lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Jopet Show

message: Onpa kieliasu huolittelematonta ja paljon vajaita virkkeitä. Lisäksi Suomen oli kirjoitettu pienellä ym. vakavaa.--88.115.120.72 10. elokuuta 2011 kello 01.23 (EEST)

message: Muokkasin sketsiosiota järkevämmäksi. Sketsien etenemisestä ja hahmojen kuvauksista mielellään mahdollisimman selkeät ja kattavat tiedot. Nuo kaksi lisäämääni sketsikuvausta ovat vielä melko keskeneräisiä. Kaikkonen 17. lokakuuta 2006 kello 16.33 (UTC)
replies: text: "Muokkasin sketsiosiota järkevämmäksi." Meikäläisen laini. Nyt vs. ennen. --213.216.199.18 26. tammikuuta 2007 kello 10.56 (UTC) 
Joku voisi koodata tuon 3. tuotantokauden paikalleen. Boris Jeltsiniä muistuttavan hahmon nimeksi on mainittu Jeltzin, ei siis ole kirjoitusvirhe. Kaikkonen 8. kesäkuuta 2007 kello 05.42 (UTC)

text: Korjasin tuon ongelman taulukoiden asemoinnissa. --Sumafi 8. kesäkuuta 2007 kello 06.17 (UTC)
Kursivoitu teksti
thread_title:  Sarjan sketsejä
Keskustelu:Inuyasha

message: Loppuosan musiikkitaulukoita voisi kyllä kääntää suomeksi. --Velma 18. lokakuuta 2006 kello 13.27 (UTC)
Seiyuu = ääninäyttelijä, suomenkielisyyden vuoksi kannattaisin termin kääntämistä. Samoin puollan suomalaiskäännöksen mukaista nimikäytäntöä (ou -> oo/ō). Pitke 26. marraskuuta 2006 kello 21.53 (UTC)
Mielestäni ei ole tarpeellista kääntää nimiä suomeksi, ne ovat niin yksinkertaisia, että sen verran pitäisi englantia osata. Ainakin omasta mielestäni nimi kärsii, kun se käännetään pois alkuperäisestä kielestä. --Julie_2 21. lokakuuta 2007 kello 20.56 (UTC)

message: Kopioin vielä tännekin viljelemäni pätkän. Kyseessä on siis Wikipedian yksiselitteinen käytäntö japanin pitkän oon romanisoinnista.
Asia lyhyesti: ei "youkai" vaan "yōkai".
Karsittu lainaus Wikipedian käytäntöartikkelista:
1. Pitkä o ja pitkä u kirjoitetaan makroneilla (ō ja ū). Japanilaista tai kiinalaista alkuperää olevissa sanoissa pitkä e kirjoitetaan ei ja pitkä i kirjoitetaan ii.
6. Jos henkilön, yrityksen tai muun tahon nimellä on vakiintunut, käytännöstä poikkeava romanisaatio, tulee sitä käyttää (esim. Devil Hunter Yohko).
Lisäksi on suotavaa, että artikkeleihin tehdään uudelleenohjaus myös termin muille yleisesti käytetyille muodoille, erityisesti makronittomille versioille (esimerkiksi Ai Otsuka ohjaisi sivulle Ai Ōtsuka).
Pitke 4. joulukuuta 2006 kello 20.03 (UTC)
thread_title:  Romanisoinnista 

message: olen ihmetellyt (ja varmaan jotkut muutkin), miten sen viivan oon päälle saa? (suokaa anteeksi tyhmyyteni.:))
*Minä ainakin vain copy-pastetan käyttäjäsivultani ^^ Kai siihen joku ALT-koodikin on... Pitke 24. joulukuuta 2006 kello 20.25 (UTC)
thread_title:  japanin kielestä 

