lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:RGB-värimalli

message: Osaako joku sanoa, kun 24 bittisessä väritilassa on 8+8+8 bittiä, 32 bittisessä on 8+8+8+8 (rgba), niin miten tuo wintöökin käyttämä 16 bittinen väritila muodostuu?  5+5+5+1? mikä se yks ylimääräinen bitti on?
replies: text: Riippuu näytönohjaimesta. Joillakin se menee yhteen värikomponenttiin (esim. 5+6+5) ja joillakin sitä ei käytetä mihinkään. Jossain taisi olla jopa niin, että tuo ylimääräinen bitti määräsi, onko pikselin väri 15-bittinen vai paletista otettu 8-bittinen. Viznut 29. kesäkuuta 2005 kello 10:04:42 (UTC)
thread_title:  16-bittinen väritila 

message: "Ammattikäytössä sRGB-väriavaruutta vierastetaan; värien toistokyky on huomattavasti kapeampi kuin CMYK- tai muilla värimalleilla." 1. CMYK:llä on pienempi gamut (värien toistokyky), kuin RGB:llä. 2. Lopun pitäisi varmaan olla "pienempi kuin muissa väriavaruuksissa" (esim. Adobe RGB).
Eikö niin? Vai olenko ihan ulalla? 
replies: text: CIE > sRGB > Adobe RGB > CMYK -uskoisin. Sana "ammattikäyttö" tarkoittaa yleensä sitä, että kaikki muut kuviteltavissa tai tiedossa olevat vaihtoehdot ovat, elleivät teoreettisesti niin ainakin käytännössä heikompia. Lähtökohtaolettamuksena CMYK:n ammattikäyttöisenä pitämisestä lienee se, että jokainen digitaalikuva on ensisijaisesti paperille lopulta painettava kuva. Jos nyt kuitenkin lähdetään kuvalogistiikassa siitä, että kuvia varastoitaessa hukataan mahdollisimman vähän kameran tiedostoksi toistamaa kennolle tullutta valoa niin eiköhän kannattaisi pitää väriavaruus toistaiseksi Adobe RGB:nä tai sRGB:nä? Kun mennään arkkikirjapainoon tai offsetrotaatioon niin sitten kuva muutetaan CMYK:ksi. Olisin kiitollinen kommenteista, mikäli päättely CMYK:n ammattimaisuudesta ei perustuisi edellä olevaan. Silloin kun toimittajan digitaalikamera kuvaa seuraavan päivän lehteen värikuvaa, on tuotantoprosessi selvä: hyväksytty kuva menee kuitenkin kirjapainoon - ja varmasti. Auru Aro 8. toukokuuta 2006 kello 01.55 (UTC)
Ja pitäisi ehkä tehdä selvä ero mallin ja avaruuden välille. EN-wikissä on samasta asiasta vääntöä...
--Evill 19. elokuuta 2005 kello 11:50:00 (UTC)

text: No olisikohan asia niin ,että laajin väriavaruuden kuvaus, väriavaruusmalli on CIELAB, mitä referenssiluonteensa vuoksi pidetään käytännössä väriavaruutena, kun taas kaikki muut väriavaruuden kuvaukset ovat CIELAB-mallin kuvaaman väriavaruuden osajoukkoja ja siis rajoittuneempia. Väriavaruus on ominaisuus ja malli on sen kuvaaja. Auru Aro 8. toukokuuta 2006 kello 01.55 (UTC)
RGB -väri asteikkoa käytetään nimenomaan punaisen, vihreän ja sinisen valomäärien määrityksen apuna, CMYK taas sen sijaan on käytössä vain painotuotteiden eli mustevärien apuna. --Nimistömaakari 19. elokuuta 2005 kello 11:57:09 (UTC)

text: Tätä mieltä voisi olla. Mikäli kuvaa ei täysin varmasti paineta pian tai painaminen ei ole kuvan ainoa käyttötarkoitus, kannattaisi ehkä käyttää hieman varovaisesti termiä "ammattimainen" CMYKin osalta, koska CMYK kuuluu ammattimaiseen kirjanpainamiseen, mutta ei ammattimaiseen kuvan julkaisemiseen muin keinoin. Auru Aro 8. toukokuuta 2006 kello 01.55 (UTC)
thread_title:  Värimalli / Väriavaruus
Keskustelu:Claddagh

message: Buffy vamppyyrintappajassa Angel antoi tuollaisen sormuksen Buffylle. :)
Minulle ainakin on hyötyä tietää mikä on claddagh sormus, olisi noloa pitää sellaista väärin, ajatelkaa jos kaikki luulisivat minun olevan kihloissa tai vapaa vaikka minä en ole. Tämä on hyödyllinen tieto, mutta artikkelissa saisi olla enemmän tietoa.

