lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:3-MeO-PCP

message: Suurin osa artikkelista on tällä hetkellä toisen aineen, PCP:n vaikutusten kuvailua. PCP:n omassa artikkelissa PCP:n vaikutuksia ei kuitenkaan kuvata samassa mittakavaassa. Eikö PCP:n vaikutusten kuvailu pitäisi siirtää PCP:n artikkeliin ja ohjata tästä artikkelista lukijat lukemaan PCP:n vaikutukset PCP:n artikkelista?--Custoo (keskustelu) 22. huhtikuuta 2018 kello 11.20 (EEST)
replies: text: Kannatan. --Styroks (keskustelu) 22. huhtikuuta 2018 kello 18.46 (EEST)
thread_title:  Vaikutukset
Keskustelu:Jeffrey Dahmer

message: Onkohan tuo nyt ihan korrekti sana, jota käytetään Dahmerin toimintatapoja käsittelevässä osiossa. Zombie on suora suomennos dokumentista. --Styroks (keskustelu) 23. huhtikuuta 2018 kello 11.41 (EEST)
thread_title:  "Zombiet"
Keskustelu:Väitöskirja

message: "Monografiat voivat olla 12 sivusta 400 sivuun" Pitäisikö tuossa lukea "120 sivusta", vai ihanko oikeasti jossain väitöskirjan pituudeksi riittää 12 sivua?
Niera (keskustelu) 23. huhtikuuta 2018 kello 17.51 (EEST)~
replies: text: Luullakseni matematiikassa väitöskirjaksi riittää jokin upea kaava ja sen todistus, ja siihen ei paljon täytesanoja kaivata. Joka tapauksessa artikkeli on täysin lähteetön, ja lisäksi koko väite on kummallinen, koska siinä ensin kerrotaan mukamas sivumäärä ja sitten sanotaan vielä, että rajat eivät ole ehdottomia. Riittää hyvin, että kerrotaan, että ne ovat keskenään erilaisia. Poistan sivumäärät. --Pxos (keskustelu) 23. huhtikuuta 2018 kello 18.04 (EEST)
thread_title:  Väitöskirjojen pituus 

message: Onko väitöskirjan teolle jotain minimisuoritusvaatimuksia? Eli täytyykö olla jokin määrä kursseja/opintoja suoritettuna ennen sen tekoa? Vai vertautuuko väitöskirja mitenkään esim. opinäytetöihin joihin kai yleensä vaaditaan tietty osuus kursseista suoritettuina? 85.76.112.193 24. heinäkuuta 2019 kello 16.14 (EEST)
replies: text: :Tohtorin tutkintoon liittyy (tai voi liittyä) myös muita suorituksia (seminaareja, kirjatenttejä tms.). Määrä vaihtelee aloittain, yliopistoittain ja maittain, Suomessa tyypillisesti puolen vuoden tai vuoden verran opintoja. Lisensiaatin tutkinnon suorittaneille ei tohtorin tutkinnon suorittamiseksi ole Suomessa muita vaatimuksia kuin väitöskirja. Väitöskirja voidaan hyväksyä, ennen kuin muut suoritukset ovat valmiit. Tyypillisesti tohtorin tutkintoon menee maisteritason jälkeen neljä vuotta, jos saa keskittyä vain siihen - työn ohessa aikaa menee helposti tuplaten. Tästä ajasta suurin osa väitöstyötä, nuo muut suoritukset menevät siinä sivussa. Hannumatti (keskustelu) 5. elokuuta 2019 kello 11.10 (EEST)
thread_title:  vaatimukset?
Keskustelu:Jeanne Sauvé

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 06.54 (EEST)
replies: text: Käypi hyvin. --Ukas (keskustelu) 28. huhtikuuta 2018 kello 23.44 (EEST)

text: Kannatan ja merkitsen. --PtG (keskustelu) 4. toukokuuta 2018 kello 20.46 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Dihydrotestosteroni

