lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Kuuban ohjuskriisi

message: Millä tavalla Varsovan liitto muka osallistui osapuolena Kuuban ohjuskriisiin? Kyseessähän oli Neuvostoliiton ja Kuuban kahdenvälinen diplomatia jossa Neuvostoliiton eurooppalaisilla satelliittimailla ei ollut käytännössä minkäänlaista roolia. Aiheesta lisää esimerkiksi lähteessä  (en:Woodrow Wilson International Center for Scholars). -89.67.22.30 11. marraskuuta 2014 kello 06.18 (EET)
replies: text: Artikkelissa ei lue niin, eikä etenkään artikkelin mallineessa, jossa luetellaan osapuolet, lue niin. Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tässä olivat osapuolina ja Kuuba oli Neuvostoliiton väitettyjen ohjusten sijaintipaikka ja Kuuba eräänlainen vihollinen Yhdysvaltojen takapihalla. Täytyy kuitenkin muistaa, että kylmä sota oli teatteria ja Neuvostoliitto "Yhdysvaltojen" itsensä luoma vihollinen, jota "Yhdysvallat" kontrolloi, eikä mitään oikeaa vaaraa ollut missään välissä, mutta saipahan aseteollisuus tahkottua voitot ja olipa kilpajuoksu kuuhunkin. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 06.51 (EET)
replies: text: :Aivan uutta historiantulkintaa, mutta historiankirjoitus on sitten varmasti väärässä. Toivottavasti asiat korjataan nopealla aikataululla. --85.76.2.113 11. marraskuuta 2014 kello 07.44 (EET)
replies: text: ::Tietyt näkemykset vedetään tarkoituksella marginaaliin. Tutustu Anthony C. Suttonin tuotantoon. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 07.52 (EET)

text: Ahaa, sinä itse poistit maininnan artikkelista. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 06.54 (EET)
thread_title:  Osapuolet
Keskustelu:Solidium

message: Tuo "paras mahdollinen kokonaistuotto" kannattaisi poistaa artikkelista. Lypsävä lehmä antaa korkeamman kokonaistuoton kuin lehmän myynti. Esimerkkejä valtion budjettivajeen paikkaamiseksi tehdyistä lypsävien lehmien myynneistä varmaan löytyy. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 07.49 (EET)

message: Menisikö lupaavaksi? Artikkeli on nyt nykyisellä tasolla hyvin lähteistetty ja olennaiset asiat löytyy. --Bau98 (keskustelu) 9. lokakuuta 2020 kello 17.42 (EEST)
replies: text: Lähteettömyyksiä jne.  Vastustan –J.K Nakkila (keskustelu) 19. lokakuuta 2020 kello 08.22 (EEST)
Ei kannatusta. Arkistoin. J.K Nakkila (keskustelu) 23. lokakuuta 2020 kello 11.14 (EEST)
</div>
thread_title:  Laatuarviointi
Keskustelu:Viipurin raitiovaunuonnettomuus

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 08.59 (EET)
replies: text: Pitäisi viitteistää -- pelkkä lähteen ilmoittaminen ei mielestäni riitä. Lisäksi kannattaisi käyttää useampaa kuin yhtä lähdettä, jotta olisi toista tukeva tai lisäävä lähde. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 13.16 (EET)
replies: text: :Tuskinpa on missään sekundäärilähteessä käsitelty ihan tässä laajuudessa viime vuosikymmeninä. Gopase+f (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 14.23 (EET)
replies: text: ::Kirjan artikkeli koostuu lähinnä sanomalehtien suorista lainauksista ja niissä on aika yksityiskohtaistakin tietoa esim. uhreista. Itselläni ei sitä ole, mutta joku kirjastossa kävijä voi halutessaan tarkentaa. --Joe K. (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 18.18 (EET)
replies: text: :::Ainakin musta sä olet osannut tehdä ihan asiallisen Wiki-artikkelin laajasti tapahtumaa käsittelevästä tekstistä. Sillä sen voisi lupaavaksi valitakin. Gopase+f (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 19.41 (EET)

