lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Klaus Sulzenbacher

message: Dear Sir, I would like to tell it in English: Klaus was a "reviver" of Nordic Combined in the Austrian Ski Federation. And there is another oddity. He is an inhabitant of Kitzbühel - but Kitzbühel is well known for it's Alpine Hahnenkamm-races und it's Alpine skiers (at first Toni Sailer, Christian Pravda, Anderl Molterer, Ernst Hinterseer, Hias Leitner, Hansi Hinterseer. Nice regards: Skiscout (keskustelu) 28. helmikuuta 2017 kello 22.41 (EET)
thread_title:  One from Kitzbühel
Keskustelu mallineesta:Kuntavaalit 2012 äänestysprosentti

message: Puumala ei näemmä toimi ja Evijärven pohjoispuolella on myös värittämättä jäänyt alue. --Raksa123 (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 00.32 (EET)
replies: text: : Se kysely joka hakee kunnat ei palauta Puumalaa. Pitääpi tutkia jossain välissä. --Zache (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 10.22 (EET)
thread_title: Valkoiset kohdat
Keskustelu:Borijávri

message: Ilmeisesti noin-sana aiheuttaa sen, että Järvi WD -malline ilmoittaa virheestä. --Raksa123 (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 00.46 (EET)
replies: text: Niinpä näyttää tekevän. Tuskinpa tuolle asialle hirveästi voidaan tehdä, mutta välitin kuitenkin viestin eteenpäin.-Henswick (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 01.13 (EET)
replies: text: :Mittasin näköjään pinta-alan karttapaikan mittaustyökalulla. Jos haluaa downloadata jonkun vektorimuotoisen kartan alueelta, esim. maastotietokannan, niin saisi tarkemmankin lukeman. --Urjanhai (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 01.34 (EET)

text: , Tein tuohon sellaisen muutoksen, että nyt se kertoo virheilmoituksen yhteydessä miten tarkistuksen voi ohittaa. Periaatteessa siihen voisi tehdä myös sellaisen muutoksen, että tarkistus ymmärtäisi muutaman etuliitteenä käytetyn sanan (noin, alle, yli, lähes, melkein jne.) jos asia tulee vastaan kovin usein.  --Zache (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 17.50 (EET)
thread_title: Noin-sana
Keskustelu:Eija Ahvo

message: Eikun hetkinen... Eikö "Eija Ahvo" jättänyt tyttönimen taiteilijanimeksi? --Dr. Testim (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 14.51 (EET)
replies: text: Henkilöartikkeli on tapana aloittaa virallisella nimellä. Tässähän se on käytännössä sama kuin taiteilijanimi. --Savir (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 14.59 (EET)
Esim. Mari Perankoski, kun hän avioitui syksyllä 2016, oikealta nimeltään "Mari Johanna Hynynen os. Perankoski". Jättikö Perankoski tuon taiteilijanimeksi? --Dr. Testim (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 15.10 (EET)

text: En tunne näitä yksittäistapauksia. Toistoa kannattaa joka tapauksessa välttää. Joskus artikkeli aloitetaan näin: "Oikea Nimi, tunnetaan nimellä Taiteilijanimi..." ja joskus: "Taiteilijanimi, oikealta nimeltään Oikea Nimi...'" Mutta jos taiteilijanimi on vain virallisen koko nimen lyhempi muoto, minusta molempia ei tarvitse alussa mainita. --Savir (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 15.19 (EET)
Entä "Sikke Sumari, oikealta nimeltään Sirkkaliisa Sumari-Ilmoni"? Tarkoitan kun avioliittoon astuessaan hän otti aviomiehen sukunimen. --Dr. Testim (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 15.22 (EET)

