lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Sadanta

message: Sadanta vai sademäärä? -- Aslak 15. toukokuuta 2005 kello 13:04:08 (UTC)
replies: text: Jos ne kerran on täsmälleen sama suure, niin sitten tämän pitäisi mielestäni olla nimellä sadanta. Silloin se olisi linjassa haihdunnan kanssa, ja sadannasta minä yleensä olen kuullut ammattilaisten puhuvan. --Hasdrubal 18. toukokuuta 2005 kello 08:03:35 (UTC)
Linkki maapallon sademääräkarttaan ei enää toimi: " 	
The MSN Encarta page you are trying to visit has been discontinued. If you are looking for dictionary content, please visit MSN Encarta Dictionary in US English, World English, or French."

message: Artikkelissa viitataan tuulen aiheuttamaan mittausvirheeseen sanomalla, että osa pisaroista voi pudota mittarin ohi. Tässä on ajatusvirhe. Osa pisaroista putoaa mittarin ohi myös tyynellä, eikä sekään muodosta mittausvirhettä. Sateen määrä aikayksikössä pinta-alayksikköä kohti ei riipu siitä, missä tulosuunnassa pisarat mittausaukkoos osuvat. Kirjoittajalta on jäänyt huomaamatta, että sama tuuli, joka vie pisaran mittausaukon ohi, tuo mittausaukkoon toisen pisaran, joka ilman tuulen vaikutusta olisi pudonnut aukon ohi. 
Toisella tapaa ilmaistuna, kirjoittaja on ehkä ajatellut, että tuulen aiheuttama sateen "kallistuminen" vaikuttaa samoin kuin jos mittausastiaa kallistetaan, jolloin sen suuaukon vaakasuora projektio pienenee, mutta niin ei ole. Kun sade kallistuu, se samalla tihenee.
Sama koskee myös lumihiutaleita. Kaikki tulevat maahan saakka. 
Sen sijaan virhettä lyhyellä aikavälillä aiheuttaa mittausaukon pienuus, ja samalla "edustavuus". Sademäärän mittauksen tarkoituksena on selvittää mittauspisteessä yhdelle neliömetrille keskimäärin aikayksikössä saapuneen veden määrä. Mittausaukko on kuitenkin tyypillisesti vain 10 cm2 kokoinen eli 1 prosentti edustamastaan pinta-alasta. Pisaratiheys ei kuitenkaan ole vakio, joten esimerkiksi 10 minuutin sademäärän mittaaminen tuottaa sattumanvaraisia tuloksia. Keskiarvon laskentaa ajatellen olisi oikein mitata esimerkiksi 100 neliömetrille satanut vesi ja johtaa siitä keskiarvo yhdelle neliömetrille, eikä päin vastoin. 
Eihän väestötiheyttäkään määritetä mittamalla muutamassa paikassa henkilöt 100 metrin ruudussa ja ilmoittamalla tämän perusteella, että Suomen väestötiheys on 17,8 henkilöä neliökilometrillä.
--80.220.238.2 7. elokuuta 2012 kello 13.04 (EEST)
thread_title:  Tuulen aiheuttama mittausvirhe
Keskustelu:Sade

message: Pitäsiköhän konvektiivisen sateen syntyprosessia kuvata tarkemmin sivulla Konvektio mieluummin kuin tässä ? Rintamalinkinkin voisi laittaa.
Johdantokappale toistaa kappaletta  jaottelun jälkeen, vesihöyryviittaukset tovat harhaanjohtavia (ks.
http://www.ems.psu.edu/~fraser/Bad/BadClouds.html ) ja lisäksi tuodaan sateen muodostumisprosesseista esiin vain törmäily. Pitäisikö tässä selittää koko jääkideprosessi, kun se on tärkein Suomen leveysasteilla ? Vai tehdä erillinen pilvifysiikkasivu ? Tappinen 15. toukokuuta 2005 kello 13:33:56 (UTC)
replies: text: Hmm. Tätähän voisi jatkaa loputtomiin, varsinkin noita muodostumisprosesseja. Varmaankin jakoa muille sivuille on hyvä tehdä niin paljon kuin se tuntuu järkevältä. Jos konvektiivista sadetta haluaa selittää tarkemmin niin uudelle sivulle minusta. -- Aslak 15. toukokuuta 2005 kello 13:49:06 (UTC)

message: Tekisi mieleni siirtää kappale  "Sateen enteitä"  artikkeliin Sään_ennustaminen#Sään_seuranta_ja_ennustaminen_harrastuksena. 
Historiallisesti suurissa sademäärissä ei ole lähteitä, mutta ne lisännyt käyttäjä on toisaalla merkinnyt sademäärätietojen lähteeksi Mitä Missä Milloin -kirjan.  Ne voisi ainakin muotoilla taulukoksi. --Tappinen (keskustelu) 22. maaliskuuta 2012 kello 06.12 (EET)
thread_title:  Korjaustarpeita
Keskustelu:Muuntaja

message: Miksi sitä pätkittäistä tasavirtaa kutsutaankaan? Eikö siitäkin saada sitten muuntajalla vaihtovirtaa? Kommentin jätti 62.121.39.214 (keskustelu – muokkaukset).

message: Myös sähkömoottoreissa käytetään sellaisia levyjä, en muista miksi niitä kutsutaan, mutta liekö niillä jokin yhteinen nimitys. Yksistään muuntajalevystä ei siis kannata tehdä artikkelia vaan jos näistä pyörrevirtoja estävistä levysysteemeistä tehdään artikkeli, sen pitäisi koskea myös muita levyjä. Muuntajalevy voi sitten olla uudelleenohjaus.--Uvainio 3. syyskuuta 2008 kello 09.54 (EEST)
thread_title: Muuntajalevy

message: En tiedä, osaanko nyt kysyä oikein, mutta miksi toisiovirta kulkee ko. kuvassa miinuksesta plussaan tai siis miksi "alempi" on korkeammassa potentiaalissa... Kun eikös sopimus plussasta miinukseen? 
RUDD 5. helmikuuta 2009 kello 00.06 (EET)
Hyvä kysymys ja ihan oikein kysytty. Toisiokäämi on sähkömotorisen voiman lähde, eli jos kuvittelee sinne muuntajan perään kytketyn kuorman, jota sinne ei ole piirretty, niin sen kuorman läpi se virta kulkee juurikin plussasta miinukseen.. (Vertaa vaikka, että miten päin virta esimerkiksi taskulampun pariston sisällä kulkee..)
Jos vertaa tätä kuvaa alkuperäiseen englanninkielisessä Wikipediassa olevaan kuvaan huomaa, että suomentaja on piirtänyt toisiokäämin eri suuntaan käämityksi ja joutunut samalla vaihtamaan merkinnät toisin päin. Jos kuvasta hakemalla hakee virhettä, niin kirjoitusvirhe löytyy: "Magneeti-"sta puuttuu "t"   --Pettep 27. huhtikuuta 2009 kello 10.43 (EEST)
thread_title: Kuva
Keskustelu:Bjälbo-suku

message: En ole aivan vakuuttunut siitä että Albrekt Mecklenburgilainen, joka oli äitinsä puolelta Bjälbo-suvun jälkeläinen, olisi asiallista mainita tämän suvun jäseneksi, koska aikalaiset kyllä pitivät häntä lähinnä oman sukunsa, eli Mecklenburgin, jäsenenä eikä äidinpuoleisen suvun. Mutta jos naisen puolelta polveutuvat kuninkaat nyt sitten myös kuuluvat tähän sukuun, niin siinä tapauksessa muutkin Bjälbo-suvun jälkeläiset tulisi mainita. Lisäsin muutaman, mutta niitä on sitten paljon lisää.... Muun muassa Kaarle XVI Kustaa polveutuu naisen puolelta Bjälbo-suvusta. 62.78.121.38 16. toukokuuta 2005 kello 06:13:18 (UTC)

