Keskustelu:Ramsarin sopimus

message: Page 1
EUROOPAN KOMISSIO
DG XI.D.2
NEUVOSTON DIREKTIIVI 79/409/ETY
luonnonvaraisten lintujen suojelusta
ja
NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/43/ETY
luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta
TIETOLOMAKE
EUR 15 versio
Lopullinen versio 27.5.1994, jossa on huomioitu muutokset, jotka sisältyvät Itävallan, Suomen ja
Ruotsin liittymissopimuksiin (EYVL L1, 1.1.95, s. 135-137)
&
Maaliskuun1995 painos Eurostatin NUTS nimikkeistöstä
______________________________________________________________
Page 2
NATURA 2000
TIETOLOMAKE
LINNUSTONSUOJELUALUEILLE (SPA)
YHTEISÖLLE TÄRKEIKSI ALUEIKSI EHDOTETTAVILLE ALUEILLE
(SCI)
JA
ERITYISTEN SUOJELUTOIMIEN ALUEILLE (SAC)
______________________________________________________________
1. ALUEEN TUNNISTUS
1.1. ALUETYYPPI 1.2. ALUEEN KOODI
1.3. TÄYTTÖAJANKOHTA
1.4. PÄIVITYS
V V V V KK KK
V V V V KK KK
1.5. YHTEYDET MUIHIN NATURA 2000 -ALUEISIIN:
NATURA 2000 ALUEIDEN KOODIT
NATURA 2000 ALUEIDEN KOODIT
1.6. VASTUUHENKILÖ TAI -ORGANISAATIO:
1.7. ALUEEN NIMI:
1.8. AJANKOHDAT, JOLLOIN ALUE ON OSOITETTU ERITYISALUEEKSI
EHDOTETTU VALITTAVAKSI SCI-ALUEEKSI:
VAHVISTETTU SCI
ALUEEKSI:
1 9
V
V
V
V
KK
KK
V
V
V
V
KK KK
VIRALLISESTI ILMOITETTU
SPA-ALUEEKSI:
PERUSTETTU SAC-ALUEEKSI:
V
V
V
V
KK
KK
V
V
V
V
KK KK
___________________________________________________________________________________________
Page 3
2.ALUEEN SIJAINTI
2.1. ALUEEN KESKIPISTE
PITUUSASTEET
LEVEYSASTEET
W/E (Greenwich)
2.2. PINTA-ALA (ha):
2.3. PITUUS (Km):
2.4. KORKEUS MERENPINNASTA (m):
MINIMI
MAKSIMI
KESKIMÄÄRIN
2.5. HALLINNOLLISEN ALUEEN KOODI, NIMI JA PEITTÄVYYSPROSENTTI
NUTS-KOODI
ALUEEN NIMI
PEITTO (%)
NUTS-alueisiin sisältymätön merialue
2.6. LUONNONMAANTIETEELLISET ALUEET:
Boreaalinen
Alpiininen
Atlanttinen
Kontinentaalinen
Makaronesia
Välimeren
alue
Page 4
3. TIEDOT ALUEEN EKOLOGIASTA
3.1. Alueen LUONTOTYYPIT ja alueen arviointi luontotyyppien suojelun
kannalta:
LIITTEEN I LUONTOTYYPIT:
KOODI
PEITTO %
EDUSTAVUUS
SUHTEELLINEN
LUONNONTILA
YLEISARVIOINTI
PINTA-ALA
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
A
B
C
D
A
B
C
A
B
C
A
B
C
Kopioidaan tarvittaessa
Page 5
3.2. LAJIT:
joita koskee direktiivin 79/409/ETY artikla 4
ja
direktiivin 92/43/ETY liitteen II lajit
sekä
alueiden arviointi näiden suojelun kannalta
Page 6
3.2.a. Neuvoston direktiivin 79/409/ETY liitteen I LINTULAJIT
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Pesivä
Talveht. Leväht.
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan tarvittaessa
3.2.b. Neuvoston direktiivin 79/409/ETY liitteessä I mainitsemattomat
säännöllisesti esiintyvät muuttolinnut
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Pesivä
Talveht. Leväht.
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan tarvittaessa
Page 7
3.2.c.Neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä II mainitut NISÄKKÄÄT
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Lisään-
tyvä
Talveh-
tiva
Leväh-
tävä
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan
tarvittaessa
3.2.d. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä II mainitut
SAMMAKKOELÄIMET JA MATELIJAT
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Lisään-
tyvä
Talveh-
tiva
Leväh-
tävä
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan tarvittaessa
Page 8
3.2.e. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä II mainitut KALAT
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Lisään-
tyvä
Talveh-
tiva
Leväh-
tävä
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan tarvittaessa
3.2.f. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä II mainitut
SELKÄRANGATTOMAT ELÄIMET
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN
KANNALTA
PYSYVÄ
MUUTTAVA
Populaatio
Luonnontila
Isolaatio
Yleisarv.
Lisään-
tyvä
Talveh-
tiva
Leväh-
tävä
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
A B C
D
A B C
A B C
A B C
Kopioidaan tarvittaessa
Page 9
3.2.g. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteessä II mainitut KASVIT
KOODI
NIMI
POPULAATIO
ALUEEN ARVIOINTI SUOJELUN KANNALTA
Populaatio
Luonnontila Isolaatio
Yleisarvio
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
A B C
D
A B C
A B C
A B
C
Kopioidaan tarvittaessa
Page 10
3.3 Muut tärkeät kasvi- tai eläinlajit
ELIÖRYHMÄ
TIETEELLINEN NIMI
POPULAATIO
PERUSTE
B M A R F I P
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
A
B
C
D
B = linnut, M = nisäkkäät, A = sammakkoeläimet, R = matelijat, F = kalat, I = selkärangattomat eläimet, P =
kasvit
Kopioidaan tarvittaessa
Page 11
4. ALUEEN KUVAUS
4.1. ALUEEN YLEISKUVAUS:
Luontotyyppi luokat
peitto %
Merialueet, merenlahdet
Vuorovesijoet, jokisuistot, mutakentät, hiekkakentät ja laguunit (mukaanlukien suola-altaat)
Marskimaat, laidunnetut suolamaat, suola-arot
Rannikon hiekkadyynit, hiekkarannat, machair
Kivikot, soraikot, somerikot, merenrantakalliot, pienet saaret
Sisävedet (järvet ja lammet sekä virtaavat vedet)
Suot ja rantakasvillisuus
Nummet ja pensastot, maquis ja garrigue, phrygana
Kuivat niityt ja stepit
Kosteat ja tuoreet niityt
Alpiiniset ja subalpiiniset niityt
Laajaperäiset viljanviljelyalueet (mukaanlukien säännöllisen kesannoinnin sisältävät vuoroviljelyalueet)
Riisipellot
Viljellyt nurmet ja heinäpellot
Muut viljelymaat
Lehtipuumetsät
Havupuumetsät
Ainavihannat metsät
Sekametsät
Ei-luonnonvaraiset istutusmetsät ( esim. poppelimetsät, vieraat puulajit)
Puustoiset viljelysmaat (mukaanlukien viinitarhat, hedelmätarhat, dehesas)
Sisämaan kalliot, vyörysoramaat, hietikot, pysyvän lumen alueet ja jäätiköt
Muut maa-alueet (mukaanlukien kaupungit, kylät, tiet, kaatopaikat, kaivokset, teollisuusalueet)
A -- Permanent shallow marine waters in most cases less than six metres deep at low tide; includes sea bays and straits.
B -- Marine subtidal aquatic beds; includes kelp beds, sea-grass beds, tropical marine meadows.
C -- Coral reefs.
D -- Rocky marine shores; includes rocky offshore islands, sea cliffs.
E -- Sand, shingle or pebble shores; includes sand bars, spits and sandy islets; includes dune systems and humid dune slacks.
F -- Estuarine waters; permanent water of estuaries and estuarine systems of deltas.
G -- Intertidal mud, sand or salt flats.
