lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:George de Godzinsky

message: Käyttäjä 81.175.175.213 poisti tänään artikkelista Wikipedian sisäisiä linkityksiä. Minkähän takia? Crash 9. toukokuuta 2006 kello 11.28 (UTC)
* Kuten olen toisaalla jo vastannut, se oli pelkkä vahinko, aloittelijan kömpelyyttä. Yritän olla vastedes varovaisempi. Terv. Käyttäjä 81.175.175.213
Vrt. Keskustelu luokasta:Taiteilijaprofessorit: Professorin arvonimen saanut taiteilija ei ole taiteilijaprofessori.--Urjanhai 26. marraskuuta 2008 kello 12.32 (EET)

message: Artikkelissa Godzinskyä kutsutaan suomenvenäläiseksi, mutta kummankaan vanhemman taustassa ei ole venäläisiä; Godzinsky vain sattui syntymään Pietarissa ja poistui sieltä jo kolmivuotiaana. Pietarissa suomalaisista vanhemmista syntynyttä ei kutsuttaisi suomenvenäläiseksi, miksi sitten tsekkiläis-puolalais-georgialais-romanialaisesta ja sveitsiläis-hollantilaisesta vanhemmasta syntynyttä kutsuttaisiin? Eikö olisi parempi kutsua Godzinskyä vain "Pietarissa syntyneeksi suomalaiseksi"? Venäläinen hän ei ollut, vaikka olikin syntyessään Venäjän kansalainen.--Jarmo K. (keskustelu) 2. kesäkuuta 2020 kello 14.32 (EEST)
thread_title:  Mikä on suomenvenäläinen? 

message: Poistin alkukappaleesta edellisen kirjoittajan mielestäni turhan kömpelön etnisen määrittelyn yrityksen (puolalaistaustainen suomenvenäläinen) ja lisäsin tilalle sanan suomalainen sillä perusteella, että hän eli ja vaikutti lähes koko ikänsä Suomessa. Liubov96 (keskustelu) 7. joulukuuta 2022 kello 21.58 (EET)
thread_title:  Muokkasin alkukappaletta
Keskustelu:Arvo

message: Johdannon "arvotamme" korjattu "arvostamme" ilmeisesti typona, mutta eivätkös nämä ole tipan eri asia? Muutenkin tuo johdantokappale on vähän epäselvä, voisiko joku muotoilla sen paremmin? --iona 9. toukokuuta 2006 kello 14.44 (UTC)

message: Pitäis listata muut merkitykset tyyliin http://en.wikipedia.org/wiki/Value ja muuttaa tämä nimelle
Arvo (Filosofia) ?
muita: Arvo (talous) , Arvo (nimi) Kommentin jätti Hollih (keskustelu – muokkaukset)  Risukarhi 25. huhtikuuta 2011 kello 17.44 (EEST)
replies: text: Kun vaihtoehtoisia merkityksiä on noin monta, niin tein täsmennyssivun. Kaikissa muissa Wikipedioissa (paitsi vironkielisessä) hakusana näyttää sellaisenaan ohjaavan täsmennyssivulle; samalla logiikalla tämäkin pitäisi siirtää toiselle nimelle täsmennyssivun tieltä, mutta en viitsinyt ryhtyä siihen, kun korjattavia linkkejä olisi niin paljon. Olkoon nyt toistaiseksi näin. --Risukarhi 25. huhtikuuta 2011 kello 17.44 (EEST)
thread_title:  Muut merkitykset 

message: Suojasin artikkelin vuorokaudeksi muokkaussodan ehkäisemiseksi. Koittakaa sopia asia keskustelemalla täällä keskustelusivun puolella. Yst. --Alcedoatthis 16. heinäkuuta 2011 kello 00.18 (EEST)
thread_title:  Suojaus
Keskustelu mallineesta:Tekijänoikeus

message: Tämä malline ei toimi oikein jos mallineeseen sisällytetty URL sisältää yhtäsuuruusmerkin (=), URL ei näy tällöin ollenkaan. Esimerkiksi seuraava ei toimi oikein.
replies: text: 
--Anr 9. toukokuuta 2006 kello 15.47 (UTC)

