Keskustelu:T. E. Lawrence

message: === T. E. Lawrence ===
Tällainen artikkeliprojekti nykyään kenties joissain määrin unohdetusta henkilöstä. Tarkoitus olisi viedä aikanaan SA-äänestykseen. Artikkelissa on mielestäni nyt mainittu kaikki oleelliset aihealueet, vaikkakin yksityiskohtia voisi vielä paikoitellen tarkentaa/lisätä ja lähdepohjaa laajentaa. Suuri osa artikkelista perustuukin tällä hetkellä Michael Kordan teokseen Hero: The Life and Legend of Lawrence of Arabia. Artikkeli on kohtalaisen pitkä: 118kt, eli aavistuksen verran lyhyempi kuin Hitler-artikkeli. Alkuosa koostuu kronologiasta, loppuneljännes analysoi persoonallisuutta, merkitystä ym. eli ikään kuin tuo lihat luiden päälle. Tarkoituksenani olisi seuraavaksi ryhtyä rauhalliseen tahtiin käymään artikkelia alusta lähtien lävitse ja kenties puhtaaksikirjoittaa joitain kappaleita. Parannusehdotuksia otetaan vastaan. --Tovk909 (keskustelu) 18. lokakuuta 2014 kello 16.11 (EEST)
replies: text: Rakenne vaikuttaa hiotulta, joten vaikka pituus alkaa olla jo maksimaalinen, niin tarvittavat tiedot löytynee helposti. En ole ehtinyt lukea loppuun asti vielä, mutta paikoin kyllä tuntuu siltä, että voisi myös tiivistää tekstiä. En nyt vielä keksi mitään erityisiä parannusehdotuksia, muutakuin tuon alun malline olisi syytä vaihtaa. Henkilö/sotilashenkilö-malline on huomattavasti paremmin linjassa muiden mallineiden kanssa. --PtG (keskustelu) 20. lokakuuta 2014 kello 08.26 (EEST)
replies: text: :Artikkeli kuvaa tällä hetkellä tasapaksusti koko elämää, mikä toki vaikuttaa pituuteen. Jos jostain tulisi tiivistää, niin se koskisi silloin kappaleita 'lapsuus ja nuoruus' ja 'arkeologina lähi-idässä ennen sotaa', koska ne eivät ole yleisesti yhtä merkittäviä kuin myöhemmät kappaleet. Olen toistaiseksi uudelleenkirjoittanut kappaleen 'syntymä ja perhetausta'. Kunhan puhtaaksikirjoittelussani pääsen pidemmälle niin katson onko jotain kohtia mistä voisi tiivistää. Kuulisin toki mielelläni myös muiden näkemyksiä tästä. Vaihdoin joka tapauksessa henkilömallineen ehdotuksesi mukaisesti. --Tovk909 (keskustelu) 20. lokakuuta 2014 kello 20.34 (EEST)
replies: text: :: Tiivistin kappaletta 'koulu ja opiskeluvuodet ja sain pudotettua/yhdistettyä väliotsikoiden määrän 5:sta 2:een. Kappaletta 'arkeologina Lähi-idässä ennen sotaa' lyhensin niin, että väliotsikoiden määrä tippui 3:sta 2:een. Mielestäni nämä lisäsivät artikkelin alkupuolen luettavuutta, vaikkakin kappaleista jälkimmäinen vaatinee vielä kenties hieman sisällöllistä hiomista. Samalla kävi myös hyvä tuuri kun sain käyttööni Scott Andersonin kirjan Lawrence in Arabia, minkä kanssa on seuraavaksi tarkoitus läpikäydä kappale 'ensimmäinen maailmansota ja arabikapina'.--Tovk909 (keskustelu) 21. lokakuuta 2014 kello 21.23 (EEST)

text: Nousu kuuluisuuteen ja sotamuistelmat -osiossa on seuraava kohta: "Yhdysvaltalainen journalisti Lowell Thomas, joka oli vieraillut Akabassa 1918, aloitti New Yorkissa 1919 sota-aiheiset luennot, joihin kuului Lawrencesta Akabassa otettua kuvamateriaalia. Ohjelmasta tuli nopeasti myyntimenestys, ja se loi Lawrencesta kuuluisan sotasankarin. Sen näki Yhdysvalloissa yli kaksi miljoonaa ihmistä. 14. elokuuta luento avattiin Royal Opera Housessa Lontoossa." Lukijalla hukkuu hieman ajatus. Ensin puhutaan luennoista ja sitten puhutaan menestyneestä ohjelmasta; oliko luennot ohjelma? --PtG (keskustelu) 26. lokakuuta 2014 kello 10.42 (EET)
replies: text: :Hyvä kysymys, esimerkiksi Korda viittaa siihen vaihtelevasti muun muassa sanoilla lecture, show, performance, illustrated lecture, production ja illustrated travelogue. Lecture eli luento tosin toistuu usein myös muissakin lähteissä, eli mielestäni sitä olisi turvallisinta käyttää. Kyseessähän oli siis luento-tyylinen tilaisuus, jossa oli lisäksi valokuvia, kuvamateriaalia ja muuta ohjelmanumeroa. --Tovk909 (keskustelu) 26. lokakuuta 2014 kello 11.04 (EET)
replies: text: ::"Luentojen" muotoa voisi hieman avata leipätekstiinkin. Huomautus on sen verran harvinainen Wikipediassa, että ehkä kannattaisi kirjoittaa vähän niiden luonteesta, kun tuossa sanotaan vain, että oli luento, jossa oli kuvia Akabasta. --PtG (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.02 (EET)
replies: text: :::Totta, siirsin osan huomautuksen tekstistä leipätekstiin, mihin se sopii luontevammin. Huomautuksesta, kun tule puheeksi, niin minua kiinnostaisi tietää muiden kanta sen käytöstä. Mielestäni on hyvä että artikkelissa mainitaan mahdollisimman paljon aiheeseen liittyviä hakusanoja, sillä syyllä esimerkiksi listaus puheena olleen luennon lukuisista eri esitysnimistä. Toisaalta osa huomautuksista, kun esimerkiksi Lawrencen revolveri tai Faisalin kivääri, lähentelee/on triviaa, mutta esimerkiksi juuri nuo luentojen nimet ovat mielestäni hyvä esimerkki oikeanlaisesta huomautuksesta. Joka tapauksessa huomautukset kattavat toistaiseksi ainoastaan artikkelin alkupuoliskon (en jaksanut lisätä niitä loppupuoliskoon kirjoitusvaiheessa), eli ne olisi tarkoitus käydä vertaisarvioinnin aikana uudelleen läpi. --Tovk909 (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.57 (EET)