message: Tuli lueskeltua tuota informaatiota animesta, ja vähän tuli yllätyksenä uusia pieniä juttuja. Mutta, sivun alareunassa huomasin hahmojen "jengit" tai pikemmin ryhmät. Siellä suurena murheenkryyninä Kohaku oli laitettu Sesshoumaru-saman mukana raahautuvaksi. Pieni virhe, kenties?
Kohaku-kun kun on Narakun hallinnassa ja aina tämän luona, tai enintään yksin tai Kaguran mukana käskyjä toteuttamassa. Sesshoumarua ei seuraa kuin Rin, Ah-Un ja Jaken. ..Ja mitään suhteisiin tulee, Sesshoumaru vihaa sydämensä pohjalta Kohakua joka kidnappasi ja yritti tappaa Rinin - Narakun manipuloimana (tähän liittyy paljon vielä monimutkaisempaa juonta). Nyt Sesshoumaru voimiensa kasvattamisen ja Narakun etsinnän ohella etsii juuri Kohakua saadakseen nirhata tämän.
Itse en osaa Wikiä tämän paremmin käyttää, notta anteeksi jos tein jotain pieleen. Mutta tuo nimi edelleen väärässä paikassa häiritsee, enkä taida osata (vielä) muuttaa sitä. Jos joku voi, kiitoksia. Ruri-chan 6. tammikuuta 2007 kello 20.45 (UTC)
* Itse asiassa Kohaku on ollut Sesshōmarun ryhmssä jo jonkin aikaa... Vrt. viimeisimmät luvut (471), joita en tässä spoilaa sen pahemmin. Esimerkiksi [Kuron scanlation kappaleesta 471] todistaa asian jos vielä tuntuu tuomaalta.Pitke 8. tammikuuta 2007 kello 08.50 (UTC)
* Pienenä lisäyksenä vielä semmoinen pikku juttu, että asia todetaan jo Kohakun oman kappaleen viimeisillä riveillä. Pitke 8. tammikuuta 2007 kello 09.01 (UTC)
thread_title:  Kohaku ja Sesshōmaru
Keskustelu:Langmuirin–Blodgettin kalvo

message: Artikkelin nimen pitäisi kielenhuolto-ohjeiden mukaan ymmärtääkseni olla Langmuirin–Blodgettin kalvo, mutta käytetäänkö termiä tässä muodossa? Nykyinen nimi Langmuir-Blodgett -kalvo ja artikkelin alun Langmuir-Blodgett kalvo ovat joka tapauksessa väärin kirjoitettuja, joten nimi pitäisi muuttaa. --Silvonen 18. lokakuuta 2006 kello 15.40 (UTC)
Mietin asiaa, kun nimen laitoin. Harkitsin nimeä Langmuirin ja Blodgettin kalvo, mutta en hoksannut harkita tuota ehdottamaasi nimeämistä. Vaihda toki mielestäsi oikea kirjoitusmuoto. Suomeksihan aiheesta ei juuri löydy ainakaan netistä mitään paitsi muodossa Langmuir-Blodgett kalvo. Artikkeliin on jäänyt tuo virhe. Jotenkin kuvittelin, että Langmuir-Blodgett-kalvo ei olisi oikein kirjoitettu, joten jätin siihen välin ja sitten unohdin korjata ilmeisesti artikkeliin. Uvainio 18. lokakuuta 2006 kello 17.55 (UTC)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Peltoniemen Hintrikin surumarssi

message: sanat copyvio?--Teveten 18. lokakuuta 2006 kello 17.39 (UTC)
replies: text: Sama asia kävi minunkin mielessäni, kun lisäilin noita kommenttejani.--PEA1945 18. lokakuuta 2006 kello 18.37 (UTC)

text: Sanat poistettu. -Samulili 18. lokakuuta 2006 kello 18.41 (UTC)
Onkohan nyt väärä nimi artikkelilla. Hintrikki Peltoniemen mukaan nimettiin varmaankin Peltoniemen Hintrikin surumarssi yhdellä iillä. Ei kai siis alun perin Hintriikin, vaikka vokaali tuossa helposti piteneekin. Aulis Sallisellakin on jousikvartetto Aspekteja Peltoniemen Hintrikin surumarssista. Tässä pitkän iin muodon käyttämisessä selvästikin sotkee tuo Hintriikka -nimestä otettu Hintriikan -muoto. Hesarikin tätä setvi, ja heillähän alkuperäisessä jutussa oli nimi vähän väärin, mutta tilanne korjaantui ja tässä käydään nimiasia läpi kattavasti. Eli on kai jonkinlainen kannanotto käytetäänkö muotoa Hintrikin vai Hintriikan, mutta muoto Hintriikin lienee kummassakin tapauksessa väärä. --Litami 18. lokakuuta 2006 kello 22.48 (UTC)

text: Olen ollut huomaavinani, että miehen nimi oli Hintrikki, yhdellä iillä (mm. Paavo Helistön kirjassa Konstan parempi valssi). Surumarssin nimi näköjään kirjoitetaan joka paikassa kahdella iillä (mistähän syystä?), esim. Ylen äänilevystö-sivulla, jossa on tietokanta kaikista suomalaisista äänitteistä 1901-1999. Myös levyhyllyssäni olevan vinyylin kannessa näkyy olevan kahdella iillä.--PEA1945 19. lokakuuta 2006 kello 11.19 (UTC)
replies: text: :Niinpä: Samoihin aikoihin, kun kirjoitin ylläolevan, nimeksi on muutettu yhden iin versio. Tarkoitukseni oli selvittää, että surumarssin nimessä pitäisi olla kahdella iillä, vaikka Hintrikki henkilönimenä kirjoitetaan yhdellä. Mutta olkoon. Enkä ole kovin tarkka tuosta tekijänoikeusjutustakaan. Sanat on julkaistu Helsingin Sanomien keskustelupalstalla, jonne ne on otettu joltakin nettisivulta.--PEA1945 20. lokakuuta 2006 kello 15.43 (UTC)

message: Eikös säveltäjä ollut Hindrik Peltoniemi Kaustiselta? --Uikku 11. huhtikuuta 2010 kello 03.46 (EEST)
thread_title:  Säveltäjä 

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 30. heinäkuuta 2019 kello 11.49 (EEST)
replies: text: Käy. --PtG (keskustelu) 8. elokuuta 2019 kello 09.50 (EEST)

text: Kyllä. Tuo Kaustisten ryhmä on näköjään tosiaan kolmella peellä eli purppuripelimannit, vaikka tanssi on purpuri kahdella peellä. Saisi jossain vaiheessa sinistääkin kun on vielä purpuralinkkinä. --Höyhens (keskustelu) 31. elokuuta 2019 kello 10.13 (EEST)
Ilmeisesti kannatusta. Arkistoin. J.K Nakkila (keskustelu) 31. elokuuta 2019 kello 13.01 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Grindcore

message: "Genren juuret ovat 1980-luvun alussa sellaisissa yhtyeissä kuin Terrorizer, Extreme Noise Terror, Siege, Dirty Rotten Imbeciles, Repulsion, Sore Throat ja Napalm Death."
Näistä yhtyeistä Terrorizer perustettiin 1986, Extreme Noise Terror 1985, Repulsion 1984 (aiemmin nimillä Tempter, Ultraviolence ja Genocide; nimi vaihtui Repulsioniksi 1986) ja Sore Throat vasta 1987. Virkettä pitäisi siis ehkä muuttaa puhumaan 1980-puolivälistä, tai rajata bändilista vain esim. Napalm Deathiin (1982), Siegeen (1983) ja D.R.I.:hin (1982) - joista viimeiset kaksi olivat hardcore-yhtyeitä, ja ensimmäinen grindcorea vasta 80-luvun puolivälin tietämillä. - Apollyon 18. lokakuuta 2006 kello 18.40 (UTC)
replies: text: Muutin historiaosion ensimmäisen kappaleen jaottelemaan pioneeribändit 80-luvun alun hardcore-yhtyeisiin ja myöhempiin grindcore-yhtyeisiin. - Apollyon 18. lokakuuta 2006 kello 18.49 (UTC)
Muutin tuon 'grindencoren' Noisecoreksi, koska Noisecore on oikea genre. Laitoin kanssa pari esimerkkiä lisää.
thread_title:  Genren juuret
Keskustelu:Jonathan Swift

message: Onko teoksen nimi suomeksi Gulliverin retket vai Gulliverin matkat. Molempia nimiä tuntuu käytetyn Googlen mukaan (erinimisiä käännöksiä?). --Ism 18. lokakuuta 2006 kello 22.25 (UTC)
Miksiköhän juuri tämä sivu kerää niin paljon vandalismia? --ML 12. syyskuuta 2007 kello 08.52 (UTC)

