lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Risteilyohjus

message: Määritelmästä:
"Risteilyohjuksiksi ei yleensä luokitella ilmatorjunta- tai panssarintorjuntaohjuksia, niiden kiinteällä polttoaineella toimivan rakettimoottorin ja siitä seuraavan rajatun kantomatkan vuoksi. Sen sijaan useat meritorjuntaohjukset ovat jo risteilyohjuksia."
Kuulostaa hieman kotikutoiselta ja epämääräiseltä määritelmältä...lähteitä ja perusteita? --PV 12. kesäkuuta 2005 kello 14:58:31 (UTC)
ekassa kappaleessa on pieni oudohko lause "Neuvostoliitto, Venäjä ja Intian ja Venäjän" en jaksa lainausta ottaa ku playstation 3:lla seikkailen 20 vaille 7 aamulla. joku hyvä suomi puhuja vois korjata tuon kyseisen lauseen järkevämmän kuuloiseksi :)

message: Pitäisköhän Bruce Simpsonin ohjusprojekti siirtää erikseen tai kirjoittaa hemmosta itestään artikkeli ja viitata sinne? Siis jos tuo projekti nyt yleensä katsotaan merkittäväksi. En-WP:ssä kaverista on artikkeli. --Aulis Eskola (keskustelu) 31. maaliskuuta 2012 kello 03.25 (EEST)
replies: text: Ei tuommoinen rakentelu ja sittemmin näköjään salaliittoteorioinniksi muuttunut väitetyn ohjuksen kätkentä tähänkään artikkeliin kuulu. Eikä epäselvä lopputulos juuri puolla omaakaan artikkelia. --J (keskustelu) 31. maaliskuuta 2012 kello 03.47 (EEST)
replies: text: :poistin osion. Gopase+f (keskustelu) 31. maaliskuuta 2012 kello 15.28 (EEST)
thread_title:  Tee-se-itse-ohjus
Keskustelu:Uusi maailmanjärjestys

message: Eikös tässä ole puhuta nyt kahdesta asiasta? New World Order (conspiracy), New World Order (political) --TBone 12. kesäkuuta 2005 kello 17:16:47 (UTC)
replies: text: Puhutaan. Nykyinen artikkeli käsittelle vain salaliittoteoriaa. En tiedä minne tuon toisen merkityksen voisi ohjata. -- Petri Krohn 30. kesäkuuta 2008 kello 03.46 (UTC)

message: Käyttäjä Alphaios on tiukasti sitä mieltä, että artikkelin ainoa viitteistetty väite ei liity aiheeseen, ja sen voi poistaa kokonaan. Ja että viitteettömät väitteet ovat enemmän artikkelin ytimessä. Bushin puhe on merkittävä kolmesta syystä: 1 Se on itseasiassa lähde josta monet salaliittoharrastajat ovat poimineet termin NWO, 2 Se on hyvin, hyvin tunnettu, 3 Se on erittäin luotettavasta lähteestä. Keskustellaan. --Casimirpo 26. maaliskuuta 2010 kello 13.53 (EET)
replies: text: Jätin lisäyksesi artikkeliin jo aiemmin. Sen ei kuitenkaan pidä olla artikkelin määrittelynä koska termi on paljon vanhempi. --Alphaios 26. maaliskuuta 2010 kello 14.01 (EET)
Itse ehdottaisin artikkelin muotoiluksi seuraavanlaista: 1. Virke kertoo, mihin termiä on käytetty alun perin. Seuraavassa virkkeessä mainitaan, että termi on nykyisin pääosin salaliittoteorioiden käytössä. Seuraavassa lauseessa/virkkeessä voidaan kertoa, miksi näin on, eli että he ovat napanneet termin ja niin edelleen. Sen jälkeen alkaa osio, jossa kerrotaan siitä, mihin termiä on käytetty politiikassa. Toinen osio taas kertoo termin käytöstä salaliittoteorioissa. Toinen mahdollisuus on mennä en-wikin mukaan ja luoda molemmille omat artikkelinsa. Tällä informaatiosisällöllä ja artikkelin pituudella se ei kuitenkaan taida olla tarpeen. --Mpadowadierf 26. maaliskuuta 2010 kello 14.17 (EET)

