lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Korson rautatieasema

message: Tämä sivu on raideliikennepainotteinen vaikka käyttäjän kannalta on melko samantekevää mikä peli jalkojen alla on. Laajentaisin tätä artikkelia mielellään ainakin seuraavilla:
# joukkoliikenteen linjojen kuvauksiin tiedot liikennöinnistä eli vuorovälistä, alkamis- ja päättymiskellonajoista ja reittikarttojen linkeistä
# yksinkertaistettu kartta lähialueesta suurimpine matkailukohteineen sekä pysäkkitiedoin. Liikennevirastolla on karttajulkisteen joka asemalta:
== Täydentävät linkit ==
# Juna-asemat (HSL) https://www.hsl.fi/reitit-ja-aikataulut/terminaalit-ja-lahtolaiturit/juna-asemat
# Korson asemanseutu juliste (liikenneviraston laatima) https://www.hsl.fi/sites/default/files/uploads/hsl_korso_juliste_15082016_700x1000_norm4_valo0.pdf
Historiaa voisi laajentaa esimerkiksi tiedolla siitä, että asemaa hyödynnettiin puutavaran lastauksessa ja Korsosta kaadettiin paljon metsää. Kaatajina olivat siirtotyöläiset ja kohteena Pietari sekä Helsingin linnoittaminen. "Olkaamme siis korsolaisia" esittää, että tuolloin alueen pääkieli oli kiina; asiasta on hauska tietolaatikkokin...
Tomimikko (keskustelu) 25. maaliskuuta 2017 kello 19.52 (EET)
thread_title:  Laajentaisin artikkelia
Keskustelu:Bai Bureh

message: Olisiko lupaavaksi? --PtG (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 09.02 (EEST)
Kannatan! --Sullay (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 21.46 (EEST)
Vähänlaisesti tekstiä, mutta eipä 1800-luvun lopulla Sierra Leonessa taidettu hirveästi panna asioita muistiin... Nimityksiä voisi ehkä vielä miettiä: oliko "sotapäällikkö" vai "heimopäällikkö"? Vanhemmista on juttua, entä oliko omaa perhettä?--Tanár 26. maaliskuuta 2017 kello 22.55 (EEST)
replies: text: Lisäsin hieman tekstiä. Oli sekä "war chief" ja sitten myös "chief". En tiedä, onko heimopäällikkö varsinaisesti paras ilmaisu, mutta johti eräänlaista päällikkökuntaa (jotka ovat edelleen Sierra Leonessa osa paikallishallintoa). Perheestä en nyt ainakaan nopeasti mitään löytänyt. --PtG (keskustelu) 28. maaliskuuta 2017 kello 22.06 (EEST)
replies: text: :Ok. Nyt kelpaa minulle.--Tanár 31. maaliskuuta 2017 kello 07.18 (EEST)
replies: text: ::Aloittajan lisäksi keskusteluun on osallistunut kaksi käyttäjää, ja konsensukseen on päästy, joten merkitsen lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 1. huhtikuuta 2017 kello 11.54 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Leiurus quinquestriatus

message: Onko lajin suomenkielinen nimi saharanskorpioni? -- Parantaja asiantuntija (keskustelu | muokkaukset) 26. maaliskuuta 2017 kello 10.25 (EEST)
EDIT: Ping siirretty kommentin alkuun. --Parantaja asiantuntija (keskustelu | muokkaukset) 26. maaliskuuta 2017 kello 10.28 (EEST)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:MK 108

message: Artikkelissa lukee: "Aseen toimintaperiaate oli yksinkertainen massasulku." Kuitenkin englanninkielinen artikkeli tietää kertoa, että toimintaperiaate on "advanced primer ignition blowback", joka ei ole se kaikista tavallisin massasulku, vaikka onkin rakenteeltaan varsin yksinkertainen. Mielestäni tämä pitäisi jotenkin huomioida artikkelissa, mutta mikä mahtaa olla "API blowback" suomen kielellä? ––Nikolas Ojala (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 15.06 (EEST)
thread_title:  Aseen toimintaperiaate
Keskustelu:Juha-Pekka Hippi