message: *Oikeassa kädessä kruunu itseen päin tarkoittaa, että kantaja on vapaa.
*Oikeassa kädessä sydän itseen päin tarkoittaa, että ystävyys ja rakkaus on alkamassa. Ahaa, ja miksiköhän kuvassa on sitten kruunu sydämmen päällä, aika viisas keksintö. --Pek 13. heinäkuuta 2010 kello 20.11 (EEST)
thread_title: ?
Keskustelu:EuroBillTracker

message: Olen vasta-alkaja ja anteeksi, kun en tunne keskustelujen konventiota. Pyydän myös anteeksi eurobilltrackerin osoitteen muutosta; ystäväni kertoi, että parempi osoite olisi ollut se, jonka laitoin. Toivottavasti nyt kaikki on kunnossa! -- Jaala
Tutkittuani asiaa huomasin, että eräs käyttäjä on levittänyt eri kielisiin wikipedioihin eurobilltrackerin linkkeihin omaa referiänsä (42888). Huomasin, että tuo käyttäjä on ranskalainen nimim. Kyle_the_hacker, joka on myös samalla nimellä rekisteröitynyt mm. ranskankieliseen wikipediaan. Eli: pyrimmekö pitämään referit poissa linkeistä? On nimittäin aika sikaa, levittää linkkejä, joista itse hyötyy. -- Jaala
replies: text: Jep, kaikenlaiset referer-numerot pois Wikipediassa esiintyvistä EBT-linkeistä, kiitos.

text: Avij 5. marraskuuta 2005 kello 16:47:33 (UTC)

message: Onkohan Wikipedian kannalta oleellinen tieto mikä nimimerkki on syöttänyt minkäkin verran seteleitä? Ei se mielestäni ole mikään erikoinen saavutus varsinkin kun ne jotka syöttävät paljon seteleitä kerralla ovat joitain pankkivirkailijoita tai kassahenkilöitä. --Duke 8. maaliskuuta 2007 kello 19.34 (UTC)
replies: text: Ei ole mikään ihmeellinen mainitsemisen arvoinen tapaus. Voi molemmat poistaa. --Ilkka90 8. maaliskuuta 2007 kello 19.43 (UTC)
thread_title: Triviaa

message: Huomasin, että linkit oli muutettu osoittamaan suomalaisten ylläpitäjien sivustoon. Kirjoitin jakautumisesta lyhyen selitteen ja laitoin linkit molempiin versioihin. DMNT 26. joulukuuta 2007 kello 20.52 (UTC)
replies: text: Onhan tuo paljon neutraalimpaa, mutta kaikissa muissa Wikipedioissa oli toimittu siten, että vain .eu-linkit esitettiin. Muistathan sitten poistaa linkit comiin, kun se lakkaa elämästä. Itse en siihen pysty sillä Giro bannasi IP-osoitteeni, koska olin maininnut uudesta osoitteesta käyttäjätunnukseni yhteydessä. --Nro92 27. joulukuuta 2007 kello 18.17 (UTC)

text: Olen harvinaisen jäävi tämän asian suhteen, mutta mainittakoon tässä että suomalaisten ylläpitäjien sivusto -termi ei ole ihan tarkka. Itse olen toki suomalainen, mutta tuo toinen puuhamies Nerzhul on saksalainen. Mukana on tietysti muitakin ihmisiä eri ylläpitotehtävissä eri puolilta Eurooppaa. Avij 1. tammikuuta 2008 kello 17.11 (UTC)
thread_title: Jakautuminen
Keskustelu:Palindromialkuluku

message: ja eikö 111 (7) ole myös binääripalidromialkuluku? --Freedom 2. helmikuuta 2005 kello 02:51 (UTC)
thread_title:  Binäärialkuluku 

