lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama

message: Jopas on vöyhötystä "kommunistien ihmisoikeusrikkomuksista", mutta ei puolta sanaa enempää siitä, miksi Vietkongilla oli kansan tuki. --Olaus 9. heinäkuuta 2005 kello 00:10:59 (UTC)
Edelliseen viestiin huomautus siitä, että tulee kommunistien ihmisrikoksetkin mainita. Ei enää eletä suomettunutta poliittisen korrektiuden aikaa, mutta se siitä.
Tässä artikkelissa on laitettu kaikki termit englanniksi. Ranskan Indokiinan alueen kieli ei suinkaan ollut englanti vaan ranska. FNL:n lyhennekin on ranskaa. Tässä mainitut engl. lyhenteet ovat ilmeisesti olleet Yhdysvaltain armeijan käytössä, mutta ne eivät kuitenkaan ole virallisia. Muistaakseni Front National de la Libération eli Kansallinen vapautusrintama. Eikä Vietminh suinkaan ollut sama asia kuin FNL. FNL on se liike, joka tässä mainitaan NLF:ksi (sanajärjestys on ranskassa eri). Tulisi korjata nämä termit oikeankielisiksi eli ranskankielisiksi. Nämä nykyiset engl. lyhenteet ovat ilmeisesti otettu jostain Battlefield-pelistä tai Vietnam-leffoista.
--Smörre 2. helmikuuta 2006 kello 20.35 (UTC)
replies: text: Tuota kirjoitettaessa artikkelin sisältö koostui lähinnä em. ihmisoikeusrikkomuksista. Työnnä se suomettuneisuutesi minne haluat; jos halutaan kirjoittaa neutraaleja artikkeleja, niissä täytyy mainita kolikon molemmat puolet. Pidit siitä tai et. --Olaus 5. helmikuuta 2006 kello 17.13 (UTC)

message: Siis "Vietkong" on ymmärtääkseni lähinnä amerikkalaisten käyttämä nimitys. Korrekti otsikko olisi kai FNL, sillä lyhenteellä järjestö Suomessa ymmärtääkseni tunnettiin 60-ja 70-luvuilla. Sitten nämä amerikkalaiset leffat kai ovat popularisoineet tätä "Vietkongia" mutta koska kyseessä on nimenomaan amerikkalaisten käyttämä väännös, sitä ei voi pitää neutraalina nimikkeenä.--Ravelre 20:12, 4 elokuu 2006 (UTC)
thread_title:  Vielä nimestä
Keskustelu:Jousto

message: Voisiko tämän nimetä uudelleen joustoksi? Googlella "hintajousto" tuottaa 654 osumaa ja "hintajoustavuus" 15 osumaa. Sanoista "joustavuus" ja "jousto" on vaikeaa tehdä yhtä selvää päätelmää. Joustavuus kuitenkin viittaa usein siihen, mistä itse ajattelin kirjoittaa :) kun taas joustoa käytetään hyvin monessa merkityksessä - mm. tämän artikkelin tarkoittamassa. Samulili 9. heinäkuuta 2005 kello 07:03:05 (UTC)
Eikö joustolla tarkoiteta yhden muuttujan PROSENTUAALISTA muutosta toisen muuttujan PROSENTUAALISEEN muutokseen nähden? Ei suinkaan POSITIIVISEEN. Olenko väärässä?
84.251.212.208 24. huhtikuuta 2006 kello 10.08 (UTC)
replies: text: Et ole väärässä. Alkuperäisellä kirjottajalla taisi olla mielessä se, että jousto ilmoitetaan joissakin tapauksissa yleensä itseisarvona. Nyt artikkelin pitäisi olla korjattu. Jos intoa riittää, niin muutkin taloustieteen artikkelit kaipaisivat tarkistusta/korjailua. -JV 27. huhtikuuta 2006 kello 11.42 (UTC)
Mielestäni esimerkit E>1 ja E<1 oli selitetty hiukan oudosti: "Hinnan muutos on suhteessa suurempi/pienempi kuin kysynnän muutos." Kyseessähän on kuitenkin hinnan vaikutus kysyntään eikä päinvastoin. Muutin sanajärjestystä ja vaihdoin vertailuoperaattoreita vastaavat sanat.

