen verrattuna metadoni on ihan heroiiniin rinnastettava. Haittoihin voisi myös lisätä hampaiden tuhoutumisen, joillakin miehillä saattaa testosteronitasot laskea niin alas etteivät kykene harrastamaan seksiä, moni metadonipotilas myös lihoo ihan muodottomaksi palloksi (siihen saattaa kyllä olla syynä muut elintavat).¨¨¨¨
replies: text: ::Kynnys Wikipediaan sisällytettämiseksi on tarkistettavuus, eli pitäisi olla jotain luotettavia lähteitä.--Custoo (keskustelu) 17. elokuuta 2015 kello 16.34 (EEST)

message: .. Venäjällä? Muistelisin jostain, jotta on laitonta siellä. Kiinnostaisi lisätä artikkeliin. --0dorkmann (keskustelu) 23. kesäkuuta 2023 kello 13.53 (EEST)
thread_title:  Laillinen asema ja hyväksyttävyys..