text: FYI olen aloittanut ja aloittamassa artikkeleita joistakin tässä artikkelissa mainituista henkilöistä ja paikkakunnista, mutta en viranomaisista. --Tappinen (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.59 (EET)
replies: text: :Ok, kaikki apu otetaan oikein mielellään vastaan. --Tovk909 (keskustelu) 28. lokakuuta 2014 kello 08.03 (EET)
replies: text: :: Muutamia yksityiskohtia: :en:Plymouth Harbor on Yhdysvalloissa, brittipaikka kai kirjoitettaisiin harbour, ja olisiko tuo vain Plymouthin satama ? Onko vesilentokone yleinen sana, itse olen kuullut vain vesitasoista ?  Kielenhuoltoa näihin, karahtavat mun korvaan: "... julkaistiin myyntimenestyksenä saaden hyviä arvosteluja..." (kaksi muutakin kertaa julkaistaan menestyksenä),   "...ei pitänyt tukikohdassa suurta salaisuutta identiteetistään.." --Tappinen (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 01.17 (EET)
replies: text: ::: Hyviä pointteja, muotoilin artikkelia niiden pohjalta. Mikä vielä jäi epäselväksi niin on tosiaankin sanan vesilentokone käyttö, josta en ole täysin varma. Korda käyttää kirjassa termiä "seaplane", johon kääntäjä tarjoaa vaihtoehdot vesilentokone ja lentovene. En-wikin artikkeli seaplane ohjaa suomenkieliseen artikkeliin vesilentokone samoin kuin vesitaso-ohjaussivu. Lähteissä puhutaan muun muassa mallista RAF 200 class seaplane tender, jonka kokeilussa Lawrence oli mukana. Oliko kyseessä sitten vesilentokone, vesitaso tai muu niin on hyvä kysymys. Tässä kaivattaisiin kulkupeleihin perehtyneen wikipedistin näkemystä. -Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 15.13 (EET)
replies: text: ::::RAF 200 class seaplane tender ei tainnut olla lentokonemalli, vaan jonkinlainen vesilentokoneiden huoltovene? Edit. eipäs ollutkaan, vaan mereen pudonneiden tai hätälaskun tehneiden lentäjien pelastusalus (vene). Käyttäjä Phiitola lienee perehtynyt merisotaterminologiaan ja osaisi ehjkä antaa jämptin suomenkielisen termin.--193.111.119.176 30. lokakuuta 2014 kello 15.21 (EET)

text: ::::Artikkelissa mainittu Blackburn Iris -malli oli lentovene.--193.111.119.176 30. lokakuuta 2014 kello 15.28 (EET)
replies: text: ::::: Ahaa okei, onpas hämäävää, esimerkiksi Korda viittaa molempiin kulkupeleihin sanalla "seaplane". Silti sama suomennos ei käy kun toisessa on kuvissa selvästi siivet ja toisessa ei. Joka tapauksessa muokkasin artikkelia niin että blackburn iris on nyt lentovene. RAF 200 class seaplane tenderiin viitataan artikkelissa sanalla alus, joka varmaan kattanee sen käyttötarkoituksen. Schneider-nopeuskisoissa kilpailivat en-wikin mukaan "sea planes" ja "flying boats", artikkelissa puhutaan nyt vesilentokoneista, käynee? --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 17.41 (EET)
replies: text: :::::: Tämä on siitä mainio projekti että linkkien takana oli monia tuon ajan kulttuurihenkilöitä. Nyt olen siirtynyt sotilaisiin, joista on aika vähän kerrottavaa. (Mutta huomaan että Arabikapina ja Shaw vaatisivat laajennusta.) Osa linkeistä paikkakuntiin viittaa aika vähäpätöisin paikkoihin. kannattaisiko harkita kannattaako kyliä tjsp. linkittää ja kannattaako tekstissä mainita tyyliin "..lähellä xx kaupunkia". Yksi esimerkki Readingin rautatieasema vs. Reading. --Tappinen (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 10.00 (EET)
replies: text: ::::::: Mielestäni linkityksiä ei kannata poistaa. Osa voidaan jättää ihan hyvin punaiseksikin, eihän SA-artikkelin vaatimuksissa ole edes kaikkien linkkien sinistämistä. Ja Readingin rautatieasema ei ainakaan ole vähäpätöinen paikka, noin 15 miljoonaa matkustajaa käyttää vuosittain. --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 10.59 (EET)

