lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Poikatyttö

message: Viisikon Pauli ei ole fiktiivinen poikatyttö vaan fiktiivinen alaikäinen ftm-transsukupuolinen. 93.106.165.141 10. marraskuuta 2021 kello 14.40 (EET)
replies: text: Lähde? --Lax (keskustelu) 10. marraskuuta 2021 kello 15.03 (EET)
replies: text: :Oma pää varmaan. --Prospero One (keskustelu) 10. marraskuuta 2021 kello 15.38 (EET)

text: Kirjailija on tainnut kertoa, että Pauli perustuu häneen itseensä. Enid Blyton ei tietääkseni ole transmies, joten ei Paulikaan ole. Savir (keskustelu) 28. kesäkuuta 2023 kello 17.03 (EEST)

message: Wikiartikkelissa pitäisi tarkentaa poikatyttö sanaksi, jota käytetään tai oikeammin on käytetty kulttuurillisesti pojan tavoin käyttäytyvästä tytöstä. Nämä esiin tuodut esimerkit poikamaisesta käytöksestä ovat vain kulttuurista johtuvia, eivät sukupuoleen sinänsä liittyviä. Esimerkiksi poikia puettiin mekkoihin vielä 1800-luvulla ja tämä näkyy myös maalauksissa. Myös nykyään naisellisuuteen liitetyt harrastukset kuten kutominen, oli ennen miesten työtä. 91.154.38.168 9. lokakuuta 2022 kello 20.35 (EEST)
thread_title:  Artikkelin tarkentaminen
Keskustelu:Suojärvi

message: Joku on muutellut artikkelin Moisionvaarat Moissienvaaroiksi. Moissienvaaraa ei kuitenkaan löydy Googlella, mikä herättää epäilyt tiedon paikkansapitävyydestä. --Hippophaë 4. marraskuuta 2005 kello 20:02:38 (UTC)
Voi olla murteellinen muoto Moisionvaarasta, eikä kaikkea ole Googlen tavoittamissa? Pitäisi tarkistaa Suojärven kyläkirjasta (osat 1-2 vuosilta 1965-66) josko perää arvailullani.
Äitini on kotoisin Suojärven Naistenjärveltä ja osa sukulaisistani asui Moiseinvaaran kylässä. Evakuoidut tuttavani ovat aina puhuneet Moiseinvaarasta, onkohan samasta paikasta kysymys?  Keijo Kuha 1.4.2006.
Olen Moissienvaaran kylästä lähtöisin olevan Larin Vasjan bunukka. Kylästä on käytetty eri lähteissä myös nimiä Moisenvaara, Moiseinvaara, Moisseenvaara ja Moisionvaara. Paikalliset asukkaat ovat ennen sotia käyttäneet nimiä Moissienvaara ja Moiseinvaara. Asko Makkonen 3.42006.
replies: text: Suojärvihän on pääosin karjalankielistä aluetta ja usein karjalankieliset paikannimet eroavat jonkin verran suomenkielisistä. Voisiko nimistön kirjavuus johtua tästä? --Hippophaë 3. huhtikuuta 2006 kello 21.29 (UTC)
Minkälainen Suojärven kartonkitehdas oli/on?82.128.187.145 5. toukokuuta 2009 kello 11.30 (EEST)

text: Tehtäiskö artikkelitoive.. --Höyhens 5. toukokuuta 2009 kello 12.05 (EEST)

text: Jaa, siitäpäs onkin artikkeli Suojärven kartonkitehdas --Höyhens 5. toukokuuta 2009 kello 12.11 (EEST)
thread_title: Moissienvaara
Keskustelu:Haupitsi