text: Osoitteen saa näkyviin, jos sitä ennen kirjoittaa ”1=”. Siis: . --Tsemii 9. toukokuuta 2006 kello 22.16 (UTC)
replies: text: :En kyllä saanut toimimaan tuota artikkelissa Pertti Veijalainen, vaikka yritinkin.--Urjanhai 14. heinäkuuta 2009 kello 17.47 (EEST)
replies: text: ::No niin, kiitos, selkisi jo, yksi pystyviiva liikaa.--Urjanhai 14. heinäkuuta 2009 kello 17.52 (EEST)

message: Olenko ymmärtänyt oikein, että mistään wikipediassa ei löydy sivua, mihin olisi listattuna wikipedian tekijänoikeutta rikkovat artikkelit? Eikö tällainen olisi tarpeen, jotta tilanne olisi helpommin kontrolloitavissa/korjattavissa? Olisiko ratkaisuna se, että lisättäessä tekijänoikeus-mallinne artikkeliin, se automaattisesti lisättäisiin myös luokkaan Tekijänoikeusrikkomus? Itse en osaa kyseistä toimenpidettä suorittaa, mutta ehkä löytyisi joku, joka osaa... --Elo 13. marraskuuta 2006 kello 13.55 (UTC)
replies: text: :Luokka:Tekijänoikeusongelmat on jo olemassa, ja tämä malline nimenomaan sijoitta artikkelin sinne. Ainoastaan tämä malline itse ei ole ko. luokassa, koska mallineessahan ei pitäisi olla mitään tekijänoikeusongelmaa. --Mb 13. marraskuuta 2006 kello 14.24 (UTC)
replies: text: :Ok, asia on siis kaikinpuolin kunnossa. Jostain syystä artikkeli, josta ajatuksen sain päähäni, ei kuulunut ko. luokkaan, vaikka sen yhteydessä oli tekijänoikeus-mallinne. --Elo 13. marraskuuta 2006 kello 15.49 (UTC)
replies: text: ::Erikoista, mistähän artikkelista mahtoi olla kyse? --Mb 13. marraskuuta 2006 kello 15.59 (UTC)

text: ::En löytänyt enää artikkelia, joten taitaakin olla niin, että lähimuisti teki temput ja yhdisti kaksi irrallista asiaa... Asia lienee siis kunnossa tältäkin osin. :-) --Elo 14. marraskuuta 2006 kello 07.00 (UTC)
thread_title:  Luokka:Tekijänoikeus? 

message: Kakkosversioon ei voi lisätä selitystekstiä. --Abc10 (keskustelu) 16. helmikuuta 2022 kello 12.43 (EET)
replies: text: Jos kyseessä tämä, niin näyttäisi toimivan. Anr (keskustelu) 16. helmikuuta 2022 kello 13.22 (EET)
replies: text: :Se ei ole kakkosversio vaan kolmos-, jonka otin käyttöön ja muutin linkkiä, että SE toimisi, mutta unohdin korjata yhteenvedon. Ongelma on siis yhä jäljellä. --Abc10 (keskustelu) 16. helmikuuta 2022 kello 13.54 (EET)
thread_title:  Selitys ei lisäänny
Keskustelu:Andorra

message: Miksi tuolla oikeassa laidassa on tuo "pääministeri" -kohta . Näyttää jääneen väärään paikkaan... --Ilkka90 9. toukokuuta 2006 kello 16.27 (UTC)
Helsingissä on Kulttuurikompleksi Andorra (Eerikinkatu 11). Kommentin jätti 193.40.113.36 (keskustelu – muokkaukset). str4nd (jutskaa) 5. marraskuuta 2007 kello 14.30 (UTC)

message: onks andorralla toista nimeä?? (4 kirjainta) 
replies: text: Onhan Andorralla toinen nimi, se on Andorran ruhtinaskunta
thread_title:  ? 