text: Sinun muokkauksesi jäljiltä artikkeli alkoi: "Sikke Sumari (viralliselta nimeltään Sirkkaliisa ”Sikke” Sumari-Ilmoni, o.s. Sumari". Siinä oli siis "Sumari" kolmeen kertaan ja "Sikke" virheellisesti virallisena nimenä, joten palautin sen mielestäni riittävän selkeään muotoon, josta ei pitäisi jäädä epäselväksi, mikä on hänen koko nimensä ja mikä kutsumanimensä: "Sirkkaliisa ”Sikke” Sumari-Ilmoni (o.s. Sumari)". Nämä ovat tietysti tyyli- ja mielipidekysymyksiä. --Savir (keskustelu) 1. maaliskuuta 2017 kello 15.34 (EET)
thread_title: Nimestä
Keskustelu:Synkronointi (ohjelmointi)

message: Tämä sivu synkronoinnista ei kuvaa sitä, mitä sen otsikossa on. Sivulla sotketaan käsitteet poissulkeminen, atomisuus, krittinen alue ja synkronointi tarkoittaamaan yhtä ja samaa asiaa. Näin ei ole ohjelmoinnissa. Lähteet ovat hyvin matalalta tasolta ja niiden yleistäminen korkeamman tason käsitteiksi ei toimi oikein.
Korvasin tämän omalla kirjoituksellani, joka nyt on siirretty nimelle synkronointi. Se ei muuta sitä, että tällä sivulla käsitteet on sekoitettu toisiinsa ja sivu antaa väärää kuvan asioista. Hannumatti (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 09.48 (EET)
replies: text: Ehkä et ole perehtynyt aiheeseen riittävästi? Yleisesti ohjelmoinnissa puhutaan synkronointiprimitiiveistä käsittämään sekä poissulkeminen, kriittiset alueet että lukitusmekanismit. Katso esim. . Ilmeisesti luulet että poissulkeminen on yleiskattava termi, jota se ei ole, vaan tarkoittaa tiettyä synkronointimekanismia. Ipr1 (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 10.41 (EET)

text: Antaa tulla lähteitä: omassa kuplassa eläminen ei ole todiste reaalimaailman käsitteistä. Ipr1 (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 10.48 (EET)
replies: text: : Vilkaisin tänään kahden kirjoittajan käyttöjärjestelmäkirjoja: Tanenbaum ja Stallings. Kumpikin on kirjoittanut useita käyttöjärjestelmäkirjoja. Tanenbaum käyttää kirjoissaan ilmausta prosessien välienen kommunikointi tarkoittamaan niin poissulkemista kuin synkrointiakin, ja Stallings kirjoittaa poissulkemisesta ja synkronoinnista pitäen niitä siis rinnakkaisina termeinä, ei toistensa yläkäsitteinä. Lisäksi katsoin hyllystä paria muutakin kirjaa. M. Ben-Ari kirjassa "Principles of concurrent and distributed programming" nostaa kriittisen alueen päätermiksi (joka on sikäli järkevää, että poissulkeminen on tarpeen vain, jos on olemassa kriittisiä alueita), ja sivuaa synkronointia vain hieman. Gadi Taubenfeldin kirjan "Syncronization Algorithms and Concurrent Programming" johdannossa synkronoinnilla ja poissulkemisella on omat alilukunsa. Johdantoa seuraa kaksi lukua, joiden otsikkossa on poissulkeminen, ja näitä seuraa kaksi lukua, joissa otsikoissa on synkronointi. Hannumatti (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 23.26 (EET)

text: Jos joku tähän törmää myöhemmin, akateemisissa ja teoreettisissa yhteyksissä samoilla termeillä voidaan tarkoittaa abstrakteja käsitteitä. Kun algoritmeja toteutetaan ja niitä käytetään voidaan tarkoittaa eri asioita. Tämän artikkelin konteksi on käytännössä ohjelmointi (algoritmin toteuttaminen käytännössä), teoreettisen keskustelun voi käsitellä toisaalla (siihen on riittävästi muita mahdollisuuksia). Eli tässä on nimenomaan tarkoitus käsitellä asioita yksityiskohtaisella ja matalalla tasolla, juuri sillä tasolla mistä on kritisoitu: tässä ei ole tarkoituskaan käsitellä "kiertoradalta". Ipr1 (keskustelu) 8. kesäkuuta 2022 kello 08.07 (EEST)
thread_title:  Sivun sisällöstä
Keskustelu:Kasmir

message: Artikkeliin voisi laittaa ainakin osittaisen suojauksen päälle mediassa olevan "kohun" vuoksi. --Turska (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 20.17 (EET)
Tarkoitatko, että pitäisi sensuroida oikeudessa ja sittemmin mediassa varsin laajasti esiin tulleita asioita? Miksi? Vastustan  –95.175.104.64 2. maaliskuuta 2017 kello 23.07 (EET)
replies: text: Tämä on tietosanakirja, ei Seiska-lehden foorumi tai twitterin joka "kohusta" närkästyvä trolliparaati. jni (k) 2. maaliskuuta 2017 kello 23.27 (EET)

text: Arvoisa jni: Tämä on tietosanakirja eikä RT:n vaihtoehtoinen totuus. Jos et huomannut, KAIKKI mediat ovat tiedottaneet asiasta, mutta Wikipediaan asiaa siis ei voi laittaa, koska..? –Kommentin jätti 38.68.201.203 (keskustelu)  2. maaliskuuta 2017 kello 23.52

text: Niinpä. Turhaan tästä kannattaisi hyssytellä, koska kuitenkin kyseessä on suht vakava asia. Mia (keskustelu) 3. maaliskuuta 2017 kello 00.43 (EET)
thread_title:  Suojaus
Keskustelu:Marjo Matikainen-Kallström

message: Marjo Matikaisen saavutukset, jotka ovat merkittäviä, on mainittu kahteen kertaan. Artikkelin alussa on käytetty tietolaatikon alapuolella selkeätä -mallinetta, kun taas artikkelin lopussa on vähemmän havainnollinen luettelo. Voisiko luettelon poistaa tarpeettomana ja malline riittäisi? --raid5 (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 22.20 (EET) edit --raid5 (keskustelu) 2. maaliskuuta 2017 kello 22.43 (EET)
replies: text: Se sivussa oleva tietolaatikko on tiivistelmä tietyistä artikkelissa olevissa tiedoista. Ei syntymäaikaakaan ole syytä artikkelista poistaa vaikka se mainitaan tietolaatikossa. Toki artikkelissa alempana olevaa luetteloa voi täydentää tarkemmilla tiedoilla noista mitalisuorituksista. Olen siis sitä mieltä, että ei poisteta. --Lax (keskustelu) 3. maaliskuuta 2017 kello 15.08 (EET)
replies: text: :Olkoon sitten rauhassa. Mielestäni se voisi olla kuitenkin selkeämmin esitetty. --raid5 (keskustelu) 3. maaliskuuta 2017 kello 16.34 (EET)
thread_title:  Arvokisamitalit mainittu toistuvasti
Keskustelu:Grundtvig'n kirkko

message: Heittomerkillä ’ (ei ') erotetaan suomen kielessä taivutuspääte vieraskielisen kirjoitusasunsa säilyttäneissä sitaattilainoissa, jos ne kirjoitettaessa päättyvät konsonanttiin, mutta äännettäessä vokaaliin: Grundtvig [ˈɡʁɔndʋi] : Grundtvig’n [ˈɡʁɔndʋin], joten siis Grundtvig’n kirkko. --N. F. S. Grundtvig (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 01.13 (EET)
replies: text: Tanskan ääntämys on sen verran erikoista, että äärimmäisen harva suomenkielinen sitä osaa. Suomenkieliset ääntävät tämänkin ruotsalaisittain, ja tapaa voinee pitää vakiintuneena, jolloin genetiivi on Gruntvigin. Ohjaus voi toki olla paikallaan niitä varten, jotka osaavat tanskaa. Monien ulkomaisten nimien taivutuksen kirjoitusasu joustaa tuosta säännöstä vakiintuneisuutensa vuoksi. --Abc10 (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 07.49 (EET)
replies: text: :Juuri siksihän ääntämisohje merkitäänkin kieltä ja sen ääntämystä osaamattomille: ’’Grundtvig’n kirkko ([ˈɡʁɔndʋi]n -) sijaitsee...’’ kuten vastaavasti ’’Bordeaux [bɔʁˈdo] on satamakaupunki...’’ tai ’’Uppsalan lääni ( ...’’. Tanskalainen nimi Grundtvig laustaan todellakin [ˈɡʁɔndʋi], ei ruotsalaisittain "[ˈɡrɵntviːg]". "Hätätilassa" suomenkielisille käy ääntämys [gronvi]. --N. F. S. Grundtvig (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 14.05 (EET)
replies: text: ::Perustelu vaikuttaa oikealta vaikkakin uskomattomalta. Pistin kysymyksen vielä Kahvihuoneen kielenhuoltosivulle. --Höyhens (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 09.26 (EET)
replies: text: :::Merkkaan tähän saman kuin sinne, eli että vaikka meillä on Chauvin ja Darwin, niin on silti darvinismi ja sovinismi. Eli vaikka Grundtvigilaisuus on vakiintunut, niin siitä ei seuraa välttämättä mitään itse nimen ääntämisen ja kirjoittamisen suhteen. --Urjanhai (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 11.20 (EET)

text: :::Ensiksi pitäisi konsultoida Kielitoimiston nimiopasta. Kaikki oma pallottelu ilman sitä on turhaa, vaikka ei olekaan varmaa, onko siellä otettu kantaa juuri tanskalaisiin nimiin, virolaisista ja nykykreikkalaisista nimistä siellä ainakin muistaakseni oli pitkät pätkät. Oma mutuni ennen nimioppaasta katsomista on, että jos muoto on oikea, niin ei ole kai mitään syytä olla pitämättä sitä vähintään ohjauksena, mutta lopullinen ratkaisu riippuu siitä, mitä lähteet sanovat. --Urjanhai (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 11.29 (EET)
replies: text: ::::Kahvihuoneessa olikin jo löydetty joitakin kotuksen ohjeita. Ehkä voi jatkaa siellä.--Urjanhai (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 11.34 (EET)
thread_title:  Heittomerkki
Keskustelu:Juksu

message: Artikkeliin tarjottiin tietoa, että Juksu olisi Mymmelin tyttären ja Pikku Myyn isä . Tälle ei taida olla mitään perusteita. On totta, että Mymmelin tytär, Pikku Myy ja Nuuskamuikkunen ovat kaikki saman äidin (Mymmelin) lapsia, mutta isiä on ilmeisesti monta. Vain Nuuskamuikkusesta kerrotaan, että Juksu on hänen isänsä (Urotyöt, paperikantisen painoksen s. 5). Kun Juksu ja Mymmeli vasta ilmeisesti tapasivat Itsevaltiaan satavuotisjuhlissa (s. 84), ja Mymmelin tytär oli syntynyt jo paljon aiemmin, on aika selvää, ettei hän ollut Juksun tytär. Pikku Myyn isästä ei taida olla tietoa, mutta hänkin syntyi varsin pian juhlien jälkeen (samana kesänä juhannusyönä, s. 102), joten tuskin hänkään oli Juksun tytär. --Jmk (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 08.41 (EET)
Sirke Happosen Muumiopas (s. 136) muuten kertoo näin: "Pikku-mymmelien isiä ei muumiteoksissa eritellä. – – Hänen [pikku Myyn] isänsä jää arvoitukseksi, mutta sen sijaan kerrotaan, että Nuuskamuikkunen on Mymmelin ja Juksun lapsi. Pikku Myyn perimää ei selvennä Tove Janssonin piirtämä sukupuukaan." --Jmk (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 09.00 (EET)
Muumilaakson tarinoissa Muumipapan nuoruudessa se Mymmeli, joka oli lapsi oli Myyn äiti ei sisko. Hän oli siis se vanhempi Mymmeli. Ajattelen vaan, että jos Muumilaakson sarjassa se menee samanlaisesti kuin kirjassa. Jos Muumipappa on kirjassa Muumipeikon ikäinen se lapsi ei voi mitenkään olla nuorempi Mymmeli. Muumipeikko on ehkä joku 10v ja Muumipappa nyt joku 60v.
JonneAbc (keskustelu) 25. marraskuuta 2020 kello 12.26 (EET)
Kävin juuri katsomassa Muumipapan sivua ja siellä mainitaan, että Muumipappa oli nuori ja että se Mymmeli, jonka kohtasi oli Myyn äiti. Se menee siis kronologisesti samoin kuin Muumilaakson tarinoissa.