H -- Intertidal marshes; includes salt marshes, salt meadows, saltings, raised salt marshes; includes tidal brackish and freshwater marshes.
I -- Intertidal forested wetlands; includes mangrove swamps, nipah swamps and tidal freshwater swamp forests.
J -- Coastal brackish/saline lagoons; brackish to saline lagoons with at least one relatively narrow connection to the sea.
K -- Coastal freshwater lagoons; includes freshwater delta lagoons.
Zk(a) – Karst and other subterranean hydrological systems, marine/coastal
Inland Wetlands
L -- Permanent inland deltas.
M -- Permanent rivers/streams/creeks; includes waterfalls.
N -- Seasonal/intermittent/irregular rivers/streams/creeks.
O -- Permanent freshwater lakes (over 8 ha); includes large oxbow lakes.
P -- Seasonal/intermittent freshwater lakes (over 8 ha); includes floodplain lakes.
Q -- Permanent saline/brackish/alkaline lakes.
R -- Seasonal/intermittent saline/brackish/alkaline lakes and flats.
Sp -- Permanent saline/brackish/alkaline marshes/pools.
Ss -- Seasonal/intermittent saline/brackish/alkaline marshes/pools.
Tp -- Permanent freshwater marshes/pools; ponds (below 8 ha), marshes and swamps on inorganic soils; with emergent vegetation water-logged for at least most of the growing season.
Ts -- Seasonal/intermittent freshwater marshes/pools on inorganic soils; includes sloughs, potholes, seasonally flooded meadows, sedge marshes.
U -- Non-forested peatlands; includes shrub or open bogs, swamps, fens.
Va -- Alpine wetlands; includes alpine meadows, temporary waters from snowmelt.
Vt -- Tundra wetlands; includes tundra pools, temporary waters from snowmelt.
W -- Shrub-dominated wetlands; shrub swamps, shrub-dominated freshwater marshes, shrub carr, alder thicket on inorganic soils.
Xf -- Freshwater, tree-dominated wetlands; includes freshwater swamp forests, seasonally flooded forests, wooded swamps on inorganic soils.
Xp -- Forested peatlands; peatswamp forests.
Y -- Freshwater springs; oases.
Zg -- Geothermal wetlands
Zk(b) – Karst and other subterranean hydrological systems, inland
---
Venäjä
http://www.redbook.ru/article416.html
"  Конвенция о водно-болотных угодьях, имеющих международное значение главным образом в качестве местообитаний водоплавающих птиц подписана в 1971 г. в г. Рамсар (Иран), в настоящее время к ней присоединилось более 100 государств.
  На конец 2004 г. юрисдикция вышеупомянутой Конвенции распространялась на 35 расположенных на территории Российской Федерации водно-болотных угодий, в границах которых находились:
  - 12 государственных природных заповедников: Кандалакшский, Астраханский, “Ханкайский”, “Керженский”, Окский, “Ростовский”, “Черные земли”, “Даурский”, “Хинганский”, “Нижне-Свирский”, “Корякский”, “Болоньский”;
  - национальный парк “Мещерский”;
  - 11 государственных природных заказников федерального значения: “Куноватский”, “Нижнеобский”, “Кабанский”, “Мшинское болото”, “Елизаровский”, “Пуринский”, “Приазовский”, “Ремдовский”, “Белозерский”, “Кирзинский”, “Удыльский”;
  - 8 государственных природных заказников регионального значения: “Кузова”, “Ганукан”, “Муравьевский”, “Лебяжий”, “Кургальский полуостров”, “Березовые острова”, “Река Морошечная”, “Мыс Утхолок”.
  Общая площадь объектов Рамсарского списка на территории Российской Федерации составляет 11,411 млн. га (или 0,67% площади России), в том числе в пределах особо охраняемых природных территорий - около 5,3 млн. га (подробно о водно-болотные угодья международного значения Российской Федерации см. Государственный доклад “О состоянии и об охране окружающей среды Российской Федерации в 2002 году”, с. 140-141).
"
thread_title: Luokittelut