text: :::::::  Myönnän että Readinging asema voi joskus olla oman artikkelinsa arvoinen, enemmän ajattelen sitä että onko tämän tarinan kannalta tärkeää missä kohti Readingia käsikirjoitus hävisi, tai että myydyt maat olivat Pole Hillin alueella, vai kannattaisiko mainita että ne olivat Lontoon lähellä tjsp. Édouard Brémond ja Cyril Wilson mainitaan en-wikissä vain arabikapinan Lawrence-kappaleessa. --Tappinen (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 11.09 (EET)
replies: text: :::::::: Sinänsä kyllä ihan totta, että voisi sanoa, että muistiinpanot katosivat vaihtaessaan junia Readingissa. Tosin Readingin rautatieasema on juuri sellainen linkki, joka voi ihan hyvin jättää punaiseksi, koska se ei ole keskeistä tarinan kannalta (tosin ei välttämättä sekään, että ne katosivat nimenomaa Readingissa). Édouard Brémondista on ainakin frwikissä kunnollinen artikkeli (kuitenkin siellä prikaatikenraali); Cyril Wilson lienee sen sijaan ihan "rivi-skappari". --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 11.17 (EET)

text: ::::::: Totta, artikkelissa on joissain kohdissa liian tarkkojen päivämäärätietojen tapaan lisätty wikilinkkejä tarinan kannalta turhan yksityiskohtaisesti. Kuitenkin esimerkiksi Readingin rautatieasema, Édouard Brémond ja Cyril Wilson (poistin wikilinkin) ovat juuri sellaisia, jotka toistuvat monissa aihepiirin lähteissä ja olisi muutenkin hyvä mainita hakusanoina. Joitain kohtia voi kuitenkin kuvata yleisemmin tai ilman wikilinkkejä. Pitkällä aikavälillä tarkoitus olisi myös sinistää artikkeli kokonaisuudessaan. --Tovk909 (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 15.32 (EET)

text: :::::Vastaan tuolla muutama viesti aikaisemmin esitettyyn kysymykseen, jos joku on asiasta vielä kinnostunut. Eli, vesilentokone on suomen kielessä ihan virallinen termi noille vedestä nouseville ja laskeutuville lentokoneille, jonka alle kuuluvat vesitasot (erilliset ponttoonit rungon alla) ja lentoveneet (lentokone, jossa runkoon sulautuva venemäinen pohja). Amfibiokoneet taas voivat toimia sekä maalta että vedestä. --Msaynevirta (keskustelu) 7. marraskuuta 2014 kello 23.29 (EET)

text: Ajattelin lukea sen noin kielenhuollollisesti mutta menen kappale kerrallaan niin ei tule pahoja yhteentörmäyksiä. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 12.13 (EET)
replies: text: : Ok, olen itse puhtaaksikirjoituksessani kappaleessa 'akaban valtaus sisämaasta'. --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 15.13 (EET)
replies: text: ::Hyvä. Mulla etenee hitaasti, kun tulee väliin kaikenlaista. Lapsuusjaksossa tuli vähän epäselvää: evengelic tarkoittaa sanakirjan mukaan Britanniassa matalakirkollisuutta mutta miten se liittyy taas Oxfordiin ei selviä wikiartikkeleista. Mitä lähteessä tässä kohtaa sanotaan? Nimittäin evankelisuutta se ei kyllä tarkoita, joka onkin täsmennyssivu. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 15.24 (EET)
replies: text: ::: Minulla etenee myös erittäin hitaasti joten ei haittaa. Joka tapauksessa Korda käyttää Sarahista muun muassa määritelmää "strict follower of the evangelical movement", minkä sitten suomensin hartaaksi evankeliseksi. Liikkeeseen hän viittaa termeillä "evangelicals" eli "low church anglicans". Oxfordia Korda kuvaa lähteessä "vilkkaaksi uskonnolliseksi keskukseksi" yleisesti kristittyjen piirissä. --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 17.20 (EET)
replies: text: :::: Sitten se evangelical tarkoittaakin just matalakirkollisuutta, joka on anglikaanisessa kirkossa joku suuntaus. Ja Oxfordin ymmärsin vähän väärin. Mutta noihin aikoihin ei Brittilässä tainnut olla juuri muita kuin kristittyjä niin sen korostaminen voi olla turhaa. Ainakin mulla heräsi ajatus, että sanamuodon perusteella voisi ymmärtää että oli muidenkin uskontojen keskuksia. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 18.00 (EET)

