lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Pius XI

message: Artikkeli oli vertaisarvioinnissa 10. elokuuta – 25. elokuuta 2007
=== Pius XI ===
Vielä keskeneräinen paaviartikkeli, mutta parannusehdotuksia otetaan vastaan jo nyt. Tekstiä on kuitenkin tulossa vielä lisää, esimerkiksi Kritiikkiä -osio puuttuu vielä. --Green Bonsai 10. elokuuta 2007 kello 11.01 (UTC)
replies: text: Termi tiedemies tuo mieleen vahvasti luonnontieteet. Ehkä kirkkohistorioitsijaa olisi parempi kutsua sillä nimellä tai tutkijaksi. Muutenkin tiedemies-sana on hieman väistymässä suomenkielestä. Entä tunnetaanko Piuksen motivaatioita fasismimyönteisehkölle linjalle? Tätä asiaa olisi mielenkiintoista tuntea paremmin. --Tungsten 14. elokuuta 2007 kello 08.48 (UTC)
replies: text: : Muutan tuon tiedemiehen muotoon "tutkija" tai "kirkkohistorioitsija". Syynä Pius XI:n fasismimyönteisehkölle linjalle hänen pontifikaattinsa alkuvaiheilla lienee pääosin se, että fasistit halusivat sovinnon paavinistuimen kanssa ja sen saadakseen antoivat myöhemmin katteettomiksi osoittautuneita lupauksia paaville. --Green Bonsai 16. elokuuta 2007 kello 14.54 (UTC)
</div>
thread_title:  Artikkelin arkistoitu vertaisarviointi 

message: Vielä keskeneräinen paaviartikkeli, mutta parannusehdotuksia otetaan vastaan jo nyt. Tekstiä on kuitenkin tulossa vielä lisää, esimerkiksi Kritiikkiä -osio puuttuu vielä. --Green Bonsai 10. elokuuta 2007 kello 11.01 (UTC)
replies: text: Termi tiedemies tuo mieleen vahvasti luonnontieteet. Ehkä kirkkohistorioitsijaa olisi parempi kutsua sillä nimellä tai tutkijaksi. Muutenkin tiedemies-sana on hieman väistymässä suomenkielestä. Entä tunnetaanko Piuksen motivaatioita fasismimyönteisehkölle linjalle? Tätä asiaa olisi mielenkiintoista tuntea paremmin. --Tungsten 14. elokuuta 2007 kello 08.48 (UTC)
replies: text: : Muutan tuon tiedemiehen muotoon "tutkija" tai "kirkkohistorioitsija". Syynä Pius XI:n fasismimyönteisehkölle linjalle hänen pontifikaattinsa alkuvaiheilla lienee pääosin se, että fasistit halusivat sovinnon paavinistuimen kanssa ja sen saadakseen antoivat myöhemmin katteettomiksi osoittautuneita lupauksia paaville. --Green Bonsai 16. elokuuta 2007 kello 14.54 (UTC)
</div>
thread_title:  [[Pius XI]] 

message: Suositeltu artikkeli, jossa on lähdepyyntöjä. --Thi 14. elokuuta 2010 kello 12.28 (EEST)
replies: text: Monet lähdepyynnöistä on ip:n lisäämiä, ja ne vaikuttavat hieman kyseenalaisilta. Esimerkiksi: "Pius XI vastusti kiivaasti fasismia [lähde?] ja natsismia, mutta myös kommunismia.[19]" Lauseen perässä ainakin on viite kirjaan Katolisen kirkon historia, sivulla 142. Jos jollain on kyseinen kirja hyllyssä, niin aika nopeasti on tarkistettavissa, onko lähdepyyntö turha. --PtG 14. elokuuta 2010 kello 13.25 (EEST)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi 2
Keskustelu:Ketjureaktio

message: Ilmeisesti palamiseen liittyy jokin erityinen ketjureaktio (ainakin sivujen Palaminen ja Sammuttaminen mukaan). En tiedä asiasta, joten en lisää sitä itse tähän täsmennyslistaan (en osaa nimetä artikkelia, joka asiasta voisi kertoa), mutta joku tietävä voisi lisäyksen tehdä. Memmis 10. elokuuta 2007 kello 12.45 (UTC)
thread_title: Palamisen ketjureaktio?
Keskustelu:Ajan lyhyt historia