message: Määritelmäkysymys
Mikä on haupitsi? Voiko haupitsi olla tykki, jonka maksimikoro on yli 45 astetta? -Tuskin, vrt. esim. lähestulkoon kaikki nykyiset kanuunat(maksimikoro lähes poikkeuksetta yli 50 astetta). Voidaanko haupitsi määritellä tykiksi, jonka putken pituus on alle 30 kaliiperia? Enpä usko, vrt. esim USA:n M198, Panzerhaubitze 2000, AS 90, FH-70 (näistä jokaisessa on vähintään 39-kaliiperinen putki). Voidaanko haupitsi määritellä tykiksi, joka ampuu vain yläkulmilla? Tuskin, sillä kaikilla haupitseilla voidaan ampua myös alakulmilla? Omituista on myös se että Suomen PV on nimennyt 155 K 83:n kanuunaksi, sillä sen maksimikoro on n. 70 astetta ja putken pituus n.39 kaliiperia. Ulkomailla terminologia on ehkä hieman järkiperäisempää. Esimerkiksi muistan nähneeni Jane'sin sivuilla 155 K 83:sta otetun kuvan kuvatekstissä käytetyn nimeä M-83 howitzer. Tuskin osaan itsekään haupitsia aukottomasti määritellä; siitä näyttää kehkeytyvän lähestulkoon filosofinen kysymys. Voin kuitenkin yrittää antaa oman määritelmäni, joka voisi kuulua esimerkiksi seuraavasti: tykki, joka kykenee ampumaan suurilla, vähintään 60 asteen, korotuskulmilla. On mielestäni ilmeistä, että putken pituuteen perustuvat määritelmät kuuluvat historiaan, joskin ne aikoinaan olivatkin osuvia. On vain yksinkertaisesti niin, että alle 30 pituuskaliiperin putkilla varustettuja kenttätykkejä ei enää valmisteta. Kuulisin mielelläni muidenkin mielipiteitä asiasta.
Edes se vanha tuttu 122 H 63 ei noudata tuota 30 kaliberin sääntöä, onhan se 35-kaliberinen, ja siitäkin puhutaan aina haupitsina. Entisaikoina sattui olemaan poikkeuksellista jos yläkulmilla pystyttiin ampumaan ja siksi oli jossain määrin perusteltua käyttä sanaa haupitsi, mutta nykyään erottelu ei ole samalla lailla perusteltua, varsinkin kun aseen valmistaja näyttäisi määrittelevän sen, milloin tykki on haupitsi ja milloin kanuuna.
Kirjoitin tästä juuri pitkän jutun englanninkieliseen Wikipediaan , jossa selitän miten nämä määritelmät taitavat englannin kielessä olla eri laiset kuin muissa maailman kielissä. Ja kyllä kolmenkymmenen kaliiberin sääntö on ainakin  mukaan yhä voimassa. Ehkä tuo 122 H 63 on luokiteltu haupitsiksi lyhyen kantaman takia. Taitaa olla niin, että englanninkielessä howitzer-sanalla on suurempi positiivinen arvolataus, kun taas Suomessa haupitsit ovat perustykkejä ja kunnon aseet kanuunoita. SGJ 9. toukokuuta 2006 kello 12.26 (UTC)

message: Kolmeen kertaan järeyden mukaan? --Hartz (keskustelu) 9. heinäkuuta 2014 kello 11.05 (EEST)
replies: text: Joo ei ainakakaan näin. Haupitsien luokittelusta on näköjään keskusteltu jo 2010. --Jmk (keskustelu) 9. heinäkuuta 2014 kello 11.37 (EEST)
thread_title:  Järjetön luokittelu?
Keskustelu luokasta:Helsingin kadut

message: Tämän luokan nimi ei kummastuta Helsingin yhteydessä, mutta yleisesti Suomen kuntien yhteydessä "X:n kadut" on kömpelöhkö, sillä kunnissa on pääasiassa vain teitä. Mielestäni hyvä yhtenäisesti käytettävä luokan nimi olisi mallia "X:n tieverkosto". Muitakin yleispäteviä vaihtoehtoja varmasti olemassa. --Noinikkää 5. marraskuuta 2005 kello 15:05:52 (UTC)
replies: text: Kaikkien kuntien kaikki tiet eivät ylitä merkittävyyskynnystä eivätkä saa artikkelia Wikipediassa. Yleisesti ottaen vain kadut, mutta olet oikeassa siinä, että muutkin tiet kuin kadut voivat saada artikkelinsa; esimerkiksi Kissanpiiskaajankuja. Ehdottamasi luokkanimi on mielestäni käypä. Huomaathan luokkien Kadut ja Tiet olemassaolon. – Zeal 5. marraskuuta 2005 kello 15:23:01 (UTC)
thread_title: Entä kaduttomat paikkakunnat?
Keskustelu:Avantouinti

message: Englanninkielisessä Wikipediassa on kaksi artikkelia aiheesta avantouinti, http:en.wikipedia.org/wiki/Avantouinti ja http:en.wikipedia.org/wiki/Ice swimming. Artikkelit on tarkoitus yhdistää nimelle "Ice swimming". Mikäs meidän suomalaisten kanta on tähän artikkeleiden yhdistämiseen? --jeepo 5. marraskuuta 2005 kello 19:29:46 (UTC)

message: Suomen avantouimariliitto ry ei ole toiminut pitkään aikaan, nettisivut ovat jonkun spämmerin hallussa.
Sivusto uimarit.fi on myös päätynyt vääriin käsiin, sielläkin on vain mainoksia. Tapanit (keskustelu) 4. heinäkuuta 2023 kello 19.54 (EEST)
thread_title:  Vanhentunutta tietoa
Keskustelu:Auringon soihtu

message: Tarkoitetaanko tässä artikkelissa roihua? –Hartz 5. marraskuuta 2005 kello 20:17:58 (UTC)
replies: text: Olettaisin että kyllä, miksi tämän artikkelin nimi ei ole esim. "Aurinkoroihu" tai "aurinkopurkaus" vai miksi sitä nyt kutsutaankaan? --Ninnnu 5. marraskuuta 2005 kello 20:29:57 (UTC)

text: Kyllä, flare on suomeksi roihu tai roihupurkaus. Pitempää termiä voi käyttää jos pelkää sekaannuksia, yleensä roihu on ihan riittävä. Mielestäni artikkelin nimeksi sopisi parhaiten "Roihu". –Tiera 20. huhtikuuta 2007 kello 05.57 (UTC)
replies: text: :Kannatan siirtämistä nimelle roihupurkaus, nyt kun roihu-artikkeli on täsmennyssivu. Mielestäni roihupurkaus olisi maallikolle flarea selvempi nimi. Polaris: Nuorten tähtitieto (1994) -kirja nimeää ilmiön seuraavasti: ”roihu” ja ”roihu eli flare”. --Lentom 20. syyskuuta 2011 kello 15.38 (EEST)
Miten on voitu "havaita" superpurkauksia jos niitä ei ole tapahtunut miljooniin vuosiin?
212.90.68.236 19. huhtikuuta 2011 kello 09.27 (EEST)

message: Kuten saatoitte huomata muutin artikkelin nimen.
Tarkastin asian lukion pitkän linjan fysiikan opettajalta ja tähtitieteilijältä.
En tietenkään vastusta nimen takaisinmuuttamista hyvien syiden takia. Molemmilla hakusanoilla (aurigon soihtu/soihtu ja roihupurkaus/roihu) löytyy yhtä lailla tuloksia. Flare on myös suomeksi enemmänkin soihtu kuin roihu.
Huomattavaa on, että muun muassa lukion maantieteen sarja GEOS käyttää ihan suomeksikin nimeä flare. Mielestäni suomenkielinen nimi pitää kuitenkin olla.
Vaihtakaa nimeksi auringon purkaus. Se tuottaa eniten hyviä tuloksia.
--FinFihlman (keskustelu) 9. maaliskuuta 2013 kello 17.22 (EET)
replies: text: Maallikkona totean, ettei "auringon soihtu" sanonut minulle yhtään mitään, kun taas roihupurkauksen olisin yhdistänyt tähän asiaan; ja flarenkin, mutta se on anglismi. Tunnetuin termi taisi olla käytäntö? En tiedä mikä se on, mutta epäilyttää kyllä tuo soihtu.Nelisormimangusti (keskustelu) 9. maaliskuuta 2013 kello 18.33 (EET)
Minusta taas purkaus niin kuin se nyt on tekstissä ja alaotsikossakin on epätarkka kun Auringossa tapahtuu sekä roihupurkauksia (flaret) ja koronan massapurkauksia (Corona Mass Ejections)
Mutta Auringon soihtu kuulostaa minustakin aika anglismilta johdetulta ;) Samoojas (keskustelu) 18. heinäkuuta 2016 kello 16.31 (EEST)
thread_title:  Nimenmuutos
Keskustelu:Luettelo henkilöiden mukaan nimetyistä mittayksiköistä