message: Mielestäni näihin kaikkiin kansantaloustieteen kysyntäjoustoja ja tulojoustoja yms. käsitteleviin artikkeliin pitäisi laittaa sellainen "varoitus", että kyse on vain ajattelun melko lailla suuripiirteisestä apuvälineestä, ja että mitään totuuksina siteerattavia joustokertoimia ei ole olemassa. Esimerkiksi jos tarkastellaan bensiinin hintajoustoa, niin riippuu keneltä kysytään. Rikkaalle ihmiselle bensiinin hinnalla ei ole merkitystä (hinta saa vaikka 10-kertaistua, eikä kulutus pienenny lainkaan). --Hartz (keskustelu) 19. marraskuuta 2012 kello 19.19 (EET)
thread_title: Varoituksen sana
Keskustelu:Ydinaseohjelmat eri maissa

message: Olisiko syytä miettiä tämän uudelleen nimeämistä joko Luettelo yhdinaseojelmista eri maissa tai Luettelo ydinaseohelmista? Tämä siistä syystä että aakkostus olisi parempi mennä luetteloissa kohtaan y.--Anssi 9. heinäkuuta 2005 kello 08:47:04 (UTC)
replies: text: Luettelo ydinaseojelmista eri maissa on hyvä. --Miihkali 9. heinäkuuta 2005
replies: text: :Tämä artikkeli ei ole samanlainen kuin "luettelo"-nimiset artikkelit yleensä. Kannattaa miettiä, keksisikö jonkin muun, paremman nimen. Samulili 9. heinäkuuta 2005 kello 09:01:24 (UTC)

text: :Nyt artikkelin nimenä on Ydinaseohjelmat eri maissa. Mitäs mieltä olet siitä setä Samulili. Kiitokset Anssille --Miihkali --6. elokuuta 2005 17.36 )(UTC +2)
Pohjois-Korealla ydinase? Eikös tuo ole aika rohkeasti sanottu?

text: Varma tieto asiasta on vain Kim Jong Ilillä ja muutamalla muulla Korealaisella pampulla. Itse uskon että korealaisilla on ydinase, tai ainakin jonkinnäköisiä viritelmiä. Artikkelissa kuitenkin kerrotaan, miten Pohjois-Korean ydinaseen kehittely on edennyt, ja että maa itse sanoo tuottaneensa ydinaseen. --Miihkali 7. toukokuuta 2006 kello 12.41 (UTC)
Lähteet pitäisi laittaa.--Teveten 21. lokakuuta 2006 kello 14.11 (UTC)
Kyseenalaistan ilman lähdettä annetun tiedon, jonka mukaan "Kuitenkin monet tunnetut henkilöt kuten Albert Einstein olivat suositelleet Yhdysvalloille ydinaseen käyttöä." Omien tietojeni mukaan Albert Eintein kyllä suositteli Yhdysvalloille ydinpommin kehittämistä, koska pelkäsi natsien pystyvän ja aikovan myös kehittää sellaisen. Sen sijaan en ole ikinä kuullut, että Eintein olisi suositellut ydinpommin KÄYTTÖÄ (teksti antaa vielä vaikutelman, että nimeomaan käyttö Japania vastaan olisi ollut Einsteinin suositus). Poistin tämän lauseen, sillä ilman lähdettä luotan sen olevan räikeä virhe joka kohdistuu vielä mustamaalaten jo kuolleeseen henkilöön! --Ville 4.3.2011

message: Artikkelissa ei ole mainintaa Suomen ydinaseohjelma. Sellainen on Suomella kuitenkin ollut, Kekkonen lopetti sen joskus 1970-luvun lopulla. --Krgeqewrjsif 6. joulukuuta 2008 kello 17.35 (EET)
thread_title:  Suomen ydinaseohjelma 

message: Olisikohan luonteva nimi artikkelille yksinkertaisesti Ydinaseohjelma? Silloin pitäisi toki tuoda artikkeliin myös vähän yleistietoa. --Miihkali (K • M) 15. joulukuuta 2020 kello 08.42 (EET)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu mallineesta:IPA