text: :::Muutin lähteen viitteeksi sillä oletuksella, että kaikki tiedot ovat siitä peräisin.  Kannatan –J.K Nakkila (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 00.31 (EET)

text: :::Lähteitä on vähän niukanlaisesti, mutta mikäs siinä, jos kaikki tieto tosiaan on niistä peräisin. Muuten oikein asiallisen näköinen artikkeli.  Kannatan --Lentokonefani asiaa? | syntilista 15. marraskuuta 2014 kello 09.43 (EET)
"Pitäisi" toteutettu, "kannattaisi" on mielestäni suositus. Kukaan ei suoraan vastusta. Merkitsen. --PtG (keskustelu) 15. marraskuuta 2014 kello 14.46 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Luettelo tunnetuista sanfranciscolaisista

message: Mikä on San Franciscon määritelmä tässä? San Francisco -county on se niemennokka (+Alcatraz, +Treasure Island) ja kooltaan pieni. Etelään on San Mateo, joka usein sanotaan San Franciscoksi. Tavallaan kaikkia lähialueita voidaan kutsua San Franciscoksi, sillä se "tunnetaan parhaiten" tai kyse on "San Franciscon kaupunkialueesta". --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 14.12 (EET)
replies: text: Tällaisessa luettelossa varmaankin pitäisi tiukasti ajatella vain San Francisco -countya ja lähialueet kuuluvat muihin counteihin, eikä ne siten ole San Franciscoa, jos tarkkoja ollaan. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 14.18 (EET)

message: Onko tälläisenään lähteettömänä ja näin lyhyenä merkittävä? Minusta voisi yhdistää artikkeliin San Francisco    --BladeJ 8. toukokuuta 2019 kello 14.28 (EEST)
replies: text: Potentiaalia laajentamiseen on, kuten huomaa englanninkielisestå versiosta. Voisin lupautua laajentamaan listaa jos päädytään itsenäisenä säilyttämiseen. -- Cimon Avaro 8. toukokuuta 2019 kello 14.38 (EEST)

text: Luettelo poistettiin artikkelista vuonna 2011 . Englanninkielisen Wikipedian avulla tätä on helppo laajentaa, ja itsenäinen lista on parempi etenkin jos listaa kasvatetaan. Jos henkilön yhteys kaupunkiin on selkeästi mainittu henkilön omassa artikkelissa, niin luettelossa sitä ei tarvitse mielestäni enää erikseen lähteistää. -kyykaarme (keskustelu) 9. toukokuuta 2019 kello 14.09 (EEST)
replies: text: :Tietysti tämä on vähän kontroversiaalia. Esimerkiksi ensimmäinen suomenkielisellä listalla Alicia Silverstone. Hänen suomenkielisessä artikkelissaan ei mainita mitään yhteydestä sanfranciscoon, mutta englanninkielinen wikipedia artikkeli lähteistetysti kertoo hänen syntyneen siellä. -- Cimon Avaro 9. toukokuuta 2019 kello 15.43 (EEST)
replies: text: ::On se mainittu myös suomenkielisessä artikkelissa. Siinä ei ole lähdettä, mutta kuuluisien henkilöiden syntymäkaupungit on yleensä aika helppo lähteistää (tosin löysin heti artikkelin, jossa Silverstonen sanotaan syntyneen Englannissa, mutta se oli todennäköisesti toimittajan pieni moka). -kyykaarme (keskustelu) 11. toukokuuta 2019 kello 01.05 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys
Keskustelu:Tukkimiehen kirjanpito

message: Englanninkielisessä versiossa on paljon tietoa, joka puuttuu tästä. Ainakin tämä voitaisiin helposti kääntää ja siirtää:
File:Tally marks.svg|Tally marks used in most of Europe, Turkey, Zimbabwe, Australia, New Zealand and North America.In some variants, the diagonal/horizontal slash is used on its own when five or more units are added at once. 
File:Tally marks 3.svg|Cultures using Chinese characters tally by forming the character 正, which consists of five strokes.Hsieh, Hui-Kuang (1981) "Chinese tally mark", The American Statistician, 35 (3), p. 174,  
File:Tally marks 2.png|Tally marks used in France, Spain, South America (Argentina, Brazil, Chile, Venezuela and Uruguay, among others) and French-speaking Africa. In Spanish countries, these are most commonly used for registering scores in card games, like Truco
File:Dot and line tally marks.jpg|In the dot and line (or dot-dash) tally, dots represent counts from 1 to 4, lines 5 to 8, and diagonal lines 9 and 10. This method is commonly used in forestry and related fields.Schenck, Carl A. (1898) Forest mensuration. The University Press. (Note: The linked reference appears to actually be "Bulletin of the Ohio Agricultural Experiment Station", Number 302, August 1916)
Onko siinä viimeisenä esitetty systeemi koskaan ollut käytössä Suomessa? Ainakin joissain maissa se on nimenomaan ollut käytössä tukkien laskemisessa. --Espoo (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 16.56 (EET)
thread_title:  puuttuvat tiedot
Keskustelu:Lakeuden Suurkisat

message: Kaivattais lähdettä. Epäiltävissä, että kysymyksessä onkin moneen kertaan järjestetyt kisat: --Aulis Eskola (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 01.10 (EET)
* http://www.pohjalainen.fi/mielipide/kolumnit/lakeuden-kisat-seinajoella-1.1344650.
* http://www.ilkka.fi/mielipide/yleis%C3%B6lt%C3%A4/katupojat-kuntoliikunnan-asialla-1.1662221
* http://www.urheiluarkisto.fi/Portals/47/Arkistotiedostot/2768/2768_SUa_SVUL_toimintakertomukset_1988.pdf - järjestetty 80-luvullakin, sivu 22
1954 järjestettiin kaikenmoista Ivar Wiskmanin 100-vuotismuistojuhlan takia: http://www.urheilumuseo.fi/Portals/47/Arkistotiedostot/2768/2768_SUa_SVUL_toimintakertomukset_1953-1958_1.pdf --Aulis Eskola (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 01.40 (EET)
Ainakin 1954 tällaiset kisat ovat olleet: niistä on kauppailtu mitaleita vieläkin ja on dokumenttielokuva "Lakeuden suurkisat" vuodelta 1954 http://www.elonet.fi/fi/elokuva/604558 sekä "Finlandia-katsaus 240" vuodelta 1954 http://www.europeana.eu/portal/record/08613/B5A1FB40A0AB9975ED81D594C65B4D2FCB9DABE2.html --Aulis Eskola (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 17.53 (EET)
=== Yhteenvetoa materiaalista ===
Löytyneen materiaalin perusteella tulee se kuva "suurkisoista", että niitä on järjestetty piiritasoilla monina vuosia. Seinäjoella näitä piirikisoja on kutsuttu nimellä "Lakeuden Suurkisat". Lienevätkö tällaiset edes merkittäviä artikkeliaiheita? Merkittäviä voisivat paremminkin olla valtakunnalliset kisat (Suomen suurkisat). --Aulis Eskola (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 01.55 (EET)
thread_title:  Kisat 1954 vai monetkin kisat? 

message: Löytyneen materiaalin perusteella tulee se kuva "suurkisoista", että niitä on järjestetty piiritasoilla monina vuosia. Seinäjoella näitä piirikisoja on kutsuttu nimellä "Lakeuden Suurkisat". Lienevätkö tällaiset edes merkittäviä artikkeliaiheita? Merkittäviä voisivat paremminkin olla valtakunnalliset kisat (Suomen suurkisat). --Aulis Eskola (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 01.55 (EET)
thread_title:  Yhteenvetoa materiaalista
Keskustelu mallineesta:Äänestysarkisto

message: Sivulta Keskustelu käyttäjästä:Usp:
replies: text: Näyttää olevan, että kullakin olemassa olevalla äänestystyypillä on oma mallineensa, jossa mm. annetaan oma luokka. Malline:Haearkisto perusteella ne myös käyttää suoraan Arkistopohja-mallinetta. Parametrin lisäys onnistunee vaihtamalla luokka-parametrin arvoksi Arkistoidut äänestyksetVai olisiko mielekkäämpää tehdä muiden äänestysten tapaa oma malline, niille joilla sitä ei ole? --Usp (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 06.35 (EET)
replies: text: :Haluaisin siis, että eri äänestykset menevät eri luokkiin. Nyt se ei ole mahdollista, kun malline tuottaa aina saman luokan. Tähän korjaus, en tiedä miten se tehdään. Ei olisi myöskään kiva käydä korjaamassa satojen äänestyssivujen sisältöä jälkikäteen. Ehkä idea saa jäädä tai ehkä ei. --Pxos (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 07.07 (EET)
replies: text: ::Siis mitkä pitäisi lajitella tarkemmin? Nykyisellään luokassa on 38 sivua :Luokka:Arkistoidut äänestykset. --Usp (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 09.26 (EET)
replies: text: :::No ne käyttöoikeusäänestykset ja muut. Siis nyt on osoitepaljastusäänestykset tuossa luokassa. Haluan muuttaa sivun luokituksen niin, että sen luokka on "Arkistoidut käyttöoikeusäänestykset". Ei onnistu nyt. Sitten siellä on muutama äänestys artikkelin nimestä. Näihin pitäisi saada tarkempi luokka. Ajattelin toteutusta, että mallineeseen "äänestysarkisto" saa suoraan luokan muutettua, mutta jos siinä ei ole luokkaa, perusluokkana on sama kuin nyt. Ei koske satoja sivuja, kirjoitin huolimattomasti, vaan ehkä kymmentä. --Pxos (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 17.57 (EET)
replies: text: ::::Lisäsin luokka-parametrin ja vaikuttaa toimivan. Lisäluokat kannattanee listata ohjeeseen. --Usp (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 07.36 (EET)
thread_title:  Luokka-parametri
Keskustelu:FILI – Finnish Literature Exchange

message: Tämä ja FILI – Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskus kertovat samasta aiheesta. Yhdistää pitäisi, mutta mikä nimi olisi paras? Hesarin uutisessa puhuttiin tänään Suomen kirjallisuuden tiedotuskeskus Filistä, Filin nettisivuilla taas on käytössä englanninkielinen nimi. Suomenkielisessä Wikipediassa voisi kaiketi suosia suomenkielistä nimeä? --Hermis (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 14.48 (EET)
thread_title:  Kaksi artikkelia samasta aiheesta
Keskustelu:Per se

message: Ehkä vähän turha artikkeli. Aika lähellä sananselitystä, jossa viitataan muiden kielten käännöksiin. En-wikissäkin ohjataan sanakirjaan. Mun mielestä tultais toimeen ilmankin. Gopase+f (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 20.55 (EET)
replies: text: Tätä voisi varmaan verrata tapaukseen Sic. Ero on lähinnä siinä, että per se -ilmaisua ei käytetä yhtä yleisesti suomenkielisessä tekstissä. En-wikissä ohjaus ei muuten ole sanakirjaan, vaan massiivisen luettelon :en:List of Latin phrases P-kirjaimeen. Listalle ei ole vastinetta täällä suomenkielisellä puolella. Jos olisi, niin jotkin luokassa :Luokka:Latinankieliset fraasit olevista artikkeleista voisi ehkä muuttaa ohjauksiksi sinne, mutta sitä odotellessa ne kannattanee säilyttää omina artikkeleinaan. Mun mielestä tullaan toimeen tämän kanssakin. --Risukarhi (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 17.31 (EET)
replies: text: :Mulle riittää tämä perusteluksi tarpeellisuudesta. Päätän poistokeskustelun. Jos joku haluaa jatkaa poistokeskustelua, niin mallineen voi palauttaa. Gopase+f (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 18.40 (EET)
thread_title: Poistokeskustelu
Keskustelu:Lahjavero