message: "Tove Jansson: Muumipapan urotyöt. (suom. Päivi Kivelä, Laila Järvinen). WSOY, 1950 (2010). ISBN 978-951-0-037218-0."
Keskeltä nolla pois niin alkaa pelittää.
Xyzäö (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 09.02 (EET)
replies: text: No jippii. Pienemmällä vaivalla sen olisi korjannut suoraan kuin kirjoittanut tänne. Minä nyt sitten poistin sen nollan. --Jmk (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 19.57 (EET)
replies: text: :Sama "ISBN 978-951-0-037218-0" tunnusvirhe monessa artikkelissa kuten muutamasta arikkelista 09.02 jälkeen havaitsit. Xyzäö (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 22.33 (EET)
thread_title:  "Muumipapan urotyöt, 2010", ISBN-tunnus virheellinen
Keskustelu:Miku Hatsune

message: Tyypillisesti japanilaiset nimet ovat muodossa sukunimi ensin, lisäksi brändinimiä ei suomenneta. Eikös sivun nimen pitäisi siis olla muodossa Hatsune Miku? Ipr1 (keskustelu) 4. maaliskuuta 2017 kello 15.36 (EET)
replies: text: Japanilaisten nimien ja tyypillisyyden suhteen olet väärässä; japanilaisilla nimillä on tosiaan sukunimi ensin japaniksi, mutta aina etunimi ensin suomeksi: Wikipediassa esim. artikkelit Hayao Miyazaki (japanilaisittain sukunimi ensin Miyazaki Hayao) tai Shinzō Abe (japanilaisittain Abe Shinzō). Brändinimistä saatat olla oikeassa, kysymys onkin siitä, tulkitaanko Mikun nimi enemmän brändinimeksi vai kuvitteellisen hahmon japanilaiseksi nimeksi.188.238.203.182 5. maaliskuuta 2017 kello 16.24 (EET)
replies: text: : Se, että suomessa nimijärjestys käännetään saattaa olla virhe itse asiassa, ainakin tietosanakirjan yhteydessä. Esimerkiksi tekijät merkitään viitteisiin "sukunimi, etunimi" joten pitäisikö artikkeleissa noudattaa samaa? Wikipediassa kun ei näytä olevan yhtenäistä käytäntöä lainkaan. Kiinankieliset nimet kuitenkin merkitään jo muodossa "sukunimi, etunimi" WP:ssä niin miksi käytäntö pitäisi olla eri taas? (ks. Liu Cixin). Ipr1 (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 16.37 (EET)
replies: text: :: Tässä on wikipedian ohje japaninkielisten henkilönnimien kirjoittamiseen. --Savir (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 16.49 (EET)
replies: text: ::: Kiitän. Ipr1 (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 17.01 (EET)
thread_title:  Sukunimi ensin?
Keskustelu mallineesta:Laitevaatimukset

message: Tämähän ei oikeastaan ole malline vaan pelkkä laatikko, joka ei määrittele mitään tietomallia käytettäväksi.. Korvaus jollakin muulla ratkaisulla? Ipr1 (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 18.17 (EET)
Ehdotan että Malline:Pelilaitevaatimukset korvaa tämän? Ipr1 (keskustelu) 5. maaliskuuta 2017 kello 18.18 (EET)
replies: text: Jos haluaa korvata tai muuttaa mallineita, on poistopyynnön lisäksi myös sellainen toimintatapa, että rupeaa rohkeasti muokkaamaan olemassa olevaa mallinetta toisenlaiseksi ja sitten joko säilyttää sen entisellä nimellään tai muuttaa mallineen nimeä siirtämällä sivun. Näin muokkaushistoria säilyy kätevästi. En poistanut tätä mallinetta pyynnöstä vaan tein siitä uudelleenohjauksen toiseen, uudempaan mallineeseen, jota ehdotettiin tämän korvaajaksi. --Pxos (keskustelu) 12. maaliskuuta 2017 kello 10.38 (EET)
replies: text: : Ok, käyhän se noinkin :) Ipr1 (keskustelu) 12. maaliskuuta 2017 kello 15.48 (EET)
thread_title:  Tarpeeton?
Keskustelu mallineesta:Kyllä

message: Solun värittämisen lisäksi voisi oletuksena lisätä myös tekstin tai symbolin ilman että sitä on tarvetta toistaa. Erikoistapauksia varten voisi sisältää option jolla tuon voi korvata omalla tekstillä? (Voisi vähentää toistoa sivuilla joissa tämän voisi myös generoida automaattisesti.) Esim. jos haluaisi oman tekstin oletuksen sijaan voisi olla {{kyllä|joo}} ja oletuksena riittäisi {{kyllä}}? Ipr1 (keskustelu) 6. maaliskuuta 2017 kello 16.00 (EET)
thread_title:  Lisäominaisuus
Keskustelu:Iso Linnanmäki

message: Satunnainen kirjoittaja kävi vaihtamassa kaikki Linnanmäki sanat Linnamäki sanoiksi. Hän tiesi, että se on linnan virallinen nimitys. Tutkin Museoviraston linkkejä sivun alalaidesta ja huomasin kumpaakin käytetyn. Googele-haku toimi kummallakin nimellä, koska ihmiset kirjoittavat käyttäen kumpaakin nimeä. Mitä asialle tulisi tehdä? Kannatan kaikkien nimien variaatioiden ilmaisemista, mutta tällaista genetiivi/ei genetiivi-sumaa ei varmaan kannata merkityksettömänä tehdä harkitsematta.--J Hokkanen (keskustelu) 6. maaliskuuta 2017 kello 18.29 (EET)
replies: text: Vaikea kysymys. Kansalaisen karttapaikka antaa vain nimen "Linnanmäki", Goole nimen "Iso Linnamäki" ja Porvoon omat sivut "Linnamäki".--Velivieras (keskustelu) 6. maaliskuuta 2017 kello 19.32 (EET)
replies: text: :Hakukoneen sivuja vaikutti olevan enemmän ei-genetiivisella nimimuodolla, mutta erityisesti Museoviraston tapa käyttää kumpaakin viittaa siihen, että kumpaakin on käytetty rinnan pitkään.--J Hokkanen (keskustelu) 6. maaliskuuta 2017 kello 19.43 (EET)
thread_title:  Linnamäki vai Linnanmäki
Keskustelu:Kaninkola

message: En laita päätäni pantiksi, mutta väittäisin, että Syrjänkulma (tai Syrjäkulma, kuten se peruskartassa on) ei kuulu Kaninkolaan, kuin hyvin pieneltä osalta: Vartsalan työväentalo on tuon Kaninkolan etäispläntin luoteisnurkka ja siitä länteen on Immalaa, Karviaista ja joitain pienempiä alueita muistakin kylistä; Kaninkolantien pohjoispuoli on sekin Immalaa. --Sivullinen (keskustelu) 6. maaliskuuta 2017 kello 22.00 (EET)
replies: text: Syrjänkulman rajaaminen on aika vaikeaa. Vaikuttaisi, että Syrjänkulma sijaitsee sekä Kaninkolan että Immalan kylien alueella. Mikäli mennään vanhan Angelniemen puolelle, niin sitten tulee tosiaan Karviaista yms. kuten mainitsit. --Vnnen (keskustelu) 21. elokuuta 2018 kello 18.47 (EEST)
thread_title:  Syrjä(n)kulma
Keskustelu:Tiheys

