Keskustelu:Nisäkkäiden evoluutio

message: Artikkelissa esiintyy useita "-ian"-päätteisiä geologisten kausien nimiä, jotka lienevät peräisin englanninkielisten lähteiden käyttämistä nimimuodoista. Näistä käytetyt suomenkieliset nimet saattavat poiketa englanninkielisistä, mutta mistä mahtaisivat löytyä tarkat suomenkieliset vastineeneet? Tuo "-ian" on joka tapauksessa vain englannin kielessä käytössä oleva pääte, mutta koska nimitykset voivat poiketa myös muuten, niin jostakin pitäisi löytää suomenkieliset vastineet. Olisikohan niitä kyseisiä kausia käsittelevissä artikkeleissa?--Urjanhai 12. marraskuuta 2009 kello 17.50 (EET)
thread_title: Kausien nimet

message: Artikkeli on täynnä vanhentunutta terminologiaa. Kuten "nisäkäsmäinen matelija", nisäkkäiden esimuodot eivät olleet oikeita matelijoita. Ne ovat tottakai paljon läheisempää sukua nisäkkäille kuin niille eläimille, joita yleensä matelijoiksi kutsutaan. Nykyisissä tieteellisissä artikkeleissa suositaankin tämän vuoksi fylogeneettista systematiikkaa, ja synapsideja kuten terapsideja ei enää matelijoiksi kutsuta. Itseasissa nisäkkäät luetaan nykyisin terapsideiksi ja synapsideiksi. Pelykosauritkin ovat selvästi ei luonnollinen ryhmä, tosin tätä nimitystä käytetään vielä epävirallisena terminä. Muutama linkki (englanniksi) asiaan liittyen. , , , , , --Asikal1 (keskustelu) 6. tammikuuta 2014 kello 15.43 (EET)
replies: text: Wikipedia:muokkaa rohkeasti. Tai jos et ole itse tilaisuudessa muokkaamaan, voit myös lisätä artikkeliin ongelmamallineen, jossa kerrot lyhyesti tuon saman ja viittaat keskusteluun täällä keskustelusivuilla. Etenkin biologiartikkeleissa tiedot vanhenevat nopeasti, kun tutkimus etenee. Koska juuri nämä aiheet vaativat muokkaajalta asiantuntemusta, että osaa etsiä ajantasaisen tiedon, niin muokkaukset tässä aihepiirissä olisivat erittäin tervetulleita.--Urjanhai (keskustelu) 6. tammikuuta 2014 kello 15.53 (EET)

text: Lisäsin itse mallineeseen tuon. Artikkeli on näköäjään luotu vuonna 2008 ja lähteinä on 1980-luvun kirjallisuutta. Lisäksi artikkelin aloittaneen muokkaajan jäljiltä on ollut laaja korjausprojekti juuri tällaisten ongelmien takia. Maallikkomuokkaaja ei aina hahmota, että lähde 1980-luvulta ei välttämättä ole sellaisenaan voimassa 2008 (saati 2014). Jos vain suinkin ehdit, niin muokkaa toki artikkelia.--Urjanhai (keskustelu) 6. tammikuuta 2014 kello 16.00 (EET)
replies: text: :Täytyy tunnustaa, etten ole ollut kaikista rohkein muokkaaja, sillä olen useimmiten mieluummin aloittanut artikkeleita aiheista, joista ne puuttuvat kuin korjaillut jo olemassa olevia artikkeleja. Kuitenkin olen saanut tehtyä useasta jo olemassa olleesta tyngästä, joiden tieto oli vanhaa, melko hyviä uuden tutkimuksen mukaisia artikkeleja. Näistä kolme Dimetrodon, Synapsidit ja Terapsidit on jopa äänestetty lupaaviksi artikkeleiksi. Nisäkkäät artikkelissa on muuten myös sama ongelma evoluution osalta kuin tässäkin. En ole ammattilainen, mutta olen opiskellut biologiaa ja lukenut paleontologia-asiaa, mm. tieteellisiä julkaisuja terapsideista ja muista synapsideista. Uskon voivani parannella tätäkin, mutta siinä tulee menemään aikaa. Lisäksi kiitän pikaisesta vastauksestanne.--Asikal1 (keskustelu) 6. tammikuuta 2014 kello 21.10 (EET)
replies: text: ::Olen itse vain biologian maallikkoharrastaja, mutta maalliikkonakin olen huomannut että monissa biologia-artikkeleissa tieto on vanhentunutta. Toisaalta tämä johtuu siitä, että tutkimuksen edetessä alkujaan ajantasainenkin artikkeli voi vanhentua nopeasti jo suomenkielisen wikipedian tähänastisen elinkaaren mittaisena aikana, ja toisaalta siitä, jos alun perinkään käytetyt lähteet eivät ole olleet kaikkein uusimpia. Siksi näiden päivittäminen on arvokasta. --Urjanhai (keskustelu) 7. tammikuuta 2014 kello 08.57 (EET)
replies: text: :::Taidat olla oikeassa. Itse törmäsin fylogeneettiseen systematiikkaan ensi kerran paleontogia harrastukseni kautta ja sain biologian opinnoista siihen lisätietoja.--Asikal1 (keskustelu) 7. tammikuuta 2014 kello 10.45 (EET)
thread_title:  Nisäkkäät eivät kehittyneet matelijoista