message: Otavan suuri tietosanakirja (1964) ja englanninkielinen Wikipedia Jonathan Swiftistä mainitsevat hänen olleen englantilais-irlantilainen. Isä oli englantilainen virkamies Dublinissa ja äidinkin suku ilmeisesti Englannista. Irlantihan itsenäistyi vasta noin 1919.
Suomeksi on vuonna 1918 ilmestynyt Yrjö Hirnin kirja 'Jonathan Swift', 143 sivua, WSOY sarjassa Merkkimiehiä- Elämäkertasarja.  –Kommentin jätti 194.251.31.233 (keskustelu)  9. maaliskuuta 2017 kello 12.46
replies: text: Laitoin määritelmään "angloirlantilainen". -Uusimies (keskustelu) 9. maaliskuuta 2017 kello 20.56 (EET)
thread_title:  Kaksoiskansallisuusko?
Keskustelu:Toimintapotentiaali

message: Toimintapotentiaali on edes puoliksi suomea, aktiopotentiaali on kokonaan anglismi. Kannatan ensimmäisen käyttämistä, sekä sitä että artikkelitekstissä käytetään otsikossa esiintyvää käsitettä. –Dilaudid 18. lokakuuta 2006 kello 22.42 (UTC)
replies: text: Katsoinpa lukion "Ihminen" oppikirjasta, miten action potential on siinä suomennettu. Esiintyi nimellä toimintajännite. Jospa lisään senkin termin, mutta pääotsikko voi minun puolestani olla toimintapotentiaali. Karhunkainen 21. tammikuuta 2007 kello 11.18 (UTC)
thread_title:  Toimintapotentiaali vai aktiopotentiaali? 

message: Artikkelissa mainitaan, että solu ylläpitää lepopotentiaalia pääasiassa Natrium-Kalium-ATPaasin avulla. Käsittääkseni tämän vaikutus on kuitenkin suhteellisen vähäinen ja lepopotentiaali johtuukin pääasiassa Kalium-vuotokanavista ja kaliumin gradientista. Näin siis ainakin eläinsoluissa. Lähde: MBotC, 5. painos s.669.
thread_title:  Lepopotentiaalin ylläpito
Keskustelu:Magnus Enckell

message: Missä ovat artikkelissa mainitus "Mm. Tampereen tuomiokirkkoa koristavat poikamaalaukset ovat tältä ajalta"?  Kyllä ne ovat Hugo Simbergin työtä -nähdäkseni. --Alexius Manfelt 19. lokakuuta 2006 kello 05.03 (UTC)
replies: text: Joo, ei Enckellin alttaritaulua oikein "poikamaalauksiksi" voi kutsua. --Silvonen 19. lokakuuta 2006 kello 05.11 (UTC)
replies: text: : Joo, mokasin, ajattelin niitä köynnösluonnoksia ja "Heräämistä". Tai mitäköhän ajattelin. --Tappinen 19. lokakuuta 2006 kello 05.16 (UTC)

message: En keksi keinoa, jolla saisi mobiilisivuston alaotsikon tai epiteetin muutetuksi. Nykyisellään sivu kertoo artikkelin aiheeksi ”Magnus Enckell, suomalainen kakka”. TommiKNieminen (keskustelu) 27. elokuuta 2022 kello 13.16 (EEST)
replies: text: Wikidata. Korjasin. Anr (keskustelu) 27. elokuuta 2022 kello 13.18 (EEST)
thread_title:  "Suomalainen kakka"?
Keskustelu:Eila Kivikk’aho

message: Pitääkö tieto "Suomen kirjailijaliiton tunnustuspalkinto 1997" paikkansa? Kivikk'aho sai ymmärtääkseni tuona vuonna Suomen Kirjailijaliitolta Eeva-Liisa Manner -runopalkinnon, jota ei nyt näy listassa. --Silvonen 19. lokakuuta 2006 kello 06.58 (UTC)
replies: text: Muutin sen. Kopioin palkinnot nettisivulta http://kirjailijat.kirjastot.fi/?c=5&lang=FI&pid=851 sen enempää niitä tarkistamatta. Oli olevinaan luotettava sivu. Panin menemään palautetta.  --Ulrika 19. lokakuuta 2006 kello 07.02 (UTC)
Kun kirjailija on myös sanoittajien luyokassa, niin olisi ehkä hyvätä avata hiukan sitä, ovatko kyseessä varsinaiset sanoitukset nimenomaan lauluiksi vaiko vain runot, joita on satuttu säveltämään. Mutta kun äänitearkistossa on tekstejä otsikolla "...laulu", niin ehkäpä ne onkin alun perin tuotettu juuri lauluiksi (mutta tämä on päättelyä, joka vaatisi lähteen).--Urjanhai 26. elokuuta 2009 kello 20.08 (EEST)

text: Ainakin osa niistä on satukirjasta Hyppelihiiri Myökki-pyökki metsässä jonka on kirjoittanut Thorbjörn Egner, joka on myös näköjään säveltänytkin runot lauluiksi. Eli ne ovat lauluja jo norjaksi kirjoitettuina. Eihän silti mikään iskelmäsanoittaja ole. --Ulrika 26. elokuuta 2009 kello 20.31 (EEST)

message: Mistä sukunimi Kivikk’aho? Oliko aiemmin aviossa, josta nimi vai oliko Kivikk’aho taiteilijanimi, ehkä vastakohtana oikealle sukunimelle Sammalkorpi? --85.76.101.90 3. elokuuta 2016 kello 00.30 (EEST)
replies: text: Ilmeisesti Kivikk’aho on taiteilijanimi ja Sammalkorpi oikea sukunimi. Ainakaan Väestörekisterikeskuksen Nimipalvelu ei tunne sukunimeä Kivikk’aho (eikä myöskään Kivikk'aho suoralla heittomerkillä kirjoitettuna, eikä liioin sukunimeä Kivikkaho ilman heittomerkkiä). Mölli-Möllerö (keskustelu) 8. huhtikuuta 2021 kello 19.19 (EEST)

text: Lähteenä siis tämä. Mölli-Möllerö (keskustelu) 8. huhtikuuta 2021 kello 19.20 (EEST)
thread_title:  Kivikk’aho
Keskustelu Wikipediasta:Wikipedia Signpost Interwiki Report

message: Teksti näyttää kokonaisuutena ihan hyvältä. Itse jäin miettimään seuraavien lauseiden kohdalla, ovatko ne turhan subjektiivisia näkemyksiä, jotka vain kuulostavat hienolta. 
*"article count has surpassed those of printed Finnish encyclopedias"
Tämän informaatio arvo on minusta aika vähäinen, koska käytännössä ei ilmeisesti ole mahdollista verrata "oikeita" tietosanakirja-hakusanoja. Paljonko lukuun oikeasti vaikuttaa 10000+ akuankka ja simpson-artikkelia.
*"accusations of administrator abuse are rather rare and usually judged by the community to be without merit"
Mikä on tässä paljon ja mistä tietää yhteisön mielipiteen asiassa? Auru Aron syytöksien kohdalla katson yhteisön ottaneen kantaa, mutta muissa tapauksissa on minusta hyvin hankalaa "osoittaa" lauseen pitävän paikkansa (voi tietysti olla, että olen missannut olennaisia keskusteluja). Muissa raporteissa näytti olevan jokin arvio aktiivisista käyttäjistä. Saisiko luvun fi-wikille? --jkv 19. lokakuuta 2006 kello 09.08 (UTC)
replies: text: Lisäsin arvion vajaasta sadasta aktiivikäyttäjästä. -Samulili 19. lokakuuta 2006 kello 09.17 (UTC)
replies: text: :Mediawikissä on Wikistats csv -sivu, josta saattaisi löytyä tieto kuukaudessa yli sadan muokkauksen ylittävien käyttäjien lukumäärästä (WikipediansEditsGt100.csv). En tiedä onko tietoa fi-wikille, koska en saanut ladattua tiedostoa ("You don't have permission..."). --jkv 20. lokakuuta 2006 kello 11.20 (UTC)
Voisiko tuohon alun tilasto-osuuteen sisällyttää kohdan jossa tuodaan esille suomiwikin kokoa suhteessa suomenkielisten määrään kokonaisuudessaan? Siinähän pärjäämme aika hyvin joten olisiko tässä syytä pienimuotoiseen omakehuun? Vai onko näillä raporteilla tietty kaava sen suhteen, mitä asioita kerrotaan? t., --Neofelis Nebulosa (моє обговорення) 22. lokakuuta 2006 kello 17.50 (UTC)
thread_title: Kommentteja
Keskustelu:Metsästys ajavan koiran avulla

