lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu mallineesta:Suomen kirkkorakennuksia

message: Millä kriteereillä valitaan "tärkeimmät kirkot"? (Ja voidaanko ylipäänsä moista luokitusta mielekkäästi tehdä?) Kun asiaa tutkii hieman vaikkapa Googlen avulla, ilmenee että esim. hyvin vanhoja tai muuten merkittäviä tai hienoja kirkkoja on Suomessa varsin paljon. (Ks. esim. 
)
Jotain karsintaa pitäisi kai kuitenkin olla, ettei listasta tule liian pitkä. --Jonik 23:03 heinä 15, 2004 (UTC)
replies: text: Kaikista kirkoista pitää ainakin tehdä luetteloa. Jotakin vertailua kuuluisuudesta pitänee yrittää harjoittaa, jos tuollainen lista pidetään näkyvissä kunkin kirkon kohdalla. Näitä listoja tulee kyllä joidenkin kirkkojen kohdalle tolkuttomasti (ainakin tuomiokirkot, tärkeät kirkot, nähtävyys)... Aulis Eskola 23:27 heinä 15, 2004 (UTC)

message: Pitäisikö tämä malline laittaa poistoäänestykseen edelläkäydyn keskustelun perusteella?  --Lendu 18. joulukuuta 2005 kello 15:05:10 (UTC)
replies: text: Tjaa-a, nimi kyllä kuulostaa kankealta, ehkä huomattavimmat tai tunnetuimmat... mutta tärkeimmät nyt ei oikein tunnu istuvan. --TeVe 18. joulukuuta 2005 kello 15:06:37 (UTC)
replies: text: :Sekä huomattavimmilla että tunnetuimmilla on sama ongelma kuin tärkeimmillä, eli luokittelu on lähinnä subjektiivinen.  Saman informaatiosisällön voisi mahdollisesti toteuttaa listalla (tai vaikka luokalla). --Lendu 18. joulukuuta 2005 kello 15:14:35 (UTC)
thread_title: Poistettaviin

message: Millä perusteella kirkot on valittu? Mutu? Suomessa on toistasataa keskiaikaista kivikirkkoa, joista vanhoihin on valittu kahdeksan. Puukirkot ovat tietysti harvinaisuuksia vaikka olisivat 1700-luvultakin. Minusta koko mallineen voisi heittää pois perustelemattomana. --Ulrika 30. elokuuta 2007 kello 13.25 (UTC)
replies: text: Olen samaa mieltä. Älytön malline. --Jisis (keskustelu) 28. elokuuta 2008 kello 10.54 (EEST)
thread_title: Mallineen kirkoista

message: Ylläolevien kommenttien mukaisesti avattu uusi keskustelu tämän mallineen järkevyydestä. Kirkot on valittu mallineeseen ilmeisesti mutu-tuntumalla ja millään tapaa perustelematta kirkon "huomattavuutta". Mitään ohjetta siitä, mitä kirkkoja mallineeseen kuuluu, ei ole annettu. Lisäksi kirkkomallineita alkaa pursuta kohta joka tuutista (tiekirkot, kirkot rovastikunnittain...). Suurin osa nykyisistä kirkkomallineista toimii parhaiten luokkana sillä kirkkoja ei voi asettaa keskenään mihinkään tärkeysjärjestykseen. --85.23.69.202 4. toukokuuta 2009 kello 12.25 (EEST)
replies: text: Jos tämä on äänestyksessä säilytetty, niin ei tätä voi ilman uutta äänestystä poistaa. --Otrfan 4. toukokuuta 2009 kello 12.28 (EEST)
replies: text: : Sisällön voi joka tapauksessa tehdä paremmaksi kuin nykyinen. Tyyliin ottaa pois kokonaan väliotsikko "muita" ja osan muistakin otsikoista vois ehkä vaihtaa. --Velma 4. toukokuuta 2009 kello 12.35 (EEST)
thread_title: Merkittävyys kyseenalaistettu
Keskustelu:MD5

