lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Pihlajasaaret

message: Vaikka saaria on teknisesti ottaen kaksi, paikasta käytetään yleisemmin yksikkömuotoa ”Pihlajasaari”. Yksikkömuoto on päässyt myös YSA:han. Nimeämiskäytännön mukaisesti pitäisi kai vaihtaa artikkelin nimi takaisin yksikköön, vai onko muita mielipiteitä? --Silvonen 9. kesäkuuta 2007 kello 10.21 (UTC)
replies: text: Yleisemmin käytetty muoto asioille voi olla toisinaan vääräkin, jolloin uudelleenohjaus yksikköön riittäisi. YSA:n sijaan pitäisi käyttää kaupungin virallista nimeämiskäytäntöä. Jos sieltäkin löytyy ohje, että yksikkö on ok, niin siitä vaan muuttamaan. Molemmat muodot on joka tapauksessa syytä tulla ilmi artikkelin tekstissä. —B. Nuhanen 9. kesäkuuta 2007 kello 11.45 (UTC)
replies: text: :Ainakin liikuntavirasto käyttää yleensä yksikkömuotoa.  --Silvonen 10. kesäkuuta 2007 kello 04.17 (UTC)
replies: text: ::Ei tuosta liikuntavirastonkaan tekstistä ota selvää, tarkoitetaanko siinä läntistä saarta vai molempia saaria. Museovirasto käyttää monikkoa . Jotta asia olisi vähän sekavampi, on myös Itä-Helsingissä Pihlajasaaret:   On noita keskenään samannimisiä saaria tietysti jo pelkästään Helsingin seudulla paljon enemmänkin. —B. Nuhanen 10. kesäkuuta 2007 kello 07.03 (UTC)
thread_title:  Artikkelin nimi 

message: Pitäisikö Lokkiluodon tilalla olla Lasimestarinletto? Katso http://fi.wikipedia.org/wiki/Keskustelu:Lokkiluoto
--Toko 22. heinäkuuta 2010 kello 00.39 (EEST)
thread_title:  Lokkiluoto
Keskustelu luokasta:Suomen avoimet langattomat verkot

message: Onko verkkojen luokittelulle maakunnittain jotain perusteita? Tällä hetkellä kussakin alaluokassa näyttää olevan vain 0–2 artikkelia. – Apalsola 9. kesäkuuta 2007 kello 16.42 (UTC)
replies: text: Ei kyllä mitään järkeä, varsinkin kun joissakin luokissa on/oli artikkeleita jotka eivät sinne kuulu. --Tve4 9. kesäkuuta 2007 kello 16.43 (UTC)
replies: text: :Juu, ja poistamisen suuntaviivojenkin mukaan kovin pieniä luokkia ei pitäisi tehdä. Siirsin maakuntakohtaisten alaluokkien artikkelit luokkaan Suomen avoimet langattomat verkot (jossa siinäkin on nyt vain seitsemän artikkelia) ja merkitsin alaluokat roskaksi. – Apalsola 18. heinäkuuta 2007 kello 19.45 (UTC)
thread_title: Perustelut alaluokille
Keskustelu:Liskojen yö

message: Artikkeli on tuskin tarpeellinen. Ei slangisanakirja jne. --ML 10. kesäkuuta 2007 kello 03.53 (UTC)
replies: text: Samaa meinasin sanoa. Voisi siirtää sanakirjan puolelle. --Hanna V 10. kesäkuuta 2007 kello 03.54 (UTC)
replies: text: :Samaa mieltä. Slangia, eikä edes yleisin ilmaisu. Argus 10. kesäkuuta 2007 kello 08.54 (UTC)