message: artikkeli sisältää paljon päällekkäistä tietoa hawkingin oman artikkelin kanssa --128.214.205.63 10. elokuuta 2007 kello 14.56 (UTC)
replies: text: Ei sisällä enää. --qWerk 10. elokuuta 2007 kello 14.59 (UTC)

message: Minulla on parhaillaan yöpöydälläni tuo 1988 suomeksi ilmestynyt versio, kovakantinen, sama ISBN-numero. Laatikossa sivumääräksi ilmoitetaan 248, mutta minun kirjassani on vain 193 sivua, sisällysluettelot ym. mukaan lukien.- 91.153.154.210 27. marraskuuta 2016 kello 21.14 (EET)
thread_title:  Sivumäärä
Keskustelu mallineesta:Aseet2

message: Yhdistetään toki, mutta kuinka tämä käytännössä hoituu...? --Ningyou 18. elokuuta 2007 kello 11.02 (UTC)
replies: text: Minä voin hoitaa yhdistämisen (kunhan saan liikaa aikaa). Pitää vain saada selville erot niin loppu on helppoa ehdollistavilla kentillä. --Agony (403) 18. elokuuta 2007 kello 11.40 (UTC)
replies: text: :Alright, kuulostaa hyvältä --Ningyou 19. elokuuta 2007 kello 19.47 (UTC)

message: Onko tuon englanninkielisen infoboxin oltava tuossa alussa? Miksei Malline:Aseet2? --82.128.247.117 10. elokuuta 2007 kello 17.36 (UTC)
thread_title: Infobox?

message: "muu_aseistus" ei taida näkyä artikkeleissa jostain syystä. Muad (keskustelu) 18. syyskuuta 2012 kello 17.57 (EEST)
thread_title:  Ongelma 

message: Voiko tätä mitenkään rukata ohjuksille tai käymään ilmatorjunta artikkeleissa? JukkaWallin (keskustelu) 28. heinäkuuta 2014 kello 13.21 (EEST)
thread_title:  Käyttö ohjus tai ilmatorjunta artikkeleissa 

message: Tässä tunnutaan menneen äärimmäisyyksiin yhteen suuntaan.. Jos samaa mallinetta käytetään miekalle (Pitkämiekka) ja panssarivaunulle (Tiger) niin jossakin ei ole aivan hahmotettu mallineiden ideaa.. Panssarivaunuille on omakin malline  olemassa. Ipr1 (keskustelu) 20. toukokuuta 2018 kello 15.17 (EEST)
replies: text: Miekoille ym. on nyt malline , jota voisi käyttää muihinkin kuten kirveisiin, sotavasaroihin jne. Ipr1 (keskustelu) 20. toukokuuta 2018 kello 15.24 (EEST)

text: Kun tulee paljon tiettyyn tarkoitukseen tarkoitettuja kenttiä (ei-yleiskäyttöisiä) järkevämpää olisi eriyttää tuollaiset omakseen kuin käyttää samaa mallinetta. Jossakin tapauksissa joissa on samat kentät samalla tarkoituksella yhdistämisessä on järkeä mutta panssarivaunut ja miekat eroavat niin paljon että en näe järkeä käyttää samaa mallinetta molemmille. Kommentoikaa. Ipr1 (keskustelu) 20. toukokuuta 2018 kello 15.35 (EEST)
thread_title:  Käyttötapaukset 

message: Alkuperämaa on huonosti nimetty, tarkoittaako se maata jossa on suunniteltu vai jossa on valmistettu? Vai peräti käyttönottoa? Tuo pitäisi nimetä selkeämmin, etenkin kun valmistajia voi olla useita eri maissa. Ipr1 (keskustelu) 17. maaliskuuta 2022 kello 02.50 (EET)
thread_title:  Alkuperämaa
Keskustelu:Lempäälän Kisa (jääkiekko)

