Keskustelu:Unkarin kansannousu

message: Nagy kuuluu taivuttaa genetiivissä Nagyin/Nagyn (en ole varma), ei Nagy'in. Ks. mm. http://www.cs.tut.fi/~jkorpela/kielenopas/8.4.html#fermat , jossa sanotaan "Vieraissa sanoissa ja nimissä on mahdollista, että kirjoitusasu loppuu konsonanttiin mutta äänneasu vokaaliin. Tällöin käytetään nimen ja päätteen välissä heittomerkkiä." WSOY:n äidinkielen käsikirja toteaa "Yleensä pääte lisätään suoraan nimeen. Jos sana päättyy konsonanttiin, päätteen edelle kirjoitetaan sidevokaali i" ja "Päätteen edelle lisätään heittomerkki, jos nimi kirjoitettaessa päättyy konsonanttiin, mutta äänettäessä vokaaliin." Esimerkkinä annetaan genetiivimuoto 'stripteasen', joka siis äännetään [striptiizin]. --Samulili 22. kesäkuuta 2005 kello 19:27:39 (UTC)
replies: text: Mutta y on vokaali, ei konsonantti. Nämä säännöt eivät siis kelpaa tähän tapaukseen. --Matikkapoika 22. kesäkuuta 2005
replies: text: :Sääntö "yleensä pääte lisätään suoraan nimeen" koskee myös vokaaliloppuisia sanoja, kuten yllä "stripteasen" ei "striptease'in". --Samulili 22. kesäkuuta 2005 kello 19:34:49 (UTC)
replies: text: ::Luonnehtisin tätä tapausta sellaiseksi, jossa kirjoitusasu loppuu konsonanttiin (-gy-) ja äänneasu konsonanttiin. *Nagyn on siis joka tapauksessa väärin, ja se on seurausta vain yleisestä harhaluulosta, jonka mukaan "gy" lausuttaisiin niin kuin se kirjoitetaan, eli [gy]. Loogisin vaihtoehto on siis Nagyin, jos heittomerkin käyttö rajoitetaan vain Samulilin edellä mainitsemiin tapauksiin. Heittomerkkin käytöllä on tiettyjä hyviä puolia, jotka mainitsin sivulla Unkarin kieli, mutta jos Wikipediassa halutaan olla hyvin johdonmukaisia taivutuksen kanssa, meidän tulee käyttää muotoa Nagyin. --Tero Vilkesalo 22. kesäkuuta 2005 kello 19:49:39 (UTC)
replies: text: ::: Unkarissa tuo Imre Nagy taidettiin ääntää "Imrä Nadi". Kaikissa kirjoituksissa/asiateksteissä näkyy muotoa Nagyn, jos ääntämyksenä katsotaan niin Nadin. Ei ole siis mitään järkeä laittaa toista i:tä tuohon y:n perään. En tiedä mistä tuo Nagyin on edes keksitty. Sitä muotoa ei edes näy Unkarin matkaoppaissakaan! Pitää ottaa huomioon, että unkaria suomalais-ugrilaisena kielenä ihmeen paljon äännetään niin kuin kirjoitetaankin. --Smörre 5. heinäkuuta 2005 kello 18::39:55 (UTC)
En yhtään ihmettele, että gy-äänne aiheuttaa hämminkiä. Kyseessähän on palataalinen konsonantti, ts. se ääntyy kitalaessa. Tällaisia äänteitä ei ole sen puoleen suomen kielessä kuin latinassakaan, josta suomen ja unkarin käyttämä kirjaimisto on peräisin. Unkarissa tämän eksoottisen äänteen ilmaisemiseen käytetään siis kirjainyhdistelmää. Katso sivulta Unkarin kieli lisätietoa ääntämisestä. Selkeytin nyt hieman gy:n ja ty:n ääntämisohjeita. Toki kyseessä ei ole mikään helppo konsonantti suomalaisten suuhun; se oli ilman muuta vaikein äänne opetella lausumaan silloin, kun aloitin unkarin kielen opiskeluni. Varmaan en edelleenkään lausu sitä täsmälleen oikeassa paikassa. Mutta voin vakuuttaa teille, hyvät ystävät, että konsonantti se on; olisi aivan yhtä vaikeaa lausua "Nagyn" kuin "Nadn". Siksi i on pakollinen sanan jälkeen.
Mutta kuinka selittää maallikolle yhdessä lauseessa gy:n ääntäminen tarkasti? Mahdotontahan se on. Siispä monet kirjoittavat matkaoppaisiin ja muihin vastaaviin yksinkertaisena pikaohjeena lausumisen "dj". Ideana tässä on, että kun d:n ja j:n yrittää lausua yhtä aikaa, tulee jokseenkin lähelle oikeaa ääntämistä. Ymmärrettävistä syistä on kuitenkin aika vaikeaa lausua "Nadj" suomen kielessä, joten en ihmettele sitäkään, että siitä on jotenkin tullut "Nadi". Jos Unkarin matkaoppaissa, kirjoituksissa tai asiateksteissä näkee muotoa "Nagyn", on se merkki siitä, että kirjoittaja ei puhu unkaria (mitä sitäkään en ihmettele). En kiistä sitä, etteikö muotoa "Nagyn" näy aika paljon eri paikoissa. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että se olisi oikein.
Jos epäilette asiaa, soittakaa vaikka Unkarin kulttuurikeskukseen tai unkarin laitokselle. Sieltä saatte tämän saman vastauksen: käytetyt muodot ovat Nagyin ja Nagy'in. Asia, mistä voimme käydä keskustelua, on valinta näiden kahden välillä. --Tero Vilkesalo 5. heinäkuuta 2005 kello 20:44:17 (UTC)
No eiköhän tämä keskustelu ollut tässä. Tuskin tämän takia kenenkään tarvitsee alkaa repimään hiuksia päästään. Itse muistelisin, että aikanaan koulussakin kirjoissa käytettiin juuri tuota muotoa Nagyn, mutta pääasia, että on oikeaa tietoa. Ilmeisesti suomalaisten maallikoiden on helpompi käsittää tuollainen Nagyn-muoto, vaikka se väärin oisikin. Hyvä tieto oli ja vielä paremmat perustelut. Niinhän se on, matkaoppaissa sun muissa maita käsittelevissä kirjoissa pelkistetään Nagyn ääntäminen Nadj Nadi. Tämä asia on kuitenkin nyt perusteellisesti läpi käyty. Eikös 'in-päätettä  perinteisesti ole käytetty vierasperäisissä sanoissa? In-pääte tosin nykyään on ollut yleisempi. Maallikkona en itse enää enempää puutu tähän asiaan. Antakoon asiantuntijain hoitaa tämä asia.
--Käyttäjä:Smörre 13. heinäkuuta 2005 kello 17:50:55 (UTC)

text: Lisää keskustelua on käyty sivulla Keskustelu:Imre Nagy. Mikäli Samulilin antaman linkin alla olevassa osoitteessa käytyyn keskusteluun on uskomista, on kielitoimiston kanta Nagyn, mihin en ole lainkaan tyytyväinen. Yliopistolla unkarin käännöskurssin pitäjä, päätoimeltaan äidinkielen opettaja, sanoi, että "Nagyn ei tietenkään tule missään tapauksessa kysymykseen". Henkilökohtaisesti en muuta kantaani, mutta ketä sitten uskoa Wikipediassa? Aion selvittää asiaa. --Tero Vilkesalo 13. heinäkuuta 2005 kello 20:19:47 (UTC)
Mitä ihmettä? Kielitoimistossa sanottiin sitten näin. Kieltämättä hieman sekavaa. Luultavasti sitten voidaan käyttää kumpaakin?
--Käyttäjä:Smörre 16. heinäkuuta 2005 kello 14:34:50 (UTC)

message: Artikkelissa mainitaan että Seuranneissa taisteluissa sai surmansa arviolta 3 000 unkarilaista ja 669 neuvostoliittolaista., kuitenkin infolaatikossa mainitaan Neuvostoliiton tappioiden määräksi 350. En tiedä kumpi lie oikeampi arvio mutta ainakin tämä vaikuttaa ristiriitaiselta. -- Piisamson 6. huhtikuuta 2007 kello 11.17 (UTC)
thread_title:  Neuvostoliiton tappiot 

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 30. maaliskuuta 2019 kello 14.38 (EET)
replies: text: Helposti mennee. --PtG (keskustelu) 31. maaliskuuta 2019 kello 22.43 (EEST)

text: Kannatan lupaavaksi. --Fipen juttele – teot 1. huhtikuuta 2019 kello 08.44 (EEST)
Merkitsen. --PtG (keskustelu) 5. huhtikuuta 2019 kello 19.25 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus