lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Unto Wiitala -palkinto

message: Joku on muuttanut listan sm-liigasivujen mukaiseksi (muutos - sm-liigan luettelo). Minusta tuo SM-liigasivujen luettelo on kuitenkin mahdollisesti väärä, ja aiempi versio luettelosta olisi mielestäni oikein. Minulla ei ole käytettävissä mitään täydellistä lähdettä, vain joidenkin yksittäisten tuomareiden valintavuosia (esim. Suomen jääkiekkoleijonat -kirjan mukaan Kaisla on valittu parhaaksi erotuomariksi vuosina -78, -80 ja -90, ja Juhola -79, -85 ja -87). Voisiko joku, jolla on parempi lähde, korjata luettelon. Tai vahvistaa tänne, että luettelo on oikein. Puuropyssy 24. toukokuuta 2010 kello 17.42 (EEST)
replies: text: Nykyversio näyttää oudolta. Jarmo Sievers vuoden erotuomari? --Lax 24. toukokuuta 2010 kello 17.56 (EEST)

text: Jääkiekon vuosikirjoissa on ollut vuosien varrella sekoilua mutta tuoreimmat kirjat tukevat artikkelin aiempaa listaa, jonka palautin. Paperille kirjoittamani lista vuosikirjasta 2007–2008 jäi kotiin, mutta laitan sen lähteeksi, jahka muistan ottaa mukaan. Ilmeisesti parhaan liigatuomarin palkinnon lisäksi on jaettu jotain Ansioituneen tuomarin palkintoa, jonka saajiin Jalarvo, Sievers, ym. kuuluvat. Vuosikirjan 1986–1987 mukaan Jarmo Sievers ei edes tuominnut SM-liigassa kaudella 1985–1986, jonka parhaaksi tuomariksi hänet oli edellisessä versiossa merkitty! Liekö se todiste siitä, että näkymätön tuomari on paras tuomari...? --Lax 25. toukokuuta 2010 kello 11.41 (EEST)
replies: text: :Hienoa. Arvelinkin, että sinulta ainakin löytyy joku tilastokirja, josta nuo selviää. Puuropyssy 25. toukokuuta 2010 kello 17.59 (EEST)
thread_title: Oikeat palkinnon saajat?
Keskustelu:Takila

message: Hei!
Maallikon silmissä näyttäisi siltä että takaharus on laitettu kuvaan kahteen kertaan kohtaan 2 ja kohtaan 5 oliko näin tarkoitus tehdä?
T:Ilari Graf83.102.20.55 24. toukokuuta 2010 kello 22.28 (EEST)

message: Näiden perusteella purjepinta-ala?
thread_title:  Mitä eroa on Kaljaasilla ja Ketsillä?
Keskustelu:C/o

message: Kommentti artikkelissa: "Ilman c/o-merkintää lähetys palautuu vastaanottajalle perille saamattomana."
Onkohan asia enää näin? Suomesta en tiedä enää kun olen ollut niin kauan poissa, mutta tietääkseni yleinen tapa ainakin täällä Pohjois-Amerikassa on nykyisin toimittaa posti pääasiallisesti postinumeron ja osoitteen mukaan, eikä henkilön nimen mukaan. --J Hazard 25. toukokuuta 2010 kello 06.39 (EEST)
replies: text: Lieköhän kirjoittaja tarkoittanut, että palautuu lähettäjälle, mikä on kuitenkin ylipäätään mahdollista vain, jos lähetykseen on merkitty lähettäjä. Oma havaintoni on, että Suomessa posti kulkee pääasiassa osoitteen mukaan. Lauseessa ei tosin mainittu, mitä aluetta väite koskee, joten kaikkien näiden epäselvyyksien vuoksi pidin parempana poistaa sen. -- Piisamson 25. toukokuuta 2010 kello 06.53 (EEST)

message: Artikkelin alku näyttää olevan sanasta sanaan sama kuin Postin sivulla http://www.posti.fi/muuttaminen/useinkysyttya.html . Onkohan kopiointisuunta ollut sieltä tänne? --Ryhanen 26. toukokuuta 2010 kello 20.59 (EEST)
replies: text: Olen kirjoittanut tekstin itse 2.1.2010. Postin sivulle se on ilmeisesti kopioitu Wikipediasta. Varhaisin merkintä postin sivusta on Internet Archivessa 10.6.2010, mikä antaa olettaa, että sivu on luotu vasta keväällä 2010. --Hippophaë (keskustelu) 27. lokakuuta 2012 kello 19.35 (EEST)
thread_title:  Suora kopio?
Keskustelu:Henrikin Liivinmaan kronikka