message: Tätä mallinetta käytetään, jotta IPA-merkinnät näkyisivät IE:lläkin, joka oletuksena hakee kai vääränlaisen fontin.
En-wiki kertoo lisää: :en:Template talk:IPA

message: Voisiko joku osaavampi lisätä tähän kielitunnuksen eli IPA? Kielitunnus löytyy kaikista muistakin kielimallineista ja se olisi hyvä tässäkin, sillä se tulee usein ei-latinalaisten aakkosten mukaan kirjoitetun nimen jälkeen ja ilman kielitunnusta se näyttää orvolta.--Nedergard (keskustelu) 28. helmikuuta 2013 kello 19.44 (EET)
thread_title:  Kielitunnuksen lisäys?
Keskustelu:Araljärvi

message: En näe kuvaa (vain kuvatekstin). Onkohan selaimeni OK, vai mahtaakohan kuva olla poistettu? --MiaK 9. heinäkuuta 2005 kello 19:26:55 (UTC)
replies: text: Minulla kuva näkyy normaalisti (selaimena Firefox). --Teme 9. heinäkuuta 2005 kello 19:29:26 (UTC)
replies: text: :Minulla sama selain, muttei joskus jostakin syystä näytä kuvia (ongelma vain Wikipediassa, enkä tiedä miksi, nyyh!) Kiva kuitenkin tietää, että kuva OK. --MiaK 9. heinäkuuta 2005 kello 19:30:35 (UTC)
Englanninkielisen Wikipedian puolella on ihan artikkelin mitat täyttävä juttu Aralinjärvestä (Aral sea). Olisikohan kukaan innostunut kääntämään? --MiaK 9. heinäkuuta 2005 kello 19:40:38 (UTC)
Sivuilla http://earthobservatory.nasa.gov/Newsroom/NewImages/images.php3?img_id=16277 on parempi kuvapari (vuosilta 1989 ja 2003) Aral-järven pienentymisestä/kuihtumisesta. Kannattaako linkittää? --Usm 28. helmikuuta 2007 kello 11.13 (UTC)

message: Mielestäni Araljärvestä pitäisi kirjoittaa menneessä aikamuodossa, koska se on jakautunut moneksi pienemmäksi järveksi. Sitä ei enää ole olemassa, vaan sen tilalla on muutama pienempi järvi ja kuivaa maata. Jaakko Leinonen 11. helmikuuta 2009 kello 15.29 (EET)
replies: text: Mielestäni tässä voi käyttää preesensiä, ainakin niin kauan kunnes nämä tämänhetkiset kolme erillistä järveä on uudelleennimetty suomenkielessä joksikin. Araljärven pohjoisosahan ei ole häviämässä ainakaan tällä hetkellä, vaan se on elpymässä, en tiedä tuleeko tämä olemaan sitten Araljärvi edelleen suomenkielessä vai joku pohjoinen Araljärvi.--IA 15. huhtikuuta 2010 kello 20.00 (EEST)
replies: text: :Palautiin preteritiin ("imperfektiin", jollaista suomessa ei ole), koska mikään osista ei ole ylivoimaisesti kaikkia muita suurempi. On esimerkiksi eteläinen ja pohjoinen Aral. Jos pohjoisosa elpyy muita selvästi suuremmaksi, voitaneen puhua siitä Aralina preesensissä. Kysyy Lito 16. huhtikuuta 2010 kello 19.19 (EEST)

text: :Ja vielä toinen asia: mitä jos ei puhuttaisi Araljärvestä, vaan napakammin Aralista, kuten muissakin kielissä? Kysyy Lito 16. huhtikuuta 2010 kello 19.19 (EEST)
replies: text: ::Tällaisissa asioissa pitäisi löytyä lähteet sille, että nykyiset kolme järveä on virallisesti uudelleennimetty suomenkielessä, ja mikään näistä osista ei ole enää suomenkielessä nimeltään pelkkä Araljärvi.--IA 16. huhtikuuta 2010 kello 19.22 (EEST)
Aralhan on nykyään enää hiekkapelto, joten aikamuotokysymyksen voisi nostaa esiin taas. Yle väitti järven kuivuneen lopullisesti ja en-wiki on jo vaihtanut aikamuodot.--Jylöstalo (keskustelu) 25. marraskuuta 2014 kello 13.58 (EET)