message: Artikkelin nimi vaikuttaa vaikealta. Olisiko mitään lyhyempää?--Teveten 19. lokakuuta 2006 kello 13.30 (UTC)

message: Artikkeli sai alkunsa metsästys-sivun 'Saalistusmenetelmän mukaan'-luettelosta. Vaihtoehtoinen nimi artikkelille voisi olla Ajokoirametsästys, mutta sen ongelmana olisi, että Suomessa yleisimmästä ajavasta koirarodusta suomenajokoirasta käytetään yleisesti ajokoira-nimitystä. Näin ollen Ajokoirametsästys voisi otsikkona olla harhaanjohtava. Toisaalta muutkin kuin ns. ajokoirarodut voivat ajaa, joten artikkelia ei ole syytä rajata vai ajokoirarotuihin.  Kommentin jätti Amlohi  
replies: text: Toinen ongelma olisi että tähän pitäisi lisätä myös metsästys haukkuvan koiran avulla, jos puhuttaisiin vain koirametsästyksestä. Lakitekstissä käytetään muistaakseni juuri artikkelin nimeä, joka lienee pituudestaan huolimatta paras mahdollinen kuvaamaan kyseistä asiaa. --Höyhens 19. lokakuuta 2006 kello 16.08 (UTC)
thread_title:  Sivun otsikosta 

message: Käyttöopas, käsi- tai oppikirja. Wikipediassa ei opasteta, kuinka asioita käytetään tai tehdään. Näitä varten on Wikikirjasto.
Mutta kysyn nyt, onko tämä "läpipeluuopas"? Lab-oratory 12. maaliskuuta 2008 kello 17.09 (UTC)
Tuolla määritelmällä tämä voisi tosiaan olla "läpipeluuopas". Voiko sivun siirtää Wikikirjastoon? Jos, niin miten se tapahtuu? Voisiko joku sen tehdä?
thread_title:  Ei läpipeluuoppaita 

message: Tämän artikkelin englanninkieliseksi versioksi tarjotaan "coursing"-sivua. Eikös kyseessä ole kaksi eri asiaa, kun coursing perustuu vinttikoiran näköaistiin ja kykyyn juosta saalis kiinni?
Kupimukki 30. elokuuta 2008 kello 19.07 (EEST)
replies: text: Kyllä, coursing-termi liittyy nimenomaan vinttikoiriin. Canarian (keskustelu) 15. huhtikuuta 2023 kello 17.46 (EEST)
thread_title:  Englanninkielinen versio
Keskustelu:Tähdet kertovat, komisario Palmu

message: Mikään muu nettisivusto ei anna elokuvan ikärajaksi K-15 kuin Elonet. Sen sijaan Tähdet kertovat, komisario Palmu -elokuvan DVD-version takakansi ilmoittaa K-11 -ikärajan. --Opossumi 19. lokakuuta 2006 kello 15.45 (UTC)
replies: text: Omituista kyllä Valtion elokuvatarkastamon sivut antavat ikärajaksi K15, K11 ja S tai Suositusikäraja: K8. En sitten tiedä mikä näissä on erona, mutta voimassa olevaksi päätökseksi on merkitty K15. --J 19. lokakuuta 2006 kello 17.35 (UTC)
Komisario Palmu -artikkelissa: "Ohjaaja ja tuottaja pyysivät Waltaria tekemään käsikirjoituksen uutta elokuvaa varten. Waltari myöntyi pyyntöön, ja muutaman viikon kuluttua hän ilmoitti Kassilalle että "tulikin tehdyksi kirja". Niinpä tarina ilmestyi sekä romaanina että elokuvana." 
Tässä artikkelissa: "Muutaman viikon päästä hän ilmoitti kirjoittaneensa täyden käsikirjoituksen elokuvaan. Ensi-illan jälkeen hän muokkasi käsikirjoituksen romaaniksi"
Kumpi on oikein? 
Vesahjr 23. marraskuuta 2010 kello 20.12 (EET)