message: Mikä on oikea käännös termille 'message digest algorithm'? Viestitiivistealgoritmi, vai vain tiivistealgoritmi? Ehkä pitäisi luoda  artikkeli 'tiivistealgoritmi' (tai mikä se nyt olisikaan), ja siirtää MD5-artikkelin osaksi sitä. Riittänee, kun esimerkkeinä mainitsisi MD-5:n ja SHA-1:n. --Edvard M 08:35 heinä 16, 2004 (UTC)
replies: text: Tiivistealgoritmi riittää. Sitä käytetään, en ole ikinä kuullut "viestitiivistealgoritmista". Eipä noita nykyisissä internetin pki-jutuissa md5:n ja sha1:n lisäksi juuri vissiin käytetäkään, joten voisi hyvin siirtää tiivistealgoritmi-artikkeliin. --Toni 17:28 heinä 16, 2004 (UTC)

message: "Myöskään salasana ei koskaan kulje verkossa suojaamattomana, sillä työasema lähettää kirjoitetusta salasanasta tiivisteen palvelimen haasteen (engl. challenge) saannin jälkeen. Näin vain tiiviste kulkee verkon yli."
Tämä ei pidä paikkansa. Salasana lähetetään verkon yli salattuna (TLS tai SSL), ei tiivisteenä. Tiivisteenä ei kannata lähettää koska tietokantaan tallennetaan tiivisteet, ei salasanoja. Näin ollen, jos tietokanta vuotaa, ei hyökkääjän tarvitse tuntea salasanaa kirjautuakseen sisään, vain tiiviste (jonka hän sai vuodetusta tietokannasta). Toinen ongelma olisi suola: yleensä salasanatiivisteet tallennetaan suolattuna, ts. palvelin generoi uudelle käyttäjälle suolan (lyhyen merkkijonon), joka ympätään käyttäjän syöttämään salasanaan ja tästä vasta lasketaan tiiviste. Käyttäjä ei tunne suolaa, vain palvelin, joten käyttäjä ei voi luoda oikeaa tiivistettä, koska ei tunne hänelle luotua suolaa.  –Kommentin jätti 91.156.102.135 (keskustelu) 
replies: text: Poistin artikkelista lähteetöntä tietoa, niin nyt se on huomattavasti lyhyempi. --Zache (keskustelu) 9. helmikuuta 2023 kello 10.52 (EET)
thread_title:  Virheellistä tietoa
Keskustelu:Hannes Kolehmainen

message: Jostain pitäisi varmistaa onko Kolehmaisen oikea etunimi "Johan"? Suomalaisissa lähteissä (ainakin kahdessa) lukee että Johan, mutta taas ulkomaalaisissa wikipedioissa lukee kaikissa "Johannes". :-/
replies: text: : SUL:in mukaan Juho Pietari ja Ossi Viidan kirjassaHymyilevä Hannes käytetään myös nimeä Juho, toista nimeä ei ole mainittu.
replies: text: :: Ups, allekirjoitus unohtui..--Anr 15. maaliskuuta 2006 kello 20.34 (UTC)

text: : Ja kun tarkemmin tuota kirjaa selailin niin olihan sielläkin mainittu myös tuo toinen nimi. Lisäksi kun kyseinen kirja on väitöskirja  niin luottaisin kyllä siihen jos ei parempaakaan lähdettä löydy. Siispä vaihdan nimen.:) --Anr 16. maaliskuuta 2006 kello 15.13 (UTC)

text: Erittäin todennäköisesti virallinen oikea etunimi on Johannes, josta myös tuo "Hannes" tulee. Johannesta on vanhastaan ollut tapana kutsua Juhoksi. --SM 16. maaliskuuta 2006 kello 15.25 (UTC)
replies: text: :Nyt jaksoin jo vilaista edellä mainitun kirjan lähteitä.. suoraa lainausta sivulta 397: Nimet on tässä ja jatkossakin suomennettu ruotsinkielisistä muodoista. Hannes Kolehmaisen kastanut pappi A. F. Granit käytti Hanneksesta puolittain ruotsinkielistä muotoa Johan Pietari. Nimenkirjoitustavan horjuvuutta osoittaa se, että kansakoulun päästötodistuksessa oli etunimenä suomenkielinen ja mitä ilmeisimmin juuri vanhempien tarkoittama Juho. Juhon lisäksi käytettiin nimeä Johannes, josta muodostui kutsumanimi Hannes. Lisäksi viitataan Kuopion seurakuntayhtymän arkistoon; Syntyneet ja kastetut Kuopion kaupungin seurakunnassa vuonna 1889, s. 45.  --Anr 16. maaliskuuta 2006 kello 15.52 (UTC)
tuo yks kuva on aivan päin persettä. Kommentin jätti 85.157.117.46 (keskustelu – muokkaukset).