message: Artikkeliin on viime päivinä lisätty useita kertoja väite, että Hippi olisi erotettu Setan puheenjohtajan tehtävästä. Väite on paitsi lähteetön, myös virheellinen. Puheenjohtajan voi erottaa tehtävästään yhdistyksen kokous (eli liittokokous eli ”edari”). Tällaista ylimääräistä kokousta ei Setassa ole pidetty. Osan vuodesta 2014 Hippi oli sairauslomalla, jolloin puheenjohtajan tehtäviä hoitivat varapuheenjohtajat. Hippi on kuitenkin ollut Setan puheenjohtaja virallisesti 1.1.2013–31.12.2014. --Elena (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 15.52 (EEST)
thread_title: Setan puheenjohtajuus
Keskustelu:Alaskan osto

message: Harras toiveeni on, että tämä artikkeli heikentää mm. allekirjoittaneelle peruskoulussa totena kerrottua myyttiä, jonka mukaan aikalaiset pitivät William H. Sewardia idioottina tämän ostettua "käyttökelvotonta erämaata".-Henswick (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 17.38 (EEST)
Tämä on minusta oikein malliesimerkki lupaavasta artikkelista. Pari kolme laadukasta lähdettä ja perusjutut selitetty ytimekkäästi. Fiksailin vähän sananvalintoja yms. Kannatan.--Tanár 27. maaliskuuta 2017 kello 12.48 (EEST)
replies: text: Muuten kelpaa, mutta kylmän sota olisi hyvä mainita tuon IIMS ohella tuolla viimeisessä virkkeessä. --Msaynevirta (k · m) 30. maaliskuuta 2017 kello 13.06 (EEST)
replies: text: :No joo, tuossa lähteessä ei mainita kylmää sotaa, mutta sanotaan että "The strategic importance of Alaska was finally recognized in World War II". Minusta se tarkoittaa, että strateginen sijainti kävi ilmi II maailmansodassa ja siitä lähtien se on ollut merkittävä. Muutin artikkelitekstiä vastaavasti.--Tanár 1. huhtikuuta 2017 kello 12.02 (EEST)

text: Kannatukseni. --Kari-kujanpää (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 21.42 (EEST)

text: Käy. --PtG (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 22.17 (EEST)
replies: text: :Merkitsen lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 3. huhtikuuta 2017 kello 15.45 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Hypertrofinen järvi

message: Artikkelin aihe kaipaa lähteiksi nykyaikaisia lähteitä, joissa asiaa on paremmin käsitelty kuin Heinosen kirjassa.--J Hokkanen (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 18.29 (EEST)
thread_title:  Kehittämistarve
Keskustelu:Lainanhoitokulut

message: Merkittävyyskeskustelu saattaa olla väärä, mutta jostain pitää aloittaa. En oikein näe tässä tietosanakirjallista aineista. Suurin osa tekstistä on lähteetöntä ja tässä on sekaisin yksityisten asuntolainojen hoitaminen ja julkinen talous. --Pxos (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 20.16 (EEST)
replies: text: Hei,

text: Lainanhoitokulut ovat merkittävä osuus talouden toimintaa, tietosanakirjallisen aineksen kriteerit siis täyttyvät. Lähteitä on lisätty, ja lisätään lisää. Rakenne joka erottelee paremmin yksityiset lainanhoitokulut ja julkiset lainanhoitokulut muotoutuu.

text: Minne katosi "Julkinen talous" -kappale? Tarkastanen tilanteen muokkaushistoriasta. Kirjoitin sille jatkoksi numeroina aihetta avaavan kappaleen.

text: Toisaalta voisi olla myös loogista erotella artikkelit Yksityiset lainanhoitokulut (tai Yksityinen lainanhoito), ja Julkiset lainanhoitokulut (tai Julkinen lainanhoito).

