Keskustelu:Haaga (kauppala)

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f 7. joulukuuta 2010 kello 11.57 (EET)
replies: text: Käytetty ilmeisesti viittausmenetelmänä, että koko alaotsikko yhdessä viitteessä. Käytäntönä on kuitenkin aina viitata kappaleeseen eikä koko alaotsikkoon. --Lakritsa 7. joulukuuta 2010 kello 12.56 (EET)
replies: text: :Oli aikasemmin ihan hyväksytty tapa viitata lähteisiin. Tollakin tavalla tarkistettavuus-vaatimus täyttyy ihan hyvin. Tuskin on epäselvää, että mistä lähteestä mitäkin väitettä pitää lähteä etsimään. Ja käytäntöjen mukaanhan viitepakkoa ei ole, eli ei käytäntö vaan ehkäpä vakiintunut toimintatapa... :) Mutta se ajatus tarkistettavuus-vaatimuksen täyttämisestä on se tärkein. Gopase+f 7. joulukuuta 2010 kello 13.00 (EET)
replies: text: ::Korjaus itselleni: Jos WP:Merkitse lähteet -käytäntöä lukee kirjaimellisesti/tarkasti niin sen mukaan on sallittua käyttää viitteitä vain viitatessa sanaan, väitteeseen, virkkeeseen tai kappaleeseen. :) Eli toden totta: alaotsikkoon ei saa viitata yhdellä viitteellä. (tiedä sitten onko käytäntöjä tarkoitettu luettavaksi kuin piru raamattua. älä kunnioita sääntöjä jne...) Muulta osin aikaisempi viestini pitää edelleen paikkansa. Gopase+f 7. joulukuuta 2010 kello 13.19 (EET)
replies: text: :::Kieltämättä kommenttini oli melkoista pilkun viilausta, mutta toisaalta lupaavien pitäisi olla tyyliohjeiden mukaan. Harmillisesti suurimpia muokkauksia on tehnyt IP, niin ei voi pyytää helposti korjausta. --Lakritsa 7. joulukuuta 2010 kello 16.37 (EET)
replies: text: ::::Tän muokkauksen  perusteella voidaan olettaa, että edellinen iso IP-lisäys voi olla myös Svallisin. Gopase+f 7. joulukuuta 2010 kello 16.41 (EET)
replies: text: :::::Kyllä ne isot lisäykset ovat minun. Kerran katkesi istunto, kun klikkasin esikatselua. Voin kyllä lisäillä viitteitä, jos se on tarpeen. Ei se vaadi kuin osion lopettavan viitteen toistamista joka kappaleessa. Artikkelia varten on käyty läpi mielestäni parhaat lähteet. Jos joku haluaa etsiä kauppalasta lisätietoja niin tiedoksi, että kauppalan arkisto on Helsingin kaupunginarkistossa, mutta asiakirjat ovat pääasiassa ruotsinkielisiä.--Svallis 8. joulukuuta 2010 kello 09.49 (EET)
replies: text: ::::::Korjasin viitteet kommenttisi mukaan. Käy lupaavaksi.  --Lakritsa 8. joulukuuta 2010 kello 16.17 (EET)
 Kannatan –J.K Nakkila 9. joulukuuta 2010 kello 21.34 (EET)
Johdanto on aika lyhyt, sen pitäisi toimia artikkelin tiivistelmänä. Olisi mukava myös lukea jostain artikkelin alusta, että nykyään se on Helsingin 29. kaupunginosa ja sen osa-alueiden nimet (löytyvät näemmä artikkelista Haaga). Jäsentely pää- ja alalukuihin olisi kiva, nyt kaikki luvut tulevat peräkkäin samanveroisina. Muuten ei valittamista, tietoa on ainakin riittävästi.--Tanár 9. joulukuuta 2010 kello 21.59 (EET)

text: Lisäsin virkkeen nykytilanteesta johdantoon. Yritän kehitellä johdantoa viikonloppuna, ellei joku muu tee sitä. Minusta nykyisten neljän osa-alueen sisällyttäminen artikkeliin on vähän outoa, sillä kauppalassa oli viisi kauppalanosaa, joilla ei ollut nimiä, vaan vain numerot I–V. Kauppalanosista kerrotaan luvussa Asemakaavat. Lukujen jäsentely on hyvä idea. Tein jonkinlaisen version, jota voi vielä kehitellä.--Svallis 10. joulukuuta 2010 kello 11.51 (EET)
replies: text: :Eipä niillä osa-alueilla nyt muuten niin väliä, mutta ajattelin että auttaa sijoittamaan paremmin kartalle. Jollekulle voisi olla hyödyllistä tietoa se, että nykyiset Kivihaka ja Lassila on rakennettu entisen Haagan kauppalan alueelle. Pohjois- ja Etelä-Haagan varmaan kaikki uskovat muutenkin olevan Haagassa.--Tanár 10. joulukuuta 2010 kello 15.09 (EET)
replies: text: ::  Lassila on kai nykyisinkin Pohjois-Haagan osakaupunginosa (tms.), ja Pohjois-Haagan asema on Lassilassa. Kiinteistövälittäjtä siirtelevät mielellään rajoja, niin että Pohjois-Haagan talot on mainoksissa helposti Lassila-nimisessä kaupunginosassa. Tällainen on esimerkiksi yksi ruma 1970-luvun talo Kaupintien varrella, joka on saanut epävirallisen siirron tyylikkäämpään kaupunginosaan. --Ulrika 10. joulukuuta 2010 kello 15.37 (EET)

text: :: Itse asiassa eivät taida ollakaan, tai ovat vain pieneltä osaltaan.  Nykyisin Kivihaka ja Lassila kyllä luetaan Haagan osa-alueiksi, mutta nykyinen Haagan kaupunginosa on alueeltaan selvästi laajempi kuin entinen Haagan kauppala. Tämä käy ilmi vanhoista kartoista, joita olen joskus tutkiskellut ja vertaillut nykyisiin. -KLS 11. joulukuuta 2010 kello 10.57 (EET)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. (pinta-alan vois mainita johdannossa.)
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys lähes aukoton. 
# laaja.
# käytännössä yksi sekundäärilähde. toinen lähde primäärilähde.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus.
# kielessä vielä korjattavaa.
# luokittelu ok. (onko vaakunattomat kunnat -luokka vähän triviaali?)
# kielilinkkejä ei taida olla. yleisilme ok.
# artikkelilla pitkä historia: artikkelia laajennettu 06/2008, jonka jälkeen stabiili. Osio Haagan vaiheet on peräisin IP:n tästä muokkauksesta . Oletan, että kyseinen lsiäys on tarkistettu sisällöltään.
10/11 -> Lupaava artikkeli. Hyvää työtä. Gopase+f 10. joulukuuta 2010 kello 11.59 (EET)

text: :Artikkelista on käännös ruotsiksi sv-wikissä nimellä "Haga, Helsingfors stad", mutta se on kielilinkitetty fi-wikin artikkeliin Haaga.--Svallis 10. joulukuuta 2010 kello 12.24 (EET)
Outo lause tietolaatikossa: "Liitetty Helsingin, Huopalahden, Kulosaaren, Oulunkylän ja Helsingin mlk:n osien kanssa Helsingin kaupungiksi." Antaa ymmärtää, että Helsingin kaupunki olisi perustettu tuolloin. --Ulrika 10. joulukuuta 2010 kello 16.55 (EET)

text: Johtuu mallineesta. Itse en ainakaan suoraa osannut korjata asiaa yrityksestä huolimatta. Gopase+f 10. joulukuuta 2010 kello 18.55 (EET)
replies: text: :Joo, malline tekee tuon, että vaikka parametri on "liitetty kuntaan" siihen tulee näkyviin liitetty X:n kanssa. Jos tuota haluaisi muuttaa, niin vaihtoehdot ovat liitetty Helsingin kanssa tai liitetty Helsingin, Huopalahden, Kulosaaren, Oulunkylän ja Helsingin mlk:n osien kanssa.--Tanár 10. joulukuuta 2010 kello 19.51 (EET)
replies: text: ::Tuo on muuten sellainen asia, mihin olen kiinnittänyt huomiota monissa entisiä kuntia käsittelevissä artikkeleissa. Suomessahan voidaan kunta liitoksia tehdä kahdella tavalla: liittämällä kunta A kuntaan B tai liittämällä kunnat A ja B ja perustaa uusi kunta C (jolla tosin voi olla sama nimi kuin A:lla tai B:llä). Mutta siis tuo malline on rakennettu tämän viimeksi mainitun tavan mukaan, mikä ei ollenkaan päde suureen osaan aikaisempia kuntaliitoksia. Mutta tästä pitänee avata keskustelu kyseisen mallinneen keskustelusivulla. --Kyzyl 10. joulukuuta 2010 kello 21.02 (EET)
Merkkaan lupaavaksi ja arkistoin. J.K Nakkila 11. joulukuuta 2010 kello 10.54 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus