lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Pärämäts

message: Lähteitä on, ja ne ovat riippumattomia ja luotettavia, on merkittävä. --Urjanhai (keskustelu) 7. tammikuuta 2015 kello 17.31 (EET)
"Mikäli aihetta on käsitelty huomattavan laajasti aiheesta riippumattomissa luotettavissa lähteissä, sitä voidaan pitää merkittävänä."
Aihetta on käsitelty ulkopuolisissa, riippumattomissa ja luotettavissa lähteissä juttujen pääkohteena. Sitä voidaan siis pitää merkittävänä. Tämä on kuitenkin ohjeen mukaan merkittävyyden arvioimisen lähtökohta, ei tae merkittävyydestä. Ainakaan konsensusta poistosta ei näytä olevan. --Mikko Paananen (keskustelu) 8. tammikuuta 2015 kello 13.27 (EET)
replies: text: Totta, voi olla merkittävä. Näissä käytännöissä sitä opiskelemista riittää.--Urjanhai (keskustelu) 8. tammikuuta 2015 kello 16.08 (EET)
Huonosti tunnettu ruokalaji. Ei vaikuta merkittävältä. Ei tarvetta esitellä Wikipediassa. Gopase+f (keskustelu) 8. tammikuuta 2015 kello 16.16 (EET)

text: Ei kukaan voi kaikkia maailman asioita tuntea. Missä tahansa tietosanakirjassa on runsaasti aiheita, joita joku ei satu tuntemaan. Vaikutelmamme ovat vain vaikutelmia.  --Urjanhai (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 00.31 (EET)
Kun marttojen sivuilla on ohje, pitäisin tätä riittävän laajasti tunnettuna. Vaihdoin vielä lähteet viitteksi. En linkkaa mutta ruokablogeissa on myös ollut ohjeita, myös tampereen ulkopuolelta... --Tappinen (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 12.00 (EET)
Nimi on hauska. Eikö hauskan nimiset jutut ole perinteisesti täällä säilytetty? --Jmk (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 12.18 (EET)

text: Jos nimen hauskuutta halutaan korostaa, niin siirretään artikkeli nimelle "perämetsä" ;) Sitenhän kansa tuota piirakkaa myös kutsuu. Mutta tuo nimi on vain kansankielinen kutsumanimi, en sitä väännöstä lisännyt artikkeliin. --Aulis Eskola (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 12.54 (EET)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Marjatta Metsovaara

message: Mikähän suuntaus nyt on alkanut, kun jo kolmannen henkilön kuolinpäivä ilmoitetaan noin-tarkkuudella. Metsovaara kuoli joskus viime vuoden lopulla, pituushyppääjä Rainer Steniuksen tarkkaa kuolinpäivää ei löydy mistään ja sanoittaja Saukkikin on kuollut täsmälleen marraskuun alkupuolella.-88.112.204.16 8. tammikuuta 2015 kello 13.01 (EET)
thread_title: Kuolinpäivä
Keskustelu:Rangaistus

message: Olisi hyvä olla myös jotain juttua oheisseuraamuksista kuten ajokielto, sotilasarvon menetys, aseluvan peruminen, huoltajuuden menettäminen jne. ja mitkä tahot voivat oheisseuraamuksen määrä eli poliisi, käräjäoikeus jne. Vai tulisiko nämä käsitellä jossain toisessa artikkelissa?--Custoo (keskustelu) 9. tammikuuta 2015 kello 02.04 (EET)
thread_title:  Oheisseuraamukset
Keskustelu:Kantatie 69

message: Kulkeeko kantatie 69 kahdesti sekä Rautalammissa että Suonenjoella? Tk92 (keskustelu) 9. tammikuuta 2015 kello 16.11 (EET)

message: Poistetussa tulevaisuus-osiossa esitettiin, että seututie 627 Multia-Hirvaskangas muutettaisiin kantatieksi 69. Tämä oli maakuntaliiton ehdotus maakuntakaavaksi. Liikenne- ja viestintäministeriö kuitenkin vastusti tätä ajatusta ja maakuntakaavaa ei hyväksytty tältä osin. Konneveden keskustan kohdalla maankuntataavaan on merkitty keskustan ohi tilanvaraus, mutta maakuntakaavan tilanvaraus ei ole tiesuunnitelma eikä tae siitä, että tiesuunnitelmaa koskaan tehtäisiin.--Gronroos (keskustelu) 6. kesäkuuta 2017 kello 09.45 (EEST)
thread_title: Tulevaisuus
Keskustelu Wikipediasta:Viikon kilpailu/Viikon kilpailu 2015-05

message: Aiheen rajaus, miten aihe rajataan? Nyt siellä on esimerkiksi 11 tasoa kaupunkisuunnitteluluokassa, mikä tarkoittaa sitä, että luokkaan käyvät vaikkapa jossakin kaupungissa pelaavat urheiluseurat. --PtG (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 09.33 (EET)
replies: text: Laitoin siihen nyt hieman jotain rajaa, ettei ainakaan kaupunkien urheilusta saa enää pisteitä eikä myöskään aavekaupungeista. Pisteitä saa edelleen eri kaupungeista eli vaikkapa artikkeleista Pariisi tai Kuopio. Syvyyden määritykseen (11 tasoa) en koskenut tällä kertaa. Ehkä kilpailun järjestäjä tai sitten muut kuin kilpailun järjestäjät tarkkailevat tilannetta ja tekevät lisää rajauksia tarpeen mukaan. --Pxos (keskustelu) 26. tammikuuta 2015 kello 01.48 (EET)
thread_title:  Miten aihe rajataan
Keskustelu:Léon Blum

message: Tekstissä esiintyi sana "chavinistit". Tarkoittikohan "chauvinisteja", kansalliskiihkoilijoita?
Tittelintuure (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 09.39 (EET)
thread_title:  Chavinistit
Keskustelu:Jeff Christian

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 14.27 (EET)
replies: text: 1) Mitä tarkoittaa kykyjenetsijöiden kommentti "hänen piti vielä kehittyä"; aika itsestäänselvyys draftattavasta pelaajasta, ei kukaan ole valmis tähtipelaaja 2) Taisi voittaa IHL-mestaruuden 1999, se pitäisi mainita. --PtG (keskustelu) 11. tammikuuta 2015 kello 21.40 (EET)
Päätän arvioinnin. Ei kiinnostusta arviointiin. Gopase+f (keskustelu) 20. tammikuuta 2015 kello 19.47 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Serbian–Bulgarian sota

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 10. tammikuuta 2015 kello 23.01 (EET)
replies: text: Eiköhän tää mene. --PtG (keskustelu) 11. tammikuuta 2015 kello 21.45 (EET)

text: Tän tekemisestä on jo aikaa, mutta jos muistan oikein tästä jäi pois jotain oleellista. J.K Nakkila (keskustelu) 11. tammikuuta 2015 kello 22.57 (EET)
replies: text: :Se oleellinen mitä tästä puuttuu on Bulgarian kriisi, jonka pieni sivunäytös tämä sota oli. Tässä on vähän oiottu noiden taustojen ja seurausten kanssa, mutta sen on ihan ymmärrettävää kun ottaa huomioon Bulgarian kriisin diplomatian mutkikkuuden. Gopase+f (keskustelu) 11. tammikuuta 2015 kello 23.47 (EET)
replies: text: ::Riittää lupaavaksi, joten kannatan  --Kari-kujanpää (keskustelu) 12. tammikuuta 2015 kello 07.02 (EET)

text: Kannatan --Msaynevirta (k · m) 12. tammikuuta 2015 kello 09.57 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f (keskustelu) 16. tammikuuta 2015 kello 10.45 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Piispankallio

message: Espoon kaupunginosan osa-alue, joille ei ole olemassa tarkkoja jakokarttoja. Ehdottaisin muuttamista ohjaukseksi artikkeliin Olari (samaan tapaan kuin Niittymaa) --Msaynevirta (k · m) 11. tammikuuta 2015 kello 16.17 (EET)
replies: text: Kuulostaa hyvältä ehdotukselta. --Höyhens (keskustelu) 11. tammikuuta 2015 kello 23.18 (EET)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Olarinniitty

message: Espoon kaupunginosan osa-alue, joille ei ole olemassa tarkkoja jakokarttoja. Ehdottaisin muuttamista ohjaukseksi artikkeliin Olari (samaan tapaan kuin Niittymaa) --Msaynevirta (k · m) 11. tammikuuta 2015 kello 16.20 (EET)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Vanha-Olari

message: Espoon kaupunginosan epävirallinen osa-alue, joille ei ole olemassa tarkkoja jakokarttoja. Ehdottaisin tietojen siirtämistä ja tämän muuttamista ohjaukseksi artikkeliin Olari, jos tämä nyt ylipäätään on säilyttämisen arvoista tietoa (epävirallinen osa-alue -> onko uutta tutkimusta). (samaan tapaan kuin Niittymaa) --Msaynevirta (k · m) 11. tammikuuta 2015 kello 16.27 (EET)
replies: text: Artikkelin nimi väliviivalla ei ainakaan taida olla vakiintunut nimitys alueesta. Ehkä kannattaisi poistaa kokonaan, tai laittaa ohjaus "Vanha Olari". Tiedoista siirtäisin enintään luonnehdinnan taloista ja koulun.  --Whitetabor (keskustelu) 12. tammikuuta 2015 kello 14.50 (EET)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Kantatie 73

message: Eikö niin että seututie 512 risteää kantatie 73:n kanssa? Tk92 (keskustelu) 12. tammikuuta 2015 kello 17.21 (EET)

message: Kun kantatie 73 kulkee Enon kirkonkylän kautta niin eikö se olisi luontevaa linkittää siihen kuin entiseen kuntaan? Tk92 (keskustelu) 20. elokuuta 2016 kello 15.03 (EEST)
thread_title:  Enon kirkonkylä
Keskustelu:Mikko Helander

message: Nämä ovat erittäin tärkeitä saavutuksia CV-mielessä. KuPSin ainoat SM-kullat nappuloissa ovat tulleet vuosina 1964-66 (11-vuotiaiden kilpailusta oli kyse, tieto löytyy mm. jalkapallokirjoista, suht. luotettava tieto, minä ainakin uskon, vaikka onkin SPL:n julkaisun esittämä tieto), eli ihan kaikkea fiwikin suomalaiseen seurajalkapalloiluun liittyvää ”tietoa” ei kannata ottaa faktana. Futista Helander on pelannut nuorena KuPS:ssa, kertoo Hesari 2.1.-15. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 17.07 (EET)
Junnumitalia (kova olisi jo sekin saavutus) en pysty kiistämään bluffiksi, ei ole lähteitä nyt käytettävissäni. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 17.16 (EET)
Korjattu, mutta… Lähde 1 kertoo: ”Jalkapallo on lähellä sydäntä. Pelasi nuorena Kuopion Palloseurassa.” Ei ainakaan johtopäätöksenä tarkoita, että harrastaa jalkapalloa (voi toki tarkoittaakin), mutta tarkoittaa erittäin paljon enemmän, on ollut ainakin joskus kupsilainen. Suomiseurafutis näkyy jatkuvasti pysyvän tämän median mustimpina tietoaukkona. --ACFCjne Kuopio (keskustelu) 14. tammikuuta 2015 kello 09.58 (EET)
thread_title:  SM-kulta nappulafutiksessa KuPS:ssa?
Keskustelu:Ivan Pavlov

message: Näin kuvamateriaalia, jossa Pavlov olisi asentanut ihmisosallistujien poskiin sylkeä keräävät kupit. Onkohan tämä totta vai vääristeltyä kuvamateriaalia? Artikkelissa ei kerrota muuta kuin koirista, mutta oliko siis niin, että koekaniineina toimivat myös ihmiset ja Pavlov jotenkin kirurgisesti neuloi (?) metallikupit kokeisiin osallistuneiden poskiin? Netissä kirjoitetaan, että Pavlov olisi käyttänyt koirien lisäksi koekaniineina myös kodittomia ja orpoja lapsia... --Hartz (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 17.31 (EET)
replies: text: Kuvamateriaalille annetaan lähteeksi Mechanics of the Brain, neuvostoliittolainen v. 1926 dokumenttielokuva. --Hartz (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 17.39 (EET)
thread_title: Ihmisosallistujien poskiin asennetut kupit

message: Nyt esitetään seuraavaa:
"Ivan Pavlovista on tullut nykyaikaisen oppimisteorian kuuluisin nimi ja hänen työnsä on perustana behavioristiselle psykologialle. Pavlov ei koskaan pitänyt itseään psykologina, päinvastoin hän usein halveksi heitä. Pavlovin mukaan kaiken tutkimuksen tuli perustua objektiivisiin, mitattavissa oleviin tosiasioihin. Koirakokeissa tämä mitattava tosiasia oli koiran erittämän syljen määrä."
Tämä on aika ongelmallinen esitys. Ainakin kaipaisin joitakin lähteitä, jotka vahvostavat tuon. 
Mielestäni Pavlov ei suinkaan ole 'oppimisteorian kuuluisin nimi' ja hänen työnsä ei myöskään ollut 'perusta behaviorismille', varsin yleinen väärinkäsitys. Behaviorismin peruskaavahan on S -> R, ei pavlovilainen ehdollistuminen.
JusSi (keskustelu) 23. marraskuuta 2019 kello 15.37 (EET)
thread_title:  Oppimisteoriat
Keskustelu:Mäkihyppy talviolympialaisissa 2014

message: Lisäsin artikkelin Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 2014 mäkihyppyosuudesta linkin tänne. Kannattaakohan tulostaulukoita pitää kahdessa artikkelissa eri muodossa? Onneksi ne eivät sentään enää muutu... --Silvonen (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 20.59 (EET)
thread_title:  Pohjoismaiset hiihtolajit
Keskustelu:Bisfenoli A

message: *"BPA esiintyy vapaana monomeerina kuiteissa ja muissa lämpöpapereissa." Mistä tupsahtanut niihin? Miksi käytetään niissä?
*Käyttökielloista kerrotaan Kanadan, Ranskan, Tanska ja USA:n osalta, mutta entä Suomi? Onko jotain EU-laajuista käyttökieltoa keksitty? --Hartz (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 23.44 (EET)
thread_title: Selvennyksiä kaivataan
Keskustelu:Karprint

message: Hieman vaikea suhtautua vakavasti neutraaliuden kyseenalaistukseen, jonka tekijä kommentoi kumousyhteenvedossaan törkyhyökkäys! ei siellä ole pakko työskennellä, jos ei työ siellä kelpaa. Yrityksestä ei tunnuslukujen ym tietojen lisäksi löydy verkosta mitään muuta positiivista tai edes neutraalia kerrottavaa. Paljon lisää negatiivista löytyisi kyllä mm. harrastelehtien laadusta, jos edes asiallisia keskustelupalstoja voisi käyttää lähteenä. Tämä nyt vain on tämän kaltainen yritys. –Kotivalo (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 23.48 (EET)
replies: text: Eli jos yrityksestä on vain pahaa kerrottavaa, eikä mitään hyvää kerrottavaa siis ole, artikkeli on neutraalin näkökulman mukainen? Onhan tuo ihan järkeenkäypää. Ok, poistakaamme sitten neutraalius-malline. --Hartz (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 23.50 (EET)

text: Ei ole muuten mistään Reutersista tai Helsingin sanomista törkyhyökkäykset. Tai siis nimitin törkyhyökkäykseksi vain poisatmaani yhtä pätkää: https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Karprint&diff=14582378&oldid=14582366. --Hartz (keskustelu) 13. tammikuuta 2015 kello 23.53 (EET)
thread_title: Neutraalius
Keskustelu:Finncon

message: Mihin tuo kävijöiden määrä 3K-15K perustuu? Aika iso haarukka? --Hartz (keskustelu) 14. tammikuuta 2015 kello 12.13 (EET)
replies: text: Ahaa, eli v. 2014 Jyväskylässä oli n. 3K kävijää, mutta Helsingissä v. 2009 15K kävijää. --Hartz (keskustelu) 14. tammikuuta 2015 kello 12.16 (EET)