message: Wikipediassa on artikkeli sekä kirjasta että elokuvasta. Kuuluisiko juoniselostus paremmin kirjasta kertovaan artikkeliin? Turha sitä on kahdessa artikkelissa toistaa.--Vesahjr (keskustelu) 11. kesäkuuta 2012 kello 16.49 (EEST)
thread_title: Kaksi artikkelia
Keskustelu:Keisarileikkaus

message: Artikkelin nimi on Keisarinleikkaus, artikkeli alkaa Keisarileikkaus, hakusanasta keisarileikkaus on uo tähän Keisarinleikkaukseen. Ken tietää oikean vastauksen, korjatkoon tai muokatkoon molemmat oikeiksi vaihtoehdoiksi. --jeepo 19. lokakuuta 2006 kello 20.41 (UTC)
replies: text: Keisarileikkaus on oikea muoto tosin nykyään molempia taidetaan käyttää liki yhtä paljon.. --Anr 20. lokakuuta 2006 kello 09.19 (UTC)
replies: text: :Artikkelissa voisi ehkä jopa ottaa esille tämän, että keisarinleikkaus on usein n:llisessä muodossaan. Jos 50 prosenttia netissä käytetystä sanasta on "väärässä" muodossa, niin se on aika paljon. Muotoa "keisarin" voi perustella, jos kyse oli todella keisarin syntymisestä tai jos keisari sääti lain leikkauksista.  193.110.108.67 23. lokakuuta 2008 kello 17.45 (EEST)

message: Artikkelissa sanotaan: "On myös esitetty, että keisarileikkauksen nimitys johtuisi Caesarin aikana käyttöön otetusta laista, lex caesareasta, jonka mukaan raskauden loppuaikana kuolleelle naiselle olisi tehtävä kohdunavaus lapsen pelastamiseksi.". Historia-lehden 7/2024 mukaan laki kuitenkin sädettiin jo Numa Pompiliuksen aikana n. 700 eaa. Leikkauksen nimi tulee ilmeisesti latinan sanasta caesura (leikkaus).
Pliniuksen mukaan yksi tälla tavoin syntyneistä lapsista oli eräs Julius Caesarin esi-isistä. Hänet tunnettiin toimenpiteen jälkeen yksinkertaisesti Caesarina, ja nimi siirtyi hänen jälkeläisilleen. PauliKL (keskustelu) 16. huhtikuuta 2024 kello 16.09 (EEST)
thread_title:  Lex caesarea
Keskustelu:Smurffit

message: Smurffit-nimi tuli Ruotsista, saattoi olla alkuperäisen kustantajankin toivomus. Oikeudet olivat jo Yhdysvalloissa. --Frank 20. lokakuuta 2006 kello 02.36 (UTC)

message: Korjattavaa. Tämän pitäisi olla artikkeli - Ei uutinen Lab-oratory 16. helmikuuta 2008 kello 13.01 (UTC)
thread_title:  Uutinen
Keskustelu:Äänivalli