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.07 (EEST)
replies: text: Eikö olisi hieman loogisempaa ensin kertoa, mikä tämä aine on ja missä sitä muodostuu ja sitten vasta sen käytöstä? --PtG (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 19.09 (EEST)
replies: text: :Ehkä kappaleita vois järjestellä. DHT:n lääkekäyttö ei taida olla kovin laajaa ja Suomessa sitä ei kai (?) käytetä ollenkaan, mutta kaikkien terveitten keho kyseistä hormonia kumminkin tuottaa. Keministi (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 09.44 (EEST)
replies: text: ::Tuossa voisi kertoa, että testosteronia määrätään tämän sijaan, esim. testosteronikorvaushoito, ja se sitten muuntuu täksi, ettei siis tarvitse erikseen ottaa tätä. --Hartz (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 19.32 (EEST)

text: ::Ajattelisin samoin. Tämä on ensisijaisesti hormoni ja sitten vasta lääkeaine. Tosin vaikka olisikin laajaakin lääkekäyttöä, olisi mielestäni hyvä ensin määritellä, mistä asiasta puhutaan ja sitten vasta keskittyä sen käyttöön. --PtG (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 20.03 (EEST)
replies: text: :::Siirsin kappaleet. Lisäsin myös tiedon siitä että testosteroni (tai sen esterit) ovat Suomessa ensisijainen lääke sairauksiin, joita hoidetaan ainakin osittain DHT:llä muissa maissa. En tosin löytänyt suoraa lähdettä tälle väitteelle... lähinnä vaan Suomessa myytävien testosteronilääkkeiden selosteita, joissa kuvaillaan hypogonadismin yms. tilojen hoitoa. Suomessa myytäviä DHT-pohjaisia lääkkeitä en löytänyt. Jonkun asiantuntijan kirjoitelma mieshormonikorvaushoidoista olisi hyvä lisätä lääkekäytön lähteisiin jos semmoinen löytyy. Nimenomaan semmoinen, jossa mainitaan että DHT:tä ei käytetä Suomessa ja testosteronia käytetään. Keministi (keskustelu) 26. huhtikuuta 2018 kello 10.55 (EEST)
Nähdäkseni ei riittävästi kiinnostusta arviointiin. Voi kai tuoda takaisin, jos lupaava-kesksutelut vilkastuu taas joskus. J.K Nakkila (keskustelu) 6. kesäkuuta 2018 kello 13.51 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus

message: Eikös finasteridi ole 5a-reduktaasi 2 -tyypin estäjä, eikä ykköstyypin, kuten artikkelissa sanotaan?
Sairiksi (keskustelu) 12. toukokuuta 2018 kello 18.22 (EEST)sairiksi
replies: text: Kyllä, hyvä huomio. Korjasin asian. Keministi (keskustelu) 12. toukokuuta 2018 kello 20.00 (EEST)
thread_title:  Finasteridi 5ar2
Keskustelu:5α-reduktaasi

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.08 (EEST)
Kukaan ei kiinnostunut arvioinnista. Suljetaan tältä erää. J.K Nakkila (keskustelu) 18. toukokuuta 2018 kello 01.03 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Alexandra David-Néel

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.24 (EEST)
replies: text: Kannatan. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 26. huhtikuuta 2018 kello 08.54 (EEST)

text: Jo vain. --Ukas (keskustelu) 30. huhtikuuta 2018 kello 13.58 (EEST)
Merkitsen. --PtG (keskustelu) 4. toukokuuta 2018 kello 20.47 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Marjorie Main

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.28 (EEST)
replies: text: Tuota elokuutiota voisi vähän avata, wikisivun mukaan suomenkielistä sanaa on käytetty kerran jossain. Muuten kelpaa. --Tappinen (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 09.24 (EEST)

text: Kannatan. --Ukas (keskustelu) 9. toukokuuta 2018 kello 21.30 (EEST)
No yksi kannattaa, mutta yhtä korjjausehdotusta ei ilmeisesti kukaan toteuta. Arkistoidaan siis pos. J.K Nakkila (keskustelu) 23. toukokuuta 2018 kello 11.26 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Ellen Swallow Richards

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.28 (EEST)
replies: text: Minun mielestäni mahtuu mainiosti lupaavien joukkoon.  --Kari-kujanpää (keskustelu) 26. huhtikuuta 2018 kello 06.36 (EEST)

text: Kannatan. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 2. toukokuuta 2018 kello 13.18 (EEST)
Merkataan lupaavaksi. K-Pedia (keskustelu) 4. toukokuuta 2018 kello 09.26 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Sofia Hjulgrén

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.40 (EEST)
replies: text: Ongelmamallineita eli tässä tapauksessa lähdepyyntöä en näkisi lupaavissa. --PtG (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 20.21 (EEST)
replies: text: :Muutoin lupaavan tuntuinen artikkeli, mutta en saa tuosta lauseesta otetta: Joidenkin väitteiden mukaan samaan aikaan olisi kenraali C. G. E. Mannerheimin seuratessa ammuttu myös toimittaja Emil Lehén sekä Lappeenrannan punakaartin ylipäällikkö Viktor Ripatti." Siis mitä Marski seurasi? --Kari-kujanpää (keskustelu) 26. huhtikuuta 2018 kello 06.46 (EEST)
replies: text: :: Varmasti tarkoittaa että hänen väitettiin olleen paikalla. Kannata lupaavaksi, jos lähteettömälle kohdalle löytyy lhde tai se poistetaan. Tein kielenhuoltoa ja poistin osoittelevan Neuvostoliiton patsaan pystytyksen kohdalta. Suomi nyt ei kuitenkaan kuulunut Neuvostoliittoon. --Abc10 (keskustelu) 26. huhtikuuta 2018 kello 11.44 (EEST)
replies: text: :::Perunkin Neuvostoliiton poiston, Viipuri totta tosiaan kuului Neuvostoliittoon silloin! --Abc10 (keskustelu) 26. huhtikuuta 2018 kello 11.46 (EEST)
replies: text: :::: Poistin lähteettömän väitteen. --Joe K. (keskustelu) 2. toukokuuta 2018 kello 04.21 (EEST)

text: Kelpaa minulle hyvin.  --Kari-kujanpää (keskustelu) 4. toukokuuta 2018 kello 06.28 (EEST)

text: Kannatan. --Ukas (keskustelu) 5. toukokuuta 2018 kello 17.01 (EEST)
Lähteetön kohta poistettiin, kannatusta varmaan on. Merkitsen. J.K Nakkila (keskustelu) 9. toukokuuta 2018 kello 00.24 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Anni Huotari

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.47 (EEST)
replies: text: Helposti lupaava. --PtG (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 20.28 (EEST)

text: Jo vain. --Ukas (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 19.13 (EEST)
Lupaavaksi. --PtG (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 08.32 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus

message: Artikkelin mukaan Huotari "haudattiin Hietaniemen krematorion kappeliin". Lähteeksi merkityssä vanhassa lehtijutussa ei itse asiassa sanota hautapaikasta mitään, siinä kerrotaan vain, että ruumiinsiunaus oli krematoriokappelissa. Itse kappeliinhan ei haudata ketään, mutta tuhkauurnia voitiin haudata niin sanottuun kolumbaarioon eli uurnaholviin. Helsingin Hietaniemessä on kaksikin kolumbaariota, pienempi krematorion takana ja isompi Hietaniemenkadun vastakkaisella puolella hautausmaan uuden siunauskappelin yhteydessä. Uurnalehto ei vuonna 1943 ollut vielä käytössä, mutta Hietaniemen hautausmaalla oli pieniä uurnahautakortteleita. Kertooko joku lähde tarkemmin, mihin Huotari varsinaisesti haudattiin? --Risukarhi (keskustelu) 7. toukokuuta 2018 kello 20.14 (EEST)
replies: text: HS:n uutinen mainitsee vain siunauksen krematoriokappelissa. --Joe K. (keskustelu) 7. toukokuuta 2018 kello 22.15 (EEST)
thread_title:  Hautapaikka
Keskustelu:Jeanne Hébuterne

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.48 (EEST)
replies: text: Pari asiaa, mitä pitäisi miettiä. 1) Johdanto ei ole nyt tiivistelmä artikkelista, sillä siinä käsitellään pääosin vain Patti Smithin kappaletta, jota ei mainita muualla 2) Miksi Jeanne kutsutaan etunimellä, kun Modigliani on Modigliani? --PtG (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 08.46 (EEST)

text: Pääosin hyvää työtä. Artikkeliin voisi lisätä esim. Perintö-osion, ja käsitellä tytärtä koskeva kappale sekä Patti Smith -yhteys siinä. Modiglianin ohella Hébuterne on keskeisessä osassa elokuvassa Elin päivästä päivään (Les amants de Montparnasse, 1958), jossa häntä näyttelee Anouk Aimee. Elokuva on yksi tunnetuista taiteilijaelämänkerrallisista elokuvista, joten sekin kannattaisi mainita vaikka samassa kappaleessa. Tein tässä joutessani elokuvasta kertovan artikkelin, jottei tule punalinkkiä. --Ukas (keskustelu) 3. toukokuuta 2018 kello 00.48 (EEST)
Kukaan ei ilmeisesti aio parantaa artikkelia. Arkistoin. J.K Nakkila (keskustelu) 18. toukokuuta 2018 kello 01.04 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Marianne North