message: Laajensin tätä artikkelia. Se pitäisi ehkä saada vielä isommaksi, mutten oikein tiedä mitä siihen pitäisi vielä lisätä. J.K Nakkila 29. huhtikuuta 2010 kello 11.20 (EEST)
replies: text: Englanninkielisessä Wikipediassa on maininta ettei alkuperäiskäsikirjoitusta ole löytynyt ja kerrotaan kopioista. Niistä varmaankin löytyy tietoa. --Abc10 29. huhtikuuta 2010 kello 11.47 (EEST)
replies: text: :Lisätty vähän juttua niistä. J.K Nakkila 29. huhtikuuta 2010 kello 12.47 (EEST)

text: Onkohan tuo "lateraanisynodi" sama kuin 4. lateraanikonsiili, joka järjestettiin Roomassa 1215?--Nedergard 2. toukokuuta 2010 kello 19.08 (EEST)
replies: text: :Aika varmasti. Lähteessä tosin puhutaan vain "Rooman lateraanisynodista". J.K Nakkila 2. toukokuuta 2010 kello 19.13 (EEST)
replies: text: ::Historiallisia arvosteluja -linkissä puhuttiin myös konsiilista, joten muutin linkin sen mukaiseksi. Lisäksi pientä kielenhuoltoa.--Nedergard 2. toukokuuta 2010 kello 19.57 (EEST)
</div>
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi

message: Tämmönen. Paljon punasta mutta se ei kai haittaa lupaavassa artikkelissa? J.K Nakkila 26. toukokuuta 2010 kello 01.08 (EEST)
replies: text: Kirjoittaja-luvun ensimmäisen kappaleen saisi jakaa kahtia sopivasta kohtaa, niin lukeminen olisi kevyempää. --Thi 26. toukokuuta 2010 kello 01.12 (EEST)
replies: text: :Nyt siitä oli jäänyt ekasta osasta viite pois, lisäsin sen siihen koska ilmeisesti koko kappale oli alunperin samasta lähteestä. Käy mielestäni lupaavaksi artikkeliksi.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 13.45 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline. 
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# laaja.
# perustuu moneen lähteeseen.
# lähteet monipuoliset ja käsittelenevät aihetta.
# kuvitus. 
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta.
12/12 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.11 (EEST)

text: Punaiset linkit ei haittaa, lupaavan artikkeli -merkinnän on nimenomaan ajatus parantaa yksittäisiä artikkeleita kerrallaan. Arvioinnista; luin läpi ja olen samaa mieltä kuin edelliset. Merkkaan lupaavaksi ja arkistoin keskustelun. --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 09.35 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:Asetaldehydi

message: Lähdeartikkelissa sanotaan; "Suurin osa saannista on alkoholista ja tupakasta, mutta asetaldehydia on myös elintarvikkeissa kuten soijassa, johon se on syntynyt käymisessä."
Siis syntynyt luonnollisesti, ei lisätty.
--anon 62.134.199.5 26. toukokuuta 2010 kello 08.37 (EEST)
thread_title: Asetaldehydi ei ole lisäaine

message: Mihin asetaldehydiä käytetään teollisuudessa? Artikkelissa mainitaan vain, että sitä valmistetaan satojatuhansia tonneja. --Hartz (keskustelu) 25. maaliskuuta 2013 kello 13.23 (EET)
replies: text: Hyvin monen kemikaalin valmistamiseen, pyrimidiinijohdannisiin, peretikkahappoon, pentaerytritoliin, erilaisiin estereihin, hartseihin ja monien lääkeaineiden synteesissä. Hieman kyllä epäilyttää tuo aromiaineena käyttö... Laitoin siihen lähdepyynnön.--MiPe(wikinät) 25. maaliskuuta 2013 kello 15.38 (EET)
thread_title:  Teollisuuden käyttökohteet
Keskustelu:Pekka Markkanen