message: IP-osoite poisti maininnan. Netin perusteella v. 2009 Finncon on väittänyt olevansa Euroopan suurin SF-con, mutta v. 2012 väite on muodossa yksi suurimmista "one of Europe's largest science fiction and fantasy conventions". Toisaalla lukee "largest independent science fiction and fantasy con in northern Europe". Eli ei taida olla Euroopan suurin, tai ainakaan mikään ajantasainen lähde ei taida niin mainita. --Hartz (keskustelu) 19. tammikuuta 2015 kello 09.32 (EET)
replies: text: No ei pelkkä Finncon ole varmaankaan Euroopan suurinpien joukossa, mutta Finncon-Animecon esimerkiksi oli tosi iso. Nykyäänhän nuo ovat jakautuneet kahdeksi erilliseksi tapahtumaksi osin juuri sen takia, että tuon kokoluokan tapahtumaa oli esimerkiksi tilojen kannalta hankala (ja todennäköisesti myös kallista) järjestää. Yksi syy mikä selittää tapahtuman suuruutta verrattuna muihin pohjoismaiden tai Euroopan coneihin on se, että Finncon-Animecon on ollut yleisölle ilmainen tapahtuma kun taas muualla conit ovat tyypillisesti maksullisia. --Zache (keskustelu) 19. tammikuuta 2015 kello 09.40 (EET)
thread_title:  Euroopan suurin SF-con
Keskustelu:Oulujoki (Suomen entinen kunta)

message: Siis mikä on perustettu 1904? Tuira-artikkeli kertoo Oulun kaupunkiin Tuira on liitetty vuonna 1886, jota ennen se oli osa Oulun maalaiskuntaa.
Oulun maalaiskunta kai siis on ollut olemassa jo ainakin 1886. Tai sitten Tuiran viite on väärä, ja se on kirja jota minulla ei ole. Jokin kuitenkin ns. mättää... 82.141.116.89 14. tammikuuta 2015 kello 23.10 (EET)

message: Miksi oikean laidan laatikossa lukee Lakkautettu kunta - Luovutettu Neuvostoliitolle? Oulujoen kunta ei sijainnut lähelläkään itärajaa, eikä sitä myöskään vuokrattu Neuvostoliitolle. Yritin poistaa kyseisen tekstin, mutten onnistunut. 85.23.84.9 24. kesäkuuta 2017 kello 20.08 (EEST)
replies: text: Sain ainakin Neuvostoliiton pois. Toivottavasti nuo artikkelihistoriasta kaivetut kunnat mallineessa ovat edes vähemmän pielessä. --Otrfan (keskustelu) 24. kesäkuuta 2017 kello 20.27 (EEST)
thread_title:  Luovutettu Neuvostoliitolle?
Keskustelu:Näsilinna

message: Jutussa sanotaan, että Näsilinnan alkuperäinen nimi on "Milavida".
Ihan hakematta tulee mieleen vanhan ruotsin sana "milavid" joka tarkoittaa mailien laajuinen, ja jos tuollaista käytetään paikannimenä on yleistä lisätä "a" perään. Jolloin saadaan "Milavida". Itse rakennus ei vaikuta ihan pieneltä, entäs suuriko mahtoi olla koko kiinteistö, silloin? "Mailien laajuinen"?
Toinen esimerkki tällaisesta on Vaahteramäen Eemelin kotipaikan nimi ruotsiksi "Lönneberga", josta "Lönn" on vaahtera ("Lönne" on tyypillinen murremuoto sanasta "Lönn"), "berg" on kallio, vuori, vaara (tyyliin tunturi) tai mäki, ja a perään => tuloksena "Lönneberga".
Kolmas on Leppävaaran (Espoossa) nimi ruotsiksi "Alberga" ("Al" - leppä, "berg" vuori, kallio, vaara... + a => "Alberga". Pätee sekä Leppävaaraan kokonaisuutena, mutta myös Leppävaaran kartanoon ("Alberga gård").
85.23.234.225 15. tammikuuta 2015 kello 14.06 (EET)

message: "Milavida" är en äldre form av "milsvid", dvs. beskrivning av flera mil vid vy , skog et.c. motsvarighet på finska "laaja alue" "avara maisema"  –Kommentin jätti 213.115.73.74 (keskustelu)  4. heinäkuuta 2017 kello 10:39:21
thread_title:  Milavida
Keskustelu:Päijännetunneli

message: *Onko tunneli kallioperässä? Ja kallioperä on graniittia? Miksi tunnelin syvyys vaihtelee 30 ja 100 metrin välillä maanpinnasta? Eikö luulisi, että syvyys voisi olla tasaiset 30 metriä koko matkan? Ilmeisesti tunneli viettää sitten hienoisesti koko matkaltaan kohti pääkaupunkiseutua (kalteva) ja vesi siten tulee tunnelia pitkin kuin itsestään?
*Ottavatko luetellut kunnat kaiken vetensä eli 100 % päijännetunnelin vedestä? Jotenkin muistelisin, että esimerkiksi Espoo ei ota kaikkea vettään päijännetunnelista? Näitä voisi tarkentaa, sillä nyt artikkelissa väitetään oikeastaan, että kaikki luetellut kunnat ottavat kaiken eli 100 % vedestään päijännetunnelista. Onko se totta?
*Miten vedenotto jakautuu näiden lueteltujen kuntien kesken? Varmaankin Helsinki ottaa vedestä suurimman osan, mutta miten on muiden laita? Kuinka suurista määristä puhutaan? Artikkelissa mainitaan: "noin kolme kuutiometriä sekunnissa" ja "vuosittain noin 100 miljoonaa kuutiometriä vettä".
*Onko päijännetunnelista saatava vesi kuinka puhdasta? Tarvitseeko sitä puhdistaa juurikaan? Onko tuo puhdistaminen kuinka kallista ja miten se vertautuu esim. joesta otettavan veden puhdistamiseen? --Hartz (keskustelu) 15. tammikuuta 2015 kello 21.11 (EET)
Fysiikan lakien mukaisesti veden virtaukseen ei oleellisesti vaikuta, vaikka tunneli jossain kohtaan kävisi satojen metrien syvyydessä. 
Voit kokeilla asiaa vaikka tekemällä vesiastiaan reiän ja laittamalla reikään taivutetun letkun. Kyllä se vesi sieltä tulee, vaikka letku olisi jostain mutkasta alempana, kuin letkun suu josta vesi tulee ulos.
Voi jopa parantaa virtausta, että välillä käy syvällä! Länsimetrotunneli rakennettiin niin, että asemat ovat vähemmän syvälle, kuin asemien välillä olevat alueet. Näin metrojuna voi aina kiihdyttää alamäkeen (ja jarruttaa ylämäkeen), mikä säästää sähköenergiaa!
(Toisaalta jouduttiin siten louhimaan enemmän tunnelia, joten on kyseenalaista kannattaakö tämä sähköenergian säästö, jos tunnelin louhiminen maksoi miljoonia euroja enemmän).
Syytä miksi välillä 30m ja välillä 100m syvyydessä en tiedä, mutta veikkaus: peruskallio alkaa eri paikoissa eri syvyydestä.
Ja ehkä jossain kohtaan on muussa käytössä maaperää, menee muitakin putkia tai vaikka talojen perustuksia.
Itseäni kiinnostaisi kysymys:
* Miten >100km Päijännetunneli maksoi nykyrahassa alle miljardi euroa, mutta Helsinki-Tallinna ihmisliikenteelle soveltuva tunneli maksaisi muka niin paljon, että hanke on hyvin epävarma? 
--Ee1518 (keskustelu) 8. marraskuuta 2018 kello 13.51 (EET)
thread_title: Lisäysehdotuksia kysymyksin
Keskustelu:Jakutianhevonen

message: Onko tämä sama otus kuin jakutianponi? Ainakin kovin samankokoinen, jos poni on noin 139-senttinen ja tämä 135–149-senttinen. Artikkeli :en:Yakutian horse alkaa: ”The Yakutian horse, sometimes called the Yakut horse, Yakut pony or simply the Yakut...” --Silvonen (keskustelu) 16. tammikuuta 2015 kello 19.47 (EET)
replies: text: Vai onko tämä mielikuvitusolento? ”Aina albiino” ja ”Goldenjakutian-Jakutianhevossiittolan” pelastama... --Silvonen (keskustelu) 16. tammikuuta 2015 kello 19.50 (EET)
thread_title:  Sama kuin jakutianponi?
Keskustelu:Ilmari Laurila