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 24. huhtikuuta 2018 kello 07.49 (EEST)
replies: text: EHkä tämä voisi mennä. --PtG (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 09.09 (EEST)

text: Kannatan. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 2. toukokuuta 2018 kello 13.25 (EEST)

text: Kannatan. Muutin kohtaa, jossa puhuttiin taloudellisen ja muunlaisen itsenäisyyden menettämisestä, ja jätin pelkän itsenäisyyden, sillä esim. lähteen sanalla fortune voidaan tarkoittaa taloudellisen lisäksi kohtaloa ja onnea. --Ukas (keskustelu) 4. toukokuuta 2018 kello 18.20 (EEST)
replies: text: :Vastustan taloudellisen itsenäisyyden poistamista. Taloudellinen itsenäisyys on nimenomaan merkinnyt sitä, että on ollut mahdollisuus itse ohjata omaa elämäänsä. Avioituminen olisi tarkoittanut sitä, että varallisuus siirtyy aviomiehen nimiin. Taloudellinen päätäntävalta olisi näin menetetty. Taloudellinen päätäntävalta on ollut oleellinen seikka, joka on mahdollistanut matkailun suosittelijoiden eli suhteiden ja aseman ohella. --El Rayno (keskustelu) 6. toukokuuta 2018 kello 16.47 (EEST)
replies: text: ::Laajensin kohtaa lähteen mukaan, nyt siinä on taloudellinen itsenäisyys ja muuta. Alkuperäinen muotoilu oli sikäli ongelmallinen, että se jätti enemmän kysymyksiä kuin vastasi niihin. --Ukas (keskustelu) 7. toukokuuta 2018 kello 17.02 (EEST)
Ongelma ilmeisesti korjattu. Merkitsen lupaavaksi. J.K Nakkila (keskustelu) 9. toukokuuta 2018 kello 00.25 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu luokasta:Terveydenhuolto maittain

message: Luokituksessa käytetään rinnakkain terveydenhoitoa ja terveydenhuoltoa. Suomen asiat ovat luokassa Terveydenhoito Suomessa mutta USA luokassa Terveydenhuolto Yhdysvalloissa. Samoin esimerkiksi Luokka:Terveydenhoitoalan tuotemerkit‎ mutta Luokka:Terveydenhuollon ammatit‎. VAi onko tässä jotain suurempaa viisautta? --Kospo75 (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 06.24 (EEST)
thread_title: T-huolto vai T-hoito
Keskustelu:Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2018 – Lohko B

message: Miksi Skoda-Cupin alkulohko saa oman wiki-sivunsa? Ei täytä millään tasolla merkittävyyskriteerejä. Poistoon.

message: Näiden otteluiden laittaminen omalle sivulleen ja kutsun kautta näyttäminen pääsivulla ei ollut aivan viisas ratkaisu. Mobiililla vähän väliä näkyy otteluita seuraavassa muodossa tyyliin:
 1–8 
Eli kotijoukkueen nimi (ylläolevassa esimerkissä Latvia) näkyy tyyliin neljä kertaa suurempana kuin vierasjoukkueen nimi (y.o.e.m. Suomi), mikä tekee pääsivun lukemisesta mobiililla hankalaa. Tätä ongelmaa on ilmentynyt useamman kerran juuri B-lohkon listausten kanssa. Minä sanon, että paras pitäytyä 2016 MM-kisojen mallissa niin, että tulokset kirjoitetaan itse artikkeliin ilman tällaisia lisäsivuja. Nämä ovat sitä paitsi aika hankaalia.--2001:14BB:51:15BB:69AA:68DD:781C:A2C6 28. lokakuuta 2018 kello 23.14 (EET)
replies: text: Saattaa johtua käytettävästä selaimesta. Mobiililla saa myös näkyviin desktop-näkymän sivun alareunasta, mikä näyttää sivun normaaliversion. Olen itse todennut tämän olevan parempi käytäntö esim. jalkapallon osalta, vaikka siellä toteutus poikkeaa hieman. --URunICon 11. marraskuuta 2018 kello 14.50 (EET)
thread_title:  Ei-hyvä ratkaisu
Keskustelu:Marja Kolu