message: Kokeillaan ns. rajoja.--Jamppa4720 26. toukokuuta 2010 kello 10.33 (EEST)
replies: text: Mistä lähteestä henkilötiedot ovat? --Hrrkrr31 26. toukokuuta 2010 kello 12.42 (EEST)

text: Sen minäkin haluaisin tietää. Jos niille olisi lähde, niin mielestäni tämä olisi hyvä esimerkki lupaavasta artikkelista.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 13.07 (EEST)
replies: text: :Nyt lisätty!--Jamppa4720 26. toukokuuta 2010 kello 13.14 (EEST)
replies: text: ::Sitten kelpaa minulle.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 13.46 (EEST)
replies: text: :::Vielä tuo lempinimi "Volkki" on lähteistämättä, muuten käy lupaavaksi. --Hrrkrr31 26. toukokuuta 2010 kello 13.49 (EEST)
replies: text: ::::On se tuossa mallineessa lähteistetty. Otan sen kuitenkin artikkelista pois, niin on hieman virallisemman oloinen.--Jamppa4720 26. toukokuuta 2010 kello 14.37 (EEST)
Näyttäisi täyttävän kriteerit. Ainoa kysymysmerkki on Viimeinen peli Katajassa -osio: tarvitaanko yhdelle pelille todella oma osio? Osio tuntuu antavan viimeiselle pelille vähän turhan paljon painoarvoa, varsinkin kun se on yhtä pitkä kuin koko maajoukkueurasta kertova osio. Jafeluv 26. toukokuuta 2010 kello 14.07 (EEST)

text: Kyllä pitäisin tuon osion, mutta sitä voisi tietysti tiivistää. Sai kuitekin melkoisen mediamylläkän aikaan (ainakin koripallopiireissä).--Jamppa4720 26. toukokuuta 2010 kello 14.37 (EEST)
 Kannatan  –J.K Nakkila 26. toukokuuta 2010 kello 14.08 (EEST)
Kannatan myös ja pistin lupaavaksi. --Zache 26. toukokuuta 2010 kello 15.45 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Manksit

message: Lyhyt, mutta lähteistetty. J.K Nakkila 26. toukokuuta 2010 kello 11.43 (EEST)
replies: text: Fiksasin kieltä ja huomasin samalla muutaman kohdan, joihin toivoisin lähteitä. Muuten ok.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 14.55 (EEST)
replies: text: :Pitää katsoa löytyykö, artikkelin peruta kun taisi olla pelkkä käännös en-wikistä. J.K Nakkila 26. toukokuuta 2010 kello 14.58 (EEST)
 Kannatan</br>
Kieliasua on korjailtu ja lähteitä lisätty sen verran että olen valmis kannattamaan tätä. --Gwafton 26. toukokuuta 2010 kello 15.01 (EEST)

text: Kelpaa nyt minullekin. Sääli sinänsä, että noille parille jutulle ei löytynyt lähdettä.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 19.14 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline. 
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# suppeahko.
# perustunee moneen lähteeseen.
# osa lähteistä vain sivuaa aihetta, mutta menköön.
# kuvitus. 
# kieli ok. viitteiden paikat?
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta.
11/12 ->  Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.08 (EEST)
Hyvältä näyttää, tosin osa viitteistä on itselleni käsittämättömästi ennen välimerkkiä. Näiden pitäisi tyyliohjeen mukaan olla välimerkin jälkeen. Minun mielestäni voi huoletta merkitä lupaavaksi. Jafeluv 27. toukokuuta 2010 kello 11.16 (EEST)

text: Tuollaisessa tapauksessa on tarkoituksena ollut osoittaa, että lähde viittaa nimenomaan kyseiseen lauseeseen, eikä esim koko tekstiin. J.K Nakkila 27. toukokuuta 2010 kello 11.20 (EEST)
replies: text: : Juu, tuo on ihan normaali lähteistystapa (tosin ei välttämättä wikipediassa jossa on keskimäärin riittävän haastavaa saada porukkaa viitteistämään edes jotenkin riippumatta siitä millä puolen pistettä viite menee). Ihan sopiva artikkeli lupaavaksi. --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 13.05 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:Sukulaisvalinta