message: eikö se ole melko selkeätä, että palidromialkukukuja on ääretön määrä?
eikö esimerkiksi luku 1000000000000000000001 ole alkuluku? jos tuohon väliin lisätään ääretön nollaa, niin  ehän on edelleen alkuluku, vai?
tein pienen php-skriptan jolla selvittelin alkulukuja.
tuloksia skriptasta:
Luku 1000001 ei ole alkuluku. Luku on jaollinen seuraavilla luvuilla:
9901
101
Luku 10000001 ei ole alkuluku. Luku on jaollinen seuraavilla luvuilla:
909091
11
Tässä skriptan lähdekoodi mikäli joku haluaa leikkiä.. (muokkaus-tilassa näet koodin järkevämmässä muodossa)
--Freedom 2. helmikuuta 2005 kello 02:51 (UTC)
<?php
$luku=1000001;
$pros=$luku-($luku/20);
for ($i=$luku-1 ; $i>3 ; $i--)
{
        if ($i<=$pros)
        {
                $pros=$pros-($luku/20);
                echo 5*(int)(20*($luku-$pros)/$luku);
                echo "%... ";
                flush();
        }
        if ($luku/$i == (int)($luku/$i))
                $jaollinen[]=$i;
}
echo "Done<br><br>";
echo "Luku $luku ";
if (sizeof($jaollinen)==0)
        echo "on alkuluku!";
else
{
        echo "ei ole alkuluku. Luku on jaollinen seuraavilla luvuilla:<br>\n";
        foreach($jaollinen as $i)
        {
                echo $i."<br>\n";
        }
}
thread_title:  Ääretön palidromialkulukua
Keskustelu:Markka

message: Pieni toive numismaatikoille, tätä voisi vähän täydentää, kun markasta on vielä jotain muistikuvia. Saku 2. helmikuuta 2005 kello 05:53 (UTC)

message: Kuvia markoista (Wikipediaan kai sopivalla lisenssillä löytyy täältä: http://www.ecb.int/bc/exchange/fi/html/index.en.html) Sieltä vaan lisäämään!. Ne voisi tietenkin viedä commonssiin. --Joonas 2. joulukuuta 2005 kello 09:49:15 (UTC)
thread_title:  Löytyisikö viimeisimmästä markan kolikosta myös kuvaa?
Keskustelu:Pieni karhu

message: Äh, en huomannutkaan että se on merkitty omaksi artikkeliksi,
no siihen voi copyta tuon tarinan ja mulla on aika kiva 5x4 asteen
digivalokuva tuosta kaulanauhakorusta. (Siitä mukava, että kun on taivaannavalla niin ei tarvi seurantakoneistoa).. 2. helmikuuta 2005 kello 18:06 (UTC)
thread_title: Pohjantähti
Keskustelu:Huilu

message: Mitä perusteltua vikaa šakuhatšissa?
Se Elmeri 4. helmikuuta 2005 kello 15:30 (UTC)
replies: text: Vaikka š-kirjainta käytetätään suhuässän merkkinä (esim. šakki), niin japanilaisisa sanoja transkriboitaessa (Hepburn-järjestelmällä), esimerkiksi し kirjoitetaan 'shi' ja  ja ち 'chi'. Näin siis silloin kun kyse on sitaattilainasta, jollainen shakuhachikin on. --Samulili 4. helmikuuta 2005 kello 15:38 (UTC)

message: Lainaus: "Puhallustapa on erittäin helppo, mutta ilmaisumahdollisuudet vähäiset, sillä soittajan on mahdollista hallita vain ilmavirran nopeutta". 
Ilmaisumahdollisuudet ovat toki varsin suuret, mutta dynamiikkaan samalla tavalla kuin poikkihuilussa ei ole mahdollisuuksia ilman että äänen korkeus muuttuu.
Bachin huilulle nokkahuilulle säveltämiä kappaleita ei ole montaa. Huilusonaatit esimerkiksi on kyllä sävelletty poikkihuilulle. Katso esim. http://www.windkanal.de/PDF/2005-2/Windkanal_2005-2_Die-Blockfloete-bei-Bach.pdf
Ilkkafs 7. toukokuuta 2006 kello 21.14 (UTC)
replies: text: : Joo, kuulostaa kyllä varsin väärältä väitteeltä. Artikkeli vaatii muutenkin paljon muokkausta. Optimistista ehkä, mutta nokkahuilulle pitäisi joskus väsätä oma artikkeli, kunhan huilu -artikkelista saadaan kattavampi. Nythän esimerkiksi traversoa ei mainita. Eikä altto- ja bassohuiluja. --Jacofin 7. toukokuuta 2006 kello 21.29 (UTC)
thread_title: Nokkahuilusta