text: Järven pääallas on kuivunut kokonaan, ainakin toistaiseksi. Eri osia järvestä on vielä olemassa, South Aral Sea ja North Aral Sea. –Makele-90 (keskustelu) 25. marraskuuta 2014 kello 16.43 (EET)
replies: text: :Vaihdoin aikamuodon. Jaalei (keskustelu) 5. helmikuuta 2015 kello 13.12 (EET)

text: Miksiköhän suomenkielessä on yleistynyt termi Araljärvi eikä Aralmeri? Englannissa ja venäjän kielessä molemmista puhutaan (tai on puhuttu) merenä (Aral Sea, Aralskoje more)--2001:14BB:410:B32:553B:C8EF:6192:7244 1. kesäkuuta 2018 kello 18.15 (EEST)
thread_title:  Mikä aikamuoto?
Keskustelu:Näytönsäästäjä

message: Näytönsäästäjä nuijii ruudunsäästäjän Googlefightissa luvuin 7310–263. Artikkelin voisi varmaan siirtää. --Tsemii 9. heinäkuuta 2005 kello 20:56:39 (UTC)
replies: text: Voisiko noista virustarkistus näytönsäästäjistä mainita jotakin? esim avastilla on sellanen näytönsäästä joka tarkistaa virukset sillon ku kone menee näytönsäästäjään. --80.222.59.142 5. elokuuta 2010 kello 17.41 (EEST)

message: Eikös uudemmista litteistä teknologioista plasmoissa ja OLED-näytöissä ole ruudun palaminen jonkinlainen ongelma? Pystyykö joku teknologioista paremmin tietävä muokkaamaan tätä? –Kommentin jätti 77.246.193.35 (keskustelu) 
replies: text: Lisäsin maininnan --Zache (keskustelu) 4. maaliskuuta 2023 kello 11.33 (EET)
thread_title:  Plasmatelkkarit, OLEDit?
Keskustelu:Tekstinkäsittely

message: Muokkauskommenttini karkasi käsistä ja jäi kesken (mielenkiintoiseen muotoon "Mujok"...). Ilmeisesti allekirjoittaneella ei ole oikein tuo... hm... tekstinkäsittely hanskassa, kun näin pääsi käymään... Noh, tarkoituksenani oli lisätä kommenttiin, että tekstiä pitää laajentaa, ja jollei kukaan muu innostu, laajennan sitä varmasti itse myöhemmin. --MiaK 9. heinäkuuta 2005 kello 21:36:17 (UTC)

message: Suomen kieli aiheuttaa erityisongelmia teksinkäsittelylle, joista pahin on oikoluku. Englanninkieliset oikolukualgoritmit käyttävät yksinkertaista sanalistaa, missä on lähinnä lueteltu kaikki sanat perätysten. Tämä menetelmä soveltuu huonosti Suomen kieleen, koska jokainen taivutusmuoto jouduttaisiin kirjaamaan eri sanaksi.
Tällä hetkellä on käynnissä (enemmän tai vähemmän) vain kaksi projektia suomenkielisen oikoluvun saamiseksi, Voikko ja Soikko. Voikko on täysin avoin, Soikko on ilmainen, mutta suljettua lähdekoodia.
Oikoluvun puuttumisen vuoksi esim. Saksan oppilaitoksissa laajasti käytetty TextMaker onn Suomen oppilaitoksille käyttökelvoton. Tämän Word-yhteensopivan Windows-tekstinkäsittelyohjelman lisenssi maksaa 13 euroa per oppilaitoksen oppiala! Word maksaa sata euroa per asennettu kone (vaikkakin Wordin hinnat vaihtelevat rajusti lisenssin mukaan.) Nämä summat maksetaan verorahoista.
212.213.204.99 21. lokakuuta 2006 kello 05.55 (UTC)
thread_title:  Suomenkielisen tekstinkäsittelyn ongelmia
Keskustelu:Anaïs Nin