message: Loin täsmennyssivun, joka erittelee näytelmän, elokuvan ja delirium tremensin.
Tätä ennen sivu uudelleenohjautui krapulaan, mikä ei mielestäni toiminut, sillä liskojen yö tarkoittaa pikemminkin krapulaa seuraavaa yötä. Krapula artikkelissa ei myöskään taidettu puhua tästä efektistä ollenkaan.
Joku oli myös etsinyt Liskojen Yö -leffaa ja  ihmetellyt krapula-artikkelin keskustelussa miksi hänet ohjattiin krapula-artikkeliin.
-- Atteppo 80.248.116.149 24. syyskuuta 2009 kello 11.25 (EEST)
Onkohan tuo "liskojen yö" tosiaan kansainvälinen ilmaus, en ole kyllä koskaan kuullut vastaavasta englannissa eikä mikään tekemäni hakukaan palauttanut mitään vastaavaa
-- Lauri 82.128.185.252 27. helmikuuta 2014 kello 22.58 (EET)
thread_title:  Täsmennyssivu
Keskustelu:Itävallan historia

message: Lainaus tekstistä:
replies: text: Kommunismin romahdettua Itävalta lähestyi muita Euroopan maita ja liittyi Suomen ja Ruotsin mukana Euroopan unioniin vuonna 1995 ja otti ensimmäisten joukossa käyttöön euron.
Epäselvä pätkä. Kommunismin romahduttua, niin missä? Itävallassa vai koko Euroopassa? Jos koko Euroopassa, niin teksti on puppua. --213.186.254.94 10. kesäkuuta 2007 kello 12.05 (UTC)
thread_title:  Itävalta nykyisin?
Keskustelu:Final Fantasy VI

message: Luultavasti fi-wikin pisin videopeliartikkeli, jossa viitteitäkin on aika kattavasti. Punaisia linkkejäkin on toistaiseksi vain yksi. Juoniselostus on toki pitkähkö, mutta selkeyden vuoksi en sitäkään kauheasti supistaisi.--Caulros 10. kesäkuuta 2007 kello 20.23 (UTC)
replies: text: Aika kattava artikkeli, ainoa joka pisti silmään oli linkkejen vähyys alkupuolella.. --kallerna™ 11. kesäkuuta 2007 kello 09.34 (UTC)
Hyvä artikkeli! Väännäppä vielä samanlainen Final Fantasy VII:stä niin hypin riemusta! On näet lempipelini. Olen Kallernan kanssa samoilla linjoilla linkkien vähäisyyden kanssa. --JannE 11. kesäkuuta 2007 kello 10.22 (UTC)
Todella hieno artikkeli. Hienoa, että peleistä jaksetaan tehdä hyviä artikkeleita. Törtsä 11. kesäkuuta 2007 kello 12.50 (UTC)
Kiitos. Tuon linkkien puutteen saisi ehkä hoidettua luomalla artikkeli Final Fantasy VI:n hahmot, jonne alkuosioissa olevat hahmojen nimet voisi linkittää omiin osioihinsa. Muuta linkitettävää ei artikkelin alussa paljon ole. --Caulros 11. kesäkuuta 2007 kello 14.38 (UTC)

text: Lieneeköhän linkeillä tässä tarkoitettu viitemerkintöjä, joita ei alussa ole kovin paljon. --Hehkuviini 11. kesäkuuta 2007 kello 22.56 (UTC)
replies: text: :Kyllä linkkejä tarkoitin (esim. juonen alussa vain muutama linkki), mutta lähemmin katsottuna ei niitä viitemerkintöjäkään kovin runsaasti ole. Niitä tulisi lisätä. --JannE 12. kesäkuuta 2007 kello 09.29 (UTC)
replies: text: ::Niin en tiedä onko viitteiden merkitseminen juoneen välttämättä tarpeen, sillä ko. tieto on saatu yksinkertaisesti peliä pelaamalla. Ehkä joihinkin kohtiin voisi silti lisätä pelin hahmoilta otettuja sitaatteja, jotka vahvistaisivat juonessa olevat asiat, kuten enkkuwikissä on tehty. --Caulros 13. kesäkuuta 2007 kello 14.46 (UTC)
replies: text: :::Niin voisi kyllä tehdä. Joistain peliarvosteluistakin voisi varmaan saada vahvistusta juonen kululle. --JannE 13. kesäkuuta 2007 kello 14.47 (UTC)
Olen nyt lisännyt artikkeliin sitaattiviitteet sekä linkit hahmosivulle. Vähän muiltakin osin olen artikkelia korjaillut. Olisiko vielä parannusehdotuksia (artikkelia kaipaavan Ted Woolseyn lisäksi)? --Caulros 24. kesäkuuta 2007 kello 23.58 (UTC)
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Parsa