message: Mielestäni artikkeli vihjaa nimityksen "poikkihuilu" juontuvan puhallustavasta: Ilmaa puhalletaan ääniaukon poikki. Itse olen aina aikaisemmin käsittänyt nimityksen tulevan asennosta, jossa soitinta pidetään – poikittain soittajan edessä. Tähän seikkaan viitannevat myös instrumentin nimitykset muissa kielissä: "flauto traverso", "transverse flute", "flûte traversière", "querflöte" jne. G. carelicus 21. maaliskuuta 2006 kello 10.44 (UTC)
Poikkihuilu on soitin jonka molemmat päät ovat auki. Huilua pidetään poikittain vartaloon nähden.
Huilussa ääni syntyy kun puhallamme suukappaleessa olevan aukon etureunaan missä ilmavirta saattaa
putken värähtelevään tilaan. Putkessa oleva ilmapatsas  alkaa värähdellä.Nokkahuilussa sama periaate erona vain että siinä nokka ohjaa ilmavirtausta oikeaan kohteeseen. Pekka Karahka 27.02 2007
thread_title:  Poikkihuilusta 

message: Millainen on huilun historia? Esimerkiksi milloin se keksittiin? 85.217.43.203 12. toukokuuta 2013 kello 16.13 (EEST)
replies: text: En-wikistähän tähän tekstiä saisi. Pitäis vaan jaksaa kääntää se (ja varmaan lähteetkin merkata)... 85.217.15.79 9. maaliskuuta 2014 kello 06.43 (EET)
thread_title:  historia?
Keskustelu:Kolme pistettä

message: Tämän artikkelin termejä pitäisi varmaan pitää sopusoinnussa artikkelin Viivamerkit kanssa. Edellinen editoija korjasi käyttämäni termit ellipsi ja väliviiva Kielitoimiston terminologian mukaisiksi, mutta olin itse asiassa kopsannut ne Viivamerkeistä. --Silvonen 4. helmikuuta 2005 kello 15:44 (UTC)
replies: text: Artikkeli Viivamerkit pohjautuu uskoakseni jossakin määrin Jukka Korpelan tekstiin . Korvasin väliviivan siksi, että se on epämääräinen sana. Perussanakirja tuntee sanan muttei määrittele sitä. Ainakin minulle väliviivasta tulee ensimmäiseksi mieleen yhdysmerkki. Olisi hyvä, että ajatuksen voisi ymmärtää tarkistamatta määritelmää. Ajatusviivan täsmentäminen lyhyeksi oli lipsahdus, vaikken sitä normiksi väittänytkään. Kolme pistettä vaikuttaa muutaman määritelmän lukaistuani enintään esimerkiltä ellipsistä. Wikipedia ja Korpelan sivusto ovat ainoat paikat, joissa olen nähnyt ellipsin yhtenä merkityksenä kolme pistettä. Korjatkaa, jos merkitys on yleinen. --Tsemii 4. helmikuuta 2005 kello 19:21 (UTC)

message: Korjasin jokin aika sitten artikkelin Unicoden kolmen pisteen merkintää vastaamaan Unicode-standardin sanatarkkaa muotoa. Unicode-standardissa sanotaan, ettei merkkiä tulisi käyttää kuin yhteensopivuus- ja erityissyistä, mutta tämä määrittely on jossain määrin kiistanalainen (Usenet-keskustelu aiheesta (Googlen arkistossa)). Pitäisiköhän artikkelissa sitten esittää standardinmukainen vai käytännönmukainen määritelmä? —Flammie 7. helmikuuta 2006 kello 23.55 (UTC)
thread_title:  Kolme pistettä Unicodessa 