text: Kiitos huomautuksista! --Yhteistyössä (keskustelu) 26. maaliskuuta 2017 kello 21.23 (EEST)
En pitäisi merkittävänä tai tarpeellisena. Olennaisimmat asiat voinee mainita pankkilainaa käsittelevässä artikkelissa. – ComradeUranium (keskustelu) 27. maaliskuuta 2017 kello 00.24 (EEST)
Hei,
Eikö mahdollisimman runsas tietosisältö kuitenkin ole tietosanakirjan tarkoituksena? En täysin ymmärrä, mitä negatiivisia vaikutuksia erillisen artikelin olemassaololla olisi. Kysyisinkin, olisiko mahdollista avata tätä ajatusta? Positiivisena vaikutuksena näkisin tiedon ja sivistyksen lisäämisen.
Lainanhoitokulujen ymmärrämisellä on keskeinen rooli poliittisessa päätöksenteossa. Tällä hetkellä yleisessä keskustelussa on asiasta epätietoisuutta ja väärää tulkintaa, jonka takia erityisesti julkisista lainanhoitokuluista ja niiden merkityksestä yhteiskunnan talouteen tulisi olla avoimesti tietoa saatavilla.
Julkista lainaa, ja tieteellistä keskustelua siitä pelätään yleisesti, kenties tiedon puutteessa ja lainanoton linkittyessä vahvasti sosiaalisiin ongelmiin kuten maksuvaikeuksiin. Tämä johtaa nykytilanteessa mahdollista vähäisempiin, vastuullisesti potentiaalisiin talouskasvua, työllisyyttä ja hyvinvointia lisääviin julkisiin investointeihin.
Artikkelin merkittävyyden osalta kyse on siis osaltaan ihmisten mahdollisten työpaikkojen syntymisestä, mikäli sen välittämä informaatiosisältö onnistuu kantautumaan poliittisen päätöksenteon suuntaan suoraan tai epäsuorasti lukijoiden välityksellä.
Pahoittelen politiikka-näkökulman vetämistä merkittävyyskeskusteluun, sen ollessa kenties joillekin epämiellyttävä usein ristiävien väitteidensä kanssa, mutta hakisin artikkelilla asiantuntijuuteen ja faktatietoon pohjaavaa, avoimesti tarjolla olevaa informaatiosisältöä julkiseen keskusteluun.
Ystävällisin terveisin,
Yhteistyössä (keskustelu) 27. maaliskuuta 2017 kello 03.24 (EEST)
Aihe vaikuttaa merkittävältä, nykytila voi olla huono. --Urjanhai (keskustelu) 27. maaliskuuta 2017 kello 14.20 (EEST)

text: Jep. Lainassa toki on muitakin kuluja kuin korko ja kuoletus.--Htm (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 22.12 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys
Keskustelu mallineesta:Rakennus WD

message: Mitenkäs kun tuo parametri "rakennustyyppi" tulostaa aika moneen artikkeliin arvoksi "rakennus" (tässä tapauksessa rakennustyyppi hakee wikidatan P31:n eli esiintymä kohteesta)? Onko se tarpeellinen tieto mallineessa? Vai onko kohtaan tarkoitettu jokin muu wikidata-esitys?--Olimar  27. maaliskuuta 2017 kello 19.18 (EEST)
replies: text: Vai onko noissa Jyväskylän rakennuksissa siinä kohtaa turhan lavea määritelmä, La Fortalezassa (palatsi) ja Lugon roomalaisessa muurissa se toimii hyvin. --PtG (keskustelu) 15. toukokuuta 2017 kello 11.38 (EEST)
thread_title: Parametri rakennustyyppi

message: Vosiiko mallineeseen saada Rakennus-mallineen tavoin (otsikon alle pienemmällä tulostautuvan) kentän rakennuksen alkukieliselle (-kielisille) nimelle? Monet suomalaisetkin kartanot yms rakennukset näkyvät vanhoissa lähdeteoksissa ja kartoissa (alkuperäisellä) ruotsinkielisellä nimellään. Ulkomaisissa rakennuksissa tämä kenttä mahdollistaisi, että kohteen nimen paikallisella kielellä (tai joissain tapauksissa nimet?) näytettäisiin. Tämä usein selkeyttää ymmärtämistä ja kohteen löytämistä tietoa hakiessa tai matkalla ollessa. WD:ssä tämän kaivatun kentän vastine taitaisi olla nimike native label (nimi alkuperäiskielellä) eli P1705? --Paju (keskustelu) 12. lokakuuta 2018 kello 00.31 (EEST)
replies: text: Kiitos @Zache. Voi sen alkuperäisellä kielellä olevan nimen laittaa pienemmälläkin fontilla (esim. html:llä -tägien sisäään?). --Paju (keskustelu) 12. lokakuuta 2018 kello 01.00 (EEST)
replies: text: : HTML:n sijaan nykyisin on parempi käyttää CSS-tyyliasetusta kuten font-size:small tässä tapauksessa. Vanha tapa tageilla aiheuttaa monenmoista päänvaivaa.. Ipr1 (keskustelu) 13. lokakuuta 2018 kello 12.18 (EEST)
thread_title:  Rakennuksen nimi alkukielellä

