Keskustelu:Uunissa saunominen

message: Annetussa lähteessä ei nähdäkseni mainita tavan olevan karjalaista alkuperää. --Riisipuuro 6. syyskuuta 2008 kello 06.12 (EEST)--
replies: text: Eihän sitä sanota artikkelissakaan sen enempää: "Uunissa saunominen on vanha karjalainen saunomisen muoto", eli voi se olla perinne muuallakin. Lähteessä sanotaan:

text: "Ikivanhat karjalaiset perinteet elävät yhä. Juho Kujola olisi aikoinaan rankan matkan jälkeen kaivannut saunaa. "Luulin matkasta tultua saavani saunan, mutta siinä erehdyin suuresti: täällä ei saunoja ole ollenkaan, kaikki kylpevät kiugaissa."

text: Kuvausryhmämme oli saanut vihiä uunissa saunomisesta. Turtola ja Velling olivat halukkaita kokeilemaan. Asiaa järjesteltiin, mutta valitettavasti tiedotuspäällikkö Turtola ja erityisavustaja Velling eivät kumpikaan mahtuneet uuniin, vaan kylältä oli haettava hoikempi paikallinen mies demonstroimaan. "

text: Eroaako mielestäsi näiden asiasisältö? Voit puolestani vääntää sanamuodon miten vain, en minä ole sitä kirjoittanut, mutta en löydä sitä ongelmaa, jonka sinä näet. --Ulrika 6. syyskuuta 2008 kello 08.48 (EEST)
replies: text: :No itse asiassa eihän siinä tosiaan välttämättä sanota tavan olevan kotoisin Karjalasta, lauseen voi ymmärtää kahdella tavalla. Noin lyhyessä natsasssa aika helposti lukija kyllä lipsahtaa olettamaan että puhutaan siitä mistä tapa on peräisin, eikä ainoastaan listata eri paikkoja missä sitä on harrastettu. --Riisipuuro 6. syyskuuta 2008 kello 11.44 (EEST)--
replies: text: ::Nyt se vaikuttaa tosiaan selvemmältä. --Ulrika 6. syyskuuta 2008 kello 12.34 (EEST)
Alkuperästä sen verran, että tapa taitaa olla ennen vanhaan ollut yleisimmin käytössä niin Venäjällä venäläisten ja karjalaisten keskuudessa kui itäisessä Suomessakin. Artikkeli jäi valitettavan lyhyeksi kun ei tähän hätään ollut lähteitä. Tarkoitus on pidentää artikkelia kun niitä jaksan kaivaa. --SM 6. syyskuuta 2008 kello 13.16 (EEST)

text: Minullakin on käsitys, että tapa on ollut yleinen pohjoisella Venäjällä, joskaan en muista mistä tuon olen lukenut. Tuosta syystä tähdensin tuota alkuperää. Kiva juttu jos tästä ihan mielenkiintoisesta asiasta saisi vähän lisää, täytyy itsekin katsoa jos tulisi jokin lähde vastaan. (Onhan tätä muuten harrastettu Pohjois-Pohjanmaalla asti, nimittäin Isonvihan aikana. Löylyt olivat kyllä tavanomaista kuumemmat ja kylvettäjinä kasakat.) Terv. --Riisipuuro 6. syyskuuta 2008 kello 13.41 (EEST)--
replies: text: :Löytyihän tuota hyllystä ainakin yksi opus joka viittaa asiaan: Sireliuksen Suomen kansanomaista kulttuuria (painettu 1921). Ei anna kuin pienen maininnan, mutta kuvituksena on oikein valokuva vepsäläisestä saunomassa uunissa Tihvinässä. Epäselvästä kuvasta ei erotu kuin toinen käsivarsi ja hapsoisten hiusten ympäröimä kalju päälaki uunissa - äijä on siis kyllä ihan kokonaan uunin sisällä. Uunin suu on läpimitaltaan ehkä vajaat 60 cm ja syvyys täytyy olla ainakin puolitoista metriä. (Sirelius mainitsee Karjalassa näissä isoissa heimotaloissa olleen niin isot uunit että niissä naisväki kehräsi (!) ...en kyllä osaa kuvitella miksi). Myös Sirelius muuten mainitsee tavan olleen vielä tuolloin käytössä Tverin Karjalassa.

text: :Itse olisin taipuvainen uskomaan että tapa on alunperin Karjalaa idempää ja etelämpää, ja Tverin Karjalaankin levinnyt vasta muuton jälkeen. Syy on aika yksikertainen: tuollainen suuri leivinuunityyppi vaatii jonkin verran aikaa kehittyäkseen (esim. holvaustekniikan vuoksi), ja eikös 1600-luvulla karjalaisten lähtiessä leveämmän leivän perään Tveriin leivinuuni ollut ylipäänsä aivan uutta, silloista haitekkiä. En oikeen jaksa uskoa että suuri leivinuunityyppi olisi 1600-luvulla Karjalassa ollut jo niin yleinen että se olisi poikinut tuollaista omaperäistä tapakulttuuria. Innostuivat varmaan vasta perillä kun matkan jälkeen piti nyt johonkin päästä saunomaan. terv. --Riisipuuro 11. syyskuuta 2008 kello 00.57 (EEST)--
thread_title: Karjalainen alkuperä