Keskustelu:Keltavahvero

message: Vaikuttaa siltä, että kantarellejä kasvaa melkein joka paikassa, lukuunottamatta
Afrikkaa, Australiaa ja Etelä-Mannerta. Voisiko joku kiinnostunut etsiä asianmukaiset viitteet? Kommentin jätti 210.9.138.189 (keskustelu – muokkaukset) 26.7.2009 kello 11.14
=== Symbioosi koivun kanssa? ===
En ryhdy kaivamaan lähteitä, mutta käsittäkseni keltavahvero elää symbioosissa koivun juuriston kanssa. Tämä rajoitta levinneisyyttä. Sieni esiintyy myös Pohjois-Amerikassa, mutta ei sellaisilla alueilla, joissa ei kasva koivua. Omaa tutkimukseni sanoo, että keltavahvero ei kasva Oregonissa – ei myöskään koivu. En-wikin artikkeli kyllä väittää löytävänsä keltavahveroja jopa Meksikosta. -- Petri Krohn 20. tammikuuta 2010 kello 04.34 (EET)
P.S. - Jokut lähteet kyllä väittävät keltavahveron kasvavan joskus myös puhtaassa mäntymetsässä. Epäilen – aina sieltä joku koivu löytyy. -- Petri Krohn 20. tammikuuta 2010 kello 04.48 (EET)
replies: text: Ilman lähteitä paha mennä sanomaan suuntaan tai toiseen, mutta laji voi periaatteessa hyvinkin elää symbioosissa jonkun muunkin puulajin kanssa. Uskottiin herkkutatinkin joskus viihtyvän vain kuusen seurassa. --albval (keskustelu) 20. tammikuuta 2010 kello 22.46 (EET)
Kantarellit ovat symbioosissa havaintojeni mukaan ainakin koivun, kuusen ja katajan kanssa. Kuusen kanssa paksujalkaisempia ja aikaisempia (Juhannuksena kerään aina vakipaikasta Päijät-Hämeessä) - eivätkä välttämättä kasva kovin isoiksi. Koivun kanssa kasvavat hieman myöhemmin ja kasvavat isommiksi. Katajan kanssa syksymmällä ja voivat olla kooltaan todella suuria. Havainnot tehty maastossa jossa (a) kuusen kanssa ei ole ollut koivuja lahelläkään, eikä koivua ole ollut kasvamassa alueella. (b) katajan lahiseudullakaan ei ole ollut muita puita vuosikymmeniin. En ole julkaissut tieteellistä tutkimusta asiasta, mutta toisaalta havainnot eivät ole mutu-lähestymisellä tehtyjä biasoituja havaintoja. //arl
thread_title: Levinneisyys

message: En ryhdy kaivamaan lähteitä, mutta käsittäkseni keltavahvero elää symbioosissa koivun juuriston kanssa. Tämä rajoitta levinneisyyttä. Sieni esiintyy myös Pohjois-Amerikassa, mutta ei sellaisilla alueilla, joissa ei kasva koivua. Omaa tutkimukseni sanoo, että keltavahvero ei kasva Oregonissa – ei myöskään koivu. En-wikin artikkeli kyllä väittää löytävänsä keltavahveroja jopa Meksikosta. -- Petri Krohn 20. tammikuuta 2010 kello 04.34 (EET)
P.S. - Jokut lähteet kyllä väittävät keltavahveron kasvavan joskus myös puhtaassa mäntymetsässä. Epäilen – aina sieltä joku koivu löytyy. -- Petri Krohn 20. tammikuuta 2010 kello 04.48 (EET)
replies: text: Ilman lähteitä paha mennä sanomaan suuntaan tai toiseen, mutta laji voi periaatteessa hyvinkin elää symbioosissa jonkun muunkin puulajin kanssa. Uskottiin herkkutatinkin joskus viihtyvän vain kuusen seurassa. --albval (keskustelu) 20. tammikuuta 2010 kello 22.46 (EET)
Kantarellit ovat symbioosissa havaintojeni mukaan ainakin koivun, kuusen ja katajan kanssa. Kuusen kanssa paksujalkaisempia ja aikaisempia (Juhannuksena kerään aina vakipaikasta Päijät-Hämeessä) - eivätkä välttämättä kasva kovin isoiksi. Koivun kanssa kasvavat hieman myöhemmin ja kasvavat isommiksi. Katajan kanssa syksymmällä ja voivat olla kooltaan todella suuria. Havainnot tehty maastossa jossa (a) kuusen kanssa ei ole ollut koivuja lahelläkään, eikä koivua ole ollut kasvamassa alueella. (b) katajan lahiseudullakaan ei ole ollut muita puita vuosikymmeniin. En ole julkaissut tieteellistä tutkimusta asiasta, mutta toisaalta havainnot eivät ole mutu-lähestymisellä tehtyjä biasoituja havaintoja. //arl
thread_title:  Symbioosi koivun kanssa? 