message: Joo eli se on sillä lailla että kyky haistaa virtsassa parsan hajoamistuotteita ei tosiaankaan ole mikään periytyvä tai erikoinen ominaisuus. Se sen sijaan on geneettisesti määräytyvä ominaisuus, että joillakin ihmisillä on geeni, joka määrää parsassa olevan hajuaineksen hajoamisesta. Tämä aines on sitten havaittavissa virtsassa vahvana tuoksuna.  –Kommentin jätti 138.246.7.104 (keskustelu) 11. kesäkuuta 2007 kello 01.06‎

message: Kuinka Yhdysvallat voi olla sekä parsan viejä että tuoja? --T71024 (keskustelu) 29. kesäkuuta 2015 kello 12.52 (EEST)
thread_title:  Viejä eli tuoja
Keskustelu:Series 60

message: Tuli mieleen, että pitäisiköhän olla myös artikkeli "Series 40"?Juha.EBT 10. kesäkuuta 2007 kello 23.49 (UTC)
replies: text: Mielestäni kyllä jos asiaa tulee riittävästi. --Wipu 12. kesäkuuta 2007 kello 12.42 (UTC)
"3rd Edition rikkoo täysin binääriyhteensopivuuden edellisten versioiden kanssa, joten sovellustarjonta on melko vähäistä." - korjaisko joku tuon "joten sovellustarjonta on melko vähäistä" -kohdan?
thread_title: Yleistä

message: Selkeyden vuoksi voisi olla parempi vaihtaa sivu koko nimelle "Series 60" eikä vain lyhenteelle? Ipr1 (keskustelu) 26. helmikuuta 2017 kello 09.56 (EET)
thread_title:  Nimikorjaus
Keskustelu:Omakustanne

message: Koska omakustannestatusta käytetään poistoäänestysten merkittävyyskriteerinä, olisi ehkä paikallaan, että käsite määriteltäisiin mahdollisimman tarkasti, tai ainakin nykyistä tarkemmin. Olisiko artikkeliin syytä luoda alakohdat, joissa omakustanteen tunnusmerkit selvitettäisiin erikseen kirjan, äänilevyn ja filmin tapauksissa? Tällöin tekstiin voisi myös lisätä esimerkkejä tai ennakkotapauksia. --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 07.42 (UTC)
Vaikuttaako Gramex-tuen saaminen äänilevyn omakustannestatukseen? --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 07.42 (UTC)
Ovatko ns. "masterdiili" -sopimuksella levitetyt äänilevyt aina/koskaan/joskus omakustanteita? --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 07.42 (UTC)
Miksi menestyvien artistien oman yrityksen maksamia äänitteitä ei nimitetä omakustanteiksi? --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 07.42 (UTC)
replies: text: Vastauksen kysymykseesi menestyvistä artisteista tiedät varmaan itsekin. Omakustanneartisti sisältää ajatuksen, että kun artisti ei saa tuotteitaan muuten julkisuuteen, hän julkaisee ne itse. Menestyneen artistin kohdalla tätä laatukynnysongelmaa ei ole, joten omakustanne ei tunnu aivan oikealta termiltä. --Ulrika 11. kesäkuuta 2007 kello 10.23 (UTC)
replies: text: :Jos näin on, niin tämä on silloin oleellinen seikka omakustanne -käsitteen määrittelyssä ja olisi jollakin tavalla tuotava esiin artikkelissa. --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 10.29 (UTC)
replies: text: ::Ilmaisin sellaisen mutu-käsityksen. Virallisesti tietysti kaikki omat levynsä kustantaneet ovat omakustanneartisteja, mutta jos perustaa levyfirman, jolla on ammatti-ihmiset tekemässä töitä, ja lisäksi omat levyt menevät todistettavasti kaupaksi muillekin kuin isälle ja äidille, ja yritys julkaisee muidenkin levyjä, niin kyllä kai sitä olisi vähän oudon tuntuista puhua omakustanteista. Ehkä näille väitteille pitäisi saada jostakin asiantuntevia lähteitä, varsinkin jos joku asettaa ne kyseenalaisiksi. --Ulrika 11. kesäkuuta 2007 kello 10.37 (UTC)
replies: text: :::Itse olen aina ajatellut pragmaattisesti, että omakustannettu tarkoittaa samaa kuin itse maksettu. Mutta kyllä tuohon sanaan liittyy suomenkielessä myös jonkinlainen arvolataus.  enWikissä on lause: "There are a number of reasons that writers choose to self-publish, although one of the most common is that their work is not of interest to a commercial publisher." Tämän mukaan tuo "ei saa tuotteitaan muuten julkisuuteen" on vain yksi motiivi omakustantamiselle, joskin yleisin sellainen. Se ei siis kuuluisi omakustanteen määritelmään. On tietysti mahdollista, että omakustantaminen ja 'self-publishing' eivät ole täysin identtisiä merkityksiltään. --Sumafi 11. kesäkuuta 2007 kello 11.03 (UTC)
thread_title:  Tarkempaa määrittelyä kaivataan 