message: En alkanut korjata mitään kun olen laiska ja avuton, mutta olen Markus Itkosen teoksesta Typoteesejä oppinut että typografisen merkin jossa on kolme pistettä peräkkäin nimi on ellipsis. Jos pilkkua (pistettä) haluaa ****ia niin ellipsis-merkissä pisteiden väli on pienempi kuin jos laittaisi kolme tavallista pistettä peräkkäin.
Thefreedictionary.com sanoo
el·lip·sis  (-lpss)
n. pl. el·lip·ses (-sz)
1.
a. The omission of a word or phrase necessary for a complete syntactical construction but not necessary for understanding.
b. An example of such omission.
2. A mark or series of marks ( . . . or * * * , for example) used in writing or printing to indicate an omission, especially of letters or words.
Voi olla että suomen kielessä merkkiä joku sanoo ellipsiksi, mutta haluaisin erottaa nimityksen kartioleikkauksesta.
Velpe 31. lokakuuta 2009 kello 11.13 (EET)Velpe
replies: text: Suomen kielessä kolme pistettä ja ellipsi näyttävät olevan kielenhuoltajien suosittelemia muotoja: Kielitoimiston oikeinkirjoitusopas puhuu kolmesta pisteestä, eurooppalaisen merkistön suommennoksessa  merkin U+2026 nimenä on kolme pistettä vaakasuunnassa, huomautuksena myös: ellipsi. Artikkelin nimi on näiden perusteella ihan kunnossa. Pisteiden etäisyyteen vaikuttanee eniten käytetty fontti, joissakin ero on toisin päin, ks. esim. . --Ryhanen 31. lokakuuta 2009 kello 12.44 (EET)
thread_title:  Ellipsi on ellipsis
Keskustelu:Beryllium

message: Jos lähteessä on sulamispiste neljällä numerolla, se on ilmaistava neljällä numerolla myös kelvineissä, ei lisäämällä 0,15.
---
kieliasua vois hiukan parantaa, muuten hyvä!

message: Sisältänee perustiedot. Myrkyllisyytensä vuoksi ei juri enempiä käyttökohteita. --MiPe (wikinät) 5. maaliskuuta 2012 kello 14.57 (EET)
replies: text: Kannatan, vaikka onkin oikeastaan liian hyvä lupaavaksi.--Tanár 7. maaliskuuta 2012 kello 20.22 (EET)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys aukoton. 
# laaja.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus.
# kieli ok.
# luokittelu ok.
# kielilinkit ok. yleisilme ok. (parissa paikassa viitteen paikka suhteessa välimerkkiin horjuu tarpeettomasti)
# artikkelin historia: artikkelilla pitkä historia. artikkelia järjestelty, laajennettu ja viitteistystä lisätty 12/2011-02/2012 ja samalla ilmeisesti sisältö tarkastettu. Tämän jälkeen artikkelin historia koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.

text: 12/12 -> Lupaava artikkeli. Hyvää työtä. Gopase+f (keskustelu) 8. maaliskuuta 2012 kello 00.40 (EET)

text: Koitetaan äänestää ihan testinä tasokeskustelussa esille tulleen kriteeriluettelon avulla hyvin yksinkertaisesti: (+ lupaava, ++ hyvä, +++ suositeltu)
**Kattavuus ++
**Tietosisältö ja neutraalius ++
**Tyyli + (muuten ihan ok, mutta johdanto on heikko)
**Kieli ja luettavuus ++
**Lähteet +? (osa lähteistä on pitkiä artikkeleita/raportteja, voisi hieman tarkemmin ilmoittaa sivut)
**Linkitys ++
**Kuvitus + (yksi kuva; seuraavalle tasolle tarvisi kuvitusta kehittää; kuvia löytyy kyllä)

text: Lupaavaksi siis ehdottomasti. Hyväksikään ei ole pitkä matka; lähinnä kosmeettista parannusta. --PtG (keskustelu) 8. maaliskuuta 2012 kello 10.03 (EET)
 Kannatan ja arkistoin. –J.K Nakkila (keskustelu) 8. maaliskuuta 2012 kello 17.41 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli - ehdotus
Keskustelu:Operaatio Market Garden

message: Jos joku löytää lähteen mistä pystyisi tarkastamaan saksalaisten maahanlasku operaation Kreetalle, niin hyvä, sillä muistini mukaan sitä on kutsuttu historian suurimmaksi maahanlaskuoperaatioksi. Onko tietoa Market Garden mies/kone yms luvuista? --PV 16. tammikuuta 2006 kello 10.37 (UTC)
replies: text: Kreetan taistelun sivulla on kirjallisuutta. Joukkojen määrästä sen verran että saksalaisia maahanlaskujoukkoja osallistui Kreetan valtaukseen yksi divisioona ja toinen divisioona tuotiin saarelle kuljetuskoneilla, kun taas Market Gardeniin osallistui liittoutuneiden maahanlaskujoukkoja 3,5 divisioonaa. Miesmäärät näissä n. 10-20 tuhatta vs 35 tuhatta. --Ekeb 16. tammikuuta 2006 kello 10.19 (UTC)
replies: text: :Juu kiitos, selvitin itsekin jo kesällä, mutten muistanut laittaa tänne mitään. --PV 16. tammikuuta 2006 kello 10.37 (UTC)