text: Mitä vikaa siinä on? --81.19.115.130 8. tammikuuta 2009 kello 21.26 (EET)
replies: text: :Moirekuviot. Vesteri 8. tammikuuta 2009 kello 21.31 (EET)

message: Artikkeliin oli pesiytynyt paljon pötyä ilmeisesti väärinymmärrettyjen en.wiki-artikkelin faktojen myötä. Ehkä olisi syytä kirjoittaa osa uusiksi (ja laajentaa esim. ME:istä) esimerkiksi tämän pohjalta. --Ras 22. huhtikuuta 2009 kello 02.23 (EEST)
thread_title: Uudelleenkirjoittaminen

message: Kolehmaisen ruokavalioon on kuulunut kala ja kananmuna aikojen alusta. Lihaakin hän söi säästeliäästi. (91.154.123.118 29. heinäkuuta 2012 kello 12.56 (EEST))
thread_title:  Kasvissyöjä?
Keskustelu:Välttämätön rasvahappo

message: Artikkeliin olisi hyvä lisätä tietoa (Omega3) ALA- ja EPA-rasvahappojen merkityksestä mielenterveydessä. Tästä on tutkimustietoa ihan Suomessakin. En ole kuitenkaan niin perillä asiasta että lähtisin itse lisäämään näitä tietoja. -- Roihu 00:42 elo 31, 2006 (UTC)
Palmitoleenihapolle (omega-7) ja öljyhapolle (omega-9) tarvittaisiin lyhenne. Jos joku tietää lyhenteen, ole hyvä ja lisää se tähän artikkeliin. Ajatuksena on myös koota taulukkoon yleisimpien ravintorasvojen rasvahappokoostumuksia. --Ossi Viljakainen 09:02 heinä 17, 2004 (UTC)

message: enkkuwikin artikkeli ei lue omega-7:ää tai omega-9:ää EFA:iksi, en:omega-9:ssa sanotaan erikseen, ettei omega-9 kuulu niihin. jaksaisiko joku etsiä luotettavan lähteen ja korjata...? --84.251.114.209 4. tammikuuta 2009 kello 16.52 (EET)
Joo tuo taitaa olla juuri noin kun sanot. Mutta nämä olisi hyvä pitää kuitenkin tässä artikkelissa ihan viitteen vuoksi, kun täältä ihmiset niitä kuitenkin etsivät. Ehkä olisi paras mainita jotain tyyliin "muita rasvahappoja ovat omega 7 ja omega 9 rasvahappoihin kuuluvat nano-nano ja piko-piko, vaikkakaan näitä ei lueta välttämättömiin rasvahappoihin". (Míelenkiintoista muuten palata näin viisi (5) vuotta myöhemmin vuonna 2004 aloittamaani artikkeliin ja nähdä kuinka se on kollektiivisen kirjoittamisen ansiosta kasvanut ja kehittynyt. --Ossi Viljakainen 22. kesäkuuta 2009 kello 19.47 (EEST)
thread_title:  Omega-7 ja Omega-9 

message: Artikkelissa oleva taulukko on koottu useista eri lähteistä, enkä tullut niitä kirjoittaneeksi ylös tuolloin 2004 taulukkoa rakentaessani. --Ossi Viljakainen 22. kesäkuuta 2009 kello 19.47 (EEST)
Löysinkin taulukon, jonka saatoin merkitä lähteeksi, mutta sen perusteella jouduin hieman myös oikaisemaan tietoja. Eri rasvahappojen pitoisuudet eri kasvirasvoissa eivät ilmeisesti ole vakioita vaan saattavat vaihdella paljonkin esimerkiksi eri lajikkeilla sekä mahdollisesti myös kasvuolosuhteista (maaperästä ja säistä) riippuen. Sen vuoksi ainakin Rousin kirjan taulukossa on annettu vain vaihteluvälit. -KLS 26. helmikuuta 2011 kello 10.52 (EET)
thread_title:  Taulukon lähteistä 