message: Virheellistä/puutteellista tietoa Tiheys-artikkelissa
Termin NTP tulisi viitata normaalipaineeseen ja lämpötilaan, joka on p=101325Pa ja t=20°C. Nyt viitataan NTP:llä välillä lämpötilaan 0°C ja välillä 20°C. Esim ilman tiheys ilmoitetaan NTP t=0°C ja vedyn tiheys NTP t=20°C. Kun on kyse kaasuista, niin lämpötilalla on suuri vaikutus tiheyksiin ja ilmoitetut arvot eivät nyt ole vertailukelpoisia keskenään. Veden tiheys ilmoitetaan myös 1000kg/m3, mutta ei mainita sen olevan lämpötilassa t=4.0°C. Vedenkin tiheys muuttuu paljon lämpötilan mukana, kuten myös suolapitoisuuden mukana. Merivesi voi olla esim 1026kg/m3.
Samanlaisia NTP-virheitä on myös "Ilma" artikkelissa. Korjatkaa kokeneemmat jotka osaatte...
Pertti2012 (keskustelu) 7. maaliskuuta 2017 kello 02.19 (EET)
replies: text: Suolainen merivesi ei ole puhdasta pelkkää vettä - ei liity tähän. --Aulis Eskola (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 09.34 (EET)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Poistin toistaiseksi lineaarinen massatiheys-osion. Mielestäni se ei kuulu tähän artikkeliin. Lähteessä kuvataan narussa etenevän mekaanisen aallon heijastumista rajapinnasta jossa narun paksuus muuttuu. Epäjatkuvuus tiheydessä toimii vastaavalla tavalla kuin optisen taitekertoimen muutos. Artikkelissa ei kuitenkaan ole puhuttu mitään mekaanisista aalloista ja niiden etenemisnopeuden yhteydestä tiheyteen, joten ennen tuollaisen rajapinnan esittelemistä pitäisi tehdä jonkinlaista pohjatyötä ja johdatella lukija aiheeseen. Lineaarinen massatiheys on lisäksi tässä turha käsite, samanlainen heijastuminen tapahtuu kahden tiheydeltään erilaisen kolmiulotteisen materiaalin rajapinnalla, joten voidaan puhua pelkästä tiheydestä. Lähteessä se esitellään vain koska yksiulotteinen tapaus on yksinkertaisempi. -- Jähmefyysikko (keskustelu) 12. maaliskuuta 2022 kello 07.40 (EET)
thread_title:  Lineaarinen massatiheys-osio
Keskustelu:Allan Soiniemi

message: Suomen Rahapajan johtaja rinnastuu suurehkon yrityksen johtajaan, nähdäkseni merkittävä. --Jmk (keskustelu) 7. maaliskuuta 2017 kello 08.55 (EET)
replies: text: Rahapajan johtajat merkittäviä. Säilytetään. -- Cimon Avaro 7. maaliskuuta 2017 kello 13.23 (EET)

text: Oma kantani asiaan on seuraava: Koska suomalaisissa kolikoissa on aiemmin ollut tunnuskirjain, joka on ollut rahapajan ylimmän johtajan sukunimen alkukirjain, niin tällainen kuriositeetti ja sen kautta tieto kirjaimen takana olevasta henkilöstä mielestäni kuuluu hyvän tietosanakirjan tarjontaan. Tämän takia puollan minäkin artikkelin säilyttämistä. Voidaan mielestäni ihan hyvin tehdä artikkelit kaikista Suomen Rahapajan johtajista tällä perusteella. --Pxos (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 09.23 (EET)
thread_title: Merkittävyys

message: Mistä valokuva on peräisin? Ei lähdettä.--Htm (keskustelu) 21. kesäkuuta 2019 kello 02.18 (EEST)
replies: text: Ei ilmeisesti ainakaan oma tekemä. Sama kysymys koskien uutta valokuvaa.--Htm (keskustelu) 29. kesäkuuta 2019 kello 17.48 (EEST)
thread_title:  Valokuva
Keskustelu:Tonight: Franz Ferdinand

message: Käänsin paljon en-wikistä, jossa tämä on saanut jopa hyvän artikkelin statuksen, kävisikö lupaavaksi? --Roopeank (keskustelu) 7. maaliskuuta 2017 kello 18.23 (EET)
replies: text: Kelpaa mainiosti. Nopeasti vilkaistuna tässä on aineksia jopa hyväksi. --Sblöbö (keskustelu) 12. maaliskuuta 2017 kello 01.30 (EET)
replies: text: :Selvä tapaus. Kannatan, merkitsen lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 12. maaliskuuta 2017 kello 22.42 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Luettelo itsehallinnollisista alueista

message: Eikö ahvenanmaan itsehallinto perustu kansainväliseen sopimukseen, vai olenko käsittänyt väärin?Tunturimopedi (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 09.41 (EET)
replies: text: Ei kai, kun ihan suomalaiseen lakiin. Demilitarisoinnista on kyllä kv-sopimus (Ahvenanmaan maakunta#Demilitarisointi). --Jmk (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 09.46 (EET)

text: Itsehallinnosta on kyllä jotain juttua Kansainliiton päätöksessä . --Jmk (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 09.49 (EET)
thread_title:  Ahvenanmaa
Keskustelu:Jussi Lotvonen

message: Vammaisurheilija voi olla merkittävä, jos on saavutuksia, mitä puolikaimallani on. -- Cimon Avaro 8. maaliskuuta 2017 kello 13.03 (EET)
replies: text: Voi olla. Hän ei ilmeisesti päässyt olympialaisiin , mikä olisi tehnyt ilman muuta merkittävän tietosanakirjaan. Monenlaista muuta meriittiä on. --Höyhens (keskustelu) 11. maaliskuuta 2017 kello 13.16 (EET)

text: Suomen mestari. Riittää. --Maradona (keskustelu) 12. maaliskuuta 2017 kello 10.29 (EET)
replies: text: :No ei roikoteta viikkokausia.  --Höyhens (keskustelu) 17. maaliskuuta 2017 kello 03.03 (EET)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Oi Jumalani, iloitsen

message: Luontevaa yhdistämiskohdetta ei ole koska löytyy useammasta laulukirjasta. Siis säilytettäköön. -- Cimon Avaro 8. maaliskuuta 2017 kello 13.07 (EET)
replies: text: Voisi tunkea johonkin virsilistaan. Ei näistä omaa artikkelia tarvita. Ipr1 (keskustelu) 8. maaliskuuta 2017 kello 23.32 (EET)

text: Voisi poistaa. Mikä tekee tästä laulusta niin merkittävän, että siitä pitää olla oma artikkeli? --Htm (keskustelu) 9. maaliskuuta 2017 kello 00.51 (EET)

text: Onko tosiaan niin, että yksittäisistä lauluista ei saisi tehdä omia artikkeleita? Tämä laulu on etenkin lestadiolaisuudessa tunnetuimpia ja käytetyimpiä lauluja. 188.238.7.45 (keskustelu) 10. maaliskuuta 2017 kello 02.29 (EET)
;Teksti siirretty
Tämän artikkelin teksti on mekaanisesti siirretty melkein sellaisenaan artikkeliin Siionin laulut tällä muokkauksella. --Pxos (keskustelu) 12. maaliskuuta 2017 kello 10.25 (EET)
thread_title: Merkittävyys