text: Bush vanhemman puhe on yksi määritelmistä, se on tunnetuin määritelmä ja se liittyy suoraan 'sekä "salaliittoteorioihin", että poliittisen tieteen "muutos valtatasapainossa" määritelmään. Tämä puhe on osin esimerkiksi tässä videossa katsottu yli miljardi kertaa (*varoitus: salaliitohöpinää). Kyse on televisioidusta kongressin puheesta, joka on levinnyt videolla ja netissä laajemmin kuin ehkä mikään muu presidentin puhe kongressille. --Casimirpo 26. maaliskuuta 2010 kello 14.19 (EET)
replies: text: :Määritelmä voi siis olla muodossa: "... on politiikan termi, joka viittaa tähän ja tähän. Sen kuuluisin käyttäjä on se ja se Bush." Jonka perään mainitaan tietenkin sen käyttö salaliittoteorioissa. Ei tässä nyt niin suuria ongelmia ole. --Mpadowadierf 26. maaliskuuta 2010 kello 14.23 (EET)
thread_title:  George Herbert Walker Bush ja Uusi Maailmanjärjestys
Keskustelu:Ford Mustang

message: ;Ongelmia:
*Artikkelissa väitetään, että moottori olisi aina V8. 
replies: text: *Nopea google-haku paljasti, että myös rivi 6 olisi valmistettu.
*Artikkelissa annetaan ymmärtää, että autoa ei valmistettaisi enää -- (aikansa suurin...)

text: *Sama haku todisti, että autoa valmistetaan vielä.
*Artikkelin kieli on hiomatonta.
—Lemmikkipuu 14. kesäkuuta 2005 kello 00:26:38 (UTC)

text: Taisin juuri hiljattain itsekin lukea TM:stä (9/04) Mustangin historiikkia, joka todellakin paljasti että Mustangista valmistettiin pienempiä moottorimalleja 1970-luvun energiakriisin seurauksena. Liekkö tarjolla ollut jopa nelipyttyistä vaihtoehtoa? --Stonda 14. kesäkuuta 2005 kello 06:26:11 (UTC)
*Kun faktat eivät ihan riitä sivun kirjoittamiseen niin laitetaan keskusteluun muutamia pointteja. Mustangin maailmanvalloitus taisi lähteä 1960-luvun alku-puolivälin tienoilta luoden melkolailla uuden ns. pony-car luokan joka suuntautui vaurastuvalle nuorisolle. Muut autovalmistajat yrittivät vastata kilpailuun mutta eivät saavuttaneet ihan samanlaista "nimeä" vastineillaan (esm. camaro). Ensimmäisissä versioissa esiintyi 6-sylinterisiä rivimoottoreita ja pienehköjä V8-koneita. Eräs moottorikoko oli tietääkseni 289cid. Korivaihtoehtoja oli avo-, sedan- ja hatchback (yleistermein, valmistajan termit saattavat erota). Mustangin:n tunnetuin elokuvasuoritus on Steve McQueenin puolituntinen takaa-ajo elokuvassa Bullit - takaa-ajettavana tiettävästi ensimmäinen tehtaalta rullannut Dodge Challenger. Lähestyttäessä 70-lukua auto oli, kuten kilpailijansa, kasvanut isommaksi - epävirallisena terminä HeMi-autot (nimitys saanut alkunsa Chevy/Dodgen?? käyttämistä puolipyöreistä palotiloista - "hemisphere") tai muskeliautot. 70-luvun lopun energiakriisi vaiensi tällaisten autojen suosion. Tunnetuimmat mustangit ovat nostalgiset alkupään vuosimallit ja Carroll Shelbyn (kilpakäyttöönkin) muokkaamat tehokkaat versiot (esim. 1965 GT 350) kuin myös lisänimillä Boss ja Mach markkinoidut versiot. cadman 16. kesäkuuta 2005 (UTC)
Mahtaisikohan tuo tarkistusleima olla jo tarpeeton, koska se ei ainakaan viittaa tämänhetkiseen tekstiin, jota täydennän aina ehtiessäni - siinä on tosin vielä reilu 40 vuotta käsiteltävänä.J 2. heinäkuuta 2005 kello 15:35:21 (UTC)

message: Kertoo lähinnä vain (legendaarisesta) 1960-luvun Mustangista. Samannimistä automallia on valmistettu vuosikymmeniä, monia eri Mustangin sukupolvia, jotka pitäisi myös esitellä tässä. Voisiko 1960-luvun Mustangille omistaa oman artikkelinsa, koska siitä on tässä varsin paljon tietoa? --Heinola (keskustelu) 5. syyskuuta 2015 kello 18.43 (EEST)
thread_title:  1960-luvun Mustang
Keskustelu:Mario