message: Tohon pelaaja tilanteeseen vois lisätä, että milloin se on päivitetty. –Kommentin jätti 88.192.17.230 (keskustelu)

message: Tämä artikkeli kertoo nyt vain seuran mestisjoukkueesta. Tämä artikkeli on kuitenkin LeKin jääkiekkotoiminnasta, joten juniori-ry:tä ja sen toimintaa ja seuran vuodesta 1955 jatkuneen jääkiekkotoiminnan historian kuvaamista artikkeli kaipaisi myös. Nyt historiaosio kertoo vain seuran edustusjoukkueen suhteellisen lyhyestä Mestis-taipaleesta. Ajantasaistin perustietoja niin tästä artikkelista kuin muusta urheilutoiminnasta vastaavan Lempäälän Kisa-artikkelin osalta. Toivoisin, että joku paikallinen päivittäisi näitä tietoja vähän parempaan jamaan tähän artikkeliin lähteistäen tiedot. --BrDead (keskustelu) 22. syyskuuta 2017 kello 11.58 (EEST)
thread_title: Artikkelin tilasta
Keskustelu:Benedictus XV

message: Artikkeli oli vertaisarvioinnissa 11. elokuuta - 25. elokuuta 2007
=== Benedictus XV ===
Myös tämä paaviartikkeli on vielä keskeneräinen, mutta tuon sen jo nyt vertaisarviointiin, koska uskon onnistuvani paikkaamaan artikkelin puutteet kahdessa viikossa. Tekstiä ja joitain osioita on vielä tulossa, ja otan mielelläni vastaan hyviä parannusehdostuksia. --Green Bonsai 11. elokuuta 2007 kello 17.28 (UTC)
replies: text: Tasaisen laadukasta tavaraa paavien kanssa, kuten aina. Hienoa! Paavin rooli ensimmäisessä maailmansodassa on kiinnostavaa luettavaa. Minua kiinnostaisi Benedictuksen vaikutus katolliseen oppiin. Lisäksi elämänkertaa ennen paaviutta voisi hieman avata lisää. --Tungsten 14. elokuuta 2007 kello 08.43 (UTC)

text: Kun tuosta Vuoden 1914 konklaavista on jo ansiokas erillinen artikkeli niin kannattaako samoja tietoja toistaa näin laajasti tässä artikkelissa? --Loudiou 17. elokuuta 2007 kello 11.59 (UTC)
replies: text: : Karsin artikkelissa Benedictus XV esitettyjä tietoja äänestyksen kulusta. --Green Bonsai 19. elokuuta 2007 kello 06.29 (UTC)
thread_title:  Artikkelin arkistoitu vertaisarviointi 

message: Myös tämä paaviartikkeli on vielä keskeneräinen, mutta tuon sen jo nyt vertaisarviointiin, koska uskon onnistuvani paikkaamaan artikkelin puutteet kahdessa viikossa. Tekstiä ja joitain osioita on vielä tulossa, ja otan mielelläni vastaan hyviä parannusehdostuksia. --Green Bonsai 11. elokuuta 2007 kello 17.28 (UTC)
replies: text: Tasaisen laadukasta tavaraa paavien kanssa, kuten aina. Hienoa! Paavin rooli ensimmäisessä maailmansodassa on kiinnostavaa luettavaa. Minua kiinnostaisi Benedictuksen vaikutus katolliseen oppiin. Lisäksi elämänkertaa ennen paaviutta voisi hieman avata lisää. --Tungsten 14. elokuuta 2007 kello 08.43 (UTC)

text: Kun tuosta Vuoden 1914 konklaavista on jo ansiokas erillinen artikkeli niin kannattaako samoja tietoja toistaa näin laajasti tässä artikkelissa? --Loudiou 17. elokuuta 2007 kello 11.59 (UTC)
replies: text: : Karsin artikkelissa Benedictus XV esitettyjä tietoja äänestyksen kulusta. --Green Bonsai 19. elokuuta 2007 kello 06.29 (UTC)
thread_title:  [[Benedictus XV]]
Keskustelu:Baletti