message: Artikkeli oli vertaisarvioinnissa 26.5.–14.6.2010.
Ainakin tuon yhden lainauksen suomennoksen tarkistamisessa kaipaisin muiden tarkastusta. Myös muut ehdotukset otan ilomielin vastaan. --Mpadowadierf 26. toukokuuta 2010 kello 13.03 (EEST)
replies: text: Esimerkkeihin voisi lisätä jonkun piirteen ihmisten käyttäytymisestä (jos mahdollista). Kommentin jätti J.K Nakkila (keskustelu – muokkaukset)
replies: text: :Ihmisellä ei ole sukulaisvalinnan taholla mitään erityistä asemaa, mutta nyt artikkelissa on ainakin maininta siitä, kuinka vanhemmat pitävät huolta jälkeläisistään. Sekään ei tosin rajoitu pelkkiin ihmisiin. --Mpadowadierf 27. toukokuuta 2010 kello 17.18 (EEST)
Toivoisin myös palautetta siitä, ovatko sukulaisuusasteen laskemiset jokaisen maallikon luettavissa ja ymmärrettävissä, ja että pitäisikö siinä esitettyjä lyhyitä laskuja esittää math-koodin avulla. En itse ole tutustunut tarkemmin kyseiseen koodiin. --Mpadowadierf 26. toukokuuta 2010 kello 14.13 (EEST)
Kuvaehdotukset ovat tervetulleita. Varsinkin jos joku osaa ehdottaa mielikuvituksellisempaa kuvitusta kuin pelkkiä eläinten kuvia, muuten joudun tyytymään vain niihin. --Mpadowadierf 27. toukokuuta 2010 kello 17.18 (EEST)

text: Täältä pesee (suositeltuja kuvia) --Tappinen 31. toukokuuta 2010 kello 18.42 (EEST)
Tiedosto:Zenkoji-Nagano.JPG
Tiedosto:Juppentracht 08a.JPG 
Tiedosto:PapuaNewGuineanandson.jpg
Tiedosto:Lange-MigrantMother02.jpg
replies: text: :Kiitos paljon. :) Lisäsin yhden kuvan tästä sarjasta. --Mpadowadierf 31. toukokuuta 2010 kello 22.34 (EEST)
Uskoisin että tästä on tieteen piirissä kritiikkiäkin. Siitä varmaan lisää. --Höyhens 2. kesäkuuta 2010 kello 02.51 (EEST)

text: Katso myös nepotismi kuulunee asiaan :) --Höyhens 2. kesäkuuta 2010 kello 02.51 (EEST)

text: Kritiikkiä mitä kohtaan? Ilmiön taustalla olevaa matematiikkaa on jokseenkin mahdotonta (vähintäänkin outoa) kritisoida. Esimerkeissä on kyllä mainittu, jos sukulaisvalinnan ei arvella olevan ainoa mahdollinen ilmiön selittäjä. Vai tarkoitatko sitten nepotismin kaltaisia negatiivisiksi koettuja vaikutuksia? --Mpadowadierf 2. kesäkuuta 2010 kello 11.27 (EEST)
replies: text: :Eei, ei sentään. Yleensä vaan uusia teorioita vastustetaan joissain piireissä. No toi kelpoisuushyöty varmaankin vaihtelee riippuen esimerkiksi ravintotilanteesta. Toinen kysymys joka jää hieman taka-alalle on parinvalintaan liittyvät riskit ja hyödyt, en osaa sanoa miten paljon se kuuluu aiheeseen. Artikkeli on noin muuten sangen mielenkiintoinen. --Höyhens 2. kesäkuuta 2010 kello 20.13 (EEST)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Naakka

message: Täyttää mielestäni Lupaavat artikkelit -vaatimukset. Artikkelin laajentaminen SS-artikkeliksi on ainakin omalta osaltani tällä hetkellä jäissä. –☆Makele-90 26. toukokuuta 2010 kello 15.13 (EEST)
replies: text: Ylittää kevyesti, aika lähellä jopa hyvää artikkelia. --Zache 26. toukokuuta 2010 kello 16.00 (EEST)