message: Aloitin toivotun artikkelin lähinnä kääntämällä suoraan englanninkielisestä ja kieli on varmaan sen mukaista... Miten noita "references"-osiota tulisi kohdella, kun kyseessä on käännöksen lähteet? - Min3rva  10. heinäkuuta 2005 kello 11:13:31 (UTC)
replies: text: Tässä tapauksessa sen voisi laittaa lukemistoon, kun ei ole lainkaan tietoa, mitkä tiedot ovat peräisin tuosta kirjasta. Samulili 10. heinäkuuta 2005 kello 11:16:32 (UTC)

message: Mainitsin asiasta jo englanninkielisessä Wikipediassa, mutta Nin oli naimisissa kahden eri miehen kanssa samaan aikaan,
asui toisen kanssa länsirannikolla (Pole) ja itärannikolla toisen kanssa (Guiler). Olisi ehkä mainitsemisen arvoista? Lähde (requires registration) -Yupik 27. heinäkuuta 2006 kello 11.04 (UTC)
thread_title: Kaksinnaiminen
Keskustelu:Kiekko.tk

message: Mihin hävisi kuva, jonka "vaivalla" screenshottasin ja laitoin Wikimedia Commonsiin? Haluttais tietää. Kommentin jätti Jkko (keskustelu – muokkaukset).
Onko ilmainen vai ei? Ristiriita siinä, että muutama kappale myöhemmin sanotaan joukkueen perustamisen maksavan...Päättääkä siis... --PV 11. heinäkuuta 2005 kello 12:57:03 (UTC)
Kiekko.tk:n pelaaminen on ilmaista: peliä voi pelata täysipainoisesti ilman minkäänlaista maksua. Peli sisältää kuitenkin "lisäpalveluita", joita voi käyttää ostamalla "pelimerkkejä". Pelimerkeillä saatavia lisäpalveluja ovat esimerkiksi oman joukkueen perustaminen, harjoitteluhuoneen teko, nimen vaihtaminen tai oman kuvan näyttäminen pelaajan sivulla.

message: Mielestäni neljä vastaan neljä on enemmän kirjakielen tyylin mukainen ilmaus kuin 4v4, joksi se on korjattu. Mielipiteitä?
 Se on minun mielestäni 4vs4
thread_title:  4v4 vai neljä vastaan neljä 

message: Mielestäni ei voida sanoa että kiekkoliiga on tasokkain liiga. Jos tarkoitetaan että se on parhaiten toimiva jne, niin se kannattaisi ilmaista eri tavalla. Jos tarkoitetaan pelillisesti kovatasoisin, niin jokaisellahan on oma mielipide asiasta, eikä sitä siksi meilestäni voisi tänne kirjoittaa.
replies: text: Pelillinen taso ei ole mielipideasia. Tutkimalla esimerkiksi Hoki-Liigan joukkueiden pärjäämistä Kiekkoliigan karsinnoissa voidaan kiistattomasti todeta, että Kiekkoliigan taso on korkeampi kuin Hoki-Liigan. Mielestäni voidaan todeta, että Kiekkoliigan 2. divarin taso vastaa suurin piirtein Hoki-Liigan huippua. Muiden liigojen osalta tilannetta en tunne, mutta uskoisin, etteivät nekään ole Kiekkoliigan tasoa. --jas05 4. kesäkuuta 2006 kello 12.02 (UTC)
Mielestäni Kiekkoliiga on toimivin, tasokkain ja monipuolisin liiga. Esimerkiksi kiekkoliigakokemusta arvostetaan eniten pelaajien kohdalla. Ainiin, ja joo. Jos kukaan ei ole laittanut, että Datsun-liiga loppuu, pistänpäs sen. --T-wood 28. elokuuta 2007 kello 12.52 (UTC)
thread_title:  Tasokkain liiga. 