message: Joku saa kopsata tähän artikkeliin taulukon, jossa on lahjaveroasteikko. --Hartz (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 21.15 (EET)
replies: text: No nyt on laadittu taulukko "Lahjaveroasteikot 1996–2015", missä ovat kaikki Suomessa käytetyt erilliset lahjaveroasteikot vuodesta 1996 alkaen. Ne on "kopsattu" lähdekirjasta ja perintö- ja lahjaverolaista. --Pxos (keskustelu) 10. lokakuuta 2015 kello 14.04 (EEST)
thread_title:  Lahjaveroasteikko 

message: Artikkelista poistettiin tekstiä. "Kolmen vuoden sisällä annetut lahjat lahjat lasketaan yhteen." http://www.lakineuvo.fi/lakineuvo/270/kysymys-lahjaverosta-verovapaa-lahja Lisäksi artikkelista katosi maininta lahjanantajakohtaisuudesta. En ehtinyt lukea tätä lehtijuttua, mutta käsittelee varmaan juuri tuota: http://www.taloussanomat.fi/raha/2011/04/22/katso-oletko-tietamattasi-veronkiertaja/20115670/139 Vielä sitaatti tuosta: "Kun yhteisarvo on kolmelta vuodelta 4 000 euroa tai yli samalta antajalta, saajan pitää tehdä lahjaveroilmoitus." --Hartz (keskustelu) 4. helmikuuta 2015 kello 16.38 (EET)
replies: text: Artikkeli koskee Suomen lahjaverotusta yksinomaisesti. Kun kerran Suomen verottaja ylläpitää ajantasaista ja kattavaa sivustoa, josta löytyy tietoa kulloinkin voimassa olevista veroasteikoista sekä veron määrään vaikuttavista seikoista, niin ei tätä tietoa pidä omin sanoin kirjoittaa tänne joko ilman lähteitä tai sitten ymmärtäen väärin lähteen sisältämän informaation. Wikipedia on virallisinformaatiossa aina kakkosluokan lähde, johon ei kannata luottaa, joten miksi erikseen korostaa tätä seikkaa kirjoittamalla sinne tänne paikkansapitämätöntä ja epätarkkaa omaa päättelyä. Mielummin linkin Aiheesta muualla -osioon, josta pääsee suoraan verottajan sivuille. --Pxos (keskustelu) 7. helmikuuta 2015 kello 15.40 (EET)
replies: text: :Samalla logiikalla voitaisiin jättää laki- ja muista veroartikkeleista kaikki yksityiskohdat pois. Wikipedia on sentään kaiken tiedon kokoelma, vaan ei sekalainen kokoelma tietoa. Keskeistä tietoahan tuo. Samalla logiikalla maiden väkiluvut ja pinta-alat voitaisiin jättää kirjoittamatta ja perustella, että löytyy ne CIA:n World Factbookista. Tai urheilija-artikkeleista voitot ja pisteet, koska NHL:n sivuilta löytyy. Tai yritysartikkeleista liikevaihdot, kun Kauppalehti kertoo paremmin. --Hartz (keskustelu) 7. helmikuuta 2015 kello 16.29 (EET)
thread_title:  Lasketaan yhteen
Keskustelu:Mikrobiteoria

message: Tässä artikkelissa voisi varmaan olla jotain suoliston floorasta ja Toxoplasma gondii:sta? --Hartz (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 21.18 (EET)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Artikkelia voi laajentaa kirjoittamalla mikrobiteorian historiasta. Tietoa voi hakea esimerkiksi englanninkielisestä artikkelista. Merkittävimmät asiat, jotka puuttuvat artikkelista ovat maininnat Ignaz Semmelweisista, Louis Pasteurista ja Robert Kochista. --Dodi 8238 (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 22.07 (EET)
replies: text: Henkilöt ovat toistaiseksi mainittu Katso myös -osiossa. --Dodi 8238 (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 22.13 (EET) [muokattu 12. marraskuuta 2014 kello 22.27 (EET)]

text: Tehty --Dodi 8238 (keskustelu) 16. elokuuta 2015 kello 16.31 (EEST)
thread_title: Historia -osio