message: Artikkelin mukaan "siirtymistä Bjälbo-nimen käyttämiseen ei suositella", ja ruotsinkielisen Wikipedian mukaan nimitystä Bjälbo-suku esiintyy erityisesti ei-tieteellisessä kirjallisuudessa. Lisäksi ei Bjälbo eikä Folkunga ole suvun oikea nimi, vaan molemmat ovat jälkeenpäin annettuja. Kun siis Folkunga on yleisimmin tunnettu ja käytetty sekä historiallisessa kirjallisuudessa vakiintunut nimi, niin olisiko syytä siirtää tämä artikkeli otsikon Folkunga-suku alle? --Rallette 20. joulukuuta 2005 kello 09:00:46 (UTC)
replies: text: Minusta ruotsinkielisessa Wikipedia on väärässä. Uudemmissa kirjoissa olen nähnyt melkein vain viittauksia Bjälbo-sukuun. Esimerkiksi Dick Harrison käyttää vain tuota nimeä. --Jniemenmaa 20. joulukuuta 2005 kello 09:06:50 (UTC)
replies: text: :Okei. Ehkä se "ei-tieteellinen" tarkoittikin että "suosittu"... Happamia, sano. --Rallette 20. joulukuuta 2005 kello 09:15:53 (UTC)
thread_title: Paremminkin Folkunga-suku?
Keskustelu:Musta

message: Artikkelin tarkoitus lienee kertoa mustasta sekä värinä (puhekieli) että väriopillisesti. --Aulis Eskola 16. toukokuuta 2005 kello 17:02:10 (UTC)
Musta siis sittenkin on väri, vaikka mustanhan ei pitänyt olla mikään väri?  • SquareX • 8. tammikuuta 2011 kello 15.03 (EET)
replies: text: Teoriassa ei ole, mutta käytännössä on. 85.217.32.189 25. syyskuuta 2012 kello 13.07 (EEST)

message: Lainausmerkit lienevät tässä vähän turhat?--Sentree (Walituksia) (Tarkkaile minua) 2. huhtikuuta 2018 kello 14.23 (EEST)
thread_title:  Lainausmerkit?
Keskustelu:Valkoinen

message: Artikkelin tarkoitus lienee kertoa valkoisesta sekä värinä (puhekieli) että väriopillisesti. --Aulis Eskola 16. toukokuuta 2005 kello 17:03:05 (UTC)
Timo Suvanto ehdottelee blogissaan tämmöistä muutosta: http://timosuvanto.blogspot.fi/2015/03/valkoinen-vari.html --Harriv (keskustelu) 3. huhtikuuta 2015 kello 10.04 (EEST)
replies: text: Pielessähän tämä selitys on ihmisen väriaistimusten kannalta. Esim. artikkelissa väri asia on selitetty oikeammin. Valkoinen väriaistimus saadaan aikaan lukemattomilla eri spektrimuodoilla. Ihminen aistii värin valkoisena, kunhan eri väriä aistivia soluja kutitellaan sopivassa suhteessa. Pitää kaivaa lähteitä tuolle vielä...

text: LED-esimerkkejä, miten niillä tuotetaan valkoinen aistimus:

text: http://www.digikey.com/en/articles/techzone/2013/apr/defining-the-color-characteristics-of-white-leds

text: http://www.lrc.rpi.edu/programs/nlpip/lightinganswers/led/whiteLight.asp --Aulis Eskola (keskustelu) 3. huhtikuuta 2015 kello 22.50 (EEST)
"Luonnollisen valkoisen" loisteputken spektri ohessa. --Aulis Eskola (keskustelu) 4. huhtikuuta 2015 kello 01.32 (EEST)

message: Artikkeli oli oikeammassa jamassa vuonna 2013 kunnes artikkelia alettiin korjaamaan lähteiden mukaan. Se siitä "lähteiden palvomisesta"...
Lähteisiin ei ole osattu suhtautua ajatuksella ja kriittisesti: 
*Ekaa lähdettä luettu jotenkin kummasti niin, että kun tasainen spektri aistitaan valkoisena, valkoisen aistiminen muka vaatisi aina tasaista spektriä. Tasainen spektri aiheuttaa valkoisen aistimuksen, mutta siitä ei seuraa päinvastaisen väitteen paikkansapitävyys - Non sequitur. Saman tyylisin ajatuksin on määritelty valkoista myös artikkelissa :en:White.
*Toisessa kohdassa on lainattu sokeasti jotakin yliopiston oppimateriaalia eikä kukaan ole tuntenut ja ajatellut asiaa... --Aulis Eskola (keskustelu) 3. huhtikuuta 2015 kello 23.41 (EEST)
thread_title:  Lähteiden käytöstä 

message: Toisinaan käytetään termiä "puhdas valkoinen valo" (engl. "pure white light") tarkoittamaan jatkuvaa valospektriä. Mutta onkohan tämä mitenkään vakiintunut termi, kun sitä näytetään käytettävän kehumaan lamppujen valoa, vaikka ei vissisti ole kysymys tasaisesta jatkuvasta spektristä. --Aulis Eskola (keskustelu) 4. huhtikuuta 2015 kello 00.59 (EEST)
replies: text: Lisäksi "jatkuva" ≠ "tasainen". Varmasti voi olla jatkuva spektri, joka on niin painottunut punaiseen että näyttää punaiselta. Toisaalta valkoiselta näyttävän ei tarvitse olla tasainen eikä jatkuva, mistä hyvänä esimerkkinä töllön ja monitorin RGB-pikselit; valkoinen aistimus saadaan mukavasti yhdellä R-pikselillä, yhdellä G-pikselillä ja yhdellä B-pikselillä, mutta niiden yhteenlaskettu spektri ei ole tasaista nähnytkään. --Jmk (keskustelu) 19. tammikuuta 2021 kello 18.30 (EET)
thread_title:  Puhdas valkoinen valo
Keskustelu:Dream Theater

message: Löytäisikö joku jostain jonkun hyvän promokuvan bändistä? En.wikissä olisi, mutta sen lähdettä ei ole mainittu, joten sitä ei kannattane käyttää täällä.
Tässä joka tapauksessa tavoitetta: en:Wikipedia:Today's featured article/May 16, 2005 ;-)
–Kooma 16. toukokuuta 2005 kello 18:24:06 (UTC)

message: Olisiko jollakulla tietoa Suomen keikkojen lämppäreistä? --kallerna™ 19. heinäkuuta 2007 kello 16.07 (UTC)
replies: text: Tourographystä löytyi (festarit pois lukien):

text: *22. helmikuuta 1995: Fates Warning

text: *4. maaliskuuta 1998: Vanden Plas

text: *24. maaliskuuta 2000: Spock's Beard

text: *27. syyskuuta 2005: ei lämppäriä

text: *26. syyskuuta 2007: Symphony X

text: –Kooma (di algo) 19. heinäkuuta 2007 kello 16.18 (UTC)
replies: text: :tacksomycket. (Vois ostaa liput tulevalle keikalle) --kallerna™ 19. heinäkuuta 2007 kello 16.48 (UTC)
thread_title: Konserteista
Keskustelu:Riemukaari (Pariisi)

message: En tiedä onko Napoléonin riemukaari mikään virallinen nimitys. Ehkä Riemukaari (Pariisi) tai Arc de Triomphe olisi parempi nimi. --Aslak 17. toukokuuta 2005 kello 07:26:42 (UTC)
replies: text: Arvasin aikanaan tämän nimen, kun tämä artikkeli piti saada pois nimeltä riemukaari. Arvaus perustui siihen, että riemukaaret nimetään usein niiden rakennuttajan mukaan. Jos sinulla on asiasta tietoa, minun puolestani artikkelin voi siirtää. Itse kannattaisin ensimmäistä ehdotustasi. --Hasdrubal 17. toukokuuta 2005 kello 07:39:55 (UTC)

message: Riemukaari (ransk. Arc de Triomphe) on yksi Pariisin kuuluisimmista nähtävyyksistä. Napoléon Bonaparte aloitti sen rakentamisen vuonna 1806. Napoléon syöstiin kuitenkin vallasta ja rakennelma valmistui vasta 1836. (...)
(...) Alkujaan Riemukaari sijaitsi Pariisin rajalla ja oli porttina 1780-luvulla rakennetulla kaupunginmuurilla, jonka kohdalla nykyisin on Pariisin keskimmäinen bulevardien kehä. 
--Bassman SF 21. elokuuta 2010 kello 15.41 (EEST)
replies: text: Lause on hämäävä, mutta ristiriitaa ei ole, muuri rakennettiin ensin ja riemukaari myöhemmin sen kohdalle. -Ochs 21. elokuuta 2010 kello 15.52 (EEST)
thread_title: Ristiriita
Keskustelu:Virvatuli

message: Olisi hyvä tietää, mistä lähteestä esimerkki on otettu? --Samulili 17. toukokuuta 2005 kello 08:16:41 (UTC)
replies: text: Tämän jutun olen kuullut entisessä kotikaupungissani Joensuussa henkilöiltä, jotka väittävät tuntevansa kyseisen ilmiön silminnäköjöitä. Olen kiinnostunut tällaisista kertomuksista, joten haastattelin tyyppejä aika perusteellisesti.  Esimerkillä ei siis ole sen virallisempaa lähdettä. Jos kirjoittajan itsensä kuulema kertomus ei kelpaa, niin voidaan se toki poistaakin. Myönnän, että itse kuullun kertomuksen laittaminen on pöhköä, ja arvelinkin, että sanomista tulee. Kyse on kuitenkin sen verran yleisiä piirteitä omaavasta virvatulikertomuksesta, että ajattelin, että sen voisi laittaa ikään kuin esimerkiksi siitä, millaisia nämä kertomukset yleensä ovat. Mukana ovat niin outo valo, valon katoaminen lähestyttäessä, kuin myös tarinaan liitetty kummitusjuttu.

text: Samoin voitaisiin kysyä, voinko kirjoittaa juhannustaiasta, jonka olen kuullut mummoltani. Olen siis kirjoittanut siihen artikkeliin vain yleisiksi tuntemiani taikoja, mutta olisiko tämä mahdollista?  Tuohirulla 17. toukokuuta 2005 kello 17:45:35 (UTC)
replies: text: :Jopa tieteellisissä teoksissa voidaan käyttää mainitsemiasi lähteitä, mutta olisi hyvä viitata lähteeseen (tässä tapauksessa tiettyihin henkilöihin). Paras lähdeviittaus olisi tietenkin viittaus johonkin tutkimukseen, mutta tärkeintä on, että lukija pystyy arvioimaan tällaisia yliluonnollisia tarinoita myös niiden lähteen perusteella. --Samulili 17. toukokuuta 2005 kello 23:48:47 (UTC)
thread_title: Esimerkki

message: Tähän osoittaa jonkin verran linkkejä, mutta siirto täsmenteettömälle nimelle on silti perusteltu.--Urjanhai (keskustelu) 6. marraskuuta 2016 kello 18.39 (EET)
thread_title: Siirto
Keskustelu:Videopelimusiikki

message: Miksi artikkelissa on otsikko parhaita kappaleita? Eikös Wikipedian tarkoituksena ole kirjoittaa puolueettomia artikkeleja ja jättää musiikin laadun arviointi pelien pelaajille. --Matikkapoika 17. toukokuuta 2005
replies: text: Itsekin ihmettelin miksi alkuperäinen tekijä halusi kirjoitella moisia subjektiivisia listoja, mutta sitten huomasin että myös englantiwikipedian puolella on listattu "merkittäviä" ja "erityisen hyviä" kappaleita esimerkiksi tässä artikkelissa, enkä sitten raskinutkaan vandalisoida listoja pois. Tietysti kappalevalinnoista voi olla silti monta mieltä, ja ehkä listoissa kannattaisikin keskittyä lähinnä tunnetuimpiin "hitteihin". Viznut 17. toukokuuta 2005 kello 11:09:42 (UTC)
replies: text: :Artikkeli kaipaisi muutenkin otetta nykypelien musiikkiin, kun nykyinen artikkeli ei vie aihetta eteenpäin enää CD-tasoisen äänen jälkeen. Tuntuisi kuin artikkeli olisi jäänyt vuoteen 1994. --Stonda 1. kesäkuuta 2006 kello 18.09 (UTC)

text: :Artikkelin loppuosuus kaipaa todellakin parantamista. Nostalgiaretroilu saa artikkelissa liian paljon painoa. Peleihin on jatkuvasti sävelletty laadukasta alkuperäismusiikkia, ja jotkut 1990–2000-luvulla vaikuttaneet pelimusiikin säveltäjät ovat melko arvostettuja, kuten esimerkiksi Jeremy Soule. --Cuprum 16. helmikuuta 2007 kello 18.46 (UTC)

text: :Eikö voisi laitekohtaisen luettelon ja epämääräisten kappalemainintojen sijaan luetteloida tunnetuimpia pelimusiikin säveltäjiä ja heidän suosituimpia kokonaisuuksiaan, kuten koko pelin, jonka musiikin tekoon säveltäjä on huomattavasti vaikuttanut? Näin vältyttäisiin liialta painottumiselta, joka on ongelma koko artikkelissa. Muutenkin se, onko jokin teos klassikko, on paljon objektiivisempi tieto kuin se, onko jokin teos hyvä. --Gwaur (keskustelu) 2. maaliskuuta 2007 kello 00.44 (UTC)

text: Parantamista riittäis monella tavalla, wikipedian paino on kuitenkin varmistettavissa faktoissa eli historiassa eli nykymusiikkia on vaikea arvioida objektiivisesti. Pointti on kyllä totta, että orkestraalisiin musiikkeihin pitäis kiinnittää myös huomiota (Skyrim et al). Hyviä lähteitä kaivataan (hyvät kirjat vaikeasti saatavilla tai p*n kalliita). Itsellä menee kirjoihin muutenkin niin paljon että pitää oikeasti valikoida mitä hankkii itselle. Ipr1 (keskustelu) 12. helmikuuta 2020 kello 14.01 (EET)

message: Löytääkö joku artikkelia pelin ääniraitojen myynnistä? Japanissa näyttää tulleen usein ääniraita pelin mukana (tosin erikoispainoksessa) kun taas länsimaissa tuo on melko tuore ilmiö (lähinnä Steamin myötä?), lähdettä pitäis löytää ettei ole vain omaa arvailua. Ipr1 (keskustelu) 12. helmikuuta 2020 kello 20.32 (EET)
thread_title:  Artikkelihaku ääniraidoista
Keskustelu:Pormestari

message: Minulle oli uusi tieto, että Suomessa pormestari on perinteisesti maistraatin johtava virkamies. Kai näin sitten on. Itse ajattelin lisätä artikkeliin tietoa Tampereen ja Turun tämänhetkisistä pormestari-aatelmista, mutta jos joku tietää paremmin asiaan liittyviä lainkohtia, niin arvostaisin tietoa niistä. --Samulili 17. toukokuuta 2005 kello 23:50:50 (UTC)
replies: text: Kannattaa varmaan lisätä Tampereen tiedot asiaan. Ennen kaupunginhallituksen tehtäviä hoiti maistraatti. Silloin varmaan maistraatin puheenjohtaja oli pormestari eli kaupunginmestari. Auru Aro 6. syyskuuta 2006 kello 15.31 (UTC)

