lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Joel Lehtonen

message: 'Bisneksille' pitäisi keksiä parempi vastine ajatellen kirjoitusajankohtaa. --Ulrika 22. toukokuuta 2006 kello 19.53 (UTC)

message: Saaren nimi oli tekstissä väärin. Korjasin sen. Kyseessä ei ole Vohlin saari vaan Vähä-Vohli.
Vohlin saari on täällä. http://maps.google.com/maps?f=q&hl=en&geocode=&time=&date=&ttype=&q=vohli&sll=61.92411,25.748151&sspn=25.361083,71.894531&ie=UTF8&ll=61.715546,24.788718&spn=0.012242,0.035105&z=15&om=1
Vähä-vohli, eli lintukoto, johon Joel Lehtonen vietti kesänsä ja josta kirjoiti kirjan löytyy täällä:
http://maps.google.com/maps?f=d&hl=en&geocode=15099328019619554818,61.180164,24.071217&time=&date=&ttype=&saddr=&daddr=&mra=pr&ie=UTF8&ll=61.17884,24.071517&spn=0.012454,0.035105&z=15&om=1
Saarelta löytyy mm. Joel Lehtosen rakentama kivituoli, jossa hän istui ja katseli kun Vanajalla myrkysi. On saaresta "sillalle päin". Lehdistössä useasti esillä olleeet mökin ikkunalautoihin maalatut lauseet eivät ole Joel Lehtosen maalaamia. Ne on jälkikäteen maalattu.
Aitan takana oli alue, jossa Pekka kukko ja kanat oli aidattu. Jos joku haluaa tietää tarkemmin, niin minulta voi kysellä.
Vähä-Vohlin kyljessä on myöls pieni saari, jonka maakannas oli lähes umpeenkasvanut. 
Saari on yksityisessä omistuksessa, viereinen pieni saari oli ainakin aikoinaan eri omistajalla. 
Terveisin "useita kesiä saarella viettänyt"--Kimmet 25. lokakuuta 2007 kello 12.08 (UTC)
Erakkomaja on minusta tekstissä myös väärin, lähinnä kyse oli yhden huoneen ja kammarin kalastajamajasta. Jossa oli kivistä kasattu "hella". Myöhemmin metallisella korvattu. Samassa pihapiirissä on aitta. Rannassa sauna ja venevaja. Minusta kyseessä oli tyypillinen sisäsuomen kalastajatorppa. Muutan tekstistä tällä perusteella erakkomajan kalalastajamajaksi. Torppa en uskalla laittaa, koska en tiedä onko kyseessä historiallisessa mielessä isomman tilan torppa. Erakkomaja ei ainakaan. Saari on sen verran lähellä mannerta ja muuta vanhaa asutusta.
Oven edessä on katos, johon jo Joel Lehtosen aikalaiset oli kirjoittanut nimiään sisäkaton puolelle. Oven kynnys on arviolta 60 senttiä korkea. Siihen kun astuu niin saa päänsä todella kipeäksi, koska "yläpalkki" on kuitenkin normaalin oven korkeudessa=;-)
--Kimmet 25. lokakuuta 2007 kello 12.33 (UTC)
Tarkistelin vielä tota asiaa ja Joel Lehtonen todella osti kalastajalta, tai itse asiassa, kalastajan perikunnalta Vähä-Vohlin. Tämän kalastajanmajan joel sitten kunnosti erakkomajaksi. Kumpi noista nyt sitten on oikea. Minusta kyseessä on kalastajamaja.--Kimmet 25. lokakuuta 2007 kello 12.57 (UTC)
thread_title:  Lintukoto saari
Keskustelu:Hard Rock Hallelujah