message: Kyllä Commodore 64:lle oli mario-klooni "Great Gianna Sisters" (kahdella n:llä).--jeepo 14. kesäkuuta 2005 kello 09:10:53 (UTC)
replies: text: Miten tämä liittyy mihinkään? 130.232.131.47 11. kesäkuuta 2006 kello 19.12 (UTC)

message: "Mariosta tuli maailmankuulu, kun hahmo debytoi Nintendon NES-konsolilla vuonna 1985 pelissä nimeltä Super Mario Bros."
Itse asiassa Marion ensiesiintyminen Mario-nimellä tapahtui jo vuonna 1983 Mario Bros. -pelissä, joten asia kannattaisi korjata. 195.148.26.11 13. toukokuuta 2008 kello 08.13 (UTC)
replies: text: Niin mutta Mario debytoi nimenomaan Nes-konsolilla vuonna 1985. Itse ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1981 pelihalleissa Donkey Kong -pelissä nimellä "Jumpman". --Olimar  [□] 13. toukokuuta 2008 kello 18.10 (UTC)
Mario esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1981 Donkey Kong -pelissä. Ensimmäinen peli: Donkey Kong (1980) – kumpanako vuonna hahmo siis teki ensiesiintymisensä? --Christian Valley (keskustelu) 23. kesäkuuta 2023 kello 20.41 (EEST)
thread_title:  Ensiesiintyminen
Keskustelu:Tiira (lentokone)

message: hurja mies ku noin itekseen lenteli ties millasella härvelillä, olis kiva nähdä kuva siitä vekottimesta.

message: Pitäisi jakaa tämä varmaan lintu-Tiiraan, Raimo Päätalon lentokone-Tiiraan ja vielä tunnetumpaan, Karhumäen veljesten lentokone-Tiiraan, nyt tullaan artikkelista "Veljekset Karhumäki" väärin Päätalon Tiira-artikkeliin... 
--Pile 6. maaliskuuta 2006 kello 21.01 (UTC)
thread_title:  Jako kolmeen 

message: Aiheesta muualla -osion Yle-linkki yhdistää Päätalon Kalevan "oululaismies"-uutiseen. Olisiko tämän merkitseminen pyydetyksi lähteeksi uutta tutkimusta, Kalevahan ei mainitse lentäjän nimeä? --Hrrkrr31 19. toukokuuta 2010 kello 22.56 (EEST)
replies: text: En ota kantaa, mutta eihän tieto kuulu artikkeliin, jossa käsitellään aivan toista kulkupeliä (tosin kokoelma-artikkeli Päätalon koneista voisi olla hyvä ajatus, jos lähteitä löytyy). Kalevan julkaisema juttu taisi olla alunperin pitempi, mutta ei siinä minusta mainittu lentäjää nimeltä. Otan toissapäivänä lisätyt tiedot pois. --Nro92 20. toukokuuta 2010 kello 18.27 (EEST)
thread_title:  Lähdepyyntö artikkelissa
Keskustelu:Ensiferum

message: Jännästi suomalaisesta kellarihevibändistä on enemmän tietoa kuin Frank Zapasta Kommentin jätti 81.197.219.90 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: "Kellarihevibändi" on varsin huono termi kolme kansainvälisesti julkaistua levyä tehneestä yhtyeestä. --kirvesAxe 9. toukokuuta 2007 kello 22.36 (UTC)

message: Jokaista artikkelia täytyy minun mielestä tehdä niin laajasti kuin mahdollista, jos Frank Zappa olisikin kuuluisampi muusikko, niin ei pidä ajatella artikkelia tehdessä "en voi tehdä tästä pidempää koska Frank Zappa aihekkaan ei ole!" Kommentin jätti Whineon (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Sehän on hyvä asia. 

message: Miksi helvetissä tuossa nyt lähdettä tarvittaisiin. Alkuaikoina Ensiferum kuulosti ihan bläkiltä. Kommentin jätti Etos (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Genrestä 

message: Ja jos tosiaan kuulet ensiferumin debyytiillä jotain melodiseen death metaliin viittaavaa, niin olet kyllä täysin kujalla.Kommentin jätti Etos (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Niinh.. 