message: Tuossa ruotsalaisessa versiossa on aika kattava kuvaus pormestari-nimikkeen historiasta raastuvanoikeuksissa (ks. Raastuvanoikeus) t. "maistraateissa" - mutta titteli oli Suomessa käytössä nimenomaan raastuvanoikeuksien puheenjohtajilla 1990-luvun alun tuomioistuinuudistukseen asti. Jos joku ehtii sieltä soveltaen kääntää, niin hyvä. Polytropos 3. marraskuuta 2006 kello 01.42 (UTC)
replies: text: Käänsin historia-osuutta ja löysin muitakin lähteitä. Tosin olisi kiva, jos joku asiaa tunteva vielä tarkistelisi. --PeeKoo 4. marraskuuta 2006 kello 10.12 (UTC)
thread_title:  Pormestari oikeudessa
Keskustelu luokasta:Fysiikka

message: Uusia alaluokkia voisi perustaa ainakin suhteellisuusteoriaa käsitteleville artikkeleille ja aaltoliikkeelle. Olen nyt siirtänyt hiukkaskiihdyttimet luokkaan Alkeishiukkaset, mutta pitäisikö mieluummin tehdä alaluokka Hiukkasfysiikka, johon tulisi myös mm. CERN? --Aslak 18. toukokuuta 2005 kello 07:17:50 (UTC)
replies: text: Pitäisi. Ja suhteellisuusteoriakin olisi ainakin syytä tehdä. Hienoa muuten, että olet alkanut siivota tätä luokkaa. Olen jo pitemmän aikaa katsellut tätä kauhulla, mutten ole itse jaksanut puuttua asiaan. --Hasdrubal 18. toukokuuta 2005 kello 07:58:15 (UTC)
replies: text: :Olisiko Alkeishiukkaset silloin Hiukkasfysiikan alaluokka? --Aslak 18. toukokuuta 2005 kello 08:01:13 (UTC)
replies: text: ::Sinne minä sen pistäisin. Enkkuwikistä tietysti voi katsoa ainakin vähän mallia: :en:Category:Subatomic particles.--Hasdrubal 18. toukokuuta 2005 kello 08:07:34 (UTC)
Ainakaan mitään erikoisempia suureita tai yksiköitä ei tulisi tuoda tähän laajaksi repeävään luokkaan. Olen tehnyt alaluokat jo aiemmin noille asioille, joten toivon suure- ja yksikköartikkelien luokittuvan vain alaluokkien välityksellä tähän laajaan luokkaan. --Aulis Eskola 15. marraskuuta 2005 kello 13:50:40 (UTC)

text: Ei niitä tavallisiakaan kaivata. -Aslak 15. marraskuuta 2005 kello 13:54:56 (UTC)

message: Santeri von Frisk oli rikas ja arvostettu fysiologian tieteilijä. Hänen suurin saavutuksensa on tunnettu Friskin muunnos, joka kuvastaa röntgenkuvan mAs ja kV arvojen muutoksien vaikutuksia keskenään kuvan arvoon. Kun kV:tä nostetaan mAs arvio. Vastaus on aina ~7.
thread_title:  Friskin arvio muunnos
Keskustelu mallineesta:Joki

message: Minä käsitän niin, että englanninkielisen mallineen "Elevation of the source" ei tarkoita pinnankorkeutta vaan joen alkulähteen korkeutta merenpinnasta. --Samulili 18. toukokuuta 2005 kello 09:19:00 (UTC)
replies: text: Mallineen sisällöttömät kentät pitäisi saada piilotettua artikkeleissa, ja mallineeseen voisi lisätä kentän jossa mainitaan laskupaikan korkeus merenpinnasta. --Tve4 31. toukokuuta 2006 kello 16.41 (UTC)
replies: text: :Tyhjät kentät piiloutuu tästä edespäin. –Ppntori →Ĵůţʂķ∂∂☭muokkaukset 23. elokuuta 2006 kello 23.26 (UTC)
replies: text: ::Sapiskaa sille joka meni muuttamaan kenttien nimiä. Käytössä olevan mallineen kenttänimiä ei tule muuttaa, jos ei korjaa kaikkia niitä sivuja, joilla mallinetta käytetään. --Tve4 24. elokuuta 2006 kello 10.04 (UTC)
replies: text: :::Työn alla, niitä ompi noin sata artikkelia, jotka mallinetta käyttää ja ne pitää muuttaa :) –Ppntori →Ĵůţʂķ∂∂☭muokkaukset 24. elokuuta 2006 kello 10.51 (UTC)
replies: text: ::::Helpompi olisi ollut antaa vanhojen kenttänimien olla... *vinkki* --Tve4 24. elokuuta 2006 kello 10.52 (UTC)
replies: text: :::::Noh, tuli korjattua muitakin virheitä samalla. :) –Ppntori →Ĵůţʂķ∂∂☭muokkaukset 24. elokuuta 2006 kello 21.52 (UTC)

message: Tässä mallinteessa saisi olla myös kohta sivujoille. --Vnnen 1. marraskuuta 2007 kello 16.01 (UTC)
replies: text: Yhdyn edelliseen toiveeseen saada mallineeseen kenttä sivujoille. --Kotlas 19. huhtikuuta 2008 kello 17.55 (UTC)
thread_title:  Sivujoet 

message: Mikähän virtaus tuohon on tarkoitus merkitä; joen suulla, keskimäärin, vai maksimi? -- Piisamson 30. joulukuuta 2007 kello 15.02 (UTC)
thread_title:  Virtaus 

message: Mallineen kuvakoko on asetettu 250 pikseliin. Ainakin joissakin tapauksissa malline voisi kuitenkin olla jonkin verran leveämpi, jotta tekstit mahtuisivat nätisti samalle riville. Tällöin ei tunnu perustellulta ettei kuvakokoa voi itse artikkelissa lainkaan säätää (vrt. Chehalis (joki). Onko jotain erityistä syytä minkä takia sen pitäisi aina olla 250px? -- Piisamson 30. joulukuuta 2007 kello 15.54 (UTC)
thread_title:  Mallineen kuvakoko ja leveys 

message: Pitäisiköhän mallineeseen lisätä järvisyysprosentit? –Makele-90 (keskustelu) 23. marraskuuta 2012 kello 07.03 (EET)
thread_title:  Järvisyys 

message: Ota tehtäväkseni kehittää mallinnetta eteenpäin. Aluksi siihen litätään muutama tietokenttä, sitten sen toiminnot kytketään Wikidataan. Edellä pyydettyjä toimintoja yritetään sisällyttää tietolaatikkoon konsensushengessä. Ottakaa minuun yhteyttä, jos jälki ei miellytä.--J Hokkanen (keskustelu) 3. toukokuuta 2017 kello 18.55 (EEST)
replies: text: Se on toistaiseksi työn alla täällä.--J Hokkanen (keskustelu) 3. toukokuuta 2017 kello 19.07 (EEST)
thread_title:  Mallineen modernisointi
Keskustelu:Henry Ford

message: Artikkeliin on lisätty väitteitä Fordin kirjoittamista asioista ja Siionin viisaiden pöytäkirjojen jakamisesta. Pyydän näille väitteille pätevää lähdettä, tai muuten en näe, mitä syytä meillä olisi poiketa en-wikin tekstistä. --Samulili 18. toukokuuta 2005 kello 11:02:17 (UTC)
replies: text: Näin neljä vuotta myöhemmin lähteitä ja lisätietoa aiheesta tuli kosolti eikä en-wikikään vaikene aiheesta. Sen sijaan joku voisi lisätä muuta juttua artikkelin tasapainon vuoksi. --Ukas 24. heinäkuuta 2009 kello 22.47 (EEST)
replies: text: :Neljä vuotta kului taas, ja nyt artikkeli on tasapainoisempi. --Savir (keskustelu) 21. tammikuuta 2013 kello 22.22 (EET)
replies: text: ::Hienoa! Kävin sattumoisin vilkaisemassa alkukuusta ja entisellään näytti olevan, mikä oli harmi koska Ford oli toki muutenkin merkittävä hahmo, mutta nythän tämä lähenee lupaavaa. Mitähän jälleen neljän vuoden kuluttua. --Ukas (keskustelu) 25. tammikuuta 2013 kello 09.05 (EET)
thread_title: Antisemitismi