message: Pitkä artikkeli, jossa ei yhtään viitettä. --Ulrika 11. elokuuta 2007 kello 18.05 (UTC)

message: "Ensimmäinen varsinainen balettiteos oli Balthasar de Beaujoyeulxin, Katariina de’ Medicin balettimestarin, ohjaama Ballet comique de la reine vuodelta 1581." Tutkija U McIlvenna kertoo teoksessaan Scandal and Reputation at the Court of Catherine de Medici (2016, 13), että ensimmäinen balettiesitys de Medicin hovissa olisi annettu jo vuonna 1573, kun Puolan suurlähettiläälle esitettiin de Medicin kuudentoista hovinaisen osalta baletti "Balet des Provinces". McIlvennan mukaan tuolloin tuossa esityksessä olisi ollut läsnä myös tämä Balthasar de Beaujoyeulxinkin, joka kutsui esitystä ajan käytösetiikan mukaan "taisteluksi ("bataille")".
thread_title:  korjaus
Keskustelu:Eumenes Kardialainen

message: Kopioitu keskustelua arkistoidusta äänestyksestä Wikipedia:Ehdokkaat hyviksi artikkeleiksi/Eumenes Kardialainen -- Jniemenmaa 13. elokuuta 2007 kello 06.09 (UTC)
Lähteenä on käytetty lähinnä Plutarkhosta. Onko tuollainen antiikinaikainen, kuitenkin yli 300 vuotta kuvaamansa henkilön jälkeen kirjoitettu lähde luotettava sellaisenaan? Kysyn kun en tiedä. Lisäksi Viron historia hylättiin, koska lähteet eivät olleet riittävän monipuoliset. --ML 4. elokuuta 2007 kello 15.04 (UTC)
replies: text: Tuohon en osaa vastata. Mutta toki Viron historia on meille keskeisempi asia kuin Eumenes Kardialainen. Onko se taas peruste mihinkään, en ymmärrä virallista tulkintaa, mutta kannatan tätä ja vastustan Viron historiaa hyväksi sivuksi keskeisyyden vuoksi. --Höyhens 4. elokuuta 2007 kello 20.35 (UTC)

text: Yritän etsiä tuohon muutaman tuoreemman lähteen. Esimerkiksi Google book searchin kautta löytyi muutama sopiva kirja. Toisaalta Eumeneen elämästähän on säilynyt meidän päiviimme kaksi pidempää lähdettä, Plutarkhoksen elämäkerta ja Diodoroksen kirjaston kirjat 18-19. Kaikki nykyaikaiset teokset perustuvat jotenkin noihin kahteen. -- Jniemenmaa 6. elokuuta 2007 kello 06.51 (UTC)
replies: text: :Plutarkhoksen luotettavuudesta on keskusteltu varmaan jo satoja vuosia, mutta yleensä häntä pidetään luotettavana. Kylmä totuus on se, että antiikin historia täyttyy aukoilla ilman häntä.  --ukas 10. elokuuta 2007 kello 13.31 (UTC)
replies: text: ::Vaikka Plutarkhos olisi lähes ainoa primaarilähde, olisi silti parempi käyttää (itse asiassa sääntöjenkin mukaan) modernia sekundaarilähdettä. Vaikka nykyaikainen tieto jostain antiikin henkilöstä perustuisikin esimerkiksi vain Plutarkhokseen, niin nykyisin saatetaan pystyä kuitenkin jonkin verran arvioimaan, mikä Plutarkhoksen aineistosta on uskottavaa ja mikä ei. --ML 10. elokuuta 2007 kello 13.47 (UTC)
replies: text: :::Samaa mieltä, tarkoitin että yleensä häntä pidetään luotettavana ja yleensä nykyhistorioitsijoidenkin arviot Plutarkhoksen aineistosta ovat vain arvioita ja tulkintoja, eivätkä itsekään aina luotettavia. Plutarkhos oli itsekin historioitsija tai elämänkerturi, ei suinkaan primäärilähde. --ukas 10. elokuuta 2007 kello 21.48 (UTC)
replies: text: ::::Kyllä minä kutsuisin Plutarkhosta primäärilähteeksi. Tässä ei ole olennaista, oliko hän aikalainen vai ei, vaan olennaista on se, että hän ei todellakaan edusta nykyaikaista tutkimusta, vaan päinvastoin on tutkimuksen kohteena itsekin. Ja ML on kyllä oikeassa siinä, että Wikipedia-artikkelin pitäisi oikeastaan perustua nykytutkimukseen. Kyllä kai Plutarkhokseenkin voi viitata, mutta olisi hyvä kulloinkin varmistaa moderneista lähteistä, mitä mieltä tutkijat asiasta ovat. Ainoa aihepiiri, jonka äkkiseltään keksin, jossa antiikin lähteitä voi käyttää ilman sen suurempaa kritiikkiä, on mytologia – siinä kun ei ole olemassa mitään historiallista "totuutta", vaan on vain erilaisia tarinoita, joiden "luotettavuutta" on turha ryhtyä arvioimaan. --Mb 11. elokuuta 2007 kello 10.02 (UTC)
thread_title:  Antiikin lähde ainoa lähde
Keskustelu:Varhaiset korkeakulttuurit