message: Termi lienee uutta tutkimusta sillä sellaista ei löydy ainakaan Googlen kautta. Pitäisiköhän poistaa ja jäädä odottamaan ainakin ensimmäistä esiintymistä? --Ulrika 11. kesäkuuta 2007 kello 09.26 (UTC)
thread_title: Omakustannetapahtuma
Keskustelu:Toiminimi

message: Tämä artikkeli on muuttunut täysin toiseksi siitä, mitä se oli ensimmäisessä versiossa, sillä yksityisen elinkeinonharjoittajan osuus on poistettu sitä lähes kokonaan. Siitä pitäisi varmaankin tehdä uusi artikkeli. --Ulrika 11. kesäkuuta 2007 kello 08.37 (UTC)
replies: text: Ulrikan huomio olisi huomion arvoinen. Iivarius 21. huhtikuuta 2011 kello 13.54 (EEST)
replies: text: :Totanoin, yksityisestä elinkeinonharjoittajasta on jo artikkeli. Mihin pyrit? --Jmk 21. huhtikuuta 2011 kello 13.58 (EEST)
replies: text: :: Esimerkiksi sen jonkinasteisesti wikittämistä tähän voisin ehdottaa, samoin kuin tähän artikkeliin jonkinlaista lähteistettyä tietoa siitä, kuinka suuri osa Suomen toiminimistä on yksityisille ihmisillä. Iivarius 21. huhtikuuta 2011 kello 14.25 (EEST)
replies: text: ::: Jos wikittämisellä tarkoitat linkittämistä artikkeliin yksityinen elinkeinonharjoittaja, niin se on siinä heti johdantokappaleessa. --Jmk 21. huhtikuuta 2011 kello 14.33 (EEST)
replies: text: :::: Nyt on wikitetty toiseenkin suuntaan. Iivarius 21. huhtikuuta 2011 kello 14.39 (EEST) Ja wikitys tasapuolistettu täälläkin. Iivarius 21. huhtikuuta 2011 kello 14.41 (EEST)

message: en tiedä onko mahdollista olla yhtä aikaa sekä oyj että tmi mutta... --Kommentin jätti 85.157.144.192 (keskustelu) 
replies: text: Juu, osakeyhtiöllä on aina toiminimi. Mitä ajat takaa? --Jmk 21. huhtikuuta 2011 kello 13.53 (EEST)
thread_title:  Store Enso Oyj
Keskustelu:Viron vapaussotureiden liitto

message: Artikkeli kertoo kyllä aika vähän vapseista, enemmäkin 1930-luvun Viron politiikasta ja Pätsin valtaannoususta.  --Riisipuuro 11. kesäkuuta 2007 kello 12.00 (UTC)--
thread_title: Artikkelin sisältö
Keskustelu:Lockheed SR-71 Blackbird

message: Blackbird on myös Paul McCartneyn kappale. Joku voisi kirjoittaa siitä artikkelin.