message: "Ravitsemuslääketieteessä kuitenkin mitä tahansa rasvahappoa, joka aineenvaihdunnan vaikutuksesta voi muuttua edellä mainituiksi linoli- tai alfalinoleenihapoksi, kutsutaan välttämättömäksi rasvahapoksi."
Mitä nämä muut rasvahapot ovat, jotka voivat muuttua aineenvaihdunnan vaikutuksesta näiksi kyseessä oleviksi rasvahapoiksi? Käsittääkseni, nämä ovat välttämättömiä juuri siksi, ettei ole mitään mistä niitä voisi syntetisoida ihmisruumissa -> siksi välttämätöntä saada ravinnosta.
thread_title:  Ravitsemuslääketiede 

message: Tästä artikkelista pitäisi siirtää varmaan kaikki muu teksti artikkeliin rasvahapot kuin ne kohdat, jotka koskee niitä kahta oikeesti välttämätöntä. Nyt tämä menee vähän liiaksi rasvahapot-artikkelin kanssa päällekkäiseksi tiedoksi. – linnea 4. toukokuuta 2012 kello 18.30 (EEST)
thread_title:  Muut kuin välttämättömimmät
Keskustelu:Digitaalisuus

message: '' '''1. Digitaalinen''' tarkoittaa kielitieteellisesti ''numeroihin perustuvaa'' tai ''numeroilla ilmaistavaa''. Esim. digitaalikello on numeronäyttöinen kello.'' 
Jättäisin tämän kyllä suosiolla pois. Selvää Wiktionary-kamaa. (sitäpaitsi ei ''"...kielitieteellisesti..."'' vaan ''"..etuliitteenä tai adjektiivina.."'' koska ei ole kielitieteellinen termi) --[[Käyttäjä:Farside|Farside]] 17:10 heinä 19, 2004 (UTC)

message: Menetetäänkö informaatiota, mikäli tekstiä siirretään digitaalisesti? <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:195.148.184.88|195.148.184.88]] ([[Keskustelu käyttäjästä:195.148.184.88|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Special:Contributions/195.148.184.88|muokkaukset]]).</small>

message: Jonkun tekniikkapetterin pitäisi tarkistaa artikkeli ja katsoa, onko siinä oikeastaan päätä tai häntää. Teksti on tehty vuonna 2003 ja ikävä mainita sellaisen käyttäjän toimesta, joka on kirjoitellut paljon muutakin hömppää. Artikkelinaihehan on periaatteessa aika keskeinen. --ML 6. heinäkuuta 2007 kello 18.18 (UTC)
thread_title:  Lähteetön 

message: Tällä hetkellä keskimääräinen lukija ei todennäköisesti ymmärrä edes artikkelin määritelmää. Kuitenkin aihe on äärimmäisen keskeinen osa nykytekniikkaa, joten tähän toivoisi kansantajuista määritelmää ja johdantoa. --ML 6. helmikuuta 2008 kello 21.21 (UTC)
Nyt rajallisiin koodiarvoihin perustuvien järjestelmien digitaalisuutta jopa epäillään uudeksi tutkimukseksi! Mikä tässä käsitteessä nyt on niin vaikeaa? Miten ihmeessä nuo luetellut järjestelmät nyt analogisiakaan informaatiosisällöltään voisivat olla?
Tekniikan ja informatiikan ihmisille nuo ovat niin itsestäänselvyyksiä, että voi olla vähän vaikeaa löytää jokaiselle erityistä lähdettä, jossa pohdittaisiin olisivatko nuo digitaaliset rajattujen koodiarvojen järjestelmät jotenkin sittenkin analogisia... --Aulis Eskola (keskustelu) 15. heinäkuuta 2013 kello 18.20 (EEST)
thread_title:  Vaikeus
Keskustelu:Kaisa (biljardi)

message: Erittäin loistavaa että kaisasta on tullut mainintaa wikipediaankin. Verkosta muuten ei ole kunnolla lyhyitä sääntöjä meinannutkaan löytyä. Kaipaamaan jää syvällisempää historiaa ja erilaisista lyönneistä voisi olla myös tietoa.  –Kommentin jätti 193.167.222.203 (keskustelu) 20. heinäkuuta 2004 kello 21.16‎