message: Kenenköhän mielestä Mercallin voimakkuusasteikko ei ole enää käytössä? Ainakin radiossa asiantuntija muutama viikko sitten puhui Mercalinasteikosta ja koulussa lehtori kertoi Mercallin asteikon periaatteet. Minulla ei ole kyllä historian osalta tietoja kyseisestä asteikosta, mutta jos sen käyttö on radikaalisti laskenut viimeisten vuosikymmenten aikana niin, ehkä Mercallin voisi antaa olla "ei enää käytössä"-ryhmässä.  –Kommentin jätti 212.149.222.122 (keskustelu) 6. marraskuuta 2005 kello 15.04‎.
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Olisikohan tämän nimenä parempi Luettelo henkilöiden mukaan nimetyistä mittayksiköistä? Pääartikkeli on ainakin nimellä Mittayksikkö eikä "tieteellinen yksikkö". --Risukarhi (keskustelu) 20. elokuuta 2017 kello 20.45 (EEST)
replies: text: Kannatan muutosta. --Aulis Eskola (keskustelu) 21. elokuuta 2017 kello 10.06 (EEST)

text: Kannatan, se on mielestäni hieman käytössä olevaa parempi otsikko.--J Hokkanen (keskustelu) 21. elokuuta 2017 kello 14.20 (EEST)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:T. Rex

message: Tuo redirect tyrannosaurus rex on vähän hankala, kun kerran tyrannosaurus rexin paljon tunnetumpi merkitys on erään hirmuliskolajin tieteellinen nimi. Pitäisi kai tehdä täsmennyssivu?
Onko "Zinc Alloy and The Hidden Riders of Tomorrow" studioalbumi vai ei...Pitäiskö se lisätä albumeihin? Koska Marc Bolanin artikkelissa se on T.Rexin albumeissa...
TOTTAKAI ON! ja kyllä se pitää lisätä - AleX
Pistin muuten tota artikkelia vähän paremmaksi. -Alex

message: Jos protopunk kuuluu suluissa t.rexin genreihin niin tottakai bluesrock pitää lisätä myös SULUISSA, koska t.rexillä on sen verran bluesrock-biisejä, kuten "Lean Woman Blues", "Summertime Blues", "Bolan Blues" jne... mutta se blues ei ole niin merkittävä tekijä t.rexin musiikissa, siksi sulut. Ja mitä enemmän genrejä, sen parempi.. kunhan pysytään kohtuudessa.
replies: text: :::::Seitsemän genreä on liikaa. Noita kahta on ihan turha laittaa sulkuihin, kun missään muussa artikkelissa ei ole genrejä suluissa. Ne on sen verran vähäpätöisiä genrejä että ne joutaa pois. Toi pelkkä Rock on myös liian ympäripyöreä genre, sillä sehän käy ilmi muista genreistä että T.Rex on rockia eikä esim. vaikka räppiä. Sekin pois vaan. Neljä olisi sopiva määrä niinkuin englanninkielisessäkin. Eli siis Glam rock, Folk rock, Psykedeelinen rock ja Pop rock. Turha sinne on änkeä jotain bluesrockia muutaman biisin perusteella. Päägenret kuuluu vaan näkyä ja ne on noi neljä... --NumanGary
Lisätkää Classic rock tai 70's rock genreihin. Bolan itse sanoi T.rexin kuuluvan edellämainittuihin tyylisuuntiin.
päivitetty  asiallisempaan muotoon ja poistettu kohta lyhytkasvuisuudesta jolla ei ole
mitään tekemistä naimisiinmenon kanssa.--85.157.37.87 19. heinäkuuta 2011 kello 17.36 (EEST)
thread_title:  Genre
Keskustelu:George Harrison

message: "Bändiltä evättiin sen alkuaikoina pääsy Saksaan kiertueelle, koska Harrison oli alaikäinen (vasta 17)." Löytyykö tähän joku lähde? Tietääkseni Beatles esiintyi Hampurissa jo kesällä 1960 (tieto lisätty ip:stä, josta tehty roskaa). --TBone 8. marraskuuta 2005 kello 13:26:40 (UTC)
Kyllähän ne esiinty, mutta heidät ajettiin pois, kun Georgen ikä saatiin selville. Itse olen ainakin kuullut ja nähnyt tämän ainakin kahdessa Beatles-dokumentissa.