message: Mites tuo onnistuu? Esimerkiksi Nissbackan kartanon artikkelissa oletuskuvana on nyt vuosikymmeniä sitten tulipalossa tuhoutunut silloinen päärakennus. Tämä kuva tarvitsi mielellään selitystekstin, että aihetta tuntematon lukija ymmärtää, mitä kuva esittää. Vastaavaa oletuskuvan tekstitystä tarvitaan usein rakennusartikkeleissa. (Yhtä komeaa päärakennusta ei ole tuhoutuneen tilalle sittemmin rakennettu, mutta sen jälkeen Nissbackan kartanon päärakennuksena on toiminut toinen rakennus.) --Paju (keskustelu) 12. lokakuuta 2018 kello 01.10 (EEST)
replies: text: Haitko tätä?--Olimar  12. lokakuuta 2018 kello 01.24 (EEST)
replies: text: :Joo, alkaa olla jo aikas hyvä! --Paju (keskustelu) 12. lokakuuta 2018 kello 01.42 (EEST)
thread_title:  Oletuskuvan kuvateksti suomeksi? 

message: Mallinetta käyttävissä artikkeleissa kuten Maaherrantalo (Vaasa) kartta Wikidatasta ei tulostu (=näy), vaan tuloksena on Syntax error ja paljon pinkkiä.--Htm (keskustelu) 24. helmikuuta 2019 kello 00.13 (EET)
thread_title:  Syntinen virhe
Keskustelu:FLARM

message: IP ehdotti nimen muuttamista FLARM-törmäysvaroittimeksi, mutta määre taitaa olla aika lailla tarpeeton, sillä Wikipediassa ei ole muita samannimisiä artikkeleja. Aihetta käsitellään myös samalla nimellä kaikissa muissa Wikipedioissa, hoten en oikein näe, mikä järki tuossa nimenmuutoksessa olisi. --Msaynevirta (k · m) 28. maaliskuuta 2017 kello 10.46 (EEST)
replies: text: Kaikki muut Wikipediat eivät ole sama kuin suomenkielinen Wikipedia. Jos tuo ei ole lyhenne, mitä kysyin jo aiemmin, niin suomessa se kirjoitettaneen Flarm. Tästä löysinkin esimerkin ilmailusivustolta, joka käytti laitteesta ehdotukseni mukaista nimeä Flarm-törmäysvaroitin.--131.228.2.20 28. maaliskuuta 2017 kello 12.57 (EEST)
replies: text: :Termi on akronyymi sanoista "Flight" ja Alarm (, ). --Msaynevirta (k · m) 28. maaliskuuta 2017 kello 13.11 (EEST)
replies: text: ::ja tuota et kyennyt lisäämään pyydettäessä artikkeliin, vaan poistit pyynnön ilman muutosta. Voiko paremmin omistajuutta enää osoittaa...--131.228.2.21 28. maaliskuuta 2017 kello 13.32 (EEST)
replies: text: :::Olisit itse voinut aivan hyvin käyttää kvg-metodia ja selvittää asian, jos se niin paljon askarrutti. Tuon löytämiseen ei tarvittu "flarm acronym" kummoisempaa hakutermiä. Lisäämäsi tarkennuspyynnöt ovat kaikissa artikkeleissa olleet lähinnä itsestäänselvyyksiin liittyviä, ja nähdäkseni ne on ylläpitäjäkin tulkinnut lähinnä häiriköinniksi. Toivoisin, että keksit jotain parempaa tekemistä, kuin aiheettomien korjauspyyntöjen lisäilyn ja lähteistetyn tiedon poistamisen. --Msaynevirta (k · m) 28. maaliskuuta 2017 kello 13.51 (EEST)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Bücker Bü 133