message: Nähdäkseni ei täytä yhteisön nykyistä näkemystä tarvittavasta Wikipedia-merkittävyydestä. Gopase+f (keskustelu) 16. tammikuuta 2015 kello 23.48 (EET)
Jos poistetaan, niin osan tiedoista voisi ehkä siirtää isän tai veljen artikkeliin. Ilmeisesti isän ja pojan kaatuminen samassa taistelussa muodostui jonkinasteiksi legendaksi valkoisella Pohjanmaalla. --Risukarhi (keskustelu) 19. tammikuuta 2015 kello 15.30 (EET)
replies: text: En nyt näe merkittävyyttä, miksi Matti Laurila vanhempikaan tulisi säilyttää. Jääkärieverstiveli Matti Laurila on tietysti kokonaan toinen juttu, mutta ei merkittävä veli/poika ja kuolintapa riitä perustelemaan merkittävyyttä.  --Ukas (keskustelu) 23. tammikuuta 2015 kello 09.45 (EET)
replies: text: :En tiedä aiheesta tarkemmin, mutta koko perheen panos valkoisten sodankäynnissä tuli ilmeisesti sen verran kuuluisaksi, että mainittiin mm. Vilppulan urhojen muistolle -laulun sanoissa. Lisäksi artikkeleissa Länkipohjan taistelu ja Länkipohjan verilöyly mainitaan, että kyseinen mittava sotarikos oli kostoa Lauriloiden kuolemasta. Vaikka sekä Ilmarin että Matti vanhemman henkilöartikkelit poistettaisiin, niin henkilötiedot kannattanee pelastaa johonkin mainituista artikkeleista. --Risukarhi (keskustelu) 23. tammikuuta 2015 kello 21.51 (EET)
replies: text: ::Selvitit kyllä merkittävyyttä hyvin, näitä tietoja kun ei artikkeleissa näy. Artikkeleissa Vilppulan urhojen muistolle ja Länkipohjan taistelu mainitaan Lapuan lumiaura, ehkä heistä voisi tehdä artikkelin tällä nimellä. En nyt enää vastusta näiden jättämistä, kunhan niissä mainitaan laulu, taistelu ja verilöyly. --Ukas (keskustelu) 23. tammikuuta 2015 kello 22.25 (EET)
replies: text: ::: Näillä perustein. --Eb2t (keskustelu) 26. tammikuuta 2015 kello 10.29 (EET)

text: Tässä on myös semmoinenkin juttu, että kun jääkärit on päätetty säilyttää, vastaavasti punapäälliköistä ei ole sellaaista kirjanpitoa eikä edes tietoa kuin valkoisista, kolmanneksi tämä on saavutuksiltaan ja murheelliselta lopultaan melkein minkä tahansa punapäällikön veroinen ja keskivertojääkäriäkin traagisempi, katsoisin säilyttämisen väärtiksi. Sitä paitsi tämänaikaisia ei tule lisää. --Höyhens (keskustelu) 26. tammikuuta 2015 kello 18.06 (EET)
replies: text: :Näillä syillä en puoltaisi. Ilmari ja Matti Laurila vanhempi eivät olleet jääkäreitä, näistä kolmesta ainoastaan Matti Laurila nuorempi oli. Lisäksi tasapuolisuuden nimissä voisi sanoa murheellisia ja traagisia loppuja olleen punaisilla huomattavasti enemmän, eikä itsessään taistelussa kuoleminen riitä perustelemaan merkittävyyttä ellei sillä ole jatkuvuutta aiheuttavaa merkitystä. Mutta koska Risukarhi perusteli näillä olleen niin puollan säilyttämistä. --Ukas (keskustelu) 27. tammikuuta 2015 kello 03.00 (EET)

message: Jukka Rislakin kirjassa Jämsän jokilaakson tapahtumista 1918 on kuvaus  Ilmari  Laurilan toiminnasta. Ko kirja tulisi lisätä artikkelin lähdeviitteisiin.  –Kommentin jätti 85.76.162.237 (keskustelu) 30. maaliskuuta 2016 kello 22.12‎
thread_title:  lähteitä ilmari laurilan sivulle