message: Suoraan sanottuna "HAISTA VITTU KOKO VITUN LÄHDE!".Kommentin jätti Etos (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Niin ja 

message: Onko tolle jotain lähdettä että Ensiferum on julkaisemassa albumia tänä vuonna? --88.115.93.80 6. helmikuuta 2011 kello 19.06 (EET)
thread_title:  Albumi 2011
Keskustelu:Ystävyys

message: Tämä artikkeli vaikuttaa hieman mutulla kirjoitettuna ja lähinnä sanakirjamääritelmän laajennukselta. Jos haluaa tutustua johonkin aihetta käsittelevään kirjallisuuteen, niin suhteellisen helppolukuinen on esim. Francesco Alberonin "Ystävyys". Löytyy kirjastosta. --Samulili 15. kesäkuuta 2005 kello 18:02:21 (UTC)
replies: text: Toistaiseksi aika pinnallinen artikkeli. Kommentti: Ihmisen ja lemmikkieläimen välinen suhde muistuttaa usein pikemminkin vanhemman ja lapsen suhdetta kuin ystävyyttä, joka usein katsotaan kahden samassa asemassa (sosiaalinen, kulttuurinen jne.) olevan henkilön väliseksi suhteeksi. --Cuprum 2. elokuuta 2005 kello 21:50:43 (UTC)

message: Eikö tosiaankaan voisi mainintaa yeläimen ja ihmisen välisestä ystävyydestä--Lintu ja Lapsi (keskustele) 25. marraskuuta 2009 kello 10.00 (EET)
replies: text: On näemmä jo kokonainen kappale siitä. :) –Crimson Cherry Blossom™ 2. joulukuuta 2009 kello 00.32 (EET)
replies: text: :Hienoa! =) "mutta varsinaisesta ystävyydestä ei voida puhua siinä mielessä kuin miten ihmisten välinen ystävyys määritellää" tuota en tosin tajua onko muka perkusteita --Lintu ja Lapsi (keskustele) 4. joulukuuta 2009 kello 14.48 (EET)
replies: text: ::Pelataan varman päälle kunnes toisin todistetaan. Ihmisten ystävyydestä kertova osio on tässä vielä törkeän tynkä. :en:Friendship valottaa ystävyyttä vähän laajemmalti ja sisältää pidemmän määritelmän, joka voi selittää, miksi en vielä olisi valmis luopumaan virkkeestä. Pitke 4. joulukuuta 2009 kello 16.14 (EET)
replies: text: :::Ei ole varmanpäällepelaamista sanoa että EI VOITAISI PUHUA VARSINAISESTA YHSTÄVYYDESTÄ. Varman päälle pelaamista(=neutraaliutta,että ei sanota jotain jolle ei todisteita) olisi sanoa että ei ole varmaa tai kaikki eivät ole samaa mieltä siitä että onko ihmisen ja eläimen ystävyys samaa kuin ihmisen ja ihmisen. Jos taas käytettään perusteena sille että ei ole samaa sitä että eläin on ihmisen "alistama", alainen, niin sitten pitäisi erikseen myös mainita että ei sitten vanhemman ja lapsenkaan välillä ole ystyävyyttä - ainakaan mikäli heidän suhteensa on sellainen kuin se yleensä on eli vanhempi määrää --Lintu ja Lapsi (keskustele) 8. joulukuuta 2009 kello 19.00 (EET)
replies: text: ::::Äläpäs kiihdy. Jos nykyinen versio artikkelista ei mielestäsi ole neutraali, voit hyvin muokata sitä itsekin, etenkin jos perustelet yhteenvedossa. Olen muuten kanssasi samaa mieltä siinä, että vanhemman ja lapsen välillä ei ole sellaista ystävyyttä kuin mitä yleensä ajatellaan niin kauan kuin lapsi on lapsi - joko aikuinen määrää (eikä ole kaveri, korka kaverit ovat tasavertaisia ainakin yksityisissä väleissään), tai lapsi ottaa vallan (ja määrää). Pitke 9. joulukuuta 2009 kello 13.39 (EET)
replies: text: :::::Olet aian oikeassa lapsi ei ole kykenevä yleensä tasaarvoisena toisen kohteluun ainakaan aktiiviesti ja jokapäiväisesti mutta tietenkin on lapsen ja aikuisen välillä rakkautta se pitää sanoa. Mutta tosiaan voisin vähän rukkailla artikkelia itse --Lintu ja Lapsi (keskustele) 17. joulukuuta 2009 kello 15.29 (EET)
thread_title:  Hei
Keskustelu:Lemmings

