Keskustelu:Ydinpolttoainekierto

message: Uraanin tuotanto kappale sivuttaa täysin toimintaan liittyvät paikallset merkittävät ympäristöongelmat. Ydinvoima artikkelissa todetaan: "Ydinvoiman välilliset ympäristövaikutukset voivat kuitenkin olla merkittäviä, koska sen tarvitsemat uraanikaivokset ovat aiheuttaneet vaikeita paikallisia ympäristöongelmia erityisesti entisen Neuvostoliiton alueella ja kehittyvässä maailmassa, mutta myös EU:n ja muun kehittyneen maailman alueella. EU:n tilaama vuonna 2002 valmistunut selvitys löysi unionin alueelta 7 000 kohdetta 11 maasta, jotka vaativat puhdistustoimia uraanin louhimisen jäljiltä."--Joonasl (kerro) 1. elokuuta 2007 kello 09.17 (UTC)
Artikkelissa todetaan lisäksi "luonnonuraani on vain lievästi radioaktiivista, eikä sen käsittelyssä vaadita säteilysuojelutoimia. Uraanin louhinta ei ole ydinteknistä toimintaa, eikä se synnytä radioaktiivisuutta tai ionisoivaa säteilyä". Tämä on korkeintaan puoliksi totta. Uraaninlouhinnassa vapautuu radon-kaasua, joka on yksi uraanin hajoamistuotteista ja tälle altistuminen on merkittävä terveysriski. esim. , , , . Austalian ympäristöviranomaisten raportti Rangerin uraanikaivoksesta toteaa: "Two significant incidents associated with mining operations at Ranger occurred in 2004. These incidents involved the contamination of the mine's potable water supply and the release of contaminated earthmoving equipment from the minesite without adequate radiation clearance procedures having been followed." --Joonasl (kerro) 1. elokuuta 2007 kello 15.02 (UTC)
replies: text: Kiitos palautteesta, täydennän artikkelia vastaamaan kaivosten vaikutuksilta suojaamista koskevilla tiedoilla. --Tungsten 9. lokakuuta 2007 kello 11.27 (UTC)

message: Vastaaja 23.3.2009:
Täydellisempi kuva ydinpolttoainekierrosta:
http://news.bbc.co.uk/nol/shared/spl/hi/sci_nat/05/nuclear_fuel/img/nuclear3_click_nav629.gif
Liittyy juttuun
http://news.bbc.co.uk/1/shared/spl/hi/sci_nat/05/nuclear_fuel/html/reprocessing.stm <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:Vastaaja|Vastaaja]] ([[Keskustelu käyttäjästä:Vastaaja|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Toiminnot:Muokkaukset/Vastaaja|muokkaukset]]).</small>
Vastaaja 1.5.2009
Kuvan ja artikkelin taroituksena on osoittaa ydinaseiden yhteys ydinpolttoainekierroosa. Miksi wikipeedia ei sitä esitä? <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:Vastaaja|Vastaaja]] ([[Keskustelu käyttäjästä:Vastaaja|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Toiminnot:Muokkaukset/Vastaaja|muokkaukset]]).</small>
Vastaaja 20090507
Jälleenkäsittelylaitokset: Windscale (tekstissä kirjoitusvirhe). Eikö se ole sama kuin Sellafield? <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:Vastaaja|Vastaaja]] ([[Keskustelu käyttäjästä:Vastaaja|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Toiminnot:Muokkaukset/Vastaaja|muokkaukset]]).</small>
Joskus ydinpolttoainekierrossa saattaa olla myös [[torium]] (toriumreaktoreissa). Tämän voisi ottaa artikkelissa huomioon, vaikka toriumreaktorit eivät olekaan yleisiä. Niitä on kylläkin rakennettu koeluontoisesti. --[[Käyttäjä:Hartz|Hartz]] ([[Keskustelu käyttäjästä:Hartz|keskustelu]]) 9. helmikuuta 2013 kello 19.39 (EET)

message: "Käytetty polttoaine voidaan, jälleenkäsittelyllä palauttaa polttoainekiertoon 95 %:sesti." Tämä väite on näennäisesti totta. Mutta artikkelissa pitää tarkentaa, että (kevytvesireaktorin) ydinpolttoaineen uraanista on vain noin 4% ydinreaktioon soveltuvaa U-235 isotooppia, muu osuus ei osallistu fissioon. 96% käytetystä polttoaineesta voidaan siis toki palauttaa reaktoriin, jossa se ei edellnkään osallistu fissioon, ja ei siten tuota mitään hyötyä. Väite antaa harhakuvan, ikään kuin polttoainetta voisi käyttää monta kertaa uudelleen.--Dmitri 152 (keskustelu) 27. tammikuuta 2016 kello 13.31 (EET)
thread_title:  Ydinpolttoaineen palauttaminen kiertoon.