message: Onko tämä yhä pelkkää teoriaa? En ole seurannut viimevuosikymmenten keskustelua. --85.76.177.83 11. elokuuta 2015 kello 02.27 (EEST)
replies: text: Se riippuu siitä käytätkö sanaa teoria sen tieteellisessä tai sen puhekielellisessä merkityksessä. Sanomalla, että mikrobiteoria on "pelkkä teoria" on harhaanjohtavaa. Puhekielen käytössä, teoria viittaa otaksumaan tai arvaukseen; tieteellisessä käytössä, se viittaa hyvin tuettuun selitykseen tai malliin havaitulle ilmiölle. Mikrobiteoria on teoria jälkimmäisen määritelmän mukaan, ei ensimmäisen. Se on siten teoria samassa mielessä kuin painovoima ja laattatektoniikka ovat teorioita. --Dodi 8238 (keskustelu) 11. elokuuta 2015 kello 10.08 (EEST)
thread_title:  Teoria?
Keskustelu:Sianliha

message: :Siinä on se ongelma, että tuo kuvan sika on puolalaisittain leikattu. Artikkelin käyttämät kaksi tekstilähdettä ovat kuitenkin suomalaisia, eikä niissä juuri tuota osaa ole erikseen nimetty. Selältä se näyttää, mutta en tiedä käytetäänkö Suomessa sitä nimitystä tuosta osasta. Paras olisi, jos joku tekisi tänne suomalaisen kuvan. --Savir (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 23.34 (EET) --Sivullinen (keskustelu) 25. huhtikuuta 2016 kello 18.22 (EEST)
thread_title:  Mikä on numero kolme? 

message: Kappaleen "Ilmastokuorma" lähteet ovat epäselvät: viimeisen virkkeen lopussa on viite [8], joka itse asiassa sisältää viittauksen kahteen täysin erilliseen dokumenttiin, joista toiseen ei ole verkkoviitettä ja toiseen on kuollut linkki. Jää epäselväksi, mistä mikin tieto on peräisin.
Samaa asiaa kuin tuossa Defran raportissa, on myös samojen tutkijoiden Cranfield Universityn paperissa Energy and environmental burdens of organic and non-organic agriculture and horticulture, joka löytyy verkosta pfd-dokumenttina https://core.ac.uk/download/pdf/10925252.pdf, ehkä sitä voisi käyttää viitteenä? --Sivullinen (keskustelu) 25. huhtikuuta 2016 kello 18.19 (EEST)
thread_title:  Ilmastokuorma, viitteet
Keskustelu:Napapiiri

message: Pitäisikö nimen olla monikossa Napapiirit, kun näitä on kaksi? --Hartz (keskustelu) 12. marraskuuta 2014 kello 22.27 (EET)
replies: text: Ohjeessa ei kerrota mitään tällaisista kahden tapauksen jutuista mitään. Ellei sitten kyse ole erisnimestä, jolloin se varmaan lukeutuisi tuohon ensimmäiseen kohtaan. Ehkä - en tiedä. Päädyin tämän sivun kautta sivulle pohjoisnapa, joka näköjään kuuluu kirjoittaa pienellä. Syykin löytyi: . Syyksi kerrotaan se, että kyse on teoreettisesta käsitteestä, eikä luonnollisesti nimetystä paikasta. Toisaalta taas toinen sivu ohjeistaa kirjoittamaan pohjoisnavan isolla: . Mene ja tiedä sitten. 84.249.67.187 13. marraskuuta 2014 kello 00.23 (EET)

text: Napapiirejähän taitaa olla muillakin planeetoilla ja miksei millä tahansa pyörivällä ja jotain valonlähdettä kiertävällä pallolla. Jokaisella niistä tosin taitaa olla napapiirejä pareittain. Minusta yksikkö on nimenä hyvä, mutta artikkelin sisällä voidaan puhua Maan napapiireistä monikossakin. --Savir (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 09.21 (EET)
joiden kulmaetäisyys navoista on sama kuin Maan pyörimisakselin kaltevuus Maan ratatasoon nähden. Eikö pyörimiskselin kulmaetäisyys ratatasosta ole juuri se 66,5°? Tämä ei silloin ole napapiirien etäisyys navoista. Eli napapiirien kulmaetäisyys navoista on sama kuin Maan pyörimisakselin kaltevuus Maan ratatason NORMAALIIN nähden. Tai vastaavasti piirien etäisyys PÄIVÄNTASAAJALTA on sama kuin Maan pyörimisakselin kaltevuus Maan ratatasoon nähden.
--BossOfTheGym (keskustelu) 19. joulukuuta 2018 kello 02.35 (EET)