text: Mikä mua hämää, niin päivämäärät. Ne aiheuttaa sen että teksti on hyvin luettelomaista. Toisaalta jos niitä nyt alkaa poistaa, koko kielellinen rakenne muuttuisi. Mutta joka tapauksessa ne hämää, ja tekstiä on vaikea saada luontevaksi. --Käyttäjä:Kielimiliisi 1. marraskuuta 2014 kello 19.50 (EET)
replies: text: : Totta, useissa kohdissa on päivämäärät merkitty tarpeettoman tarkasti. Karsin niitä toistaiseksi artikkelin alkupuolelta. Olen puhtaaksikirjoituksessa tällä hetkellä kappaleessa 'Akaban valtaus sisämaasta käsin', joten en vielä sen jälkeiseen osaan kajonnut. --Tovk909 (keskustelu) 1. marraskuuta 2014 kello 20.26 (EET)
replies: text: :: Päivämäärien lisäksi Lawrence palaa jatkuvasti johonkin. Kannattaa tehdä haku sanalle "palasi", löytyy parhaimmillaan joka toisesta lauseesta. Osa lyhytaikaisista palaamisista voisi jättää pois artikkelistakin, esimerkiksi osiossa "Colonial Officen palveluksessa" on teksti "Lawrence palasi 11. toukokuuta Englantiin.". Ja seuraava kappale alkaa "Lawrencen oltua vähän aikaa Englannissa Churchill lähetti..." Tuolla paluulla (ja noin tartkalla ajankohdalla) ei nyt ole mitään sen suurempaa merkitystä Lawrencen elämään, niin sen voisi tiputtaa kokonaan pois, kun tuosta seuraavastakin kohdasta käy ilmi, että Lawrence käväisi nopeasti Englannissa. --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 09.30 (EET)
replies: text: :::Tein artikkeliin kielenhuoltoa mainitsemiesi seikkojen perusteella. Artikkelin loppuosan aion joka tapauksessa puhtaaksikirjoittaa kunhan sinne saakka kerkiän. --Tovk909 (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 15.50 (EET)
Olen nyt puhtaaksikirjoittanut artikkelia sisällöllisesti Scott Andersonin kirjan Lawrence in Arabia perusteella niin, että sotakappale on nyt käyty kokonaisuudessaan läpi samoin kuin sitä edeltävät Lawrencen nuoruusvuodet. Kirjasta irtoaa kenties hieman materiaalia kronologian myöhempiin kappaleisiin jotka on tarkoituksena käydä seuraavaksi rauhalliseen tahtiin läpi. Kappaletta 'rivimiehenä palveluksessa' saisi ainakin tiivistettyä kenties muutamalla väliotsikolla. Onko kenelläkään parannusehdotuksia nyt läpikäytyihin kappaleisiin?
(Siirretty osa viestistä kahvihuoneen kielenhuoltoon. --Tovk909 (keskustelu) 9. marraskuuta 2014 kello 11.01 (EET))
--Tovk909 (keskustelu) 7. marraskuuta 2014 kello 22.28 (EET)

text: Tiivistin kappaletta 'rivimiehenä palveluksessa' muutamalla väliotsikolla. Lisäksi poistin kappaleesta 'persoonallisuus' kaiken muun paitsi seksuaalisuutta käsitteleän osan, sillä mielestäni se on "runsaasti spekuloituna" kaikista oleellisin eikä sitä varsinaisesti käsitellä muualla artikkelissa. Yhdessä nämä vähensivät artikkelin kokoa 109 kilotavuun. Puhtaaksikirjoitettavana olisi enää lähinnä kappale 'merkitys', johon voisi kenties etsiä muutaman lisälähteen. --Tovk909 (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 07.42 (EET)
Ylittää jo mielestäni suositellun artikkelin tason ts. usea suositeltu artikkeli on tasoltaan heikompi kuin tämä. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 17.00 (EET)

text: Mielestäni artikkelin heikkous on tällä hetkellä se, että lähdevalikoima ei vielä ole niin laaja kuin se voisi olla. Esimerkiksi Jeremy Wilsonin Lawrence of Arabia: The Authorised Biography of T.E. Lawrence ja John E. Mackin A Prince of Our Disorder: The Life of T. E. Lawrence ovat teoksia, joita artikkelissa ei ole vielä käytetty, mutta joihin viitataan usein esimerkiksi muissa aihepiirin kirjoissa tai on peräti käytetty lähteenä. Eli voiko sanoa artikkelin olevan "valmis" ilman, että on käyttänyt myös kyseisiä kirjoja lähteenä? Toisaalta artikkeli käsittelee aihetta valmiiksi jo hyvin kokonaisvaltaisesti, eli näkyisikö näiden kirjojen tuoma lisämateriaali sitten pieninä lisäyksinä siellä täällä vai laajemminkin on hyvä kysymys. --Tovk909 (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 21.13 (EET)
replies: text: :SA-artikkelinkaan ei tarvitse olla täydellinen. Tässä on mielestäni ihan tarpeeksi hyvä lähdepohja, ja kuten Hartz sanoi, monet SA-artikkelit jäävät ainakin laajuudessa jälkeen. --PtG (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 21.15 (EET)
Artikkeli on kehittynyt vertaisarvioinnin aikana runsaasti ja etenkin leipätekstin pituutta on saatu tiivistettyä kompaktimmaksi, lähdepohjaa on laajennettu, kuvitusta lisätty ja punaiset linkit on saatu sinistettyä leipätekstistä. Artikkeli on nykyisellään käytössäni olevien lähteiden pohjalta valmis, eikä varsinaisia sisällöllisiä parannusehdotuksia ole tullut muutamaan viikkoon, joten päätän vertaisarvioinnin. --Tovk909 (keskustelu) 16. marraskuuta 2014 kello 16.35 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi 