text: Kyllä tälle voi huoletta kannatuksensa antaa, juu. Läänien poistuttua käytöstä Suomen levinneisyyttä selittävän kappaleen alkua pitäisi varmaan tosin muotoilla toisin? Muuntelu-kappaleen alussa voisi luetella alalajit (esiintymisineen?), nythän ne näkyvät vain mallineessa. – Haltiamieli 26. toukokuuta 2010 kello 20.17 (EEST)
Johdantoon olisi kiva saada lisää tekstiä. Kaksi virkettä näin pitkästä artikkelista on aika vähän. Jafeluv 26. toukokuuta 2010 kello 20.20 (EEST)
Sopii mielestäni lupaavaksi, varsinkin jos yllä olevat ehdotukset otetaan huomioon.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 20.44 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline. 
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# laaja.
# monta lähdettä.
# lähteet äsittelevät aihetta.
# kuvitus. 
# kieli ok. viitteiden paikat horjuu tarpeettomasti?
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia aukoton. kirjoitettu uudelleen 06/2009.
12/12 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.08 (EEST)
Laajensin johdantoa, tuo levinneisyys suomessa kappale pitäisi jossain välissä uudelleen kirjoitella niin ettei se viittaa lääneihin, mutta ei meillä oikein ollut mitään muutakaan johon linkittää kuin lääniartikkelit joista selviäisi alueet fiksusti. Tai no aluehallintovirasto-artikkelit periaatteessa olisivat tuollaisia, mutta ne on aika vaiheessa vielä joten annoin olla.
merkkaan kuitenkin artikkelin lupaavaksi. --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 07.59 (EEST) 
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi 

message: Onko levinneisyys osioon niputettu mahdollisesti myös Idännaakka? -- Cimon Avaro 29. joulukuuta 2023 kello 20.15 (EET)
thread_title:  Idännaakka?
Keskustelu luokasta:Lupaavaksi ehdotetut artikkelit

message: Pitäisikö laittaa alaluokaksi luokalle :Luokka:Lupaavat artikkelit Kommentin jätti Henswick (keskustelu – muokkaukset) 26. toukokuuta 2010 kello 16.05 (EEST)
replies: text: Ihan hyvä idea, muutin luokitusta. --Zache 26. toukokuuta 2010 kello 16.10 (EEST)

message: Lisäsin  -mallinetta sen verran, että nyt siinä on ensimmäisenä parametrina päivämäärä parametri johon tulee vain se päivämäärä jolloin malline on lisätty. Parametrilla on kaksi vaikutusta. 1.) se näyttää ehdotuksessa koska arviointi on aloitettu ja 2.) sitä käytetään tässä luokassa sortkeynä ja tarkoitus on, että uusimmat artikkelit ovat vasemmassa ylänurkassa ja sen jälkeen menevät aloitusajan mukaan.
Nyt tällä hetkellä luokka on sekaisin sen aikaa kun mediawiki päättää päivittää luokitustiedot välimuististaan. (purge ei näyttäisi ihmeemmin vaikuttavan luokituksiin) --Zache 7. kesäkuuta 2010 kello 20.25 (EEST)
replies: text: Äh, ei tuo toimikaan niin hyvin kun se vaatisi tietty päivää tarkemman kellonajan toimiakseen nätisti. Noh, taidan ottaa tuon pois kohta. Kommentoikaa jos se teistä oli hyvä juttu niin voin säästää, mutta toistaiseksi minusta tuo muutos on huonompaan suuntaan. --Zache 7. kesäkuuta 2010 kello 21.14 (EEST)
thread_title:  Luokituksen sortkey -muutos 

message: * Höyhensin kysymys siirretty lupaavien artikkeleiden ohjeiden keskustelusivulle --Zache 15. kesäkuuta 2010 kello 07.30 (EEST)
thread_title:  Lähteiden tarkistus 

message: Tätä kirjoittaessani hattuässällinen linna-artikkeli aakkostuu hattuässään, ei akkostusmallineen määräämään ässään. Normaalit luokat toimivat normaalisti. Sama toistuu sekä Operassa että Midorissa. Missä vika? --Pitke (keskustelu) 30. joulukuuta 2012 kello 13.26 (EET)
thread_title:  Artikkelit aakkostuvat virheellisesti 

message: Eikö tuo taipuisi lupaaviksi ehdotetut artikkelit? --Hartz (keskustelu) 28. syyskuuta 2013 kello 09.04 (EEST)
thread_title:  Luokan nimi 