message: Joskus vuosia sitten artikkelissa kaisa ja karoliina oli kirjoitettu pienellä, kuten pelien nimet suomessa yleensäkin. Miksi nyt on siirrytty isoon alkukirjaimeen? 176.72.23.204 1. tammikuuta 2019 kello 13.00 (EET)
replies: text: Vaikea sanoa. Muutoksen on tehnyt vuonna 2014 rekisteröitymätön käyttäjä esittämättä muutokselle minkäänlaista perustelua. Vaikeapa on enää tavoittaa kyseistä henkilöä ja kysyä. – Suomen Biljardiliitto käyttää isoja ja pieniä ristiin. Sivulla Kaisan esittely on sekaisin Kaisaa ja kaisaa, tuoreessa uutisessa on pienellä kaisa, ja Kaisan säännöissä on pienellä kaisa (sekä pelin että pallon nimessä). Kai täälläkin voi näin ollen noudattaa yleiskieltä ja kirjoittaa pienellä. --Jmk (keskustelu) 1. tammikuuta 2019 kello 13.46 (EET)
replies: text: :Juuri niin, kuten Kotuskin urheilulajeista suosittelee. -93.106.148.18 1. tammikuuta 2019 kello 16.16 (EET)
replies: text: ::Pienentelin kaisat ja karoliinat. --Jmk (keskustelu) 2. tammikuuta 2019 kello 01.54 (EET)
thread_title:  Isolla vai pienellä alkukirjaimella?
Keskustelu:Buddhalaisuus

message: Askel oikeaan päin, mutta jumalkäsitys ainakin vaatii viilaamista: nyt toinen kappale sanoo, että yliluonnollisia jumalia ei ole, ja viimeinen sanoo että onpas, mutta heidän voimansa ovat mitättömiä.
Enkkuwikissä on aika näppärä tiivistelmä:
replies: text: While Buddhism does not deny the existence of supernatural beings (indeed, many are discussed in Buddhist scripture), it does not ascribe power for creation, salvation or judgement to them. Like humans, they are regarded as having the power to affect worldly events, and so some Buddhist schools associate with them via ritual.
IMHO pitäisi kanssa mainita, että konservatiivisempien koulujen mukaan nämä jumalat ovat vain valaistumisen aspekteja ja meditaation apuvälineitä, eivät varsinaisia itsenäisiä olentoja.  Tämä on toki täyttä hepreaa Kuan Yinia palvovalle kiinalaisella mummelille ja tämäkin pitäisi mainita... Jpatokal 02:03 heinä 22, 2004 (UTC)
Buddhan opetuksia ja moraalisia ohjeita käsittelevät kohdat ovat liian pitkiä. Ehkä Buddhan opetukset voisi laittaa omalle sivuilleen ja laittaa tänne vain tiivistelmän? Viitteet ja yhteydet Intian tantraan puuttuvat, ainoastaan maininta tiibetin buddhalaisuuden yhteydessä. Kappalejakoa voisi tarkentaa ja yhtenäistää muiden uskontojen kanssa. Historia olisi hyvä mainita. --Ossi Viljakainen 17:12 syys 21, 2004 (UTC)
Lohkaistavien erillisten artikkeleidenn otsikot voisivat olla esimerkiksi "Buddhalainen moraali" tai "Gautama Buddha". --Thialfi 17:34 syys 21, 2004 (UTC)

text: Taulukossa kaksi (2) kertaa Kiina, ehkä tarkoitus(?), toiseksi artkkelissa pätkä "Buddha opetti rakastamaan kaikkia eläviä olentoja kuin omaa ripuliaan", en vaihda sanaa "ripuli", koska en ole varma onko se sittenkin oikein?

message: Buddhalaisuus ei ole uskonto vaan filosofia. 212.213.90.150
thread_title:  Mielipiteeni: 

message: Tuo maalistaus olisi hyvä suomentaa. 91.153.126.47 7. marraskuuta 2010 kello 10.42 (EET)
replies: text: Korjattu. :) --Lax 7. marraskuuta 2010 kello 14.26 (EET)
replies: text: : Eiku, olihan siinä muutakin. Practising = ? Harjoittajia? Tunnustajia? --Lax 7. marraskuuta 2010 kello 14.28 (EET)
thread_title:  Suomeksi 

message: Koskapa en itse osaa enkä nyt jouda opettelemaan, korjaisiko joku "inkarnaatio"-linkin ja asiavirheen? Teksti viittaa neljännessä kappaleessa hindulaisten sielunvaellukseen, mutta linkki vie inkarnaatio-sivulle. Sielunvaellus on kuitenkin reinkarnaatio, jolle on olemassa oma sivunsa.
thread_title:  Linkki kuntoon? 

message: Joo huomasin että tuolla vaan on pieni virhe Kambodžan kohdalla kun  96%+3%+2%=101%.
thread_title:  Virhe
Keskustelu:Luettelo hiukkasista

message: plus-merkki artikkelien nimissä ei toimi. Olisiko Higgsin H plus plus-bosoni sopiva korvike? Ehkä nämä kaikki voisi pistää samaan arikkeliin Higgsin bosoni. En ole ennen kuullut näistä eikä enkkuwiki mainitse niitä. Muutenkin suurin osa tämän listan hiukkasista taitaa olla aika teoreettisia, ehkä ne voisi ilmaista jotenkin, esimerkiksi jos niitä on havaittu kokeissa? -- Jniemenmaa 10:57 heinä 23, 2004 (UTC)
replies: text: Sopii minulle. 13:19 heinä 23, 2004 (UTC)
Voisi myös yleisluontoisesti selittää molemmat hiukkastyypit ikään kuin prologina
Mitä nuo skvarkit ovat? Sahlberg 14. elokuuta 2006 kello 08.32 (UTC)

text: Skvarkit ovat kvarkkien supersymmetriapartnereita... Urvabara 22. lokakuuta 2006 kello 07.35 (UTC)

message: Käänsin itse seuraavat: chargiino, aksioni, aksiino, saksioni, pomeroni, skyrmioni, goldstiino, instantoni, spurioni, akkeleroni. Onko näille edes olemassa mitään virallisia suomenkielisiä termejä? Keksikää paremmat tai vaihtakaa nuo virallisiin, jos sellaisia on... --Urvabara 11. helmikuuta 2007 kello 20.46 (UTC)
thread_title:  Ovatko suomennokset oikein? 

message: Miksi artikkelin nimi ei ole Luettelo alkeishiukkasista tai Luettelo subatomisista hiukkasista?
Entä, mitä Muut ovat, ellei alkeishiukkasia / subatomisia hiukkasia (vaikka sitten hypoteettisia)? Mun Tilit (keskustelu) 26. joulukuuta 2021 kello 13.29 (EET)
replies: text: Syytä päättää mitä luetteloidaan. Sitten laitettava nimi, kuvaus ja sisältö yhtenäiseksi.

text: Engl. artikkeli on laajempialainen. Pitäisikö seurata sen mallia laajuuden osalta? --Aulis Eskola (keskustelu) 26. joulukuuta 2021 kello 15.11 (EET)
thread_title:  Miksi artikkelin nimi ei ole ''Luettelo alkeishiukkasista'' 

message: Johdanto puhuu subatomisista hiukkasista, joten mihin ovat unohtuneet protoni ja neutroni? Mun Tilit (keskustelu) 26. joulukuuta 2021 kello 13.40 (EET)
thread_title:  Protoni ja neutroni 

message: Onko kyseessä luetteloartikkeli, vai artikkeli? Eroaako tämä oleellisesti Alkeishiukkaset -artikkelista? Mun Tilit (keskustelu) 26. joulukuuta 2021 kello 13.42 (EET)
replies: text: Alun perin ollut lähempänä luetteloa ja nimi on "luettelo". Syytä varmaan palauttaa lähemmäs luetteloa. --Aulis Eskola (keskustelu) 26. joulukuuta 2021 kello 14.23 (EET)
thread_title:  Onko kyseessä luetteloartikkeli, vai artikkeli?
Keskustelu:Sähkötys

message: Perusteluni Historia-kappaleeseen tekemilleni muutoksille:
"Sähkötys oli ainoa nopea, pidempien matkojen viestintätapa vielä 1800-luvulla."
replies: text: * "Vielä" on harhaanjohtava, koska sähkötysmerkit keksittiin vasta 1832 ja niitä käyttävä Morsen lennätin tuli käyttöön vasta 1840-luvun puolivälissä.