message: Äänen nopeus on 1224km/h (340m/s). Äänivallia murrettaessa täytyy YLITTÄÄ äänen nopeus, mutta kuitenkin äänivalli on murrettu pienemmissä nopeuksissa? "Äänivalli rikkoutui ensimmäisen kerran ihmisen toimesta 14. lokakuuta 1947, kun yhdysvaltalainen lentäjä Chuck Yeager ylsi 1127 kilometrin tuntinopeuteen X-1-koneella." 1224km/h on suurmpi kuin 1127km/h. Miten on mahdollista? Black Eagle 20. lokakuuta 2006 kello 10.25 (UTC)
replies: text: Äänen nopeus vaihtelee paineen ja lämpötilan mukaan? Olisiko siinä selitys?--Teveten 20. lokakuuta 2006 kello 10.27 (UTC)
replies: text: :Laitoin tarkennuksen olosuhteista, missä äänennopeus on tuo yleisesti tunnettu noin 340 m/s. --Ekeb 20. lokakuuta 2006 kello 10.35 (UTC)
Äänennopeushan ei ole vakio vaan se on suoraan verrannollinen paineesta ja kääntäenver. tiheydestä. Siksi se voi siis vaihdella aika paljonkin.
Mutta hei - yks pikku kosmetiikka virhe. Jos nopeudeksi ilmoitetaan 340m/s niin suluissa km/t pitäis olla tietenkin lähemmäks 1238 (johdonmukaisesti eikö niin?). Sivulla oli ainakin vielä 17.8.2007 luku 1225.
Tämä artikkeli sisältää huomattavaan suuren asiavirheen, joka on vieläpä erittäin tyypillinen. "Äänivallin rikkoutuminen" on yksi pahiten väärinymmärrettyjä asioita, ja oleellinen syy väärinymmärrykseen on termi itse, joka antaa ymmärtää että jotain rikkoontuu, tästä tehdään luonnollisesti se päätelmä että yliäänipamaus johtuu "äänivallin särkymisestä". Korostan, että yliäänipamaus _ei synny kun äänen nopeus ylitetään!_ Pamaus syntyy sen sijaan kun yliäänennopeudella etenevän objektin perässään laahaama kartiomainen paineaalto osuu korvaan - tai ikkunaan, saaden sen helisemään. Ilmiö on täsmälleen sama kuin merta kyntävän laivan keula- ja peräaalto, joka osuessaan rantakivikkoon havaitaan ryskeenä. Pyrin kirjoittamaan tuon vähän todenmukaisempaan muotoon, alkuperäinen kirjoittaja älköön pahoittako tästä mieltään. H. Leivo 16. joulukuuta 2007 kello 10.14 (UTC)
thread_title:  Mahdollista? 

message: Tarvitseeko edes sanoa, että tämä ilmaus kuulostaa tyhmältä? --Hartz (keskustelu) 1. joulukuuta 2012 kello 18.20 (EET)
replies: text: Koko tämä artikkeli on kyllä niin koomista tekstiä, että vatsaan sattuu kun lukee. 193.209.168.1 19. huhtikuuta 2024 kello 10.01 (EEST)
thread_title:  Kuvitteellinen muuri
Keskustelu:Hurrikaspalkinto

message: Puuhan ja Jomppiksen tietolaari
Kopioitu tuolta  adminin oikeuksin asia on myös mainittu lähteessä --Hazardi 20. lokakuuta 2006 kello 17.14 (UTC)
replies: text: Merkataan mieluummin tänne keskustelusivulle. --Agony (403) 20. lokakuuta 2006 kello 17.17 (UTC)
koittakaahan jo päättää minne se laitetaan... toiset sanoo että suoraan sivulle ja toiset taas että tänne joten olisiko helpompaa jos se olisi kummassakin kuten olin tekemässä. eli kirjoittamassa myös tänne asiasta? --Hazardi 20. lokakuuta 2006 kello 17.19 (UTC)

text: Muokkausyhteenveto, artikkelisivu ja keskustelusivu ovat kolme eri asiaa: artikkelisivulla on vain artikkelin käsittelemä asia, luvat yms. ovat yleensä keskustelusivulla. --Tve4 20. lokakuuta 2006 kello 17.22 (UTC)
replies: text: : missähän mahtaa olla tuo Muokkausyhteenveto? sitä olen etsinyt jo tovin mutta kuhan nyt käy selväksi kenellä oikeudet oikeasti kirjoitukselle on niin asia on selvä.--Hazardi 20. lokakuuta 2006 kello 17.24 (UTC)

message: Asiaa Sinnipirtiltä maailmalle
Edelleen ehdot ovat samat kuin edellä on keskusteltu, sivusto on vain päivitetty. --Puuha 16. toukokuuta 2007 kello 17.41 (UTC)
thread_title:  Linkki muutettu uusille sivuille