message: Nämä lauseet tulisi poistaa: "...hänen kannatuksensa on aivan helvetin suuri..","...kaiken lisäksi paskanhajuiseen jamssiin, jota ei kyetty varastoimaan...".Lisäksi erillisiä päälauseita voisi nitoa yhteen.
Jouni Tiilikainen 12. elokuuta 2007 kello 21.08 (UTC)
replies: text: Hyvä havainto: nuo lauseet olivat vandaalin muuttamia. Olisit voinut korjata itsekin, mutta korjasin ne nyt. --Silvonen 13. elokuuta 2007 kello 03.14 (UTC)

message: Artikkeli alkaa: "Varhaiset korkeakulttuurit: Sivilisaatio tarkoittaa kulttuuria, jossa osataan kirjoittaa ja lukea" Sitten kerrotaan mm. "Muita tunnettuja varhaisia sivilisaatioita ovat Faaraoiden Egypti, Induskulttuuri, Kiina sekä Amerikan mantereella Perun ja Mesoamerikan intiaanikulttuurit" Mesoamerikkalaiset oppivat kirjoitustaidon vasta n. 1000 vuotta eaa. ja andeilla sitä ei opittu ennen espanjalaisten saapumista, joten kumpikaan tuskin täyttää määritelmää nykymuodossaan? Toisekseen nykyinen määritelmä on huonosti muotoiltu, mutta itse en uskalla sitä muuttaa asiantuntemattomuuttani 82.181.146.167 17. elokuuta 2007 kello 13.09 (UTC)
thread_title:  Määritelmä 

message: === Sivilisaation synty, 3. kappale ===
"Sittemmin korkeakulttuurin katsotaan siirtyneen Mesopotamiasta muualle Eurooppaan noin 2000–1500 eaa. ja jääneen sille tielleen."
Jos korkeakulttuuri on sittemmin poistunut kaksoisvirran alueelta, missä lähteessä tästä kerrotaan lisää?
Varsin huvittava ja ehkä ajankohtainen konnotaatio - eikä pelkästään konnotaatiokaan enää. Lieköhän kyseessä tarkoituksellinen liekitys?
thread_title:  Lähde puutteellinen 

message: "Sittemmin korkeakulttuurin katsotaan siirtyneen Mesopotamiasta muualle Eurooppaan noin 2000–1500 eaa. ja jääneen sille tielleen."
Jos korkeakulttuuri on sittemmin poistunut kaksoisvirran alueelta, missä lähteessä tästä kerrotaan lisää?
Varsin huvittava ja ehkä ajankohtainen konnotaatio - eikä pelkästään konnotaatiokaan enää. Lieköhän kyseessä tarkoituksellinen liekitys?
thread_title:  Sivilisaation synty, 3. kappale 

message: Onkohan tämä sama kuin en:Cradle of civilization?--Nedergard (keskustelu) 14. joulukuuta 2014 kello 07.58 (EET)
thread_title:  Cradle of civilization?
Keskustelu:Siirrettävä talo