message: Poistelin artikkelista kohdan jossa kerrottiin pelimerkin tilaamiseen ohjeet, luonnollisesti ohjeet löytyy pelin omilta sivuilta joten liekö tarpeellista niitä tännekkin lähteä kirjoittelemaan?
Mielestäni artikelissa on turhaa "opettaa" pelaamaan peliä, ennemmin tulisi kertoa tarpeellinen tieto pelistä itsestään.Johon toki olennaisena osana kuuluu pelaaminen, kuitenkin tieto miten "kohotetaan laukausta" on turha.
thread_title:  Turhat Tiedot 

message: Lisätkää joku kuva kiekko.tk:sta
Ensikertalaiset kiinnostuisivat helpommin jos olisi kuva. Kommentin jätti 88.113.67.134 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Nyt on kuva. --Damme 20. tammikuuta 2008 kello 00.31 (UTC)
thread_title:  Kuva olisi hyvä
Keskustelu:Monopoli

message: :Lainsäädännöllinen monopoli on empiiristen tutkimusten ja teorian mukaan useimmiten tehoton. Valtionmonopolin tehottomuus johtuu siitä, että monopolilla ei ole kannustimia toimia tehokkaasti eikä kykyä suunnitella taloutta tehokkaasti.
Minkä teorian mukaan nimenomaan valtionmonopoli on tehoton ja muu monopoli ei? Toisaalta artikkelissa todetaan, että luonnollinen monopoli on tehokkaampi kuin kilpailu ja monet luonnolliset monopolit ovat valtionmonopoleja. Monopolin tuottoa maksimoivan hinnoittelun tehottomuus on toki selviö, mutta johtopäätökset tuntuvat vähän huterilta ja niissä on tuskin otettu huomioon ulkoisvaikutuksia, jotka ovat usein syynä monopolin perustamiseen. Samulili 11. heinäkuuta 2005 kello 12:59:31 (UTC)
thread_title: Monopolin tehokkuus

message: :Kilpailulainsäädännöllä monet valtiot yrittävät estää varsinkin yksityisiä monopoleja tai niiden väärinkäytöksiä, mutta tulokset ovat epävarmoja ja usein lainsäädäntö epäonnistuu tavoitteensa saavuttamisessa.
Mihinkä lähteeseen perustuu tällainen tieto, että tulokset usein epäonnistuvat? Sanavalinta epävarma on myös monimerkityksinen ja siksi kummallinen. Samulili 12. heinäkuuta 2005 kello 09:29:18 (UTC)
replies: text: En ole kuullut, että ylläolevia yleisiä tutkimustuloksia olisi olemassa. Epäilemättä väitteet pätevät joissakin tapauksissa, mutta koska lähteitä ei ole menneinä 10 kuukatena tarjottu, poistin kyseiset kohdat. -JV 27. huhtikuuta 2006 kello 16.35 (UTC)
thread_title:  Kilpailulainsäädäntö
Keskustelu:Galantti tyyli

message: En tiedä, mitä järkeä on poistaa otsikkoa joka on tarkoitettu minityngän laajentamiseen houkuttelemiseksi, mutta miten vaan. Ajattelin että joku reipas käy siihen kääntämässä enkkuvikistä tuon kappaleen kun siellä kerran sitä tekstiä on. --Neofelis Nebulosa 11. heinäkuuta 2005 kello 13:19:00 (UTC)

message: Galantti tyylihän toi mukanaan ensi kertaa selvät voimavaihtelut varsinaisena tehokeinona, ainakin urkumusiikissa. Hyvä esimerkki on tsekkiläisen Jan Křtitel Kuchařin (1751-1829) Fantasia g-molli. Tosin vaihtelu tapahtui lähinnä tasojen f ja mf välillä sormiota vaihtamalla, eikä romantiikan ajan liukuvalla ff-pp-vaihtelulla paisutuskaapissa, sillä soittimena olivat yhä barokkiurut. Rekisteröintitapa, esim. pieni pleno, pysyy samana, mutta pillistö ja voima vaihtuvat. Tässä voimavaihtelussa on merkille pantavaa, että siinä käytetään soittimen "luonnollisia" ominaisuuksia hyväksi. Soitinta ei ole vielä muutettu haluttavien tehokeinojen vuoksi, kuten tehtiin myöhemmin romantiikassa.
Lisäksi huomio aikajänteissä: Siinä, missä patavanhoillisen J.S. Bachin musiikki ei vielä oikein anna merkkejä galantin tyylin tulosta, on esim. hänen vuotta vanhemman ystävänsä, eteläisiä vaikutteita hakeneen Johann Gottfried Waltherin (1684-1748) musiikki jo selvästi lähempänä sitä. --Johannes Zweig 2. tammikuuta 2006 kello 09:56:20 (UTC)
thread_title:  Musiikin voimavaihtelu galantissa tyylissä
Keskustelu:Paris Hilton