message: Tein kielenhuoltoa ja lisäsin wikilinkkejä. Artikkeli muuten ok, mutta muistuttaa liikkaa kopiota ansioluettelosta. Tarvitaan ulkopuolisia, itsenäisiä ja luotettavia tietoja merkityksestä.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 25. huhtikuuta 2018 kello 22.23 (EEST)
replies: text: Poistin lähdevaatimuksen, kaksi itsenäistä lähdettä varmaan riittää.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 29. syyskuuta 2018 kello 10.54 (EEST)
thread_title:  Artikkelin tila
Keskustelu:Overwatch

message: Top 500 ei teknisesti ottaen ole taitotasoluokka samalla tavalla kuin Bronze, Silver, Gold jne... Onko sen olemassaolon mainitseminen luokkien yhteydessä kuitenkin sopivaa tästä huolimatta?
Niobian (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 10.12 (EEST)
thread_title:  Top 500
Keskustelu:Weckman Steel

message: Ainakin vuosittaiselta liikevaihdoltaan (n. 30 milj.) ja henkilöstömäärältään (n. 150) pitäisin merkittävänä. – ComradeUranium (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 15.36 (EEST)
replies: text: Pitäisin näppituntumalta merkittävänä jo noiden traktorin peräkärryjen takia. --Seeggesup? 28. huhtikuuta 2018 kello 01.35 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys
Keskustelu:Fotografiska

message: Artikkelia laajentaessa heräsi kysymys, voiko Fotografiskaa luokitella lainkaan museoksi. Se on vaihtuvien näyttelyiden näyttelytila, voittoa tuottava yritys ilman julkista tukea ja lähitulevaisuudessa myös samanlaisten "huvihuoneistojen" (ravintola ym.) franchising-ketju. Pyydän kannanottoja. Nenia Litwolf-Flowtilainen (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 17.29 (EEST)
replies: text: Kansainvälisen museoliiton perinteisen määritelmän mukaan tuo ei ole museo, sillä sen kuuluisi kerätä ja tallettaa sekä tutkia tietoa pelkän näyttelytilana toimimisen sijaan, jotta se olisi "oikea" museo. Mutta Suomen mediahan sitä kutsuu museoksi (ehkä veljekset ovat osanneet markkinoida sen oikein). --PtG (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 19.46 (EEST)
thread_title: Museo
Keskustelu mallineesta:Viron kaupungit

message: Päivitin luettelot kuntauudistuksen 2017 jälkeiseen tilanteeseen kahdella lähteellä: 
* Viron kuntien perustietoja valtiovarainministeriön verkkosivuilla
* Luettelo Viron kunnista, kaupungeista, kauppaloista, pienkauppaloista ja kylistä vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen
Yhden kaupungin kohtalo jäi mietityttämään, nimittäin Sindin. Se oli itsenäinen kaupunki, mutta nyt sitä ei ole lähteissä jäljellä edes kylänä. Torin kunnan osoitetiedoista löytyy Sindi linn, joten Sindi lienee epäitsenäinen, Torin kuntaan kuuluva kaupunki. Täydellisempää lähdettä odotellessa, Huhdanjo (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 20.50 (EEST)
replies: text: Kyllä se Sindi epäitsenäinen kaupunki on. Pari uskottavaa lähdettä löytyi: Torin kunta koostuu kaupungista, 3 alevikista ja 41 külasta ja Kuntakartta. Ministeriön lähdemateriaalissa on virhe. --Huhdanjo (keskustelu) 28. huhtikuuta 2018 kello 08.51 (EEST)
thread_title:  Päivitys 2017
Keskustelu:Palytoksiini