message: Artikkelissa on sotkettu täysin yhteen tilaelementtinä valmistettava rakennus ja siirrettävä rakennus, mitkä ovat kaksi täysin eri asiaa. Rankalla karsimisella tästä saada tyngän koskien siirrettäviä taloja, mutta lähteettömyyden vuoksi paljoa ei jää käteen.--Riisipuuro 13. elokuuta 2007 kello 04.40 (UTC)--
replies: text: Uusin tekstin. --Riisipuuro 14. elokuuta 2007 kello 22.27 (UTC)--
thread_title: Aihe hukassa
Keskustelu:AC Horsens

message: Mitenkähän nuo liput saisi suoraan riviin? --Ulrika 13. elokuuta 2007 kello 13.07 (UTC)
replies: text: Laita jos osaat --Knoxville 13. elokuuta 2007 kello 13.08 (UTC)
replies: text: :En osaa, siksi kysyin:) --Ulrika 13. elokuuta 2007 kello 13.10 (UTC)
replies: text: ::Onko nyt hyvä, oletin, että numero tarkoittavat pelinumeroa --qWerk 13. elokuuta 2007 kello 13.12 (UTC)
replies: text: :::Muuten hyvä mutta suomessa ei käytetä risuaitaa # numeron symbolina. Ja mitähän pelimiehet tykkäävät, kun numero on lopussa? --Ulrika 13. elokuuta 2007 kello 13.15 (UTC)

text: Käytin nyt tuota toisaalla hyväksi havaittua (?) taulukkoformaattia. Voisi laittaa vielä kahdelle palstalle, jos artikkelissa olisi enemmän tekstiä, nyt menisi ainakin 800×600-resoluutiolla tuon tietolaatikon päälle. –Kooma (di algo) 13. elokuuta 2007 kello 13.19 (UTC)
replies: text: :Loistava! Lisäsin siihen koodin, jonka joku kerran kehitteli, ettei mene päällekkäin. Tosin mulla ei mennyt. --Ulrika 13. elokuuta 2007 kello 13.25 (UTC)
replies: text: ::No niin, tuollahan se tosiaan onnistuukin. :-) Isommalla resoluutiolla tosin jää jonkinmoinen tyhjä aukko tuohon tekstin ja pelaajaluettelon väliin, mutta ei kai tuo haittaa. –Kooma (di algo) 13. elokuuta 2007 kello 14.28 (UTC)
Nyt näyttää artikkeli paremmalta. Kiitos! --Knoxville 13. elokuuta 2007 kello 13.27 (UTC)
thread_title:  Liput
Keskustelu:Toimintasäde

message: Jos kirjaston sanakirjoista tutkii miten engl. range (ilma-aluksien yhteydessä) on suomennettu, sitä on suomennettu toimintamatkaksi ja toimintasäteeksi. Ja suomi-englanti-sanakirjoissa on vastaavaa epävarmuutta.
Lopullinen ratkaisu löytynee Euroopan ilmailuviranomaisten Yhteiseurooppalaisista ilmailuvaatimuksista, engl. Joint Aviation Requirements (JAR).

message: ===Range===
Englanniksi:
"... Influence on range and endurance ..." 
(pieni pdf-tiedosto) ref-no 031 02 04 04
Suomeksi: 
"... Vaikutus toimintamatkaan ja toiminta-aikaan... "
 (iso pdf-tiedosto) (JAR-FCL 1.470, liite 1, ref-no 031 02 04 04) 
  
===Radius of action===
Englanniksi:
"... Name range specifics of maximum range and radius of action ..."
 (pieni pdf-tiedosto) ref-no 061 04 07 00
Suomeksi:
"... Seuraavien mittaaminen: 
- pisin toimintamatka
- toimintasäde ..."
 (iso pdf-tiedosto, sama kuin range-kohdan tiedosto) (JAR-FCL 1.470, liite 1, ref-no 061 04 07 00) 
Eli virallisesti nykyään: range on suomeksi (pisin) toimintamatka ja radius of action (myös varmaankin esim. operational radius tai radius of operation??) on suomeksi toimintasäde. Ja toimintamatka ei ole sama kuin toimintasäde, koska ne vaaditaan osata erottaa lentolupakirjan teoriakokeissa.
Ilmailumääräyksiä suomeksi täältä.
--Pasixxxx 15. elokuuta 2007 kello 14.06 (UTC)
thread_title: JAR-FCL 1

message: Englanniksi:
"... Influence on range and endurance ..." 
(pieni pdf-tiedosto) ref-no 031 02 04 04
Suomeksi: 
"... Vaikutus toimintamatkaan ja toiminta-aikaan... "
 (iso pdf-tiedosto) (JAR-FCL 1.470, liite 1, ref-no 031 02 04 04)
thread_title: Range

message: Englanniksi:
"... Name range specifics of maximum range and radius of action ..."
 (pieni pdf-tiedosto) ref-no 061 04 07 00
Suomeksi:
"... Seuraavien mittaaminen: 
- pisin toimintamatka
- toimintasäde ..."
 (iso pdf-tiedosto, sama kuin range-kohdan tiedosto) (JAR-FCL 1.470, liite 1, ref-no 061 04 07 00) 
Eli virallisesti nykyään: range on suomeksi (pisin) toimintamatka ja radius of action (myös varmaankin esim. operational radius tai radius of operation??) on suomeksi toimintasäde. Ja toimintamatka ei ole sama kuin toimintasäde, koska ne vaaditaan osata erottaa lentolupakirjan teoriakokeissa.
Ilmailumääräyksiä suomeksi täältä.
--Pasixxxx 15. elokuuta 2007 kello 14.06 (UTC)
thread_title: Radius of action
Keskustelu:William (Walesin prinssi)

message: Huomautus titteleihin:
*Charles, The Prince of Wales, Walesin ruhtinaskunnan kruunattu ruhtinas
*Prince William of Wales, Walesin ruhtinaskunnan prinssi, ruhtinaan poika Kommentin jätti 91.155.42.90 (keskustelu – muokkaukset).13. elokuuta 2007 kello 19.44
replies: text: Aivan, mutta mitenkäpä sanot sen suomeksi. --Ulrika 13. elokuuta 2007 kello 19.47 (UTC)
replies: text: :William of Wales suomentuu tietenkin Vilhelm Walesilainen saman kaavan mukaan kuin muutkin vastaavat. --Mikko Paananen 13. elokuuta 2007 kello 19.54 (UTC)
replies: text: ::Heh, suomeksihan se sanotaan: Walesin prinssi Vilhelm jonka isä on Walesin ruhtinas Kaarle. Barnabas Seefo 29. elokuuta 2007 kello 18.36 (UTC)
Prinssit muistaakseni etunimellä ja tarkennus perään? Siirsin näin. --Checkpointcharlie 29. syyskuuta 2011 kello 20.35 (EEST)

text: Missähän näin sanotaan? --Stryn (keskustelu) 25. heinäkuuta 2013 kello 00.59 (EEST)

message: a) Mistähän tarkenteen "Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi" oikein tulee?
b) Mitenkäs tämä lähteistetään? Käykö tämä? --Otrfan (keskustelu) 28. heinäkuuta 2013 kello 23.27 (EEST)
thread_title:  Pari kysymystä
Keskustelu:Pitkä ihana leikki

message: Tuo 40 000 kpl pelkkää peltipainosta ei voi pitää paikkaansa. IFPI:n kultalevyhaku sanoo PIL:n kokonaismyynniksi 38 406.  --Hanna V 13. elokuuta 2007 kello 20.58 (UTC)
thread_title:  Myynti 

message: Hei, netti ei vissiin tiedäkään kaikkea. Googlasin levyn + "julkaistiin x elokuuta 1999" – en ole löytänyt MISTÄÄN tarkkaa julkaisupäivämäärää. Mitään mahdollisuutta löytää sitä jostain luotettavasta lähteestä? -- Frous 10. kesäkuuta 2011 kello 21.02 (EEST)
replies: text: Maija-kirjasta. Lisäsin. --Hanna V 11. kesäkuuta 2011 kello 23.09 (EEST)
thread_title:  Monesko elokuuta 1999? 

message: Ainakaan peltipainoksen kansilehtisessä ei lue raidan 12 tekijätietoja. Jos jollain sattuisi olemaan alkuperäinen versio, niin voisi katsoa, löytyvätkö tiedot, ja mahdollisesti täydentää ne Muusikot-osaan. Tai jos tietää jonkin muun luotettavan lähteen. —Valtlai (k · m) 19. kesäkuuta 2018 kello 12.33 (EEST)
replies: text: :Minun kaapistani löytyi alkuperäinen cd, joten tuo tehty heti puolitoista vuotta pyynnön jälkeen. --Makevonlake (keskustelu) 27. joulukuuta 2019 kello 12.07 (EET)
thread_title:  Kappaleen 12 tiedot
Keskustelu:Lieven

message: Alunperin mytologian mukaan Liivinmaan nimi oli Lievonmaa eli Lievo (muinais-suomalainen sana lohikäärmeelle). Vrt merikäärme. Sanan lohikäärme voidaan olettaa tulleen yhdistämällä kaksi sanaa; lohi ja käärme, ehkä kuvaus joka parhaiten sopi merikäärmeelle eli ankeriaalle. Joten tarua Kauposta Lieven suvun kantaisänä voitaneen pitää aika luotettavana. Miltä kuulostaisi Ankeriaan suku Lohikäärmeen sijaan?
Lievonmaa oli vastakohtana Kuurinmaalle (Kuuranmaalle) eli Kurjenmaalle. Wikipediassa on muinaiset kuurilaiset tulkittu muinaiseksi preussilaiseksi heimoksi, tai balttilaisiksi, joko (latvialaiseksi) zemaitin heimoksi tai (liettualaiseksi) skalvin heimoksi. Eteläisellä Kuurinmaalla Itämeren rannikolla asui myös liiviläisiä (rantalaisia) ja Valdain ylängöltä länteen siirtyneitä suomalais-karjalaisia. Kysymyksessä näyttäisi olleen useiden eri heimojen asuttama alue josta käytettiin yleisnimitystä Kuurin- eli Kurjenmaa. Ellei yhteistä kielipohjaa ollut niin on vaikea selittää kuuralaisten kauppayhteyksiä Öseliin eli Saarenmaalle ja Etelä-Suomen rannikolle Koroisten (Turun) ja Rikalan (Halikon) seuduille. Kuuralaiset on useasti mainittu liiviläisten lisäksi taitavina merenkävijöinä ja raakoina sotureina jotka estivät esimerkiksi viikinkejä käyttämästä lyhyempää Väinäjoen jokireittiä Kvenugardiin (Kyvaan eli Kiovaan) ja edelleen Bysanttiin.   
Soome Kommentin jätti 88.112.184.41 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Lieven
Keskustelu:Panacod

message: parannusehdotus ->
"kolmiolääke" vaatisi selvennyksen ja oman artikkelin. Kommentin jätti 194.50.168.30 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Kieltämättä. Voisin sellaisen vaikka aikani kuluksi laatia. --ZngZng 11. syyskuuta 2007 kello 22:04 (UTC)
Joku joka tietää paremmin ja on parmepi kirjoittaa voisi mainita siitä entsyymistä joka tarvitaan, että kodeiini toimii. Jollain muutamalla prosentilla väestössä on vähissä tai ei ollenkaan(?) tätä entsyymiä.
-kromi--80.220.145.125 11. tammikuuta 2008 kello 04.48 (UTC)

message: Artikkeli sopii paremmin Panacodin alle koska (1) Co-codamol ei ole myynnissä Suomessa mutta Panacod on, (2) Co-codamol -artikkeli perustui sille virheelliselle käsitykselle että Co-codamol olisi geneerinen nimi mitä se ei ole.--Lenitha 10. tammikuuta 2009 kello 23.10 (EET)
thread_title:  Siirto Co-codamolista