message: Artikkeli on kirjoitettu keltavahverolle, joka on hävitetty siirrolla kanttarelliin Copy-Paste-korjaamisen mitätöimiseksi. Näin ollen kaikki kanttarelli-sanat on korjattava otsikon mukaisiksi muotoon keltavahvero. Lisäksi on täydennettävä vanhat nimitykset keltasieni ja ruskuaissieni sekä kirjoitustapojen kanttarelli ja kantarellierot sekä viitasttava Eviran määräykseen 3/2007, jotta muiden lähteiden haku myöhemmin helpottuu. 
Olisi hyvä jos joku kaivaisi alkuperäisen keltavahveroartikkeli ylläpitäjäoikeuksin, jolloin tämä korjaaminen voidaan tehdä sitä uudelleen erikseen kirjoittamatta. 84.248.36.214 1. syyskuuta 2009 kello 04.59 (EEST)
replies: text: Tehdään, kunhan et enää tee copypastesiirtoja. --Otrfan 1. syyskuuta 2009 kello 05.01 (EEST)
===Artikkeli korjattu===
Artikkeli on neljän pyynnön jälkeen korjattu muotoonsa, jossa se oli. Nimityksiä lähteisteitään. 84.248.36.214 1. syyskuuta 2009 kello 05.07 (EEST)

text: Copypaste-siirtojen lopettamista on pyydetty paljon useammin kuin neljä kertaa. --Otrfan 1. syyskuuta 2009 kello 05.09 (EEST)

text: Alkukappale on nyt kovin sekava nimeämispohdintoineen, ja mistä on peräisin tieto, että kantarellien heimon nimessä olisi kaksi t-kirjainta? Artikkelissa osa heimolinkeistä on nyt näköjään muodossa kantarellit ja osa muodossa kanttarellit. --Silvonen 1. syyskuuta 2009 kello 06.20 (EEST)
replies: text: :Mutuna sanoisin, että sienen ja sieniheimon erilainen oikeinkirjoitus on silkkaa puppua. Kielenhuolto suosittaa molempiin yhtä t:tä, vaikka kahtakin paljon näkee. --Hrrkrr31 1. syyskuuta 2009 kello 09.19 (EEST)
replies: text: ::Lähteet ratkaiskoot, mutta varmaankaan itse sienen ja sen heimon nimeä ei kirjoiteta eri tavalla. Kirjallisuutta löytynee kyllä sekä biologian alalta että sanakirjoista. Nykyisestään johdannon muotoilua pitäisi kyllä korjata, koska jonkun t-kirjaimen esiintymisen tai esiintymättömyyden pohdinta siellä tai täällä ei kuulu tekstiin. Riittää kun todetaan kummatkin nimimuodot, niin kuin tekstissä alkujaankin oli ja niille mahdolliset lähteet viitteissä.--Urjanhai 1. syyskuuta 2009 kello 09.39 (EEST)
Ja muuten tuo "suomalainen kauppasieni" on erikoinen määritelmä; kai sientä esiintyy muuallakin kuin Suomessa, ja sen oleminen kauppasieni Suomessa tuskin on sen ensisijainen ominaisuus luonnon kiertokulussa (eli ei neutraali sanonta). Eli ensin pitäisi mainita, että kyseessä on siihen ja siihen heimoon kuuluva sieni ja sitten vaikka seuraavassa lausessa, että sieni on syötävä, ja (siten kuin lähteissä mahdollisesti ilmoitetaan), että se on merkittävä ruokasieni siellä ja siellä päin maailmaa ja tärkeä myös Suomessa ja kuuluu myös Suomessa kauppasieniksi määriteltyihin lajeihin. Suomalaisia sieniäkin ehkä voi olla, mutta epäilen, että keltavahvero tuskin kuuluu niihin, jo lukuisien kielilinkkienkin perusteella.--Urjanhai 1. syyskuuta 2009 kello 09.48 (EEST)
thread_title: Siirto [[kanttarelli]] => [[keltavahvero]] 

message: Artikkeli on neljän pyynnön jälkeen korjattu muotoonsa, jossa se oli. Nimityksiä lähteisteitään. 84.248.36.214 1. syyskuuta 2009 kello 05.07 (EEST)
replies: text: Copypaste-siirtojen lopettamista on pyydetty paljon useammin kuin neljä kertaa. --Otrfan 1. syyskuuta 2009 kello 05.09 (EEST)

text: Alkukappale on nyt kovin sekava nimeämispohdintoineen, ja mistä on peräisin tieto, että kantarellien heimon nimessä olisi kaksi t-kirjainta? Artikkelissa osa heimolinkeistä on nyt näköjään muodossa kantarellit ja osa muodossa kanttarellit. --Silvonen 1. syyskuuta 2009 kello 06.20 (EEST)
replies: text: :Mutuna sanoisin, että sienen ja sieniheimon erilainen oikeinkirjoitus on silkkaa puppua. Kielenhuolto suosittaa molempiin yhtä t:tä, vaikka kahtakin paljon näkee. --Hrrkrr31 1. syyskuuta 2009 kello 09.19 (EEST)
replies: text: ::Lähteet ratkaiskoot, mutta varmaankaan itse sienen ja sen heimon nimeä ei kirjoiteta eri tavalla. Kirjallisuutta löytynee kyllä sekä biologian alalta että sanakirjoista. Nykyisestään johdannon muotoilua pitäisi kyllä korjata, koska jonkun t-kirjaimen esiintymisen tai esiintymättömyyden pohdinta siellä tai täällä ei kuulu tekstiin. Riittää kun todetaan kummatkin nimimuodot, niin kuin tekstissä alkujaankin oli ja niille mahdolliset lähteet viitteissä.--Urjanhai 1. syyskuuta 2009 kello 09.39 (EEST)
Ja muuten tuo "suomalainen kauppasieni" on erikoinen määritelmä; kai sientä esiintyy muuallakin kuin Suomessa, ja sen oleminen kauppasieni Suomessa tuskin on sen ensisijainen ominaisuus luonnon kiertokulussa (eli ei neutraali sanonta). Eli ensin pitäisi mainita, että kyseessä on siihen ja siihen heimoon kuuluva sieni ja sitten vaikka seuraavassa lausessa, että sieni on syötävä, ja (siten kuin lähteissä mahdollisesti ilmoitetaan), että se on merkittävä ruokasieni siellä ja siellä päin maailmaa ja tärkeä myös Suomessa ja kuuluu myös Suomessa kauppasieniksi määriteltyihin lajeihin. Suomalaisia sieniäkin ehkä voi olla, mutta epäilen, että keltavahvero tuskin kuuluu niihin, jo lukuisien kielilinkkienkin perusteella.--Urjanhai 1. syyskuuta 2009 kello 09.48 (EEST)
thread_title: Artikkeli korjattu

message: Oikein kuivattuna kanttarelli sopii kuivaukseen. Pienet kokonaisina ja isommat pieninä palasina. Huomattavasti parempi lopputulos kuin pakastamisessa, vaikka enne sitä vedet olisikin pannulla höyrystetty pois. Suosittelisin hakemaan tuohon kohtaan parempaa lähdettä!  –Kommentin jätti 91.153.181.154 (keskustelu)
thread_title:  Kuivaus 

message: Näyttää sisältävän perusasiat ja lähteistys kunnossa. Ehdotan lupaavaksi. --HenriHa (keskustelu) 10. elokuuta 2023 kello 22.27 (EEST)
replies: text: Lähteistys ei ollut kunnossa, kun aloitit laatuarvioinnin. Lisäksi artikkelissa oli hyvin vahva Suomi-näkökulma. Muokkasin artikkelia, ja nyt se on toivon mukaan parempi. Artikkeliin on tehty vuosien varrella paljon lisäyksiä, ja on täysin mahdollista, että mukana on lähteetöntä tietoa, joka on lisätty jonnekin lähteistetyn tiedon sekaan. Myös ravintoarvotiedot mietityttävät, koska monessa artikkelissa ne ovat IP:n lisäämää omaa tutkimusta. Mikäli lähteistys on kunnossa, kannatan lupaavaksi, mutta tällä hetkellä en tiedä, onko se. --Paranaja (keskustelu • muokkaukset) 11. elokuuta 2023 kello 14.35 (EEST)
replies: text: : On tosiaan liian Suomi-painotteinen. Ulkoasu ja kielioppi ei myöskään vakuuta. Miksi ravintotaulukossa on porkkana ja herne? Jotenkin sotkuinen kokonaisuus. En kannata tällaisenään. --Ealdwulf (Talk) 24. elokuuta 2023 kello 21.18 (EEST)
replies: text: ::Hain ja päivitin ravintoainetiedot Finelistä. Herkkutatti, porkkana ja herne ovat taulukossa vertailun vuoksi.--Puppe100 (keskustelu) 30. elokuuta 2023 kello 20.18 (EEST)
Edellisistä muokkauksista ja kommenteista yli 2 viikkoa, ei konsensusta. Arkistoin äänestyksen. Ealdwulf (Talk) 14. syyskuuta 2023 kello 21.19 (EEST)
</div>
thread_title:  Laatuarviointi