message: Tällainen artikkeliprojekti nykyään kenties joissain määrin unohdetusta henkilöstä. Tarkoitus olisi viedä aikanaan SA-äänestykseen. Artikkelissa on mielestäni nyt mainittu kaikki oleelliset aihealueet, vaikkakin yksityiskohtia voisi vielä paikoitellen tarkentaa/lisätä ja lähdepohjaa laajentaa. Suuri osa artikkelista perustuukin tällä hetkellä Michael Kordan teokseen Hero: The Life and Legend of Lawrence of Arabia. Artikkeli on kohtalaisen pitkä: 118kt, eli aavistuksen verran lyhyempi kuin Hitler-artikkeli. Alkuosa koostuu kronologiasta, loppuneljännes analysoi persoonallisuutta, merkitystä ym. eli ikään kuin tuo lihat luiden päälle. Tarkoituksenani olisi seuraavaksi ryhtyä rauhalliseen tahtiin käymään artikkelia alusta lähtien lävitse ja kenties puhtaaksikirjoittaa joitain kappaleita. Parannusehdotuksia otetaan vastaan. --Tovk909 (keskustelu) 18. lokakuuta 2014 kello 16.11 (EEST)
replies: text: Rakenne vaikuttaa hiotulta, joten vaikka pituus alkaa olla jo maksimaalinen, niin tarvittavat tiedot löytynee helposti. En ole ehtinyt lukea loppuun asti vielä, mutta paikoin kyllä tuntuu siltä, että voisi myös tiivistää tekstiä. En nyt vielä keksi mitään erityisiä parannusehdotuksia, muutakuin tuon alun malline olisi syytä vaihtaa. Henkilö/sotilashenkilö-malline on huomattavasti paremmin linjassa muiden mallineiden kanssa. --PtG (keskustelu) 20. lokakuuta 2014 kello 08.26 (EEST)
replies: text: :Artikkeli kuvaa tällä hetkellä tasapaksusti koko elämää, mikä toki vaikuttaa pituuteen. Jos jostain tulisi tiivistää, niin se koskisi silloin kappaleita 'lapsuus ja nuoruus' ja 'arkeologina lähi-idässä ennen sotaa', koska ne eivät ole yleisesti yhtä merkittäviä kuin myöhemmät kappaleet. Olen toistaiseksi uudelleenkirjoittanut kappaleen 'syntymä ja perhetausta'. Kunhan puhtaaksikirjoittelussani pääsen pidemmälle niin katson onko jotain kohtia mistä voisi tiivistää. Kuulisin toki mielelläni myös muiden näkemyksiä tästä. Vaihdoin joka tapauksessa henkilömallineen ehdotuksesi mukaisesti. --Tovk909 (keskustelu) 20. lokakuuta 2014 kello 20.34 (EEST)
replies: text: :: Tiivistin kappaletta 'koulu ja opiskeluvuodet ja sain pudotettua/yhdistettyä väliotsikoiden määrän 5:sta 2:een. Kappaletta 'arkeologina Lähi-idässä ennen sotaa' lyhensin niin, että väliotsikoiden määrä tippui 3:sta 2:een. Mielestäni nämä lisäsivät artikkelin alkupuolen luettavuutta, vaikkakin kappaleista jälkimmäinen vaatinee vielä kenties hieman sisällöllistä hiomista. Samalla kävi myös hyvä tuuri kun sain käyttööni Scott Andersonin kirjan Lawrence in Arabia, minkä kanssa on seuraavaksi tarkoitus läpikäydä kappale 'ensimmäinen maailmansota ja arabikapina'.--Tovk909 (keskustelu) 21. lokakuuta 2014 kello 21.23 (EEST)

text: Nousu kuuluisuuteen ja sotamuistelmat -osiossa on seuraava kohta: "Yhdysvaltalainen journalisti Lowell Thomas, joka oli vieraillut Akabassa 1918, aloitti New Yorkissa 1919 sota-aiheiset luennot, joihin kuului Lawrencesta Akabassa otettua kuvamateriaalia. Ohjelmasta tuli nopeasti myyntimenestys, ja se loi Lawrencesta kuuluisan sotasankarin. Sen näki Yhdysvalloissa yli kaksi miljoonaa ihmistä. 14. elokuuta luento avattiin Royal Opera Housessa Lontoossa." Lukijalla hukkuu hieman ajatus. Ensin puhutaan luennoista ja sitten puhutaan menestyneestä ohjelmasta; oliko luennot ohjelma? --PtG (keskustelu) 26. lokakuuta 2014 kello 10.42 (EET)
replies: text: :Hyvä kysymys, esimerkiksi Korda viittaa siihen vaihtelevasti muun muassa sanoilla lecture, show, performance, illustrated lecture, production ja illustrated travelogue. Lecture eli luento tosin toistuu usein myös muissakin lähteissä, eli mielestäni sitä olisi turvallisinta käyttää. Kyseessähän oli siis luento-tyylinen tilaisuus, jossa oli lisäksi valokuvia, kuvamateriaalia ja muuta ohjelmanumeroa. --Tovk909 (keskustelu) 26. lokakuuta 2014 kello 11.04 (EET)
replies: text: ::"Luentojen" muotoa voisi hieman avata leipätekstiinkin. Huomautus on sen verran harvinainen Wikipediassa, että ehkä kannattaisi kirjoittaa vähän niiden luonteesta, kun tuossa sanotaan vain, että oli luento, jossa oli kuvia Akabasta. --PtG (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.02 (EET)
replies: text: :::Totta, siirsin osan huomautuksen tekstistä leipätekstiin, mihin se sopii luontevammin. Huomautuksesta, kun tule puheeksi, niin minua kiinnostaisi tietää muiden kanta sen käytöstä. Mielestäni on hyvä että artikkelissa mainitaan mahdollisimman paljon aiheeseen liittyviä hakusanoja, sillä syyllä esimerkiksi listaus puheena olleen luennon lukuisista eri esitysnimistä. Toisaalta osa huomautuksista, kun esimerkiksi Lawrencen revolveri tai Faisalin kivääri, lähentelee/on triviaa, mutta esimerkiksi juuri nuo luentojen nimet ovat mielestäni hyvä esimerkki oikeanlaisesta huomautuksesta. Joka tapauksessa huomautukset kattavat toistaiseksi ainoastaan artikkelin alkupuoliskon (en jaksanut lisätä niitä loppupuoliskoon kirjoitusvaiheessa), eli ne olisi tarkoitus käydä vertaisarvioinnin aikana uudelleen läpi. --Tovk909 (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.57 (EET)