message: Yksi suhteellisen harvoista valtioartikkeleista, joilla ei ole vielä laatumerkintää. Tavoitteena olisi saada tästä mielenkiintoisesta mikrovaltiosta HA-tason artikkeli. Mitä kehitettävää artikkelissa vielä olisi? Kiitän jo etukäteen kaikesta kielenhuollosta.--Fipen juttele – teot 5. maaliskuuta 2019 kello 17.55 (EET)
replies: text: Liikenteestä olisi ainakin hyvä olla jotain mainintaa. Maassahan ei ole lentokenttää eikä metriäkään rautatietä, mikä lienee suhteellisen harvinaista. (Ja sellainen termistökorjaus on pakko tehdä, että Andorra on kääpiövaltio, ei suinkaan mikrovaltio.) --Lentokonefani asiaa? | syntilista 11. maaliskuuta 2019 kello 08.50 (EET)
replies: text: :Tuota tarkoitinkin, termit menivät mukavasti sekaisin. Artikkelin talous-osiossa kerrotaan liikenteestä, ja siellä on myös maininta rautateiden ja lentokenttien puutteesta.--Fipen juttele – teot 11. maaliskuuta 2019 kello 09.36 (EET)

text: Voisi melkein yrittää yhteistyöllä SA-tasolle. Tässä on musta varsin toimiva aihio. Jonkun verran tuolla on päivitettäviä tietoja, mutta voisin katsoa tätä itsekin hieman. --PtG (keskustelu) 11. maaliskuuta 2019 kello 22.16 (EET)
replies: text: :Jos SA-tasoa lähtisi yrittämään, millaista kehitettävää siihen vielä olisi? Voisin ainakin jo aloittaa sinistämään joitakin tärkeimpiä punalinkkejä. --Fipen juttele – teot 12. maaliskuuta 2019 kello 16.14 (EET)
replies: text: ::Tosiaan yleisestä voisi hieman päivitellä jotain arvoja, johdantoa voisi parantaa, kuvitusta kehittää. Ja jonkun verran tästä puuttuu tietoa (oikeuslaitos tulee ekana mieleen). --PtG (keskustelu) 12. maaliskuuta 2019 kello 22.07 (EET)
replies: text: :::Laitoin nyt alulle oikeusjärjestelmästä kertovan osion. Laajennettavaa siinä vielä on, ja jonkun kannattaa tarkistaa suomennokset oikeuslaitoksille. --Fipen juttele – teot 13. maaliskuuta 2019 kello 18.07 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Lohi

message: Miten lohi hankkii ravinnon?Kommentin jätti 84.248.53.161 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: lohi syö pikkukalojaKommentin jätti 91.152.97.116 (keskustelu – muokkaukset).

message: Lohta syödään raakana aika runsaasti (suolattuna siis), ja ihmettelin miksi? Eli missä kaikki basillit sun muut ilkitekijät sen lihassa kun valtaosaa (kaikkia?) muita kaloja ei niin syödä tääl? Jokin selitys tuolle kait on olemassa. --82.128.195.109 7. elokuuta 2008 kello 12.14 (EEST)
#Lohessa on samalla tavalla basilleja kuin muissakin kaloissa, sen liha sattuu vain olemaan parempaa raakana kuin muiden. Lohen raakaa lihaa saa myydä jos lihassa olevien bakteerien määrä ei ylitä tiettyjä rajoituksia. J.K Nakkila 7. elokuuta 2008 kello 12.26 (EEST)
thread_title:  Raakana? 

message: Artikkelin nimi on hieman harhaanjohtava. Koska en ole alan asiantuntija, kysyn ensin muiden mielipidettä. Eli siis, artikkeli on nimetty Loheksi vaikka artikkeli käsittelee ainoastaan Atlantin lohta. Ja muissa vikeissä on lohelle ihan oma artikkelinsa ja Atlantin lohelle omansa. Esim En wiki: :en:Atlantic salmon, :en:Salmon. --J Hazard 5. lokakuuta 2010 kello 04.15 (EEST)
Löytyipäs vielä tämmöinen artikkeli : Tyynenmerenlohet. Eli ei kai Atlantin lohi mitenkään sen paremmin lohi ole kuin tyynenmerenlohikaan. Mutta kuten sanoin, kertokoot asiasta enemmän tietävät.--J Hazard 5. lokakuuta 2010 kello 04.33 (EEST)
replies: text: Artikkelin nimi on oikein, lohi on oikea ja täsmällinen suomenkielinen lajinimi (esim. Varjo et al. 2004, Maailman kalojen nimet).  --norr 5. lokakuuta 2010 kello 16.06 (EEST)
replies: text: : Aina sitä oppii uutta kun vanhaksi elää... Kuullosti vaan omituiselta kutsua Atlantin lohta pelkäksi loheksi ja nimetä muut eri tavalla. Enivei, kiits avusta. --J Hazard 6. lokakuuta 2010 kello 02.45 (EEST)
thread_title:  Tämän artikkeli pitäisi nimetä uudelleen. 

message: fileiden leikkausluokat olisin kiinnostunut, kuinka paljon kalaa jää pöydälle eri luokissa. Erilinen sivu lohe/kalalle ravintona vai leikkuulle olisi myös vaihtoehto.  –Kommentin jätti 109.240.196.140 (keskustelu)
thread_title:  fileiden leikkausluokat 

message: Artikkelissa on ristiriita.
Terveyshyödyt ja haitat otsikon alla näin: "...lohen EPA- ja DHA-rasvahappopitoisuus on puolittunut kymmenessä vuodessa, koska kasvatettuja lohia ruokitaan nykyään pitkälti kasviksilla kalaöljyn ja -jauhon sijaan.[12]"
Ympäristövaikutukset otsikon alla näin: "Lohenviljely perustuu pelagisten rehukalojen massiiviseen pyyntiin, jolla on maailmanlaajuiset vaikutukset.[15]"
Artikkelista ei selviä mikä nykytila aidosti on. Jos Lohenviljelyssä ruokinta perustuu jo nyt enimmäkseen kasviksilla niin eikö tuo "rehukalojen massiivinen pyynti" olekin jo väistyvä ympäristöongelma?
thread_title:  Ruokitaanko lohet nykyään enimmäkseen kasviksilla vai kalaöljyllä ja kalajauhoilla 

message: Eikös kuvan kala ole nimenomaan Taimen?
https://www.kalastajankymijoki.fi/tietoa-kymijoesta/nain-erotat-lohen-ja-taimenen
thread_title:  Kuvan kala on Taimen?
Keskustelu:Symmetrinen funktio

message: Onko todella mielekästä pitää tätä artikkelia luokassa Algebra? Esiintyyhän symmetrisiä funktioita kaikilla matematiikan alueilla, eikä niiden merkitys algebrassa ole mitenkään suurempi kuin esim. analyysissä. Mielestäni aiempi luokitus Matematiikka oli osuvampi. --Urtis 10. toukokuuta 2006 kello 07.02 (UTC)
thread_title: Luokituksesta
Keskustelu:Vankeusrangaistus

message: Tästä aiheesta on jo kohdassa vankeus. Kannattaisiko nämä yhdistää? JSH 10. toukokuuta 2006 kello 03.10 (UTC)
replies: text: Mielestäni kyllä --psych3 10. toukokuuta 2006 kello 04.06 (UTC)
thread_title:  Aiheesta muualla
Keskustelu:Mihail Tuhatševski

message: "Hän vapautti Siperian Aleksandr Koltšakin joukoista"
Vapautti?

message: Neuvostoliitossa ei käytetty virallisesti nimityksiä kansallissosialistinen Saksa tai natsi-Saksa, vaan virallisesti termi oli fasistinen Saksa. Jossain harvoin on viittauksia natsisteihin, mutta maa oli fasistinen Saksa ja saksalaiset fasisteja.
Tämä koko natsisaksattelu voitaisiin muuttaa, koska se vastaa lähinnä vain brittiläistä ja yhdysvaltalaista kielenkäyttöä ja johtaa lukijaa harhaan termeistä koskien Suomea ja Neuvostoliittoa. 81.175.152.224 19. tammikuuta 2007 kello 16.30 (UTC)
replies: text: Ilmaisu "fasistinen Saksa" enemmänkin vain herättää kummastusta kuin antaa lisätietoa. --ML 19. tammikuuta 2007 kello 16.35 (UTC)
thread_title: natsi-Saksa

message: Missä vaiheessa ko.Herra päti sotateoreetikkona? Haluasin lähteen kyseiseen väittämäänD100a 17. elokuuta 2010 kello 11.23 (EEST)
replies: text: En-wikin puolella näyttäisi olevan lähteistettyinä mm. seuraava: "His theory of deep operations, where combined arms formations strike deep behind enemy lines to destroy the enemy's rear and logistics,[3][4][5][6][7] were opposed by some in the military establishment,[8] but were largely adopted by the Red Army in the mid-1930s." --Jisis 17. elokuuta 2010 kello 11.30 (EEST)
replies: text: :Ai niinkö? Missä sodasa hänen teorioita kokeiltiin tai testattiin? ainakaan suomenkielisessä versioissa ei löydy yhtään sellaista väitettä. Hän kopioi varmaan suoraan saksalaisilta 1930-luvun alussa kun saksalaiset käyttivät Neuvostoliiton aluetta omien sotavoimien kuten myös uusien lentokoneitten rakentamiseen D100a 17. elokuuta 2010 kello 11.33 (EEST)
replies: text: ::En ole perehtynyt aiheeseen, mutta ainakin tässä artikkelissa sotateoreetikko mainitaan jo otsikossa. --Jisis 17. elokuuta 2010 kello 12.40 (EEST)
replies: text: :::Elä sitten kumoa toisten muokkauksia jos ei sen kummenpaa tietoa? Itse ihmettelen suuresti hänen nostamistaan suureksi  "sotateoreetikoksi" kun ja jos hänen oppejaan olisi noudatetttu vuonna 1939 niin meidänkin historia olisi ollut toisenlainen. Ainakin minä olen ollut siinä käsityksessä että hänen taktiikka opit on suurelta osin kopioitu Saksalaisilta. Tuskin on pystynyt itsenäisesti luomaan näin vaativia oppeja :) Vähän samaa luokkaa kuin "Hiljaa virtaa Don" jotkin lähteet väittävät sumeilematta  ottaneen omiin nimiin kirjan kun alkuperäinen kirjoittaja kuoli joskus 1920-luvulla... D100a 17. elokuuta 2010 kello 13.10 (EEST)
replies: text: ::::Palautin vain poistamasi luokan. Yllä olevan linkin mukaan voidaan luokitella sotateoreetikoksi. Suuruuteen tai omaperäisyyteen en ota kantaa. --Jisis 17. elokuuta 2010 kello 13.21 (EEST)
replies: text: :::::Juu tottakai voidaan mutta pitäisi olla muutakin kuin yksi mainita jonkun artikkelin otsikko.. D100a 17. elokuuta 2010 kello 13.30 (EEST)
replies: text: ::::::Miten niin pelkkä otsikko. Jafeluv 17. elokuuta 2010 kello 13.35 (EEST)
thread_title:  Siis sotateoreetikko?
Keskustelu:Esko Almgren

message: Onko koko maininta Raptorin kappaleesta tässä yhteydessä aiheellinen? Mielestäni ei. 81.175jne  –Kommentin jätti 81.175.175.213 (keskustelu) 10. toukokuuta 2006 kello 13.32‎ (UTC)
replies: text: Siinä rajoilla, trivia-osastoa. Itse kuulin kappaleesta ensi kertaa tuosta artikkelista. Jos kirjoituksen laajentaa poliitikoilta edellytettäviin mittoihin, sen suhteellinen painoarvo vähenee samalla.. Crash 10. toukokuuta 2006 kello 13.35 (UTC)
replies: text: : En minäkään ollut kyseisestä sävelteoksesta ennen kuullut. Lukuisista poliitikoista on tehty lukemattomia biisejä, eikä niitä välttämättä tällaisessa yhteydessä luetella. Katsoin täältä esim. Elisabeth Rehnin tiedot, siellä ei ollut sanaakaan riemastuttavasta kappaleesta "Syytän sua Elisabeth Rehn". Mielestäni riittäisi jos tuon Raptori-Almgren -yhteys olisi luettavissa Raptorin kohdalta. Käyttäjä 81.175175213 11. toukokuuta kello 9.00
replies: text: ::Kersantti Karoliina ei tosin kerro Elisabeth Rehnistä toisin kuin Raptorin kappale, jonka päähenkilönä Esko A. on. --Eriklindroos 23. helmikuuta 2009 kello 02.04 (EET)

message: Minkäköhän puolueen listoilta Almgren valittiin kaupunginvaltuustoon vuosien 1964 ja 1968 vaaleissa? Kristillisten historiikin mukaan ei ainakaan SKL:n listoilta.--ap4k 22. syyskuuta 2010 kello 13.25 (EEST)
thread_title: Aiempi puolue?
Keskustelu:Fuusioreaktio

message: Ei kai fuusiossa olla vielä onnistuttu?
replies: text: Toki on onnistuttu, mm. atomipommi käyttää fuusiota. Hallittu fuusio energian tuottamiseksi tosin on yhä ns. "työn alla". --psych3 10. toukokuuta 2006 kello 14.07 (UTC)

message: fuusiohan ratkaisisi energia ongelmat vuosiksi
replies: text: Muistaakseni fuusioon on kulunut enemmän energiaa kuin siitä on saatu, että niin vaan, Käyttäjä:Vy 31. maaliskuuta 2007 kello 10.06 (UTC)
Atomipommi hyödyntää fissiota, jossa atomin ydin halkeaa, ei suinkaan fuusiota, jossa kaksi ydintä yhdistyvät. Vetypommi sen sijaan hyödyntää fuusiota.
thread_title:  lisäys
Keskustelu:Siirtomaa

message: Minusta on vähän väärin sanoa että Suomi olisi ollut Ruotsin siirtomaa. Suomalaisten kansallinen herääminen tapahtui vasta 1800-luvulla kun Venäjä valloitti Ruotsin itäosia joista muodostui Suomi. Eihän Ahvenanmaakaan ole Suomen siirtomaa tai Lappi. Nationalismi ja kansallisromantiikka oli Suomessa vahvinta 1800 ja 1900-lukujen taitteessa. Sahlberg 11. toukokuuta 2006 kello 10.34 (UTC)
replies: text: Rotunsa jäsenkansaa kun olivat. Axel Olof Freudenthal

message: Sopisiko teksti paremmin käsiteltäväksi kolonialismi -artikkelissa? Toinen kuvaavampi artikkelin nimi olisi "siirtomaajärjestelmä". --80.221.29.88 26. syyskuuta 2006 kello 18.34 (UTC)
thread_title: Artikkelin nimi

message: Miksei artikkelista löydy karttaa/luetteloa nykyisistä merentakaisista alueista, eli toisin sanoen nykyajan siirtomaista?194.188.93.193 5. marraskuuta 2018 kello 14.20 (EET)
thread_title:  Nykyiset siirtomaat
Keskustelu:Antenni

message: "Ollakseen tehokas, antennin on oltava vähintäin neljännesaallon pituinen (maatasoantenni)."
replies: text: Kannattaisikohan tätä asiaa hieman jäsentää? Ehdottaisin, että antennin tehokkuus käsiteltäisiin hieman jäsennellymmin kuin toteamalla, että ollakseen tehokas, antennin ei pitäisi olla vähempää kuin maatasoantenni, vaan mieluummin jotain enemmän. Auru Aro 11. toukokuuta 2006 kello 19.37 (UTC)
replies: text: :Muokkasin tuon kohdan hiukan yleisluontoisempaan asuun.--Tutkamestari 6. joulukuuta 2010 kello 16.03 (EET)
*pitkälanka-antenni
*puoliaaltodipoli (tehokkain luokassaan puoli toista'aaltodipoli on tehokkain luokassaan, mutta siihen ei viitata kuin jossain 1970-luvun kirjassa
*jagit jne. Auru Aro 11. toukokuuta 2006 kello 19.37 (UTC)
thread_title: Antennin tehokkuus