message: Onkohan palytoksiinin systemaattinen nimi tämä: (2S,3R,5R,6E,8R,9S)-10-[(2R,3R,4R,5S,6R)-6-[(1S,2R,3S,4S,5R,11S)-11-{[(1R,3S,5S,7R)-5-[(8S)-9-[(2R,3R,4R,5R,6S)-6-[(2S,3S,4E,6S,9R,10R)-10-[(2S,4R,5S,6R)-6-[(2R,3R)-4-[(2R,3S,4R,5R,6S)-6-[(2S,3Z,5E,8R,9S,10R,12Z,17S,18R,19R,20R)-20-{[(2R,3R,4R,5S,6R)-6-[(1Z,3R,4R)-5-[(1S,3R,5R,7R)-7-{2-[(2R,3R,5S)-5-(aminometyyli)-3-hydroksioksolan-2-yl]etyyli}-2,6-dioksabisyklo[3.2.1]oktan-3-yl]-3,4-dihydroksipent-1-en-1-yl]-3,4,5-trihydroksioksoksan-2-yl]metyyli}-2,8,9,10,17,18,19-heptahydroksi-14-metyylidenehenikosa-3,5,12-trien-1-yl]-3,4,5-trihydroksioksan-2-yl]-2,3-dihydroksibutyl]-4,5-dihydroksioksandi-2-yl]-2,6,9,10-tetrahydroksi-3-metyylidek-4-en-1-yl]-3,4,5,6-tetrahydroksioksan-2-yl]-8-hydroksinonyl]-1,3-dimetyyli-6,8-dioksabisyklo[3.2.1]oktan-7-yl]metyyli}-1,2,3,4,5-pentahydroksidodekyyl]-3,4,5-trihydroksioksan-2-yl]-2,5,8,9-tetrahydroksi-N-[(1E)-2-[(3-hydroksipropyl)-C-hydroksikarboimidoyl]ete-1-en-1-yl]-3,7-dimetyylidek-6-enimidik happo? Pubchem sivustolla kaava on erilainen linkki. Pitäisikön sitä käyttää englannikielisen Wikipedian nimen sijaan? Keministi (keskustelu) 27. huhtikuuta 2018 kello 21.29 (EEST)
thread_title: Systemaattinen nimi
Keskustelu luokasta:Tietolaatikon nimi-parametri ei vastaa Wikidatassa olevaa nimeä

message: Mikä tämän luokittelun logiikka on, kun tässä on paljon sellaisia artikkeleita, joiden nimissä en näe mitään eroa, esim. Amsterdam? Kerran sain luokan avulla korjattua kirjoitusvirheen tekemäni artikkelin tietolaatikossa, mutta nyt luokka on myös sellaisessa artikkelissa, jossa en näe virhettä. -kyykaarme (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 11.12 (EEST)
thread_title:  Luokitteluperusteet
Keskustelu luokasta:Kotiseutujulkaisut

message: Kun tälle asetettiin yläluokka ja sitten poistettiin, niin tähän kommentti, että kun luokassa sekä kirjoja että lehtiä, niin jää arvioitavaksi, onko luokan Kirjat alauokka mielekäs, kun luokasssa on muutakin kuin kirjoja. Varmaan sisällön joskus tulevaisuudessa mahdollisesti karttuessa luokalle voi tulla alaluokkia sekä alan kirjallisuudelle että lehdille että julkaisusarjoille että aikakauskirjoille.--Urjanhai (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 14.41 (EEST)
replies: text: Monta kertaa auttaisi, että luokkaan kirjoitettaisiin selkeä kuvaus luokan tarkoituksesta ja sisällöstä eikä olisi niin, että ainoastaan luokan nimen merkkijono yksin kantaa koko merkityssisällön. Wikipedia on täynnä luokkia, joilla on vain nimensä ja enemmän tai vähemmän onnistunut yläluokkien sarjakaavio. Silloin luokkaan saapuva lukija-muokkaaja joutuu usein vaikeuksiin tai aiheuttaa vaikeuksia. --Pxos (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 15.04 (EEST)
thread_title: Yläluokista
Keskustelu:Luettelo digimoneista M–O

message: En ymmärrä, miksi digimonien nimet vaihtuvat? Tuleeko vaihtumisia vielä lisää? --Kospo75 (keskustelu) 29. huhtikuuta 2018 kello 21.07 (EEST)
replies: text: Osa nimien vaihteluista johtuu siitä, että eri maissa digimoneilla on eri nimet, ja siitä, että millä niistä nimistä digimonit paremmin tunnetaan täällä Suomessa. CAJH (keskustelu) 28. syyskuuta 2021 kello 23.27 (EEST)
thread_title: Miksi nimet vaihtuvat?
Keskustelu:Illiberaali demokratia

message: Lähdeviitteet on hyvä esimerkki huonosti toteutetusta viitteestä. Jos niissä lukisi lähteen otsikko, niitä voisi etsiä jos löytyisi joltain toiselta sivulta. Nyt ei, kun ei edes Internet archive ole tallentanut niitä. --Typotus (keskustelu) 30. huhtikuuta 2018 kello 12.34 (EEST)