message: Tälle operaatiollehan on sotahistoriassa vakiintunut suomenkielinen nimitys "Operaatio Kauppapuutarha". Miksei tätä nimeä voisi käyttää artikkelin nimenäkin? Jos alkuperäiselle englanninkieliselle nimelle on suomennos tai suomenkielinen vastine, niin eikö silloin tätä suomalaista nimeä pitäisi käyttää? Itse asiassa itselleni Operaatio Kauppapuutarha tuntuu tutummalta kuin Market Garden. --Smörre 11. marraskuuta 2008 kello 00.00 (EET)
replies: text: Samoin, kauppapuutarha on tutumpi. Joku voisi tietty katsoa mitä suomenkielisissä historiankirjoissa käytetään, ennen kuin siirretään. )ft(tkix%D((Z(IOSDdti%% 11. marraskuuta 2008 kello 00.07 (EET)
thread_title:  Operaation nimestä 

message: Ja mitähän ihmettä tuokin muka tarkoittaa? Eikö taistelun lopputulokseksi voi pelkästään laittaa "Saksan voitto" tai Liittoutuneiden operaation epäonnistuminen, tai vastaavaa... Nyt tuo lopputulos kun kuulostaa siltä, että se olisi jonkun puoliaan pitävän amerikkalaisen kirjoittama, tai liittoutuneita "mielistelevä" kirjoitus. Samanlailla "osittain taktisia voittoja" voitaisiin kirjoittaa melkein mistä vaan toisen maailmansotaan liittyvästä operaatiosta tai taistelusta..
4. huhtikuuta 2011 kello 16.13 (UTC)
replies: text: Vähän hämärältä tuo vaikuttaa minunkin mielestäni. Siitä vaan muokkaamaan rohkeasti. Kyllä joku sitten älähtää jos on perusteltua merkitä lopputulos muuksi kuin Saksan voitoksi. --Gwafton 4. huhtikuuta 2011 kello 16.52 (EEST)
replies: text: :Otin taktisen voiton pois. Muutenkin, jos törmää tollasiin taktisiin yms. voittoihin, niin ne kannattaa poistaa jos ei muuten jaksa korjata. Nuo taktinen ja strateginen voitto tappio tasapeli -termit ovat peräisin englanninkielisistä lähteistä tai en-wikistä. Gopase+f 4. huhtikuuta 2011 kello 18.41 (EEST)
replies: text: ::Taktinen voitto tarkoittaa taistelun voittoa ilman sen suurempaa merkitystä sodan jatkoon ja strateginen voitto tarkoittaa samalla sodan voittamista eli kyseessä ei ole kääntämisestä johtuva virhe, vaikka tulkintavirhe onkin aina mahdollinen.--Phiitola 5. huhtikuuta 2011 kello 20.15 (EEST)
thread_title:  "Liittoutuneiden osittainen taktinen voitto"?????
Keskustelu:Númenor

message: näitä taru sormusten herraan liittyviä sivuja on aivan liikaa. ei tarvitse olla omaa sivua kaikelle, mitä kirjat ja leffat pitävät sisällään! nyt wikipediassa tolkieniin, hänen kirjoihinsa ja niistä tehtyihin elokuviin esim. nämä sivut:
* Númenor
* Taru sormusten herrasta
* Silmarillion
* Sauron
* Sindar
* Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (tässä myös väärä otsikko, koska kyseessä elokuva, oletusarvoisesti otsikko kertoo kirjasta!)
kenties jokaiselle kirjalle voisi olla oma sivu, mutta ei jokaiselle hahmolle, jokaiselle rodulle jne.
replies: text: Númeronin voisi vaikka yhdistää Keski-Maan kanssa, minitynkä sekin. Rohkeasti vain yhdistelemään artikkeleita! :) (Muista muuten allekirjoittaa, se käy kätevästi kirjoittamalaa ~~~~) -- Jniemenmaa 6. helmikuuta 2005 kello 17:04 (UTC)

text: En ymmärrä, miksei jokaiselle kansalle ja tärkeimmille hahmoille voisi olla omaa sivua. Ovathan nuo kirjat todella merkittäviä ja suosittuja. Noista artikkeleista ainoastaan sindarin voisi (tilapäisesti) yhdistää haltioihin, sillä siinä on niin vähän tekstiä. Numenor sijaitsee Keski-Maan ja Kuolemattomien maiden välissä, joten en oikein tiedä sen yhdistämisestä kumpaankan niistä. -Jean d'Arc 6. helmikuuta 2005 kello 17:14 (UTC)
replies: text: :No, yhdistetään Ardan kanssa sitten. Minusta vain on ihan hyvä yhdistellä pienempiä artikkeleja suuremmiksi kokonaisuuksiksi. Tärkeintä on että faktat löytyvät, ja sehän järjestyy uudelleenohjauksen kautta. Artikkeleja voi sitten pilkkoa pienemmiksi paloiksi kun tekstiä on liikaa (eli > 32kb). -- Jniemenmaa 6. helmikuuta 2005 kello 17:46 (UTC)

text: :Laajensin tekstiä, en usko, että kukaan haluaa enää yhdistää tätä mihinkään. Asiavirheitä saattaa olla hieman, sillä kirjoitin osoittain muistinvaraisesti, osittain englanninkielistä Wikipediaa ja joitakin verkkosivuja mukaillen.  -Jean d'Arc 6. helmikuuta 2005 kello 19:07 (UTC)
thread_title:  tämäkin tynkä osaksi jotain muuta sivustoa! 

message: ...jäikö Númenorista mitään jäljelle?
Ei jäänyt. Se tuhoutui kokonaan.--Ake1994 25. huhtikuuta 2008 kello 13.52 (UTC)
thread_title:  Tämä saattaa olla hieman tyhmä kysymys, mutta....
Keskustelu:Valkeakoski

message: Artikkelin ensimmäisen osion jälkipuoli on kyllä melkoista mainostekstiä, "mitä yrityselämä osaa arvostaa", "tunnetaan kovana urheilukaupunkina" jne.
Kheldysh 13. maaliskuuta 2008 kello 11.27 (UTC)
Valkeakoski on syntynyt Sääksmäestä. Tämän Sydän-Hämeen keskeisen pitäjän mukaan nimitettiin koko läntisen Hämeen käsittänyt kihlakunta, joka ulottui Somerolta kauas Jyväskylän pohjoispuolelle.
Sääksmäen kylistä on (Valkeakosken myllykylän ohella) kuuluisin Ritvala, jonka Helkajuhlaa jo Gottlund ja Lönnrot kävivät tutkimassa. Ritvala oli uuden ajan alkupuolella vielä koko Sääksmäen kihlakunnan suurin kylä, ja sen eräasutus oli niin laajaa, että vielä 1700-luvulla mm. Keuruu laskettiin Ritvalaan kuuluvaksi.
Sääksmäen keskiaikaisen kirkon vierellä kohoaa Rapolan muinaislinna, joka on maan ylivoimaisesti suurin, ja on mahdollisesti vaikuttanut myös Sääksmäen keskeiseen asemaan Hämeessä.
Sääksmäestä löytyy laaja sivusto osoitteessa www.saaksmaki-seura.fi
Kari Rydman

message: Kun tässä kohtapuoliin vapautuu hieman aikaa, aloitan artikkelin kunnollisen muokkauksen. En toivoisi kauheasti lähteetöntä tietoa vähään aikaan, jos mahdollista. --Fredforce 14. joulukuuta 2010 kello 20.10 (EET)
thread_title: Projekti

message: Poistin sivulta pitkän pätkän vandaalin tuotantoa, mutta jos olette eri mieltä, niin tämä on oikea versio. --Iisak Lehtinen 18. heinäkuuta 2011 kello 18.00 (EEST)
thread_title:  Poistin vandaalin lisäämän tekstin 

message: Haukilan koulu lakkautettu Roukosta ja Tyrkätä  muutettu Roukon yhtenäiskoulu! Joku27 (keskustelu) 1. marraskuuta 2019 kello 21.45 (EET)
thread_title:  Koulutus
Keskustelu:Aalborg

message: Molempia muotoja Aalborg ja Ålborg nähtävästi käytetään niin tanskassa kuin muissakin kielissä. Laitoin nyt Aalborgin artikkelin nimeksi lähinnä siksi, että kaupungin viralliset sivut , yliopiston sivut  ym. käyttävät kyseistä kirjoitusasua. --Jonik 9. helmikuuta 2005 kello 11:39 (UTC)
thread_title: Aalborg vs. Ålborg