text: * "Ainoa nopea pidempien matkojen viestintätapa" ei pidä paikkaansa, koska jo optisella lennättimellä (1700-luvun teknologiaa) viesti voitiin välittää huomattavasti ratsastavaa viestinviejää nopeammin. Ainakin lyhyillä viesteillä menetelmän nopeus riittää voittamaan höyryjunankin. Optiset lennätinasemat järjestettiin ketjuiksi, joilla näköyhteyden ylittävät yhteysvälit voitiin hoitaa.

text: * 'Sähkötys' viestintätapana on mielestäni tässä toissijainen sille, mitä viestintävälineitä oli käytettävissä. Oliko kyseessä sähkötys lennätinlinjalla, radiolla, vai lampulla?
-> "1800-luvun puolivälistä alkaen yleistynyt lennätin oli ensimmäinen laajasti myös yksityisten viestien välittämisessä käyttöön tullut nopea pidempien matkojen viestintäväline. Normaalissa viestinnässä sen pikku hiljaa korvasivat puhelin ja teleksi."
"Normaalissa viestinnässä sen pikku hiljaa korvasi teleksi ja myöhemmin puhelin."

text: Puhelin yleistyi aikaisemmin. 1901 Amerikassa jo joka kymmenennessä kodissa oli puhelin. Ensimmäinen käytännöllinen kaukokirjoitin perustui Donald Murrayn 1903 konstruoimaan yhdistelmään Wheatstonen ja Baudot'n automaattilennättimistä. Kaukokirjoitin kehittyi teleksiksi vasta 1930-luvulla.
-> "Normaalissa viestinnässä sen pikku hiljaa korvasivat puhelin ja teleksi."
"Sähkötys poistui radioamatöörin lupakirjan vaatimuksista Suomen radioamatööriliiton toimesta vuonna 2003."

text: Tämä voi antaa ymmärtää, että Suomen radioamatööriliitto oli tässä merkitsevä tekijä, mutta pätevyysvaatimukset määrää Viestintävirasto (joka toki lienee asiassa kuullut SRAL:n kantaa). "Lupakirjaa" ei ole olemassa. Hyväksytyllä pätevyystutkinnolla saa radioamatöörin pätevyystodistuksen.
-> "Viestintävirasto poisti sähkötyksen suomalaisista radioamatöörin pätevyystutkintovaatimuksista vuonna 2003."
-- SimoM 12:49 heinä 23, 2004 (UTC)

message: "Myöhemmin, kun tekniikka alkaa olla hallussa eikä paikkojen hajoaminen ole enää ongelma, voi ranteen joustosta alkaa luopua ja siirtyä kevyempään tekniikkaan."
Tarkoittaako tämä paikkojen hajoaminen hammaspaikkoja, sähkötysavainta vai jotain sähköttäjän ruumiinosaa? Kommentin jätti 194.29.198.121 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Lause oli sen verran outo, että poistin sen kokonaan. --TBone 17. elokuuta 2007 kello 10.22 (UTC)
thread_title:  Antotekniikka
Keskustelu:Pikaviestin

message: Poistin sivulta asiakasohjelmat ja palvelimet. Ensinnäkin ne pitäisi ryhmitellä protokollien mukaan (tai edes mainita mitä protokollia ne tukevat). Toisekseen sanamuoto antaa ymmärtää, että ne ovat kaikki tässä, mikä ei ole totta. Kolmanneksi "Jabber"-nimistä asiakasohjelmaa tai edes palvelinta ei tietääkseni ole. --Lakefall 18. syyskuuta 2005 kello 18:55:27 (UTC)

message: * AOL Instant Messenger (kaupallinen)
* CenterICQ
* Fire 
* Gadu-Gadu
* Pidgin
* ICQ (kaupallinen)
* Internet Relay Chat
* Jabber
* Kopete
* Lotus Sametime (kaupallinen)
* Miranda IM
* MSN Messenger (kaupallinen)
* Simple Instant Messenger
* Trillian
* Yahoo! Messenger (kaupallinen)
* Windows Messenger (kaupallinen)
* Adium
thread_title: Asiakasohjelmat

message: * Internet Relay Chat
* Jabber
* PSYCMUVE (IRC, Jabber ja PSYC -protokollat yhdistetty yhdelle palvelimelle)
thread_title: Palvelimet