message: Kuinka yleinen on artikkelissa käytetty nimitys lemminkäiset? Googlella "Lemmings + sopulit" ja "Lemmings + lemmingsit" antavat parikymmentä osumaa, mutta hakuehdolla "Lemmings + lemminkäiset" ei löydy mitään. Sanalla "lemminkäiset" tulee sivuja ihan muista asioista. --Tsemii 15. kesäkuuta 2005 kello 19:26:40 (UTC)
replies: text: Joo, ei sitä sanaa ole (sitä käytettiin itse asiassa pelin ilmestymisen aikoihin MikroBitissä kuvatekstissä), mutta käytin sitä kuitenkin. Jos sulla on siihen joku järkevä ehdotus, niin voit muuttaa. Mun mielestä on tyhmä puhua sopuleista, koska kaikki ajattelee niitä "lemmingseinä".
replies: text: :Muuttaisin lemminkäiset sopuleiksi. Täällä ei pitäisi ottaa käyttöön uusia termejä, varsinkaan jos sanalla on jo muita merkityksiä. Artikkelista kyllä selviää, että hahmot muistuttavat sopuleita suunnilleen yhtä paljon kuin Mikki Hiiri muistuttaa hiirtä. Eikä olisi ensimmäinen kerta, kun ihmisen kaltaisia hahmoja nimitetään Suomessa sopuleiksi. Mauno Koivistohan viittasi sanalla toimittajiin. --Tsemii 19. kesäkuuta 2005 kello 11:23:54 (UTC)
thread_title: Lemminkäiset
Keskustelu:Kallavesi

message: Tarvitseeko näitä yritysten nimiä ("Roll Risteilyt Oy ja Koski-Laiva Oy") tosiaankin mainita tietosanakirjassa? Piilomainontaa täytyisi varmastikin varoa. --MiaK 15. kesäkuuta 2005 kello 19:42:07 (UTC)
*Pois vain. --Stonda 15. kesäkuuta 2005 kello 19:43:00 (UTC)

message: Tarvitaanko tässä "tietosanakirjassa" mainita mitään firmojen nimiä, vaiko vain pelkästään isojen ylikansallisten tai suurien kansallisten nimet ja "piilomainokset". Amer, Atria, Elisa, Nokia..... kaikki vaan pois.
Soaj
thread_title:  Heh, heh
Keskustelu:Buddha

message: Onko Suomessa buddhia? Kommentin jätti 213.173.148.11 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Tuskin, mutta Suomessa on buddhalaisia. Asiasta olisi hyvä kirjoittaa artikkeliin.

text: Käsitykseni mukaan Buddha tarkoittaa aina Gautamaa ja sanaa buddha käytetään muuten erisnimenä. Voin olla väärässä (esim. Buddha voi olla kaikkien b/Buddhien liikanimi, ei vain Gautaman). Joku asian varmuudella tietävä voisi täsmentää asian täällä ja mielellään hieman myös itse artikkelissa (jota tulee korjata, jos olen väärässä). Kommentin jätti 60.32.109.106 (keskustelu – muokkaukset).

message: Käsitykseni siis on se, että Buddha on arvonimi, joka käännettynä siis tarkoittaa valaistunutta, ja joita käsittääkseni on vain yksi elossa kerrallaan (tosin siitä kuka on Buddha, on ajoittain erimielisyyksiä eri koulukuntien välillä). Buddhat ovat siis oman käsitykseni mukaan reinkarnaatioita. Itse olisin artikkelista halunnut tietää enemmän Buddhan valinnasta. Kommentin jätti GSus4~fiwiki (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Buddha on käsitykseni mukaan nimenomaan Tiibetissä.
Keskustelu:Kaj Stenvall

message: Onko luokka "Aku Ankka" todella tarpeen Kaj Stenvallin yhteydessä? --Cuprum 18. kesäkuuta 2005 kello 11:23:38 (UTC)

message: Hei, mielestäni teosluettelo on tarpeeton koska täydellinen luettelo on katsottavissa taiteilijan omilta kotisivuilta. Lisäksi nykyinen luettelo on epätäydellinen: se loppuu vuoteen 2003. Se ei siis vastaa tarkoitustaan ja siksi suosittelen sen poistamista.  –Kommentin jätti Jeffbaum (keskustelu – muokkaukset)
thread_title:  Kaj Stenvall -sivun status 