message: Täysin lentokone artikkelissa tarpeettoman tiedon poistaminen on kielenhuoltoa, vaikka Msaynevirta muuta väittäisikin. Kyseisen käyttäjän toimintaan voisi joku ylläpitäjä jo puuttua. Hän on jo karkoittanut toiminnallaan useita ilmailusta kiinnostuneita kirjoittajia. Lähdemerkinnän lisääminen on ainoa ei suoranainen kielenhuoltotoimi ja sekin on käytäntöjen mukainen muualla paitsi Msaynevirran kirjoittamissa artikkeleissa.--131.228.2.20 28. maaliskuuta 2017 kello 10.59 (EEST)
replies: text: Älä lähde karsimaan lähteistettyjä tietoja artikkelista, jos siihen ei ole järkeviä perusteita. Tuo poistamasi lause esimerkiksi taustoittaa olennaisesti Luftsportverbandin historiaa, ja on lukijan kannalta olennaista tietoa, sillä muutenhan tuo vaikuttaisi vain tavalliselta ilmailujärjestöltä, mitä se ei myöhempien tapahtumien valossa ollut. --Msaynevirta (k · m) 28. maaliskuuta 2017 kello 11.08 (EEST)
replies: text: :Poistettu nippelitieto kuuluu artikkeliin Saksan urheiluilmailuliitto (:de:Deutscher Luftsportverband) kunhan sen joku luo. Tieto sisältyy jo liiton toiminnan luomisen perusteisiin ilman tuota lentokonemallia. Tieto järjestön toiminnasta tai sen toiminnan tarkoitusperistä ei kuulu tähän artikkeliin, joka on luotu lentokoneesta.--131.228.2.20 28. maaliskuuta 2017 kello 11.13 (EEST)
replies: text: :: Tuo voi olla sinun kantasi asiaan, mutta et voi lähteä poistamaan itse "nippelitiedoksi" luokittelemaasi materiaalia ennen kuin asiasta on yhteisymmärrys. Itse vastustan ehdotustasi, sillä pidän kohtaa edelleen olennaisesti järjestön luonnetta taustoittavana ja tämänkin artikkelin kannalta olennaisena. --Msaynevirta (k · m) 28. maaliskuuta 2017 kello 11.18 (EEST)
replies: text: ::: Artikkelien omistaminen ei ole sallittua eli sinäkin olet vain yksi käyttäjä eli sinäkään et voi kumota perusteetta poistoani ilman seurauksia. Artikkelin otsikko on Bücker Bü 133 ja tuo nippelitieto liittyy järjestöön, jonka toiminnalla ei ole vaikutusta koneen menestykseen vaan järjestön tilaamien koneiden määrällä eli tarvittava tieto järjestöstä on artikkelissa säilytetty. Poistamani lause on lentokoneen kannalta tarpeeton ja se jopa luo väärän mielikuvan eli neutraalius on myös otettava artikkeleita kirjoitettaessa huomioon.--131.228.2.21 28. maaliskuuta 2017 kello 12.07 (EEST)
thread_title:  Poistot
Keskustelu:Heinkel P.1078

message: Kirjalähteen pohjalta kirjoitettu artikkeli. Aiheen kannalta olennaiset tiedot niin hyvin kasassa kuin tälläisen paperille jääneen tyypin osalta voi olla. Olisiko tästä lupaavaksi? --Msaynevirta (k · m) 29. maaliskuuta 2017 kello 01.00 (EEST)
replies: text: Yhden virkkeen johdantoa pitäisi laajentaa, muuten kyllä käy. Johdantoon voisi laittaa ainakin kehitysvuodet ja olemattoman valmistusmäärän. --Smaug the Golden (keskustelu - muokkaukset - lokit) 29. maaliskuuta 2017 kello 18.03 (EEST)
replies: text: : Johdantoa laajennettu. --Msaynevirta (k · m) 30. maaliskuuta 2017 kello 01.29 (EEST)

text: Mitä tarkoittaa: "Mallia suunniteltiin Focke-Wulf Ta 183:n kilpailijaksi, mutta valinta meni myöhemmin Ta 183:n hyväksi"? Mikä valinta? En ainakaan nopeasti lukemalla saanut selvälle, kuka valitsi noiden kahden välillä ja mihin tehtävään. --PtG (keskustelu) 30. maaliskuuta 2017 kello 18.22 (EEST)
replies: text: :Kyseessä oli hävittäjälentokoneen valintaan liittynyt suunnittelu- ja tarjouskilpailu. Tarkensin kohtaa tekstiin. --Msaynevirta (k · m) 31. maaliskuuta 2017 kello 00.50 (EEST)
Mitäs tässä. Kannatan lupaavaksi.--Tanár 31. maaliskuuta 2017 kello 07.22 (EEST)

text: Kannatan. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 1. huhtikuuta 2017 kello 15.28 (EEST)
Merkkaan ja arkistoin. --Msaynevirta (k · m) 2. huhtikuuta 2017 kello 18.05 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Someronjoki

message: Muiden artikkelien perusteella Someronjoki on ilmeisesti osa Paimionjokea, johon katsotaan kuuluviksi myös Someronjoen ja varsinaisen Paimionjoen väliset järvet. --Raksa123 (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 01.02 (EEST)
replies: text: Näin tuo käsittääkseni yleisesti ymmärretään. Jos katsoo esimerkiksi sivustoa http://www.paimionjoki.fi niin siellä ymmärretään Paimionjoella koko vesireittiä. Tuo nimityksen "Someronjoki" nykyinen suppea merkitys ko. jokiosuudelle Someron keskustassa lienee kuitenkin nuorempi, ja vanhempi merkitys lienee ollut laajempi, joko koko joki tai sen Somerolla virtaava osuus.--Urjanhai (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 09.15 (EEST)

text: Jos jotakuta hämää tuo lisäämässäni von Wright -viitteessä esiintyvä "Paimio" niin se tarkoittaa aivan ilmeisesti Painiota. Se on pääteltävissä kuvasta, joka mitä ilmeisimmin esittää ja voi esittää vain Hirsjärven ja Painion väliä, kun taas Hirsjärven ja Paimion väli ei ole esitettävissä samassa kuvassa kuin satelliitin avulla.--Urjanhai (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 09.28 (EEST)

text: Oikeastaan pitäisi tarkistaa tuo nimi nimilipusta (tiedon voi saada kysyttyä Kotuksen nimipalvelun puhelinneuvonnasta). So. onko se viimeksi tarkoittanut koko vesistöä vai tuota nimenomaista karttaan nimettyä jokiosuutta. Jos nimeä ei ole nykyisessä peruskartassa, se voi viitata siihen, että sitä ei olisi enää uusimman tiedon mukaan pidetty vakiintuneena. EDIT: oli se nykyisessäkin. Historiallisissa yhteyksissä nimi joka tapauksessa on esiintynyt tarkoittaen koko jokireittiä Someron alueella, ja vanhassa 1910-luvun koulukartassa jopa koko jokea muutenkin.--Urjanhai (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 12.37 (EEST)
replies: text: :Nimi on edelleen Karttapaikassa, mutta vuoden 1992 karttaan oli helpompaa tehdä linkki. --Raksa123 (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 12.44 (EEST)
replies: text: ::Totta, ehdin jo huomata saman. Korjasin. --Urjanhai (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 12.48 (EEST)

text: ::Vanha karttakin oli tarpeen ainakin kylänrajojen takia.--Urjanhai (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 12.56 (EEST)
thread_title: Joen määrittely
Keskustelu mallineesta:Tietokone

message: Tässä käytettyjä kenttiä ja muuta tietoa voisi kehittää ja parantaa yleisempään käyttöön. Liian suuri osa tästä tuntuu keskittyvän nykyisien kannettavien kanssa käyttöön kuin koko tietokoneiden skaalaan. Ipr1 (keskustelu) 30. maaliskuuta 2017 kello 00.13 (EEST)
thread_title:  Kehittäminen
Keskustelu:Hän

message: Ohjaus artikkeliin Persoonapronomini. Jos täsäs on jotakin merkittävää, jota ei ole vielä kyseisessä artikkelissa, siirrettäköön materiaali sinne. --Aulis Eskola (keskustelu) 30. maaliskuuta 2017 kello 20.28 (EEST)
replies: text: Samaa mieltä. Ei ole syytä käsitellä pronominina omana artikkelinaan.--MAQuire (keskustelu) 30. maaliskuuta 2017 kello 20.33 (EEST)
replies: text: :Ymmärrettävästi Minä ja Sinä artikkelit menee sitten samaan syssyyn. -- Cimon Avaro 30. maaliskuuta 2017 kello 20.43 (EEST)
replies: text: ::Totta kai. Ellei sitten jostain noista löydy riittävästi asiaa sanaluokan ulkopuolelta. Asiaa luulisi löytyvän noihin tynkiin. --MAQuire (keskustelu) 30. maaliskuuta 2017 kello 20.52 (EEST)
replies: text: :::Sukupuolineutraalius on erikoinen piirre. Siitä voisi kertoa lisää. Mielestäni voisi kertoa myös toisten kielien vastaavasta artikkelista Esim. linkitys artikkeliin :en:He voisi tulla kyseeseen. Tokihan myös Wiktionaryssa on :wikt:hän jotain, mutta ei se taida riittää. Nämä kannattaisi luokitella esim. yleiseen kielitieteeseen, mutta saahan ne olla pronomineisakin. Kovasti merkittäviä nämä persoonapronominit ovat joka tapauksessa, jos artikkelia voikin parantaa. Nythän se painottuu turhan paljon taivutuksiin, mikä hämää tarkoitusta. --Höyhens (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 08.13 (EEST)

text: Nykytilassaan artikkelin voisi poistaa syyllä "väärä projekti", sillä tämä on sanakirja-artikkeli. Minä en kannata sitä, että yleiskielen sanoista tehdään artikkeleita tietosanakirjaan, vaikka niiden käytöstä löytyisikin kuvauksia. Sukupuolineutraali kielenkäyttö -artikkeliin voisi tehdä osion persoonapronominien sukupuolineutraaliudesta eri kielissä. --Savir (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 09.06 (EEST)
Ohjaukseksi vain. – ComradeUranium (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 14.30 (EEST)
Toinen vaihtoehto olisi ohjaus wikisanakirjaan. --OneMember (keskustelu) 2. huhtikuuta 2017 kello 04.55 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys 

message: Onko tähän nyt lisätty kaikki artikkelit, joissa on sana hän? Minusta täsmennyssivujen tarkoitus ei ole ihan tällainen.--MAQuire (keskustelu) 26. maaliskuuta 2022 kello 11.07 (EET)
thread_title:  Täsmennyssivuna 

message: Minusta tämä on turha, kun on olemassa myös Hän (täsmennyssivu).--MAQuire (keskustelu) 23. huhtikuuta 2022 kello 17.57 (EEST)
thread_title:  Tarpeellisuus
Keskustelu:Brexit

message: Eikö nyt olisi korkea aika päivittää artikkeli? Brexit on valitettavasti vain yksi lukuisista suomenkielisen Wikipedian artikkeleista, jotka eivät ole ajan tasalla. --62.148.213.135 31. maaliskuuta 2017 kello 08.53 (EEST)
thread_title:  Ajantasaistaminen 

message: "2 .tammikuuta: pääministeri Boris Johnsonin ehdottama erosopimuslaki hyväksyi Britannian parlamentin sen jälkeen..." 
Eikö sen pitäisi olla niin päin, että Britannian parlamentti hyväksyi erosopimuslain?
thread_title:  Kielioppi
Keskustelu:Viljo Revell

message: En pitäisi vääryytenä, vaikka Vatialan siunauskappeli Kangasalla laskettaisiin luetteloitujen merkkiteosten joukkoon.
193.167.69.48 31. maaliskuuta 2017 kello 13.37 (EEST)

message: Revell suoritti RUK:n Suomen Joutsenella, ensimmäisellä onnistuneella valtameripurjehduksella. Ensimmäinen laivan reissu kun jäi kesken huonon sään ja konerikon takia. Tuolloin sukunimen kirjoitusasu oli vielä Rewell, kuten sotien aikaankin. 213.243.129.6 16. elokuuta 2020 kello 23.57 (EEST)
thread_title:   Varhaiset vuodet 

message: Luettelossa Revellin töistä on kohde: Tapiola Tornitalo, joka ei ole Revellin suunnitelma, vaan Aarne Ervin sunnittelema Tapiolan keskustorni.
Yrjö Sahlstedt, arkkitehti SAFA
thread_title:  Luettelossa Revellin töistä virhe
Keskustelu:Korallien vaaleneminen

message: Korallit, mm. isolla valliriuttalla ovat kokeneet laajoja vaalenemisia viimeisen kahden vuoden aikana. Pääsyy on ilmaston muutos, tarkemmin: veden lämpötilan nuosu laajalla alueella. 
Lisää tietoa:
* http://www.coralwatch.org/c/document_library/get_file?uuid=9e94823d-66b4-44d8-87b0-7b3de64cca7e&groupId=10136
* http://www.gbrmpa.gov.au/media-room/coral-bleaching
* "Sydney Morning Herald", 16th March 2017: 'Are we there yet?': Fears that 'significant' coral mortality still to come. http://www.smh.com.au/environment/climate-change/are-we-there-yet-fears-that-significant-coral-mortality-still-to-come-20170313-guwq6q.html
--Satu Katja (keskustelu) 1. huhtikuuta 2017 kello 12.43 (EEST)
Tässä lisää aiheesta: http://yle.fi/uutiset/3-9636748
--Satu Katja (keskustelu) 29. toukokuuta 2017 kello 12.21 (EEST)
thread_title:  Viime vuosien kehitys puuttuu