message: Kone ei ylittänyt äänennopeutta 3.3 kertaisesti vaan sen huippunopeus oli 3.3 Mach. –Kommentin jätti 88.114.139.139 (keskustelu)  19. maaliskuuta 2017 kello 11.15
Moi! Nykyisin nimi tai tunnus on "sr-71". Miksikö? Tämän koneen kehittelyn "lopputyö" oli/on "Reconnaissance strike", RS-71! Mutta miksi koneen tyyppi on sr-71?! SIKSI, kun silloinen Jenkkipressa Lyndon B. Johnson esitellessään heidän uusinta teknologista, nopeinta "lentokonetta" erehtyi vihkipuheessaan kutsumaan häntä (konetta) "äs är seiskaykköseksi" vaikka olis pitäny sanoa "är äs seiskaykkönen", eli kone piti vihkiä RS-71:ksi, mut pressan suussa siitä tuli virallisesti SR-71. Mikä päin vit.. köh.. kettua. Ja sitä pressan sanomaa ja puhetta kukaan uskaltanu korjata, ni nyt keksivät korvaavaa paskaa! ALKUPERÄINEN NIMI ON "RECONNAISSANCE STRIKE" edelleen. Öitä.
thread_title:  Blackbirdin nopeus 

message: pitäisikö koodinimi mainita. -- 2001:14BB:631:C085:0:0:2B02:8401 17. kesäkuuta 2023 kello 10.12 (EEST)
thread_title:  koodinimi
Keskustelu:Boston Bruins

message: Logo vaihtunut. -Les 27. heinäkuuta 2007 kello 00.48 (UTC)

message: Voisiko jokaiseen NHL-joukkueeseen lisätä kymmenen viimeisen kauden sijoituksen? Esim. "2019 F SLB" (jossa 2019 ylemmällä rivillä) ja F kertoo putoamiskierroksen ja SLB joukkueen jolle hävisi. Leveyssuunnassa tuo kymmenen voisi vielä mahtua tai olla kahdella rivillä, mutta parikymmentä olisi liikaa. Myös muissa turnauspeleissä toivoisi samaa.  –Kommentin jätti 109.240.187.170 (keskustelu) 
replies: text: Tässä artikkelissa on jo taulukko kausittaisesta menestyksestä. Sitä voi päivittää. --Lax (keskustelu) 21. heinäkuuta 2019 kello 11.56 (EEST)
thread_title:  Viimeiset kymmenen kautta lyhyesti 

message: Artikkeli Jeremy Lauzon  on jo luotu. Knuutson273 (keskustelu) 14. toukokuuta 2020 kello 17.35 (EEST)
thread_title:  Jeremy Lauzon
Keskustelu:Ruisleipä

message: Korkean kylläisyysarvon ansiosta ruisleipä ei lihota, ja sen rasvapitoisuus on lähes olematon. Pitkäkestoisen energiansa vuoksi ruisleipää ei tarvitse nauttia kovin usein.
Tuo täytyisi korjata. Kansanterveyslaitoksen Elintarvikkeet ja sokeriaineenvaihdunta (ELSA) -tutkimuksen mukaan ruisleivällä on suurehko GI eli se ei ole hitaasti imeytyvää tai pitkäkestoista energiaa tai korkeaa kylläisyysarvoa. Kotimaisten mittaustuloksien mukaan runsaskuituisen täysjyväruisleivän (Oululaisen jälkiuunileipä) GI on jopa 77 eli sokeria (sakkaroosi) korkeampi.
Lähteet:
http://www.ktl.fi/portal/suomi/julkaisut/kansanterveyslehti/lehdet_2007/nro_5-6_2007/suomalaisen_ruoan_hiilihydraatit_ja_terveys___elsa-tutkimus_etenee/
http://www.ajcn.org/cgi/content/abstract/84/5/1055
--JariJ 12. kesäkuuta 2007 kello 09.15 (UTC)
replies: text: Ole hyvä korjaa. Jokainen joka huomaa virheen voi (ja on velvollinen:) tehdä korjaukset. --Ulrika 12. kesäkuuta 2007 kello 09.18 (UTC)
Kylläpä on puurot ja vellit sekaisin tuossa ruisleipä-artkkelissa. Huomaa että olemme jättäneet maatalousyhteiskunnan taaksemme ja siirtyneet kapunkielämään. --TapioK 3. maaliskuuta 2008 kello 17.50 (UTC)