message: Käyttäjä:Thule on tehnyt hienosti kääntäessään sanat suomeksi, sillä ne poistavat virheellisiä näkemyksiä Lordin saatananpalvontataustasta. Kuitenkin pelkään pahoin, että kappaleen sanat nauttivat tekijänoikeutta ja vaikka käännös sinänsä saakin tekijänoikeussuojan, jonka Thule voi luovuttaa GDFL:llä, hänen suostumuksensa lisäksi tarvittaisiin myös Lordin (tai pikemminkin asianmukaisen musiikkikustantamon) suostumus sanojen käännöksen julkaisemiseen. Käännös nimittäin on johdannaisteos, jonka kopiointi vaatii sekä kääntäjän että alkuperäisteoksen julkaisijan luvat. Ehdottaisin, että nämä sanat pistetään jonnekin muualle, vaikkapa Liramaan ja poistetaan täältä.
replies: text: Tavallisesti sanoituksia ei kirjoiteta Wikipediaan. --Gurumasa 22. toukokuuta 2006 kello 20.28 (UTC)

text: Totta. Puhadas ajatushärö. Otetaan pois. --thule 22. toukokuuta 2006 kello 20.34 (UTC)

text: tarkennetaan vielä etten minä kääntänyt sanoja, vaan kirjoitin ne euroviisulähetyksestä. --thule 22. toukokuuta 2006 kello 20.36 (UTC)
thread_title: Suomenkieliset sanat

message: Voittiko euroviisut kappale, sen esittäjä, sen lähettänyt maa vai sen lähettänyt yleisradioyhtiö? --Kohko 15. syyskuuta 2006 kello 21.06 (UTC)
replies: text: Hyvä kysymys. Teoriassahan siellä kilpailee sävellykset. --Harriv 15. syyskuuta 2006 kello 23.47 (UTC)
replies: text: :Laulukilpailusta on kyse... Laulullahan siellä kilpaillaan, että sävellys lienee pelkkä laulun ehostaja. Sen takiahan laulun pitää tulla suorana, mutta soiton pitää tulla nauhalta... Laulun pitää tulla suorana, jotta kuullaan laulajan todellinen ääni, koska nykyteknologia voi muttaa kenen äänen hyvänsä hyvän kuuloiseksi.--Tirimies 6. maaliskuuta 2008 kello 11.10 (UTC)
thread_title:  Kuka tai mikä voitti Euroviisut? 

message: Pitääkö singlelle tehdä oma artikkelinsa, vai pitäisikö tätä sivua jotenkin muokata siten, että esim. kesto olisi singlen, eikä kappaleen kesto. Myöskään singlessä olevia kappaleita ei mainita tässä artikkelissa. Tepi-7 15. helmikuuta 2007 kello 19.24 (UTC)
replies: text: Mikäli single sisältää muitaikin kappaleita kuin Hard Rock Hallelujahin, niin ne olisi hyvä mainita Tepi-7:n tekemän Single-otsakkeen alla. -Kohko 1. maaliskuuta 2007 kello 21.56 (UTC)
thread_title:  Single vaiko kappale?
Keskustelu mallineesta:Suomen ylioppilaskunnat

message: "Kuva ois kiva, mutta HYYn tunnusta ei pidä käyttää, kun on kyse kaikista ylioppilaskunnista." Mutta äidinlyyrahan on yleinen ylioppiluuden tunnus eikä ainoastaan HYYn? Ehkä perinteistä yliopistopylvästä voisi myös käyttää kuvituksena, mutta mielestäni lyyra on kyllä parempi... :) –Dilaudid 22. toukokuuta 2006 kello 20.51 (UTC)
replies: text: Tuo lyyra on HYYn tunnus. Muut myyvät erikseen erilaisia "lyyria", jotta esimerkiksi TYn, TuKYn tai muun yliopiston opiskelijat eivät vappuna julistaisi olevansa HYn opiskelijoita. -Samulili 23. toukokuuta 2006 kello 11.04 (UTC)
replies: text: :On se silti sama lyyra kuin se jota äidit kantavat kun lapsensa valmistuvat ylioppilaiksi. –Dilaudid 23. toukokuuta 2006 kello 20.37 (UTC)
thread_title:  Äidinlyyra
Keskustelu:Ruotsi-Suomi

message: Mitä vuosilukuja nuo 1569 - 1795 ovat ? Ts. mitä noina vuosina on tapahtunut? - Mauday 23. toukokuuta 2006 kello 10.06 (UTC)

message: Artikkelit Ruotsi-Suomi ja Varsinainen Ruotsi saattavat sisältää päällekkäistä tietoa, mutta on vaikea keksiä minkä yhden otsikon alle niitä voisi mielekkäästi yhdistää: toinenhan käsittelee Ruotsin valtionmuodostuksen historiaa, ja toinen on ollut suomalaisessa historiankirjoituksessa joskus käytetty käsite. Kumpikin on historiallisesti merkittävä käsite, eikä toista voi korvata toisella eikä kai kumpaakaan myöskään jättää käsittelemättä. Korkeintaan voi olla kysymys artikkelien välisestä työnjaosta tai kummankin artikkelin sisällöstä.--Urjanhai (keskustelu) 7. kesäkuuta 2014 kello 15.35 (EEST)
replies: text: Kyseessä on kaksi eri asiaa. Molemmat ovat historioitsijoiden luomia käsitteitä, mutta Egentliga Sverige on 1800-luvun ruotsalainen termi ja Ruotsi-Suomi suomalaisten keksintö 1900-luvulta. --Vnnen (keskustelu) 22. joulukuuta 2014 kello 18.16 (EET)

text: Mun mielestä artikkelit saavat sisältää päällekkäistä tietoa, kunhan termien historia ja poliittinen merkitys tulevat ilmi. --Vnnen (keskustelu) 22. joulukuuta 2014 kello 18.19 (EET)
replies: text: :Joo, nehän ovat vähän kuin saman asian kaksi puolta, joille kuitenkin on toisaalta hyvin vaikea ellei mahdoton keksiä mirään yhteistä nimeä, kun mitään yhteistä nimeä tälle vastinparille ei taida olla. Eli jos ei muita näkemyksiä tule, niin malline ehkä voidaan poistaa. --Urjanhai (keskustelu) 22. joulukuuta 2014 kello 19.50 (EET)

text: :Tuo Varsinainen Ruotsi muuten taitaa olla sisällöltään virheelinen. Alussa annettu käsitteen määrittely ei mielestäni vastaa lopussa viitattua lähteistettyä määrittelyä, vaan alun määritelmässä pikemminkin näyttää menneen puurot ja vellit sekaisin koska ainakin itse muistelisin, että varsinaisesta valtakunnasta erotuksena omistuksista ei, jos oikein muistan,olisi käytetty nimitystä "Varsinainen ruotsi", koska tuo nimitys kai tosiaan syntyi vasta kun Suomi oli jo menetetty 1800-luvulla, ellei sitten käsitteellä olisi myös varhaisempia esiintymiä, mikä kuitenkin vaatisi lähteen. Nils Erik Villstrandin kirjasta Valtakunnanosa. Suurvalta ja valtakunnan hajoaminen 1560–1812 vastaus tähän luultavasti löytyisi.--Urjanhai (keskustelu) 22. joulukuuta 2014 kello 20.15 (EET)

text: :Eli Ainakin Villstrandin mukaan Suomi ei ollut alusmaa vaan valtakunnan osa, joka muun muassa lähetti edustajansa valtiopäiville. Samaa on korostanut myös Matti Klinge. Ajatus kansalisuudesta valtion määrittäjänä sen sijaan nousi esiin vasta kun Suomi oli jo menetetty, sikäli kuin nyt ulkoa muistan näiden herrrojen kirjoituksista.--Urjanhai (keskustelu) 22. joulukuuta 2014 kello 20.18 (EET)
thread_title: Yhdistettävä?
Keskustelu:Jeesus-seminaari

message: Ehkä noita punaisia kohtia mielenkiintoisempaa olisi kuulla, että mitä se Jeesus ei sanonut... --128.214.200.176 23. toukokuuta 2006 kello 12.21 (UTC)

message: Onko tältä sivulta ihan pakko jatkuvasti linkittää Koivuniemen sivuille? Kaikkihan tietävät, että kyseessä on vaarallinen lahko. --Quadriplegia 22. tammikuuta 2010 kello 22.15 (EET)
replies: text: Poistin kaikki viittaukset sinne, koska Wikipedian tarkoitus ei liene kulttien mainostaminen. --Quadriplegia 22. tammikuuta 2010 kello 22.20 (EET)
replies: text: :Meniköhän lapsi pesuveden mukana - olisihan tuosta voinut itse asian säilyttää ja poistaa vain linkit. Hieman käsityötä se tosin vaatii. --Hrrkrr31 22. tammikuuta 2010 kello 22.26 (EET)
replies: text: ::No joo, palautan tekstin, poistan linkit. --Quadriplegia 22. tammikuuta 2010 kello 22.28 (EET)
thread_title:  Koivuniemen sivut
Keskustelu:Neliöjuuri

message: Muokkasin artikkelia niin että neliöjuuri määritellään epänegatiiviseksi, koska useampi suomenkielinen lähde (MAOL-taulukot, Jan Thompson: Matematiikan käsikirja) sen noin määritteli. Huomasin kuitenkin että englannin kielessä neliöjuurella on eri merkitys, eli se käsittää myös negatiivisen juuren. Suomenkielistä neliöjuurta näyttäisi vastaavan käsite principal square root. Onkohan suomen kielessä käsitettä joka sisältäisi molemmat, sekä positiivisen että negatiivisen neliöjuuren arvon? --Riojajar 23. toukokuuta 2006 kello 17.03 (UTC)
replies: text: Neliöjuuri voi sisältää kaksi eri arvoa. Tällöin liikutaan yleensä kompleksilukujen kunnassa. Neliöjuurta kutsutaan tällöin myös neliöjuureksi. Juurilausekkeet muodostavat kompleksitasoon eri haaroja. --Matikkapoika 6. kesäkuuta 2006 kello 18.11 (UTC)

text: Ei minustakaan yläasteen opetusta pitäisi ympätä tähän. Neliöjuuri voidaan määritellä reaalilukujen (artikkelin nykyinen "ei-negatiivinen versio") lisäksi vaikka kokonaisluvuissa, jolloin kyseeseen tulevat vaikkapa 1, 9, 81, 100, ... -tKahkonen 11. kesäkuuta 2006 kello 22.42 (UTC)
replies: text: :"Yläasteen"?. Ei nyt aleta halventamaan suomen lukiolaitosta:). Joka tapauksessa epäselvyys katoaa, kun joku kirjoittaa kappaleen kompleksisesta neliöjuuresta, jolloin lukijakin ymmärtää neliöjuuren määritelmän riippuvan kontekstista. Artikkelin kaikissa laskuissahan neliöjuurelle annetaan/annettiin jo ennen muokkaustani vain ei-negatiivinen arvo --Riojajar, 11. kesäkuuta 2006 kello 23.25 (UTC)

message: Minullekin opetettiin peruskoulussa ja lukiossa, että neliöjuuri pitää laventaa pois nimittäjästä. Väite ei pohjaudu mihinkään standardiin, vaan kätevyyteen käsinlaskussa (on helpompi jakaa monidesimaalinen likiarvo kuin jakaa monidesimaalisella likiarvolla). Tämä selvisi Simo Kivelän blogista: http://intmath.org/home/kivela/blog/?focus=80 . Lisäsin artikkeliin. --Vesa Linja-aho 25. toukokuuta 2011 kello 00.26 (EEST)
thread_title:  "Neliöjuuri pois nimittäjästä"
Keskustelu:Panssarisodankäynti

message: Johdannossa kerrotaan eri aselajien yhteistyöstä, joka on "yhdistetyn sodankäynnin" (:en:Combined Arms) mukaista. Panssaroitu sodankäynti rajoittuu panssariaselajin käyttöön. --Ekeb 23. toukokuuta 2006 kello 18.11 (UTC)
replies: text: Valitan mutta tuo on väärä uskomus. Mikään aselaji ei pärjää yksinään, mutta pääpainopiste on panssariaselajin käyttössä. Mutta aselaji tarvitsee muiden tukea. -- Tirkkonen

message: http://en.wikipedia.org/wiki/Armored_warfare Auru Aro 15. kesäkuuta 2006 kello 10.35 (UTC)
thread_title: Armoured warfare

message: Mielestäni tämä artikkeli tulisi sijoittaa panssarivaunu otsikon alle, tai jonkun pitäisi kirjoittaa erittäin paljon lisää asiasta. Mielipiteitä? Matti Tirkkonen
Tämä artikkeli kuuluu osaksi Sodankäynti-artikkelia. Sieltä sitten linkki panssarivaunuun ja sieltä takaisin sodankäyntiin. Pääluokka on sodankäynti ja sen alla kuvataan eri sodankäyntivaihtoehtoja. Jostain alta sitten löytyy väline eli panssarivaunu tai vaikkapa kivääri.
Onpa meillä myös artikkeli salamasota, joka on oikeastaan tämän artikkelin synonyymi. Pitäisi katsoa mitä tässä artikkelissa on sellaista, joka puuttuu sodankäynnistä ja salamasodasta, siirtää se niihin ja sitten poistaa tämä.
replies: text: Pidetään itsenäisenä artikkelina. Tietysti asiaa tulee käsitellä myös sodankäynti-artikkelissa ja panssarivaunu artikkelissa. Salamasota ei ole tämän artikkelin synonyymi. Gopase+f 23. maaliskuuta 2010 kello 09.52 (EET)
thread_title:  Siirtäminen panssarivaunu -otsikon alle?
Keskustelu mallineesta:Tynkä/Lääketiede

message: Lääketieteen logo on Asklepioksen sauva, jossa on yksi (tai joskus kaksi) kiertyvää käärmettä. Siivekäs käärmesauva on Merkuriuksen sauva, joka on kaupan, matkanteon ja varkaiden jumalan tunnus.  Euroopassa, jossa klassinen kulttuuri tunnetaan, näitä ei ole yleensä sekoitettu. Sen sijaan Pohjois-Amerikassa virhe on niin yleinen, että sitä on jo pidettävä kulttuurisena. Suomalaisessa Wikipediassa olisi mielestäni silti oltava Asklepioksen sauva. Logoa on muutettava ja tehnen sen, kun olen koneella, jolla on kuvankäsittelyohjelma. --M. Porcius Cato 23. toukokuuta 2006 kello 23.19 (UTC)
replies: text: Koska kukaan ei puuttunut aiheeseen, laitoin mallineeseen Asklepioksen sauvan. --M. Porcius Cato 31. elokuuta 2006 kello 09.51 (UTC)
thread_title: Logo
Keskustelu:Lauri Pihkala

message: Tällä sivulla ei ole ollenkaan käsitelty Pihkalan Suojeluskuntataustaa.
replies: text: Ole hyvä ja kirjoita jos jotain asiasta tiedät ja luulet sen olevan tarpeeksi merkittävä. --Zxc 24. toukokuuta 2006 kello 00.05 (UTC)
replies: text: :Tiedän vain, että hänellä sellainen on.--Ukas 13. kesäkuuta 2006 kello 20.18 (UTC)

text: Lauri Pihkalan työura on puolustuslaitoksen palveluksessa, mutta mitä? Varsinaiseen kantahenkilökuntaan hän ei ilmeisesti kuitenkaan kuulunut. Sisällissodan aikaisesta toiminnasta kyllä on olemassa tietoja, mm. toiminta Hans Kalmin joukoissa propagandavastaavana. Hans Kalmin ja hänen joukkojensa toiminta sisällisodanaikana on melkeinpä rinnastettavissa Serbien puolisotilaallisten joukkojen toimintaan Jugoslavian hajoamisen aikaisissa tapahtumissa.--Nimeta 21. kesäkuuta 2007 kello 13.05 (UTC)
replies: text: :Mielestäni menee puurot ja vellit sekaisin. Hans Kalm-artikkelissa Pihkalan mainitaan "avustaneen Hans Kalmia propagandan kehittelyssä" ja täällä sanotaan, että "oli vastuussa propagandasta". Noilla maininnoilla on aika suuri ero. Jompaan kumpaan kantaan meidän on tultava, itse luottaisin tuohon Ylikankaan tietoon. Toisaalta tähän artikkeliin ei kuulu tuon joukon teot kuin siltä osin, kun voidaan osoittaa Pihkalan olleen niihin osallisena tai vastuussa, sivuhuomautuksena on kuitenkin syytä mainita nuo sotarikokset, jotta asiasta kiinnostunut voi kaivaa Hans Kalm-artikkelista lisää tietoja tapahtumista.--Lemppari 12. joulukuuta 2007 kello 00.04 (UTC)
replies: text: :: Marjo Liukkosen väitöskirjan mukaan Pihkala peräti johti Harmoisten sairashuoneen verilöylyä, lisäsin artikkeliin. --194.137.174.7 29. maaliskuuta 2018 kello 14.48 (EEST)

message: Vähän on ristiriitaa. Tässä artikkelissa "Pesäpallon kehittäminen oli osaltaan sotilaskoulutuksen luontaista tukemista." ja artikkelissa pesäpallo "Vastoin yleistä luuloa pesäpalloa ei kehitetty suojeluskuntia ja sotataitojen harjoittelua varten, vaan suojeluskunnat innostuivat lajista ja ottivat sen omakseen. " Kumpi näistä lienee oikeampi? Kommentin jätti 80.221.18.38 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Pesäpallon historia 

message: "Lauri Pihkala asui Helsingissä Kammiokadulla (nykyinen Sibeliuksenkatu) aivan Olympiastadionia vastapäätä." Varmaan esim. Utsjoelta katsoen tältä saattaa tuntua, mutta karttaa katsomalla on helppo huomata, että Sibeliuksenkatu on vastapäätä Kisahallia, ei Olympiastadionia, joka on lähistöllä, vaan ei siis vastapäätä. Muistinorsu (keskustelu) 14. kesäkuuta 2012 kello 12.37 (EEST)
thread_title:  Asuinpaikasta 

message: Pihkalan sekaantuminen Harmoisten sairaalan verilöylyyn oli verilöylyä koskevassa artikkelissa mukana lähteettömänä. Lisäsin tämän molempiin artikkeleihin. Asiaa käsitellään Marjo Liukkosen tuoreessa väitöskirjassa sivulla 127. --194.137.174.7 29. maaliskuuta 2018 kello 14.47 (EEST)
replies: text: Siihen osallistuminen on kiistetty Virtapohjan tekemäsä Tahkon elämäkerrassa (2022). Murhaajaksi nimeämisesta pitäisi olla selvät todisteet.--Kospo75 (keskustelu) 11. lokakuuta 2022 kello 15.44 (EEST)
thread_title:  Sekaantuminen Harmoisten sairaalan verilöylyyn
Keskustelu:Teddy

message: Miksi tämä koko artikkeli on imperfektissä? Menkää joskus vaikkapa Poriin tai muuhun samankaltaiseen autokulttuuria ihannoivaan taantuvaan teollisuuskaupunkiin. Siellä niitä redneckejä palloilee edelleen. Parhaita paikkoja bongata ovat suuret huoltoasemat tai pikaruokalat. --BrDead 25. toukokuuta 2006 kello 04.49 (UTC)
"Myöhemmin vastaavaa sitoutumista ilmentäviä, toisilleen vastakkaisia, väkivaltaisia ja selvärajaisia nuorison alakulttuurien muotoja ei ole ollut Suomessa yhtä laajassa mittakaavassa." Miten olisi 90-luvun skinheadit vs. hopparit-mittelöt? Olkoonkin, että hoppareilla oli ulkomaalaisvahvistuksia, ja skineilläkin kotimaisia.--85.156.13.50 7. maaliskuuta 2013 kello 22.13 (EET)

message: Sana teddy johtuu Englannin kuninkaan Edward VII:n nimestä, jonka 40-luvun vaatemuotiin kuuluivat löysät housut ja puolireiteen ulottuva takki. Takin hihakäännökset, taskunreunat ja kaulukset olivat samaa väriä kuin takin sisävuori. Lontoon nuoriso omi tämän muodin 50-luvulla ja osa käytti sitä vielä 80-luvullakin. Teddy tulee siis vaatemuodista eikä niinkään musiikista. 20. elokuuta 2017 kello 11.40 (EEST)
thread_title:  Teddy
Keskustelu:Pahvi

message: Pahvi on kartonkia paksumpi paperituote, jonka paino on vähintään 250 g/m2
=> Onko kartonki pahvia vai ei? Ellei kartonki on pahvia niin onko se paperia vai mitä muuta se on? Arto Alberg 25. toukokuuta 2006 kello 10.51 (UTC)
thread_title: Määrittelystä
Keskustelu:Elinkelpoinen vyöhyke

message: Suomenkielisessä astrobiologian opetuksessa 'Habitable Zonen (HZ)' suomenkieliseksi nimitykseksi on vakiintunut 'elokehä', erotukseksi planeetan ekosfääristä, joten tämä artikkeli tulisi nimetä uudestaan!

message: * Ekosfääri kaipaa huoltoa. -Aslak 28. lokakuuta 2005 kello 06:50:26 (UTC) (Täsmennys: Tyyliä ja rakennetta hiottava, kappaleet yhtenäisiksi. -Aslak 18. heinäkuuta 2006 kello 09.25 (UTC))
* Väliotsikot voisi vaihtaa, jos joku keksisi paremmat tilalle. -- Velma 5. lokakuuta 2006 kello 15.53 (UTC)
* Periaatteessa voisi myös opetella vähän äidinkieltä, hirveää luettavaa...
Ja tuossa kuvatekstissä tuon 'kuun' vois vaihtaa 'planeetaksi'. Englanninkielessä kaikki planeetat ja kuut ovat 'satellite' eli periaatteessa kuu, mutta Suomen kielessä on tapana käyttää tähden kiertolaisesta nimeä planeetta. 85.217.45.181 30. syyskuuta 2010 kello 14.38 (EEST)
thread_title:  Kielenhuolto
Keskustelu:Pogromi

message: Unohdin kirjautua kun tein tuon korjauksen eettisiin->etnisiin. Hassua ettei kukaan ollut huomannut sitä.--Ulrika 25. toukokuuta 2006 kello 17.28 (UTC)
Kun muokkaukseni viittauksesta Ruandan kansanmurhaan artikkelissa kumottiin niin lienee syytä puolustaa lisäystäni sillä että esim. Ryszard Kapuścińskin kirjassa Eebenpuu viitataan Ruandan tapahtumiin useita kertoja juuri pogromi-ilmauksella. (mm. s. 195, 196) Myös enwikissä on maininta Ruandasta. --Hermis 10. elokuuta 2006 kello 12.50 (UTC)
replies: text: Nojoo, lukuisia asioita on voitu kuvailla tuolla termillä, mutta Ruandan kansanmurha ei varmaankaan ole yleisimpiä tapauksia, jossa sitä on käytetty. Kannattanee varmaankin ensin käsitellä perinteisempiä esimerkkejä (kristalliyö tai alkuperäiset tsaarinajan pogromit juutalaisissa kylissä venäjällä). --Joonas (kerro) 10. elokuuta 2006 kello 12.54 (UTC)
replies: text: :Voi olla, mutta mielestäni artikkelia ei haittaa lainkaan jos siinä on käytännön esimerkkejä käsitteestä. (Varsinkin kun tämä artikkeli köyhtyi entisestään parin viime muokkauksesi myötä, esim. viittaus kristalliyöhön katosi kokonaan?) Sama minulle, mutta toisten muokkausten sabotointi on yhtä kaikki aika ärsyttävää. Varsinkin jos ei oteta ensin selvää asiasta. --Hermis 10. elokuuta 2006 kello 12.58 (UTC)
replies: text: :: No jaa on kyllä kovin harhaanjohtavaa, että termiä joka nimenomaisesti alkuperäisessä merkityksessään viittaa juutalaisia vastaan kohdistuneisiin väkivallantekoihin ja joka on syntynyt nimenomaisesti Venäjällä selittävässä artikkelissa ainoana esimerkkinä annetaan Ruandan kansanmurha ja/tai natsi-Saksan vainot. Sen sijaan, että syytät muita "sabotoinnista" voisit vaikka en-Wikin perusteella selventää asiaa artikkeliin. Wikipedia ei ole satunnainen kokoelma tietoa ja tässä yhteydessä se, että jokin puolalainen toimittaja kutsuu Ruandan tapahtumia "pogromiksi" on epäolennainen faktoidi. --Joonas (kerro) 11. elokuuta 2006 kello 06.13 (UTC)

message: Olisi aiheellista tuoda paremmin esiin, että näiden pogromien toimeenpanijat olivat pääasiassa ukrainalaisia, usein kasakoita. Eivätkä ne läheskään aina olleet muuta kuin paikallisten itsensä järjestämiä. Shtetlin alueen juutalaisia kutsutaan vanhastaan venäjänjuutalaisiksi, koska maa tuolloin oli Venäjä, mutta esim. juuri Ukrainan ja Puolan rooli, kun nämä valtiot ovat nyt olemassa, pitäisi näkyä paremmin.
thread_title:  pogromi
Keskustelu:Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkue

message: Huomautan Norsunluurannikon olevan virallisesti kaikilla kielillä Côte d'Ivoire, myös suomeksi, siksi katsoin tarpeelliseksi lisätä huomautuksen. Norsunluurannikko sinänsä on vakiintunut suomenkielinen nimi maalle, eikä huomautusta suurempiin muutoksiin toki ole tarvetta. -Les 25. toukokuuta 2006 kello 22.11 (UTC)
replies: text: Ainakin Kielitoimisto pitää Norsunluurannikkoa ensisijaisena terminä ja ilmoittaa Côte d'Ivoiren olevan rinnakkaisnimi.  Mielestäni molemmat nimet voidaan kyllä mainita artikkelissa. --Jannex 26. toukokuuta 2006 kello 19.58 (UTC)
replies: text: :Niin, sitä tarkoitinkin. Noin poliittisen korrektiuden nimissä, ja toisaalta myös siksi, että muun muassa MM-kisoissa Norsunluurannikko esiintyy ranskankielisellä nimellään. -Les 26. toukokuuta 2006 kello 20.04 (UTC)

text: Norsunluurannikon päätöksillä ei ole valtaa Suomessa. -Samulili 26. toukokuuta 2006 kello 20.14 (UTC)
replies: text: :Tässä yhteydessä riittää, että FIFA:ssa on. -Les 26. toukokuuta 2006 kello 20.18 (UTC)
thread_title:  Côte d'Ivoire 

message: Nollat mukana puhtaasti esteettisyyden takia (eivät muuta informaatiosisältöä, joten mielestäni parempi kanssa kuin ilman). Joku osaava voisi luoda kuitenkin mallin kokoonpanoille niin ei tarvitsisi säätää niiden tai välilyöntien kanssa sisentääkseen. -Les 30. toukokuuta 2006 kello 20.50 (UTC)
replies: text: Esteettisyysseikat ovat hankalia ja niiden korjaamisessa tulee olla varovainen. Minua turhat nollat pelinumeroissa häiritsevät enemmän kuin se, että nimet olivat vähän eri tasossa. Kannatan myös lämpimästi mallineen käyttöönottoa. Mallineeseen olisi mahdollista lisätä myös muita tietoja kuin numero, nimi ja seura. --Jannex 30. toukokuuta 2006 kello 20.59 (UTC)
thread_title:  Kokoonpanot 

message: Ainakin Kolo Tourélla, Didier Zokoralla ja Bonaventure Kaloulla on nykypelaajista enemmän maaotteluita kuin Drogballa. Koska nuo tiedot eivät perustune mihinkään luotettavaan tietolähteeseen, otin ne pois. --SM 11. kesäkuuta 2006 kello 08.54 (UTC)
thread_title: Eniten otteluita ja maaleja