message: Puolidemokratia on aiheen yksi nimi, mutta niitä on muitakin. Artikkeli linkittyy muihinkielisiin mm. seuraavasti: Illiberális demokrácia , Нелиберальная демократия , Illiberale Demokratie , Democracia iliberal , Illibéralisme , Hybridregime  ja Illiberal democracy . Mainittakoon, että sana illiberal tarkoittaa englannista käännettynä suomeksi ahdasrajaista. Jos lähteen mukaista selvitystä ei saa, voisi minusta sanasta hyvä olla ainakin tällainen selvitys.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 10. marraskuuta 2018 kello 15.09 (EET)
replies: text: Suomen mediassa on viime aikoina viljelty paljon termiä "Illiberaali demokratia". En tiedä onko se termi vielä päätynyt alan suomenkieliseen kirjallisuuteen. Jos tämä artikkeli on jo linkitetty englanninkieliseen "Illiberal democracy" -artikkeliin, voisi olettaa että tässä tarkoitetaan samaa asiaa, ja tämän voisi ehkä siirtää sille nimelle ja kirjoittaa uusiksi lähteiden pohjalta. --Savir (keskustelu) 18. elokuuta 2019 kello 18.52 (EEST)
replies: text: :Olisikohan tätä vastava sana "anokratia"? Aiheesta englanniksi: --Sentree (Walituksia) (Tarkkaile minua) 18. elokuuta 2019 kello 19.23 (EEST)
thread_title:  Nimi ja nimitys
Keskustelu Wikipediasta:Viikon kilpailu/Viikon kilpailu 2018-18

message: Pistelaskun toimimattomuus on havaittu ja ilmoitettu eteenpäin. Korjausta odotellessa. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 30. huhtikuuta 2018 kello 15.09 (EEST)
thread_title:  Pistelasku jumittaa 

message: Laitoin vain yhden kuvan artikkeliin Joensuun ravirata. Tein niin, että tallensin kuvan ensin fi-wikiin ja sitten se piti siirtää commonsiin. Tuli tuplapisteet yhdestä kuvasta.--Jylöstalo (keskustelu) 7. toukokuuta 2018 kello 14.16 (EEST)
replies: text: Tjaahas. Rusetit jo jaettu, mutta niihin ei toisaalta olisi vaikuttanutkaan. Manuaalisesti tuon voisi kait hoitaa, mutta hoitakoot mysteerinen joku muu, jos kokee tarpeelliseksi näin jälkikäteen.--Veli Himmeä (keskustelu) 7. toukokuuta 2018 kello 23.02 (EEST)
thread_title:  pisteet väärin
Keskustelu:Taikahuilu

message: Muokkasin joskus armon vuonna 2006 tätä artikkelia aika paljon, mutta syystä tai toisesta vertaisarviointi jäi tekemättä. Parempi myöhään kuin ei milloinkaan! Vertaisarvioinnin ensisijaisena tavoitteena on artikkelin parantaminen, toissijaisena ehkä myöhemmin suositellun artikkelin status. --Lebha (keskustelu) 12. joulukuuta 2017 kello 17.52 (EET)
replies: text: Ainesta on, mutta parannettavaakin. Kuuluuko Musiikki-osion kolmas kappale, jossa kuvaillaan hahmoja, musiikin alle ? Minun sukupolvelleni Ingmar Bergmanin elokuvaversio oli tärkeä, voisiko siitä ja levytyksistä sanoa jotain ? Vastaanotto-kohdassa kerrotaan ketkä pitivät oopperasta, olisi hienoa jos tuohon löytyisi positiivinen sitaatti sen päiväkirjamerkinnän vastapainoksi. Viitteitä pitäisi olla enemmän ja lopuksi johdantoa voisi laajentaa - hyvä malli on ollut yksi lause jokaisesta artikkelin kappaleesta. --Tappinen (keskustelu) 17. joulukuuta 2017 kello 11.14 (EET)
replies: text: :Tekstiä on ihan mukavasti, viitteitä saisi tosin olla enemmän. Varsinkin Musiikki- ja Synopsis-osioissa. --Roopeank (keskustelu) 19. joulukuuta 2017 kello 10.39 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi