Keskustelu:Liitännäisyys

message: Huomasin, että nimimerkki Jmk myös tuli muutamaan tätä. Olin juuri itsekin aikeissa lisätä väliotsikot. On hyvä, että muistutit myös matriisitulon ja funktio-yhdistämisen liitännäisyydestä. Löytyisihän noita esimerkkejä hakemalla, mutta ainakin tavalliset summa ja tulo kuin myös matriisitulo ja funktioiden yhdistäminen sekä propositiologiikan JA- ja TAI-konnektiivit on mielestäni hyvä mainita. Olen kuitenkin eri mieltä siitä, että JA:n liitännäisyyden toteaminen pitäisi karsia. Mielestäni olisi hyvä olla esimerkki jonkun tuollaisen liitännäisyyden toteamisesta, mutta mm. matriisitulo on sellainen, että sille pitäisi pikemminkin olla oma artikkeli, jossa myös sen liitännäisyyttä olisi käsitelty, ja tähän voisi olla linkki tästä liitännäisyys-artikkelista. JA-konnektiivin liitännäisyyden näkeminen on sen sijaan sopivan lyhyt niin, että se kävisi hyvin tässäkin yhteydessä esimerkinomaisena käsitellyksi. Nähdäkseni ei ole mitään pakottavaa syytä pitää artikkeleja kovin lyhyenä, sillä pieni päällekkäisyyskin on parempi kuin se, että suurimmasta osasta asioita ei olla sanottu mitään. (=Wikipedian nykyinen tilanne) NettiKirjoittaja 1. syyskuuta 2009 kello 20.15 (EEST)
replies: text: Toivon keskustelua. Jos sitä ei synny, laitan oman versioni takaisin, toki lisättynä väliotsikoilla ja huomioimallasi matriisitulon ja funktioyhdistelyn liitännäisyydellä. Sekin voisi olla hyvä mainita, että niin perustavaa laatua oleva algebrallinen rakenne kuin ryhmä vaatii liitännäisyyden määrittelyssään. NettiKirjoittaja 1. syyskuuta 2009 kello 20.18 (EEST)
replies: text: :En oikein ymmärrä aggressiivista asennettasi tässä. Asioita voi kuvata pitemmin tai lyhyemmin. Minä katsoin, että propositiologiikan konnektiiveille riittää tässä mainiosti lyhytkin maininta (kuten muillekin operaatioille), joten lyhensin; mitään "muokkaussotaa" en tässä näe ellet varta vasten sellaiseen rupea. Haluatko perustella, miksi juuri tässä kohtaa pitäisi artikkelia kuormittaa jonkin melko triviaalin ominaisuuden (JA-konnektiivin liitännäisyys) yksityiskohtaisella todistamisella? --Jmk 1. syyskuuta 2009 kello 20.44 (EEST)

text: :Laitoin kompromissiversion, ehkä tavalliselle lukijalle on hyvä vähän selventääkin, miksi konnektiivit ovat liitännäisiä. --Hrrkrr31 1. syyskuuta 2009 kello 20.52 (EEST)
replies: text: ::Tuo on jo parempi. Asia ei tosiaan ole niin monimutkainen, että se edellyttäisi kuutta riviä selitystä. Edelleen pidän kyllä tuota todistusta tässä tarpeettomana (Wikipedia on tietosanakirja, ei oppikirja), mutta turha tuosta on riitaakaan kehitellä. --Jmk 1. syyskuuta 2009 kello 20.56 (EEST)
replies: text: :::Arvelen Nettikirjoittajan ajatelleen, että pelkkä liitännäisyyden toteaminen on konnektiivien tapauksessa matematiikkaan perehtymättömälle täyttä hepreaa ja todistuksesta, vaikka se triviaali onkin, saattaisi päästä asian ymmärtämiseen kiinni. Itse en pitäisi pahana, jos muistakin liitännäisistä laskutoimituksista keksittäisiin lyhyitä esimerkkejä. Lavertelu ei tietenkään kuulu tietosanakirjaan. --Hrrkrr31 1. syyskuuta 2009 kello 21.04 (EEST)
replies: text: :::: On kyllä totta se, että todistukseni muotoilu oli melko epäonnistunut ja sekava. Mielestäni kuitenkin esimerkkejä saisi olla, ja myös kaikkein alkeellisimmat todistukset käyvät esimerkeistä ja saattavat valaista sellaista, joka ei ole asiaan ennestään perehtynyt. Pelkät muodolliset määritelmät eivät välttämättä yhtään valaise maallikkoa siitä, että minkälaisesta matemaattisesta rakenteesta on kulloinkin kyse. Esimerkkien kautta näkee miten rakenne (esim. liitännäisyys) toimii, jolloin siitä alkaa hahmottua kuva muunakin kuin pelkkänä muodollisen määritelmän kaavana. Oppikirjoissakin on (yleensä) esimerkkejä. Lisäksi tietosanakirjan, tietokirjan ja oppikirjan rajat eivät välttämättä ole täysin selkeät. NettiKirjoittaja 3. syyskuuta 2009 kello 18.30 (EEST)
thread_title:  Lyhyemmin ja lyhyemmin?