message: "Kaikkien tuntema ja kaupallisuuden läpitunkemana amerikkalaisen viihdeteollisuuden ikonina ankka-hahmo etäisyyttä kuvaan." Mitä tällä tarkoitetaan? En tiedä mihin suuntaan korjata vaiko korjata lainkaan. Siirrän palikan jollekulle toiselle.  –Kommentin jätti Hegezuki (keskustelu – muokkaukset)
thread_title:  Korjattavaa
Keskustelu:Sivistys

message: Rupesin miettimään noiden sanojen "civilization" ja "sivistys" suhdetta. Sivistys on todella englanniksi "civilisation", mutta suomen kielessä on kaksi sanaa "sivistys" ja "sivilisaatio", joilla on eri merkityksiä. Nämä eri merkitykset taas englannin kielessä menevät kaikki sanan "civilization" alle.

message: Sanalla "sivistys" ei ole mitään tekemistä latinan kanssa. Se on suomeen 1822 (Reindold von Beckerin toimesta)  sepitetty sana, jonka pohjana on "siveä", joka tarkoitti aiemmin laajasti hyvätapaista, kunnollista ja siistiäkin. Ks. Suomen sanojen alkuperä (SKS 2000).
thread_title:  Sana "sivistys" ja latina 

message: Mistä on peräisin lähde, että sivistys tarkoittaa avarakatseisuutta ja mitä tässä yhteydessä tarkoitetaan avarakatseisuudella? 84.248.99.42 21. helmikuuta 2021 kello 11.28 (EET)
replies: text: Se oli ip-osoite 87.94.134.111 lisäämä mielipide. Palautin nyt määritelmän Kielitoimiston sanakirjan määritelmää vastaavaksi. --Savir (keskustelu) 21. helmikuuta 2021 kello 12.05 (EET)
thread_title:  Määritelmät
Keskustelu:Strategiapeli

message: onko varma että tammeja ja shakkia on kutsuttu strategia-peleiksi ennen sotatietokonepelejä? luulen, että tamen ja shakin kaltaisia pelejä ei kutsuta tällä nimellä ainakaan ennen kuin sotatieteokonepelit tulivat kehiin. sanahan ei viittaa mihin tahansa taktiikkaan vaan nimenomaan sotataktiikkaan suuressa mittaluokassa.

message: Millä perusteella nuo alalajit on jaettu. Missä esim. menee raja raskaan tai kevyne strateekiapelin välillä. Hearts of Iron oli pistetty "kevyeksi" ja "vuoropohjaiseksi", mitä kumpaakaan se ei ole. Toisaalta taas Close Combatista minullle on jäänyt mielikuva aika kevyenä naksutteluna, kun verrataan sitä esim. Combat Missioniin tai Steel Pantheriin (joka taas muka oli kevyt). Eli kyse on pitkälti mielipiteestä ja kenen mielipide nyt on kyseessä ja mikä tekee juuri siitä niin tärkeän että se on Vickipeedian "virallinen" jaottelu? --Miihkali 15. lokakuuta 2007 kello 12.40 (UTC)
thread_title:  Alalajit?
Keskustelu:Tonga

message: Jakautuuko Tonga kolmeen vai neljään tärkeimpään saariryhmään? Netistä saa vähän ristiriitaista tietoa. --Btw 21. kesäkuuta 2005 kello 05:21:25 (UTC)
replies: text: Kartan perusteella neljä tuntuisi oikealta. --TBone 21. kesäkuuta 2005 kello 05:28:14 (UTC)

message: :Taloussanomien (16.11.2005) mukaan Tongan bruttokansantuotteesta noin 31 % tulee siirtolaisten rahalähetyksistä.
Saisiko tuosta suoraa lainausta, sillä kyseisen uutisen on täytynyt jossain vaiheessa muuttua, sillä siirtolaisten rahalähetyksiä ei lasketa bruttokansantuotteeseen. Rahalähetykset saattavat olla arvoltaan 31 % BKT:n arvosta tai 31 % bruttokansantulosta. Iloisin nillittämisin :) -Samulili 16. marraskuuta 2005 kello 19:10:29 (UTC)
replies: text: Lähde oli http://www.taloussanomat.fi/etusivu/4788634.asp, suora lainaus " Esimerkiksi Tongan bruttokansantuotteesta noin 31 prosenttia tulee siirtolaisten rahalähetyksistä.". En ole talousasiantuntija, joten en enempää osaa kommentoida. --jeepo 16. marraskuuta 2005 kello 19:20:49 (UTC)
thread_title: Rahalähetykset ja BKT