message: Saisiko tänne listaa Harrisonin Beatlesille säveltämistä kappaleista. Samalla myös coverkappaleista, joita hän on laulanut The Beatlesissa, esim. Roll over Beethoven.
thread_title:  Beatles-sävellykset 

message: George oli tunnettu F1 -harrastuksestaan, ystäväpiiriin kuuluin Jackie Stewart. Rallista en on kuullut.
thread_title: = Ralliautoilu
Keskustelu:Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu

message: "Reaktori saavutti kriittisen massan". Maallikko joutuu hetken miettimään, tapahtuiko ydinonnettomuus, vai käynnistyikö reaktori 1954 kello 18:59. Tarkempi selitys tai linkki olisi paikallaan.
replies: text: Pisitin nyt siihen että "reaktori käynnistyi". Tuntuu ainakin selvemmältä. -- Jniemenmaa 9. marraskuuta 2005 kello 08:04:27 (UTC)

message: Yliopiston nimi kirjoitetaan usein miten sattuu (myös yliopiston omilla sivuilla), mutta oikea kirjoitusasu on ymmärtääkseni hieman outo Kungliga Tekniska högskolan isolla T:llä ja pienellä h:lla. Vaihdoin artikkelin nimen. --Silvonen 23. maaliskuuta 2007 kello 05.21 (UTC)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Geostationaarinen kiertorata

message: Geostationaarinen kiertorata ei ole synonyymi geosynkroniselle radalle, vaan yksi sen erikoistapauksista. Ks. vaikka en-wikin vastaavia artikkeleita (w:Geosynchronous orbit / w:Geostationary orbit). Muutenkin artikkelin nimessä pitäisi mieluummin olla sana kiertorata eikä pelkkä rata. --Teemu M. 9. marraskuuta 2005 kello 05:48:27 (UTC)

message: Tämäntyyppisissä termeissä on yleisesti kahta muotoa käytössä, vrt. sekundaarinen/sekundäärinen ja komplementaarinen/komplementäärinen. En tiedä mikä on yleisin, mutta nimistölähteeksi kirjatussa Tieteen termipankissa on geostationaarinen. Jossain muussa lähteessä ehkä toisin. --Jmk (keskustelu) 1. syyskuuta 2018 kello 12.37 (EEST)
replies: text: Molemmat muodot ovat käyttökelpoisia (kotus), mutta itse olen lähteissä törmännyt useammin a-taivutukseen. Google tuottaa myös kyseisellä taivutuksella enemmän tuloksia (geostationaarinen vs geostationäärinen). --Msaynevirta (k · m) 1. syyskuuta 2018 kello 13.35 (EEST)
replies: text: :Google-osumien ero on tosin niin pieni (äskeisessä haussani, molemmat lainausmerkkien kanssa aa:ää 1090:914) ettei siitä voi juuri yleisemmyyttä päätellä, varsinkin kun tulokset riippuvat siitä miten ja mistä hakee. Lähinnä tuosta googlesta nyt näkee, että molempia käytetään yleisesti, kun suhdeluku ei ole esim. 100:1. --Jmk (keskustelu) 1. syyskuuta 2018 kello 15.14 (EEST)
replies: text: ::Googlea on voinut käyttää myös se tunnus, joka siirron teki tänään ensimmäisenä. Itse saan Google-haulla saman suhdeluvun, tosin kertaluokkaa pienemmillä luvuilla (174:136), joten luvut riippuvat siitä, kuka hakee niitä. Kyllä tuosta asiaa ajattelematon ja Googlen epäloistavuutta ymmärtämätön voi tehdä päätelmän, että kuusi omenaa on enemmän kuin viisi appelsiinia. --Pxos (keskustelu) 1. syyskuuta 2018 kello 15.46 (EEST)
replies: text: :::  siksi minä käytän ää-muotoa, koska aa-muoto kuulostaa erittäin vakavalta ääkkösten syrjimiseltä ja englannin kirjoitusasun matkimiselta. Ja erittäin masentavalta matkimiselta! --Moderhader (keskustelu) 1. syyskuuta 2018 kello 19.32 (EEST)
replies: text: :::: Yllä kirjoittava käyttäjä muutti sivun nimeä perusteella "yleisempi nimi". Kun tässä on sitten keskusteltu yleisyydestä viittaamalla Googleen, niin siirron tehnyt tunnus antaakin ymmärtää, että hänen yhteenvetoon kirjoittamansa peruste onkin tosiasiallisesti vain yksityinen mielipide. "Yleisempi nimi" tarkoittaa sitä, että vain yksi ihminen pitää toista nimeä parempana. Yleisö = yksilö. Ei liene syytä jatkaa keskustelua. Artikkeli on pikaisesti palautettu entiselle nimelleen. --Pxos (keskustelu) 1. syyskuuta 2018 kello 20.02 (EEST)
thread_title:  Naarinen vai näärinen
Keskustelu:Bookcrossing