message: Muokkasin aloitusosaa: antennin tehtävää tarkoittaen.--Tutkamestari 6. joulukuuta 2010 kello 16.03 (EET)
thread_title: Antenin tehtävä

message: Muokkasin antennivahvistus tekstiä koskemaan kattavammin eri merkintätapoja. Yksinkertaistin samalla tekstiä, toivottavasti en liikaa.--Tutkamestari 6. joulukuuta 2010 kello 16.03 (EET)
1.Eikö artikkelissa pitäisi olla tämä kuva, varsinkin kun siinä näkyy antenni erikoisessa paikassa:
thumb|center|huomaa erikoinen antenni pyrstössä
Kyse on siis EC-130J tietoliikennelentokoneesta.
2.Voiko vapaatilaoptisen datansiirron laitteita nimittää antenneiksi? Luultavasti ei, mutta joka tapauksessa artikkelissa pitäisi jotenkin huomioida että joskus antennien rinnalla on laser-linkkejä tai muita vapaatilaoptisia lähettimiä ja vastaanottimia täydentämässä mikroaaltojen ja radioaaltojen kapasiteettia.
3.ELF (extremely low frequency) lähettimet ovat hyvin erikoisia koska pienen voimalaitoksen virta johdetaan maakerroksiin ja tavallaan maa on antennina. Niitä käytettiin sukellusveneiden kanssa viestimiseen. 
Tekvie 17. helmikuuta 2012 kello 03.09 (EET)
thread_title: Antennivahvistus
Keskustelu:Juudea

message: NPOV:n mukaisesti tässä artikkelissa olisi syytä noudattaa varovaisuutta legenda-sanan käytössä. Neutraalimpi ilmaisu on tarpeen. Artikkelissa mainittuja Raamatun kertomuksia Juudan kuningashuoneen historiasta ei liene todistettu historiallisesti paikkansa pitämättömiksi. --Shadrap 12. toukokuuta 2006 kello 02.47 (UTC)
replies: text: Yleensä todistamisvastuu kuuluu positiivisen väittämän esittäjälle. Raamattua ei voida pitää historiankirjana. --Zxc 12. toukokuuta 2006 kello 02.54 (UTC)
replies: text: :Olet oikeassa. Jos väittää jotain legendaksi, se on positiivinen väite. En ottanut lainkaan kantaa siihen, missä määrin Raamattu on historiallisesti totta enkä esittänyt mitään väitettä. Kyse on vain legenda-sanan käytöstä ja neutraaliuden periaatteesta. --Shadrap 12. toukokuuta 2006 kello 03.55 (UTC)

text: Itse asiassa yhtenäisestä Israelin kuningaskunnasta vuoden 1000 eaa. tietämillä ei ole todisteita, joten Juudea ei ole voinut syntyä Raamatun esittämällä tavalla. Ehkä kyse on kielikorvaseikasta ja yhden mielestä legenda on arvokkaampi sana kuin toisen mielestä, mutta jos mielessä on parempi ilmaisu epätodelle kertomukselle, niin toki sanaa voi vaihtaa. -Samulili 12. toukokuuta 2006 kello 07.24 (UTC)
replies: text: :En ota tässä kantaa siihen, onko todisteita vai ei. Tuossa logiikassa on kuitenkin pieni aukko: jos jonkin väitteen totuudesta ei ole löydetty todisteita, se ei vielä riitä osoittamaan väitettä epätodeksi. Mutta tarkoitukseni oli todellakin keskustella sanavalinnasta eikä kyseisten kertomusten kirjaimellisesta totuudesta. Luulen, että lukijat osaavat ilman ohjailuakin itse arvioida, kuinka paljon Raamatun kertomusten historiallisuuteen on luottamista, joten koko legenda-sanan voinee jättää pois. --Shadrap 12. toukokuuta 2006 kello 13.45 (UTC)
Tämä versio artikkelista (12. toukokuuta 2006 kello 17.57 Samulili) näyttää jo paljon paremmalta, jotenkin tieteellisemmältä ja puolueettomammalta. Kappalejakokin parani huomattavasti. --Shadrap 13. toukokuuta 2006 kello 14.00 (UTC)
thread_title:  Legenda-sanan käyttöön varovaisuutta
Keskustelu:Turun yliopisto

message: Sekä Oulun että Turun yliopistoa kehutaan Suomen toiseksi suurimmaksi. Oulussa on opiskelijoita noin 500 enemmän! --Seppo Linnaluoto 12. toukokuuta 2006 kello 09.07 (UTC)
replies: text: Turun, Oulun, Tampereen ja Jyväskylän opiskelijamäärät ovat niin lähellä toisiaan, että tilanteet saattavat muuttua vuodesta toiseen. Lisäksi suuruutta voidaan mitata perustutkinto- ja jatkotutkinto-opiskelijoiden tai jopa suoritettujen (ylempien) korkeakoulutkintojen mukaan. Opetusministeriön KOTA-tietokannasta selviävät tuoreimmat opiskelijamäärtä kaikilla mainituilla tavoilla. -Samulili 12. toukokuuta 2006 kello 10.21 (UTC)

text: Täällä wikipediassa sanotaan sekä Oulun että Turun yliopistoa toiseksi suurimmaksi. Toinen lienee väärin! --Seppo Linnaluoto 13. toukokuuta 2006 kello 10.39 (UTC)
replies: text: :Yliopistojen sivuilta poimittua:

text: :Turun yliopisto

text: :* Opiskelijoita 18 048

text: :* Akuiskoulutusopiskelijat (avoin ja täydennys) 17500

text: :* Henkilöstö; henkilötyövuodet 2685

text: :* Kokonaismenot, miljoonaa euroa 171

text: :Oulun yliopisto

text: :* perus- ja jatkotutkintoaan 15 818 opiskelijaa.

text: :* avoimessa yliopistossa ja täydennyskoulutuksessa opiskelee yli 10 000 aikuisopiskelijaa.

text: :* yliopiston palveluksessa työskentelee 3100 työntekijää, joista opettajia noin 880. Professoreita on 236.

text: :* vuosittainen kokonaisrahoitus on noin 200 miljoonaa euroa.

text: :Turku vaikuttaa opiskelijamääriltään suuremmalta. Henkilökunta ja budjetti saattavat olla pienemmät. --Kajun 14. toukokuuta 2006 kello 16.43 (UTC)
Joku viisas korjatkoon, miksi Oulun ja Turun yliopistot ovat molemmat suomen toiseksi suurimpia o_O EDIT: oho nopeammat ehtivät jo ensin, asialle kyllä tulisi tehdä jotain. Kommentin jätti 85.156.192.39 (keskustelu – muokkaukset).
En ole kovin viisas, mutta silti korjasin tilanteen Turun yliopiston hyväksi edellä mainittuihin tietoihin perustuen. --Aceman87 11. syyskuuta 2006 kello 15.08 (UTC)
Korjasin nyt Turun kolmanneksi suurimmaksi Aalto-yliopiston ja Helsingin yliopiston jälkeen. --MM82 9. elokuuta 2010 kello 17.19 (EEST)
thread_title:  Suuruus 

message: Joku kertokoon miksi artikkelissa on Turun akatemiasta kertova historia-osio. Turun kaupungin historiaan se kyllä sopii mutta yliopistoon se ei juurikaan liity. 22 july 08
thread_title:  Akatemia 

message: Suurin osa artikkelin sisällöstä näyttää kuvaavan vuoden 2007-2008 tilannetta. Koko artikkelia voisi tarkastella kriittisesti mitkä osat ovat relevantteja sekä vähemmän herkästi vanhentuvaa tietoa ja mitkä osat vanhentuvat nopeasti.
 –Kommentin jätti 88.195.193.220 (keskustelu)
thread_title:  Vanhentunutta tietoa 

message: Käyttäjä Utuviestintä on useasti kopioinut tekstiä muualta internetistä. Muutokset 24.-27.6.2019 hylkäsin perkaamatta yksityiskohtia. Ilmoitin käyttäjää asiasta sivuillaan. --Huhdanjo (keskustelu) 4. heinäkuuta 2019 kello 15.55 (EEST)
thread_title:  Tekijänoikeusrikkomukset 24.-27.6.2019