message: Biletys on nykyisin laajasti tunnettu termi, mutta tietosanakirjassa se tulisi kuitenkin selittää. --jeepo 11. heinäkuuta 2005 kello 20:27:06 (UTC)
Onko tuo Hiltonille tehty diagnoosi tarkkaavaisuus - ja ylivilkkaushäiriö totta vai onko se jonkun trollin heitto? 212.86.24.108 1. lokakuuta 2006 kello 11.19 (UTC)
replies: text: Ainakaan en.wiki ei sano sellaisesta mitään. --Jetman 1. lokakuuta 2006 kello 11.20 (UTC)

message: http://abc.net.au.newsitems.200706.999584001215588457.851154.html.macksfoto.com/s1942069.htm Kommentin jätti 84.249.44.70 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Höpöhöpö juttuja, http://www.iltalehti.fi/viihde/200706126225193_vi.shtml --Wipu 12. kesäkuuta 2007 kello 13.29 (UTC)
thread_title:  Paris hilton on kuollut. 

message: Erityisesti ensimmäisen kappaleen suomenkieli on ala-arvoista. "Jäi kiinni ratista" ja "Hänelle annettiin ensin 44 päivän vankeus, mutta käytöksensä takia se lyhennettiin 23 päivään."
--Ampöliipapö 20. elokuuta 2007 kello 15.32 (UTC)
thread_title: Kirjoitusvirheitä artikkelissa

message: Wikipedia ilmainen mainoskanava? Mitä tämäkin on saanut aikaan? --Omq 31. maaliskuuta 2008 kello 11.44 (UTC)
replies: text: Wikipedia:Poistokäytäntö#Henkilöt: "Julkisuuden henkilöt ovat merkittäviä, mikäli julkisuus on ollut laajaa." --MikkoK 1. huhtikuuta 2008 kello 13.35 (UTC)
thread_title: Poistoäänestykseen?

message: ...amerikkalaisen Hilton-hotelliketjun perijätär. Vieläkös Paris on perimässä jotain vai ei - suomiwikin artikkelista saa käsityksen, että perintö menee hyväntekeväisyyteen? Häpeäkseni on pakko tunnustaa, etten ole jaksanut kovin tarkkaan seurata tämän henkilön edesottamuksia --Otrfan 14. heinäkuuta 2008 kello 12.47 (UTC)
replies: text: Käsittääkseni Hilton-hotelliketjun omistaa nykyään Blackstone Group -niminen pääomasijoitusyhtiö, jolle Parisin isoisä Barron Hilton myi koko ketjun 26 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla heinäkuussa 2007. Kaupasta Barron Hilton nettosi 700 miljoonaa dollaria, joka on siis kylmää käteistä perinnönjakoa ajatellen. Eli sanamuoto "hotelliketjun perijätär" on kyllä väärin – Hiltonin suvulla ei ole enää omistuksessaan hotelliketjua, mitä periä... Se, paljonko tuosta fyrkasta ja Barronin muusta omaisuudesta aikanaan putoaa lapsille (Parisin ja Nicolen vanhemmille ja edelleen sitten näille lapsenlapsille), on varmasti salaisuus ja monen testamentin ja perimysjärjestyksen takana. --Jaakonam 14. heinäkuuta 2008 kello 13.12 (UTC)
replies: text: :Poistin määritelmästä maininnan hotelliketjusta. Eipä sitä näköjään en-wikissäkään siellä mainita. Kuuluu pikemminkin Tausta -osioon, varsinkin nykyään kun Parisilla on laulu/elokuva yms. "meriittejäkin". --Otrfan 14. heinäkuuta 2008 kello 13.35 (UTC)
thread_title: Perijätär

message: Onko tuo sama kuin en:The World According to Paris. Suomenk. artikkelin mukaan sarja on 2012-, eli jatkuu edelleen, engl. wikin mukaan se esitettiin kesä-heinäkuussa 2011. en:Paris Hilton -artikkelin mukaan mikään hänen sarjansa ei alunperin alkanut vuonna 2012. 46.132.110.72 10. marraskuuta 2020 kello 02.21 (EET)
thread_title:  Paris Hiltonin maailma
Keskustelu:Villamammutti

message: Lajin nimi on villakarvamammutti. Kommentin jätti 1.197.146.33 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Mun lähteeni sanoo nimeksi villamammutti, mutta tietysti molemmat pitäisi listata. – linnea 12. heinäkuuta 2005 kello 10:10:57 (UTC)
Se on villakarvamammutti. Voit tarkistaa asian useammasta lähteestä. Elinei97

message: Olen lähes varma että kappale "Mammutit uudelleen eloon" on kopioitu sellaisenaan roskalehdestä nimeltä "tieteen kuvalehti". Juuri heidän tapaistaan jäsennellä tekstiä samalla tavalla kuin kyseisessä kappaleessa.
188.238.173.46 10. toukokuuta 2013 kello 00.11 (EEST)
thread_title: Varastettua tekstiä?

message: Ymärrärrättekö te wikifanaatikot ollenkaan että tieteen kuvalehdesta kokonaisten kappaleiden kopiointi on rikos. Miksi teette sitä vaikka tässäkin artikkelissa siitä on huomautettu
replies: text: Hyvä kysymys, maailmaan mahtuu kaikenlaista tallaajaa. Poistin ainakin tuon yllä mainitun kappaleen. --Harriv (keskustelu) 2. kesäkuuta 2013 kello 14.58 (EEST)
thread_title: Kopiointirikos
Keskustelu mallineesta:Windowsin versiot

message: en-wikissä on artikkeli 3.X eikä 3.11. Eikö se olisi parempi?
replies: text: Pitäisikö myös yhdistää Server 2003 ja R2? – linnea 23. heinäkuuta 2005 kello 08:29:24 (UTC)
Jos lisättäisiin R2-versio niin sitten pitäisi lisätä myös kaikki windows 98 second edition ja windows 95 sr1, sr2 ja olikohan myös jossain päin maailmaa varten luotu sr3
--DJ Hasis 3. tammikuuta 2006 kello 10:39:44 (UTC)

message: Korjasin ohjaukset NT- ja CE-pohjaisissa versioissa sekä CE-otsikossa, joka johtaa nyt myös artikkeliin Windows Embedded Compact. Näistä kaikista voisi olla oma artikkelinsa, mutta mielestäni ei kannattanut tehdä linkkiä vielä olemattomaan artikkeliin. --raid5 (keskustelu) 15. helmikuuta 2017 kello 11.53 (EET)
thread_title:  NT- ja CE-linkkien ohjaukset
Keskustelu:Ehkäisykapseli

message: Sanoisin, että ehkäisykapseli on ehkäisyimplantaattia yleisempi sana. Vastalauseita? --Tsemii 12. heinäkuuta 2005 kello 22:08:57 (UTC)

message: * Tällä hetkellä ainoa lähdeviite on vuonna 2005 päivitetty nettisivu, joka sisältää vanhentunutta tietoa ainakin lääkevalmisteiden nimien osalta, ei mainita NexPlanon, mutta mainitaan tuotemerkkejä joita Suomesta ei 2018 saa.
* Suomessa lienee nyt markkinoilla vain NexPlanon. 3 vuodeksi, vasempaan yläraajaan oikeakäitesellä.
* Muissa EU-maissa ja USAssa myytävistä merkeistä en selvittänyt vielä.
--91.155.23.138 17. elokuuta 2018 kello 16.20 (EEST)
thread_title:  NexPlanon ja muut tuotemerkit Suomessa