message: Onks tietoa mikä on viitteissä mainittu "Tonga, s. 156" (ja pari muuta sivua) ? En-wikissä mainitaan Tonga by James Siers vuodelta 1978 mutta siinä on vain 128 sivua.  --Tappinen (keskustelu) 11. joulukuuta 2018 kello 18.36 (EET)
replies: text: Näyttää siltä, että tuo on tullut esimerkiksi tässä Qwerkin muokkauksessa, valitettavasti hän on lopettanut toimintansa täällä ja muokkauksistakin on lähemmäs 10 vuotta. --MiPe (wikinät) 11. joulukuuta 2018 kello 22.05 (EET)
thread_title:  Mystinen viite
Keskustelu:Etunimi

message: "Naisille ja miehille on omaa sukupuolta varten tarkoitettu nimi, mutta todella harvoissa tapauksissa."     Mikä ajatus oli? --jeepo 21. kesäkuuta 2005 kello 17:35:52 (UTC)
replies: text: Lause jäi kesken, tarkoitus oli sanoa, että myös harvat naiset käyttävät miesten nimiä. --Hazjibab 21. kesäkuuta 2005 kello 18:33:01 (UTC)

message: Voiko sanoa, että etunimi olisi lauseessa sukunimen (subjekti tai objekti) attribuutti? --Black Eagle (keskustelu) 18. joulukuuta 2008 kello 23.29 (EET)
thread_title: Kielioppia

message: Artikkelissa ei paljon käsitellä erikseen unisex-nimiä (http://en.wikipedia.org/wiki/Unisex_name), voisiko näille omistaa osion?  • SquareX • 24. helmikuuta 2011 kello 12.51 (EET)
replies: text: Etunimi ja sukupuoli -osio tuolla jo on. Ja se kertoo mielestäni jo tarpeeksi asiasta tässä artikkelissa (kunhan se vielä saataisiin lähteistettyä...). Jos asiaa haluaa käsitellä laajemmin niin sitten pitäisi kyllä melkein tehdä oma artikkeli.--Nedergard 24. helmikuuta 2011 kello 18.17 (EET)

text: Tässä on artikkeli joka sivuaa aihetta historiallisesta näkökulmasta:  --Urjanhai (keskustelu) 8. joulukuuta 2017 kello 17.04 (EET)

text: Vielä toinenkin, jossa on tarkemmin esim. nimenmuutoksista: . --Urjanhai (keskustelu) 8. joulukuuta 2017 kello 21.08 (EET)
thread_title: Unisex-nimet

message: Lisäsin Etunimi ja sukupuoli -osioon maininnan siitä, miten Ståhlberg ajoi sukupuolenvastaisten etunimien kieltämistä ja että miesmäisen nimen takia nainen hänen mukaansa oli kutsuttu kutsuntoihin. Kerron nyt tässä, että minua kiinnostaa, kävikö joskus toisinpäin, niin, että naismaisen nimen takia miestä ei kutsuttu kutsuntoihin ja kävikö sitten niin, että virhettä ei myöhemminkään huomattu ja siten kyseinen mies ei joutunut armeijaan. Jaalei (keskustelu) 5. helmikuuta 2015 kello 14.44 (EET)
replies: text: Monia nippelitietoja ei saa laittaa tänne ylätason artikkeliin. Tämä artikkeli on tarkoitettu käsittelemään aihetta globaalisti. --Aulis Eskola (keskustelu) 25. marraskuuta 2015 kello 23.48 (EET)

text: Yllä linkittämässäni lähteessä tuohon kutsuntajuttuunkin viitataan. Kysymys ei kuitenkaan lähteen mukaan ollut nimien miesmäisyydestä tai naismaisuudesta vaan erilaisesta tai vaihtelevasta vakiintumisesta. --Urjanhai (keskustelu) 8. joulukuuta 2017 kello 17.07 (EET)
thread_title:  Ståhlbergin toiminnasta ja kutsuntaankutsumisvirheistä