text: FYI olen aloittanut ja aloittamassa artikkeleita joistakin tässä artikkelissa mainituista henkilöistä ja paikkakunnista, mutta en viranomaisista. --Tappinen (keskustelu) 27. lokakuuta 2014 kello 22.59 (EET)
replies: text: :Ok, kaikki apu otetaan oikein mielellään vastaan. --Tovk909 (keskustelu) 28. lokakuuta 2014 kello 08.03 (EET)
replies: text: :: Muutamia yksityiskohtia: :en:Plymouth Harbor on Yhdysvalloissa, brittipaikka kai kirjoitettaisiin harbour, ja olisiko tuo vain Plymouthin satama ? Onko vesilentokone yleinen sana, itse olen kuullut vain vesitasoista ?  Kielenhuoltoa näihin, karahtavat mun korvaan: "... julkaistiin myyntimenestyksenä saaden hyviä arvosteluja..." (kaksi muutakin kertaa julkaistaan menestyksenä),   "...ei pitänyt tukikohdassa suurta salaisuutta identiteetistään.." --Tappinen (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 01.17 (EET)
replies: text: ::: Hyviä pointteja, muotoilin artikkelia niiden pohjalta. Mikä vielä jäi epäselväksi niin on tosiaankin sanan vesilentokone käyttö, josta en ole täysin varma. Korda käyttää kirjassa termiä "seaplane", johon kääntäjä tarjoaa vaihtoehdot vesilentokone ja lentovene. En-wikin artikkeli seaplane ohjaa suomenkieliseen artikkeliin vesilentokone samoin kuin vesitaso-ohjaussivu. Lähteissä puhutaan muun muassa mallista RAF 200 class seaplane tender, jonka kokeilussa Lawrence oli mukana. Oliko kyseessä sitten vesilentokone, vesitaso tai muu niin on hyvä kysymys. Tässä kaivattaisiin kulkupeleihin perehtyneen wikipedistin näkemystä. -Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 15.13 (EET)
replies: text: ::::RAF 200 class seaplane tender ei tainnut olla lentokonemalli, vaan jonkinlainen vesilentokoneiden huoltovene? Edit. eipäs ollutkaan, vaan mereen pudonneiden tai hätälaskun tehneiden lentäjien pelastusalus (vene). Käyttäjä Phiitola lienee perehtynyt merisotaterminologiaan ja osaisi ehjkä antaa jämptin suomenkielisen termin.--193.111.119.176 30. lokakuuta 2014 kello 15.21 (EET)

text: ::::Artikkelissa mainittu Blackburn Iris -malli oli lentovene.--193.111.119.176 30. lokakuuta 2014 kello 15.28 (EET)
replies: text: ::::: Ahaa okei, onpas hämäävää, esimerkiksi Korda viittaa molempiin kulkupeleihin sanalla "seaplane". Silti sama suomennos ei käy kun toisessa on kuvissa selvästi siivet ja toisessa ei. Joka tapauksessa muokkasin artikkelia niin että blackburn iris on nyt lentovene. RAF 200 class seaplane tenderiin viitataan artikkelissa sanalla alus, joka varmaan kattanee sen käyttötarkoituksen. Schneider-nopeuskisoissa kilpailivat en-wikin mukaan "sea planes" ja "flying boats", artikkelissa puhutaan nyt vesilentokoneista, käynee? --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 17.41 (EET)
replies: text: :::::: Tämä on siitä mainio projekti että linkkien takana oli monia tuon ajan kulttuurihenkilöitä. Nyt olen siirtynyt sotilaisiin, joista on aika vähän kerrottavaa. (Mutta huomaan että Arabikapina ja Shaw vaatisivat laajennusta.) Osa linkeistä paikkakuntiin viittaa aika vähäpätöisin paikkoihin. kannattaisiko harkita kannattaako kyliä tjsp. linkittää ja kannattaako tekstissä mainita tyyliin "..lähellä xx kaupunkia". Yksi esimerkki Readingin rautatieasema vs. Reading. --Tappinen (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 10.00 (EET)
replies: text: ::::::: Mielestäni linkityksiä ei kannata poistaa. Osa voidaan jättää ihan hyvin punaiseksikin, eihän SA-artikkelin vaatimuksissa ole edes kaikkien linkkien sinistämistä. Ja Readingin rautatieasema ei ainakaan ole vähäpätöinen paikka, noin 15 miljoonaa matkustajaa käyttää vuosittain. --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 10.59 (EET)

text: :::::::  Myönnän että Readinging asema voi joskus olla oman artikkelinsa arvoinen, enemmän ajattelen sitä että onko tämän tarinan kannalta tärkeää missä kohti Readingia käsikirjoitus hävisi, tai että myydyt maat olivat Pole Hillin alueella, vai kannattaisiko mainita että ne olivat Lontoon lähellä tjsp. Édouard Brémond ja Cyril Wilson mainitaan en-wikissä vain arabikapinan Lawrence-kappaleessa. --Tappinen (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 11.09 (EET)
replies: text: :::::::: Sinänsä kyllä ihan totta, että voisi sanoa, että muistiinpanot katosivat vaihtaessaan junia Readingissa. Tosin Readingin rautatieasema on juuri sellainen linkki, joka voi ihan hyvin jättää punaiseksi, koska se ei ole keskeistä tarinan kannalta (tosin ei välttämättä sekään, että ne katosivat nimenomaa Readingissa). Édouard Brémondista on ainakin frwikissä kunnollinen artikkeli (kuitenkin siellä prikaatikenraali); Cyril Wilson lienee sen sijaan ihan "rivi-skappari". --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 11.17 (EET)

text: ::::::: Totta, artikkelissa on joissain kohdissa liian tarkkojen päivämäärätietojen tapaan lisätty wikilinkkejä tarinan kannalta turhan yksityiskohtaisesti. Kuitenkin esimerkiksi Readingin rautatieasema, Édouard Brémond ja Cyril Wilson (poistin wikilinkin) ovat juuri sellaisia, jotka toistuvat monissa aihepiirin lähteissä ja olisi muutenkin hyvä mainita hakusanoina. Joitain kohtia voi kuitenkin kuvata yleisemmin tai ilman wikilinkkejä. Pitkällä aikavälillä tarkoitus olisi myös sinistää artikkeli kokonaisuudessaan. --Tovk909 (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 15.32 (EET)

text: :::::Vastaan tuolla muutama viesti aikaisemmin esitettyyn kysymykseen, jos joku on asiasta vielä kinnostunut. Eli, vesilentokone on suomen kielessä ihan virallinen termi noille vedestä nouseville ja laskeutuville lentokoneille, jonka alle kuuluvat vesitasot (erilliset ponttoonit rungon alla) ja lentoveneet (lentokone, jossa runkoon sulautuva venemäinen pohja). Amfibiokoneet taas voivat toimia sekä maalta että vedestä. --Msaynevirta (keskustelu) 7. marraskuuta 2014 kello 23.29 (EET)

text: Ajattelin lukea sen noin kielenhuollollisesti mutta menen kappale kerrallaan niin ei tule pahoja yhteentörmäyksiä. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 12.13 (EET)
replies: text: : Ok, olen itse puhtaaksikirjoituksessani kappaleessa 'akaban valtaus sisämaasta'. --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 15.13 (EET)
replies: text: ::Hyvä. Mulla etenee hitaasti, kun tulee väliin kaikenlaista. Lapsuusjaksossa tuli vähän epäselvää: evengelic tarkoittaa sanakirjan mukaan Britanniassa matalakirkollisuutta mutta miten se liittyy taas Oxfordiin ei selviä wikiartikkeleista. Mitä lähteessä tässä kohtaa sanotaan? Nimittäin evankelisuutta se ei kyllä tarkoita, joka onkin täsmennyssivu. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 15.24 (EET)
replies: text: ::: Minulla etenee myös erittäin hitaasti joten ei haittaa. Joka tapauksessa Korda käyttää Sarahista muun muassa määritelmää "strict follower of the evangelical movement", minkä sitten suomensin hartaaksi evankeliseksi. Liikkeeseen hän viittaa termeillä "evangelicals" eli "low church anglicans". Oxfordia Korda kuvaa lähteessä "vilkkaaksi uskonnolliseksi keskukseksi" yleisesti kristittyjen piirissä. --Tovk909 (keskustelu) 30. lokakuuta 2014 kello 17.20 (EET)
replies: text: :::: Sitten se evangelical tarkoittaakin just matalakirkollisuutta, joka on anglikaanisessa kirkossa joku suuntaus. Ja Oxfordin ymmärsin vähän väärin. Mutta noihin aikoihin ei Brittilässä tainnut olla juuri muita kuin kristittyjä niin sen korostaminen voi olla turhaa. Ainakin mulla heräsi ajatus, että sanamuodon perusteella voisi ymmärtää että oli muidenkin uskontojen keskuksia. --Käyttäjä:Kielimiliisi 30. lokakuuta 2014 kello 18.00 (EET)

text: Mikä mua hämää, niin päivämäärät. Ne aiheuttaa sen että teksti on hyvin luettelomaista. Toisaalta jos niitä nyt alkaa poistaa, koko kielellinen rakenne muuttuisi. Mutta joka tapauksessa ne hämää, ja tekstiä on vaikea saada luontevaksi. --Käyttäjä:Kielimiliisi 1. marraskuuta 2014 kello 19.50 (EET)
replies: text: : Totta, useissa kohdissa on päivämäärät merkitty tarpeettoman tarkasti. Karsin niitä toistaiseksi artikkelin alkupuolelta. Olen puhtaaksikirjoituksessa tällä hetkellä kappaleessa 'Akaban valtaus sisämaasta käsin', joten en vielä sen jälkeiseen osaan kajonnut. --Tovk909 (keskustelu) 1. marraskuuta 2014 kello 20.26 (EET)
replies: text: :: Päivämäärien lisäksi Lawrence palaa jatkuvasti johonkin. Kannattaa tehdä haku sanalle "palasi", löytyy parhaimmillaan joka toisesta lauseesta. Osa lyhytaikaisista palaamisista voisi jättää pois artikkelistakin, esimerkiksi osiossa "Colonial Officen palveluksessa" on teksti "Lawrence palasi 11. toukokuuta Englantiin.". Ja seuraava kappale alkaa "Lawrencen oltua vähän aikaa Englannissa Churchill lähetti..." Tuolla paluulla (ja noin tartkalla ajankohdalla) ei nyt ole mitään sen suurempaa merkitystä Lawrencen elämään, niin sen voisi tiputtaa kokonaan pois, kun tuosta seuraavastakin kohdasta käy ilmi, että Lawrence käväisi nopeasti Englannissa. --PtG (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 09.30 (EET)
replies: text: :::Tein artikkeliin kielenhuoltoa mainitsemiesi seikkojen perusteella. Artikkelin loppuosan aion joka tapauksessa puhtaaksikirjoittaa kunhan sinne saakka kerkiän. --Tovk909 (keskustelu) 2. marraskuuta 2014 kello 15.50 (EET)
Olen nyt puhtaaksikirjoittanut artikkelia sisällöllisesti Scott Andersonin kirjan Lawrence in Arabia perusteella niin, että sotakappale on nyt käyty kokonaisuudessaan läpi samoin kuin sitä edeltävät Lawrencen nuoruusvuodet. Kirjasta irtoaa kenties hieman materiaalia kronologian myöhempiin kappaleisiin jotka on tarkoituksena käydä seuraavaksi rauhalliseen tahtiin läpi. Kappaletta 'rivimiehenä palveluksessa' saisi ainakin tiivistettyä kenties muutamalla väliotsikolla. Onko kenelläkään parannusehdotuksia nyt läpikäytyihin kappaleisiin?
(Siirretty osa viestistä kahvihuoneen kielenhuoltoon. --Tovk909 (keskustelu) 9. marraskuuta 2014 kello 11.01 (EET))
--Tovk909 (keskustelu) 7. marraskuuta 2014 kello 22.28 (EET)

text: Tiivistin kappaletta 'rivimiehenä palveluksessa' muutamalla väliotsikolla. Lisäksi poistin kappaleesta 'persoonallisuus' kaiken muun paitsi seksuaalisuutta käsitteleän osan, sillä mielestäni se on "runsaasti spekuloituna" kaikista oleellisin eikä sitä varsinaisesti käsitellä muualla artikkelissa. Yhdessä nämä vähensivät artikkelin kokoa 109 kilotavuun. Puhtaaksikirjoitettavana olisi enää lähinnä kappale 'merkitys', johon voisi kenties etsiä muutaman lisälähteen. --Tovk909 (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 07.42 (EET)
Ylittää jo mielestäni suositellun artikkelin tason ts. usea suositeltu artikkeli on tasoltaan heikompi kuin tämä. --Hartz (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 17.00 (EET)

text: Mielestäni artikkelin heikkous on tällä hetkellä se, että lähdevalikoima ei vielä ole niin laaja kuin se voisi olla. Esimerkiksi Jeremy Wilsonin Lawrence of Arabia: The Authorised Biography of T.E. Lawrence ja John E. Mackin A Prince of Our Disorder: The Life of T. E. Lawrence ovat teoksia, joita artikkelissa ei ole vielä käytetty, mutta joihin viitataan usein esimerkiksi muissa aihepiirin kirjoissa tai on peräti käytetty lähteenä. Eli voiko sanoa artikkelin olevan "valmis" ilman, että on käyttänyt myös kyseisiä kirjoja lähteenä? Toisaalta artikkeli käsittelee aihetta valmiiksi jo hyvin kokonaisvaltaisesti, eli näkyisikö näiden kirjojen tuoma lisämateriaali sitten pieninä lisäyksinä siellä täällä vai laajemminkin on hyvä kysymys. --Tovk909 (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 21.13 (EET)
replies: text: :SA-artikkelinkaan ei tarvitse olla täydellinen. Tässä on mielestäni ihan tarpeeksi hyvä lähdepohja, ja kuten Hartz sanoi, monet SA-artikkelit jäävät ainakin laajuudessa jälkeen. --PtG (keskustelu) 11. marraskuuta 2014 kello 21.15 (EET)
Artikkeli on kehittynyt vertaisarvioinnin aikana runsaasti ja etenkin leipätekstin pituutta on saatu tiivistettyä kompaktimmaksi, lähdepohjaa on laajennettu, kuvitusta lisätty ja punaiset linkit on saatu sinistettyä leipätekstistä. Artikkeli on nykyisellään käytössäni olevien lähteiden pohjalta valmis, eikä varsinaisia sisällöllisiä parannusehdotuksia ole tullut muutamaan viikkoon, joten päätän vertaisarvioinnin. --Tovk909 (keskustelu) 16. marraskuuta 2014 kello 16.35 (EET)
</div>
thread_title:  [[T. E. Lawrence]] 

message: Sadomasokismi kuulostaa vähän kuin suomalaiselta saunavihdalla vihtomiselta jonka jälkeen on menty avantoon uimaan. Kyllä kai niitä voi pitää sadomasokismina. Ainakin oma kokemukseni avantouinnista jäi yhteen kertaan. --Käyttäjä:Kielimiliisi 24. joulukuuta 2014 kello 16.53 (EET)
thread_title:  Sadomasokismi 

message: Huomautuksilla ei ole lähteitä, mikä vaikuttaa oudolta. --Miko Petteri Olkkonen (keskustelu) 29. lokakuuta 2018 kello 23.21 (EET)
thread_title:  Huomautusten lähteet?