message: Tällä hetkellä teksti sanoo: "Ruisleivän on ajateltu usein aiheuttavan vähemmän terveydelle haitallisia verensokerin heilahteluja kuin valkoisen leivän. Tämä ei pidä kuitenkaan paikkaansa ainakaan tavallisen suomalaisen täysjyväruisleivän kohdalla, joka nostaa verensokeria yhtä jyrkästi ja lisäksi hieman korkeammalle tasolle. Täysjyväruisleivän aiheuttama verensokerin kokonaisnousu on myös 20 prosenttia suurempi kuin valkoisella vehnäleivällä." (https://www.researchgate.net/publication/12963390_Rye_bread_decreases_postprandial_insulin_response_in_healthy_Finnish_subjects)
Kuitenkin jos luet artikkelin tutkimuksen johon tuossa viitataan, niin siinä todetaan että insuliinivaste on SUUREMPI vehnäleipää syötäessä. Myös tuo 20 % on täysin tuulesta temmattu luku. Jos katsotaan tutkimuksessa Figure 1. niin huomataan että vehnäleivän nauttimisen jälkeen verensokeri laskee(!) ruisleivän vastaavaa tasoa alemmaksi 120 minuutin kohdalla => vehnäleipä on siis se joka aiheuttaa enemmän heilahteluita! Toisekseen ruisleivässä on moninkertaisesti enemmän kuitua. Liiallinen insuliinin erittyminen aiheuttaa insuliiniresistiivisyyttä, josta seuraa diabetes. (https://care.diabetesjournals.org/content/31/Supplement_2/S262)
MalluB (keskustelu) 22. joulukuuta 2020 kello 14.10 (EET)
thread_title:  Terveysvaikutukset
Keskustelu:Englannin punta

message: Artikkeli mielestäni vähän hassusti nimetty, kun Englannin pankki on vain yksi ko. puntaa painavista tahoista. Vaikkapa Skotlannin pankin painamana nimitykselle Englannin punta ei taida olla perusteita. -Les 12. kesäkuuta 2007 kello 15.26 (UTC)
replies: text: Jostain syystä se on kuitenkin vakiintunut noin, esim. Kotoistuksen Valuuttojen nimet suomeksi ja valuuttasymbolit ja Euroopan unionin julkaisutoimiston tekstinlaadinnan ohjeet. --Mikko Paananen 12. kesäkuuta 2007 kello 15.38 (UTC)
replies: text: :Niin, myös Suomen pankki näyttää käyttävän ko. nimitystä. Tosin se jättää auki puolestaan mahdollisuuden erilliselle artikkelille esimerkiksi Skotlannin punnasta. Erohan on käytännössä aikalailla sama, kuin eri maiden euroilla. -Les 12. kesäkuuta 2007 kello 15.46 (UTC)
Artikkelin nykyinen nimi ”Iso-Britannian punta” on ainakin väärin, koska oikea genetiivimuoto on Ison-Britannian. En voinut korjata nimeä, koska siirron tiellä on sivu. --Silvonen 30. marraskuuta 2007 kello 06.24 (UTC)

text: Siirsin artikkelin takaisin nimelle Englannin punta. --Silvonen 30. marraskuuta 2007 kello 06.49 (UTC)
"Englannin pankin painamat setelit ovat Englannissa ja Walesissa laillisia maksuvälineitä, kun taas Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa tätä arvoa ei ole. Siellä kaikki setelit ovatkin vain setelin myöntämän pankin (Skotlannissa Royal Bank of Scotland;RBS, Bank of Scotland ja Clydesdale Bank. Pohjois-Irlannissa muun muassa Ulster Bank ja Northern Bank) lupauksia maksaa kolikoissa kysyjälle ja liikkeellä onkin useiden eri pankkien myöntämiä seteleitä."
- eiköhän Englannin Pankin setelit ole laillisia Skotlannissakin...vanhentunutta tietoa??

text: En-wikistä: Bank of England notes are not legal tender in Scotland and Northern Ireland, but are accepted there along with other notes.

text: Elikkäs "Englannin pankin setelit eivät ole laillisia maksuvälineitä Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa, mutta hyväksytään muiden setelien ohella/kanssa". On tuo aika outo että ei ole, mutta onpas kuitenkin... 85.76.49.255 13. lokakuuta 2015 kello 05.27 (EEST)
En käsitä väitettä, että setelin monarkkipuolta luultaisiin yleisesti kakkospuoleksi - ehkä joku skotti vai puolivakavissaan niin sanoa. Miksi sovereign esitellään otsikon "Setelit" alla, vaikka se jos mikä on aina kolikko?194.136.12.35 26. helmikuuta 2010 kello 08.09 (EET)
thread_title:  Englannin punta
Keskustelu:Mikko Raita

message: Siirsin nämä pois artikkelista, koska lista ei minusta sopinut sinne --Zache 12. kesäkuuta 2007 kello 17.52 (UTC)
Sunrise Avenuen, Scandinavian Music Groupin, Tuomon, Deep Insightin, Bleakin, Saran, Jonna's Problemin, Tiktakin, Hectorin, Olavi Uusivirran, Killerin, Mannan, Suurlähettiläiden, Jason Muuttaa Taivaseen, Quintessencen, Q-Continuumin, Lauri Porran, Kaupunginorkesterin, Gimmelin,   Emberin, Mama Kingin, My First Bandin, Natalia Podolskayan, Kalle Aholan, Ville Valon ja Ana Johnssonin kanssa.
thread_title: Ollut mukana tekemässä

message: Artikkelin mukaan Seemann on Apocalyptican (feat. Nina Hagen) äänite. Artikkeli Seemann kertoo Rammsteinin singlestä. Korjaisiko joku joka tietää? — Japsu 13. kesäkuuta 2007 kello 07.35 (UTC)
replies: text: Se on Ramstain coveri. Tästä biisistä ja versiosta on kyse (luulisin). --Zache 13. kesäkuuta 2007 kello 08.10 (UTC)
replies: text: : Kommentoin vielä itseäni sen verran, että on siellä muitakin covereita, esimerkiksi tuskin kukaan kuvittelee että jokin nuoruustango (jonka ties kuinkamoni suomalainen artisti on levyttänyt) olisi artistin oma. Tuo Seeman-cover on kuitenkin siitä mielenkiintoinen, että se on varsin omaperäinen eikä matki alkuperäistä ja antaisin toteutuksesta kyllä miksaajallekkin krediittiä. --Zache 13. kesäkuuta 2007 kello 08.38 (UTC)
thread_title:  [[Seemann]]?!?
Keskustelu:Valtionyhtiö

message: * Valtionyhtiöistä Suomessa 1900-luvulla, merkityksestä yleisessä talouskehityksessä - http://yle.fi/uutiset/maailma_tarvitsee_hullujen_unelmia_ja_viisaiden_ihmisten_tekoja__talla_metodilla_valtionyhtiot_syntyivat_suomeen/9117132 --Usp (keskustelu) 29. elokuuta 2016 kello 04.55 (EEST)
thread_title: Lähdevinkkejä

message: Joku innokas voisi päivittää tämän lähteen http://www.ktm.fi/files/17654/Valtion_yhtioomistus_2006.pdf pohjalta.--Wipu 12. kesäkuuta 2007 kello 18.51 (UTC)
Artikkeli kertoo ihan ansiokkaasti suomalaisista valtionyhtiöistä. Hyvä niin, asia on sen arvoinen. Pyyntö korjata artikkelin Suomi-keskeisyys on turha, mutta artikkelin otsikko pitäisi varmaan muuttaa muotoon Suomalaiset valtionyhtiöt. --Heikki47 2. helmikuuta 2008 kello 21.47 (UTC)
thread_title:  Päivitystä 

message: ...on ajankohtainen asia (Stora Enso ym.). Valtion omistajapolitiikasta tarvittaisiin selostusta. Typofier 24. tammikuuta 2008 kello 18.38 (UTC)
thread_title:  Omistajaohjaus 

message: Voiko valtionyhtiö mennä persiilleen, vai meneekö koko valtio ensin nurin? Asia vaikuttaa mielenkiintoiselta näin maallikon näkökulmasta.  –Kommentin jätti 193.166.138.21 (keskustelu)  Pottier (keskustelu) 3. joulukuuta 2015 kello 02.30 (EET)
replies: text: Kyllä voi mennä konkurssiin osakeyhtiölain mukaan niin kuin mikä tahansa muukin yhtiö. Valtion liikelaitos tai kunnallinen liikelaitos ei voi mennä konkurssiin puolestaan (tätä EU pitää kilpailuetuna ja siksi osakeyhtiömuotoa suositaan nyt kuntapuolellakin, jos toimitaan markkinoilla). --Pottier (keskustelu) 3. joulukuuta 2015 kello 02.30 (EET)
thread_title:  Konkurssi
Keskustelu:Mercedes-Benz E-sarja

message: Tämä sivuhan on aivan surkea, ei mitään johdonmukaisuutta ja asiallinen tietokin on vähissä. Ei minkäänlaisia perustietoja vaan mitäänsanomattomia valmistusvuosilistoja, joilla ei tee mitään! Turhaan tällaisia artikkeleita edes tehdään! Voisin toki itse kirjoittaa paremmin... Mikkopsoni 13. kesäkuuta 2007 kello 14.15 (UTC)
replies: text: Jep, turhia ne olivatkin. //John Locke 14. kesäkuuta 2007 kello 07.13 (UTC)

message: artikkeli on melkein suora kopio autowikin sivuista :/ --Juan ramirez 16. toukokuuta 2008 kello 11.28 (UTC)
replies: text: Näköjään Kallerna tehnyt: . Onhan tuossa tosiaan lähde merkitty mutta aika suora kopio. Lähde on myös GFDL -lisenssillä, mutta kopioinnista pitäisi varmaan ilmoittaa selvemmin. --Harriv 16. toukokuuta 2008 kello 11.33 (UTC)
replies: text: :Suora kopio on. Olen tehnyt selvityksen autowikiin, että olen kopionut näitä suoraan, ja siellä sanottiin että se on ok, kunhan merkitsen autowikin lähteeksi. —kallerna™ 16. toukokuuta 2008 kello 11.38 (UTC)
replies: text: ::Joo minähän jo joku aika sitten tästä ätisinkin kallernalle, ja kyllähän tuolta AutoWikistä jotakin keskustelua löytyy. Ehkä en sitten löytänyt oiketata mutta ainakaan tuon kahvihuoneen (AW) juttelun perusteella en lähtisi noin suoraa päätelmää tekemään. Kyllähän tätä asiaa puitiin jo aikaisemmin mutta henkilökohtainen mielipiteeni on edelleen että tuo on kyllä hyvin "kyseenalaista" toimintaa tuollainen kopiointi (vaikka se tekijänoikeudellisesti yms. lienee sallittua). Eräs kysymys on myös onko tarpeellista "normi-wikissä" olla näin detaljia tietoa vaan voisiko tänne laittaa vain kohtalaisen yksinkertaisen perustietopaketin (eikä esim. esitellä jokaista e-sarjan sukupolvea erillisissä artikkeleissa). Mikkopsoni 16. toukokuuta 2008 kello 20.50 (UTC)
löysin hyvän kuvan mutta en osaa pienentää
Jopitius
thread_title:  suorakopio ?