message: Asiasta en enempää tiedä, mutta pitäisikö tämän olla rekisteröidyn tavaranmerkin mukaisesti kirjoitettu BookCrossing (kuten mm. en.wikissä)? --TBone 9. marraskuuta 2005 kello 11:39:51 (UTC)

message: Eri maissa on eri käytäntöjä, Suomessa vain alkukirjain on isolla.Thelenius 7. helmikuuta 2007 kello 08.20 (UTC)
thread_title:  kirjoitusasu 

message: No entäs, jos sen suomentaisi? Kun kerran suomeksi voidaan puhua kirjojen vapautuksesta, voisi otsikkokin olla "Kirjojen vapautus". Sillä nimellä siitä joskus lehdessä kirjoitettiin. --Ulrika 22. marraskuuta 2007 kello 14.43 (UTC)
replies: text: Suomalaiset harrastajat kyllä puhuvat käytännössä aina bookcrossauksesta tai tuttavallisemmin "krossaamisesta". Lisäksi kirjojen vapauttaminen on vain yksi osa koko BC-ilmiötä. En siksi suosittelisi tätä, vaikka yleensä olenkin suomen kielen käytön kannalla kun Suomessa ollaan. --Niora 22. marraskuuta 2007 kello 15.04 (UTC)
thread_title: Suomeksi

message: Miten tämän nyt liittyy taas etsintäharrastukseen vai luinko vain artikkelin huonosti? --Urjanhai 19. marraskuuta 2009 kello 00.14 (EET)
replies: text: En tiedä miten "etsintäharrastus" määritellään, mutta vapautettuja bookcrossing-kirjoja kyllä harrastajat käyvät etsimässä paljonkin niiden vapautusilmoitusten perusteella. --Niora 19. marraskuuta 2009 kello 00.34 (EET)
replies: text: :No sitten se lienee etsintäharrastus. Aihetta tuntemattomana pitäisi ehkä lukea artikkelit tarkemmin.--Urjanhai 19. marraskuuta 2009 kello 00.38 (EET)
thread_title: Etsintäharrastus
Keskustelu:Sota ja rauha

message: Eikö Esa Adrianin suomennos vai sitten ollut alkuperäisestä versiosta? Kyseessähän on kuitenkin venäjänkääntäjä. --ML 9. marraskuuta 2005 kello 16:00:52 (UTC)
Kirja ei todellakaan lopu Austerlitzin taisteluun, vaan pikemminkin alkaa siitä. Muutenkin juonikooste on ihmeellinen; mitä irrallinen heitto jostain Andrei-nimisestä miehestä lopussa on esittävinään. --ML 27. elokuuta 2006 kello 08.41 (UTC)

message: Oliko se tässä kirjassa jossa mainitaan jopa nimeltä Tulan suomalaisia?
Muistaako kukaan missä yhteydessä?
Soome
thread_title:  Tulan suomalaiset
Keskustelu:Betlehem

message: Suomeksi se on edelleen Beetlehem! --Nimistömaakari 10. marraskuuta 2005 kello 15:08:59 (UTC)
replies: text: Muiden muassa Helsingin Sanomat , evankelis-luterilainen kirkko  ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskus  käyttävät muotoa 'Betlehem'. 'Beetlehem' esiintyy lähes yksinomaan Raamatussa ja virsikirjassa. - ulayiti (puhe) 10. marraskuuta 2005 kello 15:34:31 (UTC)
Siirretty --Nimistömaakari 10. marraskuuta 2005 kello 15:59:49 (UTC)
Kaupungin suomalainen kirjoitusasu on nykyään Betlehem. Tätä kirjoitusasua käyttävät muun muassa Helsingin Sanomat ja evankelis-luterilainen kirkko. En tiedä millä haulla sait tuloksiksi nuo väittämäsi lukemat, mutta Google-haku muodoilla 'Betlehemissä'/'Beetlehemissä' antaa tuloksiksi 506/341 (ja edellisen tulokset näyttävät paljon luotettavammilta lähteiltä). - ulayiti (puhe) 10. marraskuuta 2005 kello 15:19:06 (UTC)

text: Googlen suomenkielisistä sivuista sanalla Beetlehem/Betlehem siis perusmuodossa tulokset olivat 1040/550. --Nimistömaakari 10. marraskuuta 2005 kello 15:21:37 (UTC)
replies: text: : Minä saan tuosta hausta 533/528 Betlehemin hyväksi. Ja Hesarin ja kirkon lisäksi Kotimaisten kielten tutkimuskeskus näkyy suosivan muotoa Betlehem.  - ulayiti (puhe) 10. marraskuuta 2005 kello 15:27:25 (UTC)
replies: text: ::Kotuksen sanaan ei voi aina luottaa. Kotus suosii termejä, jotka ruotsinkielen kanssa ovat mahdollisimman samoja. Suosisin tässä tarkoituksessa kielellisesti muotoa Beetlehem eli niinkuin se lausutaan suomeksi. --Nimistömaakari 10. marraskuuta 2005 kello 15:29:46 (UTC)

text: :Google-tuloksilla ei ole paljonkaan painoarvoa tässä (kuten ei juuri missään muussakaan). Raamatun yhteydessä ja siten myös joululauluissa tms. käytetään muotoa Beetlehem, mutta kuten ulayiti totesi, ainakin Helsingin Sanomat kirjoittaa yhdellä eellä. Tiedä sitten onko tämä kovin merkittävä riitelyn aihe. Ja yrittäkää ensin päästä yhteisymmärrykseen, turha sitä artikkelia on siirrellä edestakaisin. -Aslak 10. marraskuuta 2005 kello 15:33:50 (UTC)
Betlehem
Viimeisimmän raamatunkäännöksen mukaan Betlehem kirjoitetaan yhdellä e:llä ja sitä muotoa käytetään virallisissa paikoissa. Puheessa se useimmiten venyy aikaisempaan pidempään muotoon. -Bruno-
Miksi tässä pitäisi noudattaa vierasta kirjoitusasua? Kotus on todellakin oudoilla jäljillä suositellessaan vain yhtä eetä ensimmäiseen tavuun. Hollantilaisetkin kirjoittavat aivan sumeilematta pitkät vokaalit pitkiksi (ainakin välillä, selittäköön joku tarkemmin) ja sillä siisti. Meilläkin se kuuluu oikeinkirjoitukseen. Tai aletan sitten kirjoittaman kaikki pitkät vokalit näin, jos Kotus nin opetta. --Johannes Zweig 11. tammikuuta 2006 kello 23:05:54 (UTC)
thread_title: Beetlehem vai Betlehem?
Keskustelu luokasta:Venäjän federaation subjektit

message: Käsittääkseni tämä luokka ei sisällä päällekkäistä tietoa luokkien "Venäjän kunnalliset muodostelmat " ja "Venäjän alueelliset yksiköt" kanssa. Tässä luokassa on liittovaltio tason hallinnollisia muodostelmia käsitteleviä artikkeleita (tai pikemminkin luokkia). Noissa kahdessa muussa luokassa on sen sijaan kunnallis-/paikallishallinnon yksiköitä käsitteleviä artikkeleita. Nuo kaksi luokkaa sen sijaan sisältävät päällekkäistä tietoa, joten ne kannattaisi yhdistää. --Samppa 10. marraskuuta 2005 kello 15:14:21 (UTC)
thread_title:  Miten niin päällekkäistä tietoa?