message: Napapiirien asteluvussa 66,5° on aivan ilmeinen pyöristysvirhe, mikäli sivulta Arctic Circle löytyvään “The position of the Arctic Circle is not fixed and currently runs 66°33′49.3″ north of the Equator.” on luottaminen. Koska 1′=1°/60 ja 1″=1°/3600, tuo asteluku olisi ilman asteminuutteja ja -sekunteja ilmoitettuna suunnilleen 66,564°. Olisikohan syytä korjata? Lapasotka (keskustelu) 2. tammikuuta 2023 kello 10.58 (EET)
replies: text: Se nykyinen luku on mainittu monessa lähteessä, ja se näyttäisi olevan pyöristys puolen asteen tarkkuuteen, tai hiukan vanhentunut lukema, sillä napapiirit taitavat liikkua tällä hetkellä hitaasti kohti napoja. Tarkemmin arvo taitaa olla juuri tänään 66.5618938756°. --Savir (keskustelu) 2. tammikuuta 2023 kello 11.12 (EET)

text: Selkeytin artikkelia nyt ja pyöristin sijainnin tarkemmin. Ilmeisesti keskiarvo nykyaikana on aina 66,6 eikä koskaan 66,5 yhden desimaalin tarkkuudella. Yritin selittää myös nutaation vaikutuksen lyhyen aikavälin vaihtelussa. --Savir (keskustelu) 2. tammikuuta 2023 kello 12.05 (EET)
thread_title: Pyöristysvirhe asteluvussa
Keskustelu:U-2-välikohtaus

message: Artikkelissa on hirveän paljon yhdys sana virheitä. Ajattelin aloittaa siirtämällä artikkelin päästäkseni eroon edes otsikossa olevasta, mutta ”U-2-vakoilulentokoneen välikohtaus 1960” kuulostaa kankealta sekin, mutten oikein keksi minkä nimen laittaisi. Koneen välikohtaus ei kuulosta hyvältä, koska U-2 ei ole yksittäisen koneen nimi, ja toisaalta yhdyssana ”vakoilulentokonevälikohtaus/-tapaus on liian pitkä ja kankea. Onko ideoita? ”U-2-tapaus”? ”U-2-koneen alasampuminen”? Näitä ei taida enempää olla, joten vuosiluku lie turha. --Louhikärmes (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 09.02 (EET)
replies: text: Minusta U-2 vakoilulentokonevälikohtaus on parempi nimi kuin U-2 tapaus koska muuten joku ulkopuolinen sekoittaa U-2:sen U2:seen.Toisaalta tämä kyseinen U-2 alas ampuminen oli ainoa tapaus Kylmän sodan historiassa kun NL onnistui ampumaan koneen alas. Yksi kylmän sodan historian merkittävimmistä selkkauksista Kuuban tai Berliinin kriisiin verrattuna 1960-luvulla --Ashoka (keskustelu) 14. marraskuuta 2014 kello 23.43 (EET)
thread_title: Yhdys sanat
Keskustelu:Breda Ba.88

message: Kirjallinen viitelähde mainitsee tästä näin: decoy on airfields. Sanan tarkasti ottaen: käännös kuuluisi lentokenttien houkutin/houkutin lentokentillä. Käytin tässä kuitenkin toisenlaista ilmausmuotoa.-Ari-69- (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 19.44 (EET)
replies: text: Selitys asiaan: koneita käytettiin houkuttamaan vihollisten lentokoneiden tekemiin rynnäkköhyökkäyksiin ja lentokenttäalueiden pommituksiin.-Ari-69- (keskustelu) 13. marraskuuta 2014 kello 20.05 (EET)
thread_title: Käyttämästäni suomennosasusta