message: Kun nyt näitä tulee näin paljon, mikä on hyväkin asia, eikö olisi parempi laittaa nämä aika- eikä aakkosjärjestykseen? Kerkiäisi ehkä useammat kommentoida. -Höyhens (keskustelu) 1. maaliskuuta 2016 kello 05.22 (EET)
replies: text: Käyttäjä:ZacheBot/Lupaavaksi ehdotetut artikkelit aikajärjestyksessä. --Tappinen (keskustelu) 1. maaliskuuta 2016 kello 07.53 (EET)
thread_title:  Oortningista
Keskustelu:Carnegie-mitali

message: Kuinka kapealla lähdepohjalla voi päästä lupaavaksi, jos sisältö muuten on(?) kunnossa? Artikkeli on siis lähteistetty puhtaasti palkintoa jakavan CILIP:n nettisivujen perusteella, mutta toisaalta mitään kovin puolueellista/kiistanalaista ei uskoakseni väitetä. Jos tätä haluaisi parantaa, niin pitäisi epäilemättä etsiä lähteitä palkinnon nauttimasta arvostuksesta/saamasta kritiikistä, sen vaikutuksesta voittaneiden kirjailijoiden uraan jne. Suomeksi aiheesta on ilmeisesti kirjoitettu hyvin vähän, muistaakseni kaivelin joskus lehtiartikkelitietokantoja menestyksettä. – Haltiamieli 26. toukokuuta 2010 kello 19.28 (EEST)
replies: text: Itsepä tiedät näemmä parhaiten :) Mielestäni nämä jutut, mitä tässä nyt on, kelpaavat ihan hyvin vaikka lähteet ovat vain CILIP:n sivulta. Mutta kääntöpuoli on sitten se, että näkökulma on aika kapea. En nyt oikein osaa sanoa juuta enkä jaata.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 20.13 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline puuttuu. 
# viitteistys vaikuttaa lähes aukottomalta. 
# vähän lyhyt ja suppea.
# perustuu vain yhteen lähteeseen.
# lähteenä vain kohteen itsensä antamat tiedot.
# kuvitus. 
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta.
8/12 -> Ei ole lupaava artikkeli. Isoin ongelma, että perustuu aiheen omaan tiedottamiseen. Esim. kritiikkiä, noloja juttuja ja merkittävyyttä varten ainakin yksi aihetta käsittelevä ulkoinen lähde. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.13 (EEST)

text: Lisäsin hiukan sisältöä The Guardianin ja The Daily Telegraphin nettiarkistoista, kovasti 2000-luvullehan nekin painottuvat. Voisi koettaa tehdä vielä kirjastoreissun lähipäivinä, jos oikein intoutuisi. Luulisi, että esimerkiksi The Oxford Companion to Children's Literature jotenkin alan palkintojakin käsittelisi. Olisi ehkä kannattanut malttaa ja laittaa tämä kommentoitavaksi vasta kohta :) – Haltiamieli 28. toukokuuta 2010 kello 01.35 (EEST)
replies: text: : Heh, tämähän on paljon parempi kuin enkkuwikipedian artikkeli. No mut mut, yllättävän vähän tuosta on tietoa riippumattomissa lähteissä muuten kuin kirjaesittelyinä. Yksi tarkempi selostus mitalista minkä löysin oli tämä, mutta sekin lähinnä mainostaa palkintoa. Siitä tuli kuitenkin mieleen, että jos tuolla on oikeasti vaikutusta esim koulujen kirjavalintoihin jne niin siitä voisi mainita myös. Noin yleisenä parannusehdotuksena siis.

text: : Lupaava merkinnän kannalta tämä sisällöllisesti tämä kelpaa hyvin lupaavaksi; ja lähteistä joita ollaan kaivattu lisää, niin lisälähteet tietty olisivat kivoja, mutta jos niitä ei millään löydy niin tämä menee kyllä näinkin. Eli kannatan lupaavaksi.   --Zache 28. toukokuuta 2010 kello 10.01 (EEST)
Merkkasin nyt lupaavaksi. Kannatusta kuitenkin oli ja Gopase+f:n esittämiä ongelmia on korjattu.  --Zache 29. toukokuuta 2010 kello 07.01 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:Earl Hines

message: Sopii mielestäni. Perustiedot kasassa ja lähteistetty.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 20.28 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline puuttuu. 
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# vähän lyhyt ja suppea.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus. 
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta.
10/12 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.10 (EEST)
replies: text: Muusikkomalline lisätty. Jafeluv 27. toukokuuta 2010 kello 10.01 (EEST)
replies: text: : Sopii minustakin lupaavaksi ja sopisi oikein hyvin esimerkiksi artikkelista jollaiseen uudet käyttäjät voisivat tähdätä. (ei hirveän pitkä, mutta aiheeltaan suht kattava ja kaikki tekniset ominaisuudet kuten lähteet, kuvitus, kielilinkit ovat kunnossa) pistän jossain välissä musiikkinäytteen mutta nyt arviointi arkistoon ja merkintä artikkeliin. --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 12.46 (EEST)
</div>
thread_title: Ehdolla lupaavaksi artikkeliksi

message: 1920-luvulla äänitysstudioissa ei ollut käytössä nauhureita, eikä niitä oltu vielä keksittykään, joten levytys olisi kuvaavampi sana kun viitataan tuon ajan tallennustekniikkaan.  –Kommentin jätti 80.222.28.116 (keskustelu)  14. joulukuuta 2016 kello 19.11
thread_title:  Nauhoitus vs. levytys
Keskustelu:Sodomka

message: Tässä on mielestäni kaikki palikat kasassa lupaavaksi artikkeliksi. Mielipiteitä? --Gwafton 26. toukokuuta 2010 kello 22.00 (EEST)
replies: text: Kelpaa minulle.--Tanár 26. toukokuuta 2010 kello 23.39 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline?
# viitteistys vaikuttaa aukottomalta. 
# laajahko?
# perustunee moneen lähteeseen.
# lähteiden aiheena artikkelin aihe?
# kuvitus.
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit.
# artikkelin historia aukoton.
9/10 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f 27. toukokuuta 2010 kello 00.08 (EEST)

text: Lisäsin yritysmallineen, joskin sen tietoja olisi voinut kattavamminkin täyttää. Joka tapauksessa hyvä ja selkeä artikkeli ja sopii minusta lupaavaksi artikkeliksi. Arkistoin keskustelun ja merkkaan lupaavaksi. --Zache 27. toukokuuta 2010 kello 10.00 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:Promessointi

message: Voidaan kai sanoa että ruumis pulveroidaan prosessin lopuksi.--RicHard-59 27. toukokuuta 2010 kello 00.45 (EEST)
thread_title:  Pulveroiminen / pulverointi 

message: Artikkelissa väitetään, että Ruotsissa olisi avattu promatorio. Lähteenä on jonkinmoinen blogikirjoitus vuodelta 2009, jonka mukaan ensimmäinen promatorio tultaisiin avaamaan (mikäli oikein ymmärsin) seuraavan vuoden (2010) alussa. Kuitenkin ruotsinkielisen Wikipedian mukaan ainakaan kesään 2010 mennessä ei ole rakennettu saati avattu ainuttakaan promatoriota. Sen sijaan googletus "världens första promatorium" paljastaa että sellaisen on jo useamman vuoden ajan ollut määrä avautua "ensi vuonna". --109.204.148.23 26. joulukuuta 2010 kello 15.11 (EET)
thread_title: Ensimmäinen promatorio

message: Takkirauta-blogi oli pikaisella haulla vanhin lähde jossa mainitaan termi "promessointi"--RicHard-59 (keskustelu) 8. joulukuuta 2012 kello 17.52 (EET)
replies: text: Lähteessä mainitaan myös "Promessio", joka on melkein sama kuin muissa kielissä.--RicHard-59 (keskustelu) 30. maaliskuuta 2013 kello 21.39 (EET)
thread_title:  Suomenkielinen nimi
Keskustelu:Saimaa Summit

message: Tapahtuma on siis järjestetty vasta kerran (2009), joten "vuosittainen" on aika harhaanjohtavasti sanottu. Ainakin toivoisin ulkopuolisia lähteitä, joissa tapahtuma on mainittu ja jotka osoittaisivat sen merkittävyyden.--Tanár 27. toukokuuta 2010 kello 09.50 (EEST)
replies: text: Yhdistin tänne: Savonlinnasali -- Petri Krohn 28. toukokuuta 2010 kello 04.13 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys?