lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Yuri (Command & Conquer)

message: Mainittakoon, että virallinen tarina kulkee liittoutuneiden kampanjoiden läpi, sillä YR:kin alkaa liittoutuneiden kampanjan lopusta. Muokkaan vielä tämän jossain vaiheessa, ellei joku ehdi ensin. Lab-oratory 21. helmikuuta 2008 kello 11.33 (UTC)
replies: text: Eikö tuo "campaign" ole tässä yhteydessä lähinnä "sotaretki" tai jotain sen tapaista?--Urjanhai (keskustelu) 26. maaliskuuta 2015 kello 12.48 (EET)

message: Pelisarjan hahmo, onko tarpeeksi relevantti omaksi artikkelikseen? --Epiq (keskustelu) 19. maaliskuuta 2015 kello 14.39 (EET)
Kannatan yhdistämistä, ei ole niin merkittävä että ansaitsisi oman artikkelin. --Cortex (keskustelu) 22. maaliskuuta 2015 kello 17.11 (EET)
Poistokeskusteluun siirrosta: kyseenalaistin merkittävyyden juuri siksi, ettei ole mitään artikkelia, mihin tätä voisi yhdistää. Voi toki luoda luettelon, jonka ainoa alaotsikko on tämä, mutta en mielelläni tekisi sellaista. No, ihan kummin vaan. En-wikin pitkässä luettelossa tästä selitetään pari lausetta, täällä ummet ja lammet. --Epiq (keskustelu) 28. maaliskuuta 2015 kello 08.03 (EET)
replies: text: Tässä ei ole juuri mitään omaa. Käytännössä tässä artikkelissa selostetaan uudestaan vähän eri sanoin Red Alert 2 ja Yuri's Revenge. Voi muuttuu uudelleenohjaukseksi jompaan kumpaan. Noissa kerrotaan ihan samat asiat kuin tässä artikkelissa.--LCHawk (keskustelu) 28. maaliskuuta 2015 kello 10.20 (EET)
replies: text: :Taidat olla oikeassa. Lienee helpompaa muuttaa sivu ohjaukseksi, kun sisältö on jo käytännössä muualla. Tehdään niin. --Epiq (keskustelu) 30. maaliskuuta 2015 kello 23.06 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys
Keskustelu:Derbi Senda

message: Onko tämä nyt niin kauhean tärkeää tietoa? Kyselempäs vaan.Kommentin jätti Janne Mäkelä (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Mitenkäs niih? Onko artikkelissa joku vikana? Jos niin, kerro ihmeessä miten voimme parantaa artikkelia parempaan suuntaan. Siliamaav 21. helmikuuta 2008 kello 16.29 (UTC)
- kunhan ilmotin, että poistin tuon "jokaisen senda-mallin rekisteriin merkitty kuivapaino on 96 kg". kyllä mun senda smn kuivapaino vaan on 108 kg. Kommentin jätti 87.93.138.125 (keskustelu – muokkaukset). --Nro92 5. elokuuta 2008 kello 19.36 (EEST)
thread_title:  Onko kauhean tärkeää tietoa? 

message: Artikkelissa lukuisia kielioppivirheitä sekä hyvin erikoisia termejä ja slangisanoja. Myös lopussa ilmoitetut tiedot puutteellisia ja/tai virheellisiä. Tekstin asemointi väärä.--Jeresuo (keskustelu) 29. lokakuuta 2018 kello 20.21 (EET)
thread_title:  Artikkeli kokonaisuudessaan.
Keskustelu:Päiväntasaajan Guinea

message: Maan BKT on merkitty väärin tai se on vanha. Englanninkielisen version mukaan maalla on henkilöä kohden Luxemburgin jälkeen toiseksi suurin BKT (2006). -91.155.190.210 21. helmikuuta 2008 kello 20.11 (UTC)

message: Taannoinen yhteistyöartikkeli, jossa on perustiedot aiheesta lähteistettynä ja mahdollisimman ajantasalla. Ehdotan lupaavaksi. --Tappinen 11. lokakuuta 2010 kello 19.35 (EEST)
replies: text: Mennee lupaavaksi kyllä.  --Lakritsa 11. lokakuuta 2010 kello 19.56 (EEST)

text: Historia-osiossa sanotaan, että puolueet lakkautettiin 1970 - ja sitten uudestaan 1979. Olivatko ne jossain välissä sallittuja? Vai tarkoittaako tämä että myös PUNT lakkautettiin?--Nedergard 12. lokakuuta 2010 kello 12.52 (EEST)
replies: text: :Ilmeisesti vuonna 1970 lakkautettiin kaikki ja perustettiin PUNT, vuonna 1979 lakkautettiin PUNT ja sen mahdolliset liitännäisjärjestöt. Täytyypä tutkailla lähdettä vielä uudestaan. --Esamatti1 12. lokakuuta 2010 kello 13.11 (EEST)

text: Kannatan –J.K Nakkila 13. lokakuuta 2010 kello 09.23 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus 

message: Väestö-osassa voisi kuvailla köyhyyttä ja kansanterveyttä. Maantiede-osassa voisi kertoa luonnosta ja luonnonsuojelusta. --Tappinen (keskustelu) 28. joulukuuta 2014 kello 08.28 (EET)
thread_title:  Puutteita
Keskustelu:Axel Berg

message: Länsimaisia lähteitä ei tunnu löytyvän muuta kuin nämä:
* B.N. Malinovsky: Pioneers of Soviet Computing - Chapter 5: A Son of the Soviet Era
* Bashir Iskanderovich Rameev 
Axel Borg mainitaan Bashir Rameevia käsittelevässä luvussa. Paikkana on institute of electronics No 108. -- Petri Krohn 22. helmikuuta 2008 kello 03.31 (UTC)
P.S. HMS E8:sta löytyy tietenkin juttua täältä: :en:British submarine flotilla in the Baltic. -- Petri Krohn 22. helmikuuta 2008 kello 03.33 (UTC)
thread_title:  Lähteitä? 

message: Oikea muoto on Venäjän Itämeren-laivasto. Ks. esim. . --Ulrika 22. helmikuuta 2008 kello 06.42 (UTC)
thread_title: Laivasto
Keskustelu:Jugend

message: Esim. Helsingin kaupungin museon lehden Sofia 1/2008 mukaan Jugend on Art nouveaun alasuuntaus. Tulisiko artikkeli nimetä uusiksi?
http://www.hel.fi/wps/portal/Kaupunginmuseo/Artikkeli?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/fi/Kaupunginmuseo/Ajankohtaista/Sofia-lehti? Kommentin jätti 81.17.197.178 (keskustelu – muokkaukset).
Ehkä tosiaan tutkija Sari Sareston mukaan olisi syytä pitää ranskalaisittain sanaa art nouveau (ei siis englantilaisittain kirjoitettuna Art Nouveu) tyylin "sateenvarjona". Artikkeliin pitäisikin saada vähän perusteellisempi selvitys käsitteestä, josta tutkija mainitsee tuossa artikkelissaan, että "Saksankielisen alueen Jugendstil, Katalonian modernisme, Pohjois-Italian Liberty ja Skotlannin Glasgow-tyyli muun muassa ovat kaikki art nouveau -suuntauksen omaleimaisia ilmenemismuotoja." Arvelisin, että Suomessa saksankielen Jugendstilistä tullut sana jugend on levinnyt aikoinaan melko vahvan saksalaisen kulttuuri-, arkkitehtuuri- ja taideteollisuussuuntauksemme takia. Muutos ranskankieleen on varmaankin sitä europuhetta sitten. Wikipedian lukijahan pääsee nopeasti käsitykseen saman asian monista eri nimistä artikkelin kielivalikkoja näpäyttämällä. 
Pikainen rundi kertoi, että ruotsiksi, norjaksi ja tanskaksi käytetään jugendia, latviankielessä on myös sana Jūgendstils (Latvian jugend on ehkä merkittävin Pohjois-Euroopassa). Art nouveau-perusteinen sana on ranskan lisäksi englannin, italian ja romaniankielissä. Secession-sanan eli vuosisdadan vaihteen tyyliä muistuttavaa sanaa suositaan taas Unkarissa, Tsekeissä ja Puolassa, mikäli nyt kaikkia kieliä ymmärsin oikein. Espanja, portugalinkieli, katalonia ja venäjänkieli käyttävät modernismi-perusteista sanaa. Viimeksi mainitussa kielessä Neuvostoliitossa art nouveau-tyyli tuomittiin "porvarillisena" ja sitä koskeva kirjallisuus sensuroitiin. Tätä on joskus ihmetelty, kun Euroopassa moiseen rakennus- ja taidesuuntaukseen liittyi paljon vaativia työväen rakennus- ja käsityötaitoja (haastavat muuraustyöt, rautakoristeet).--Kulttuurinavigaattori 22. helmikuuta 2008 kello 14.01 (UTC)
thread_title: Jugend vai art nouveau?
Keskustelu:Etelä-Afrikan siirtomaahistoria

message: === Etelä-Afrikan siirtomaahistoria ===
Nykyisen Etelä-Afrikan alueen historian päälinjat 1652-1910.--Joonasl (kerro) 22. helmikuuta 2008 kello 12.27 (UTC)
replies: text: Hyvin jäsennelty ja tasapainoinen artikkeli; historia-artikkeliksi harvinaisen monipuolisesti kuvitettu. Kielenhuoltoa kaivataan. Johdannossa hassua toistoa. Johdanto voisi ehkä olla pidempi, ja kerrata muutamalla lauseella kauden alun ja lopun väliset pääkohdat. Tämän historian voisi liittää yleiseen maailmanhistoriaan (sodat ja siirtomaakausi muualla Afrikassa). --Tappinen 22. helmikuuta 2008 kello 15.14 (UTC)
replies: text: : Kävin artikkelin läpi oikolukuohjelmalla, korjasin ja laajensin johdantoa ja yritin  selventää aikakauden suhdetta imperialismiin yleisesti. Tarkempaa kielenhuoltoa artikkeli kaivannee, teen kunhan ehdin --Joonasl (kerro) 22. helmikuuta 2008 kello 21.49 (UTC)
Buuritasavaltoja oli 1800-luvun kuluessa monia muitakin kuin artikkelissa mainitut Oranje, Transvaal ja Natal, useimmat tosin Natalin lailla lyhytikäisiä. -- Eemeli 26. 9. 08.

text: Oli kyllä. Ensimmäinen oli jo 1700-luvun puolella perustettu Graaff Reinet. Nämä on jätetty artikkelista selkeyden vuoksi pois. Oranje ja Vapaavaltio olivat kuitenkin merkitykseltään aivan toista luokka..--Joonasl (kerro) 27. syyskuuta 2008 kello 11.36 (EEST)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi 

message: Nykyisen Etelä-Afrikan alueen historian päälinjat 1652-1910.--Joonasl (kerro) 22. helmikuuta 2008 kello 12.27 (UTC)
replies: text: Hyvin jäsennelty ja tasapainoinen artikkeli; historia-artikkeliksi harvinaisen monipuolisesti kuvitettu. Kielenhuoltoa kaivataan. Johdannossa hassua toistoa. Johdanto voisi ehkä olla pidempi, ja kerrata muutamalla lauseella kauden alun ja lopun väliset pääkohdat. Tämän historian voisi liittää yleiseen maailmanhistoriaan (sodat ja siirtomaakausi muualla Afrikassa). --Tappinen 22. helmikuuta 2008 kello 15.14 (UTC)
replies: text: : Kävin artikkelin läpi oikolukuohjelmalla, korjasin ja laajensin johdantoa ja yritin  selventää aikakauden suhdetta imperialismiin yleisesti. Tarkempaa kielenhuoltoa artikkeli kaivannee, teen kunhan ehdin --Joonasl (kerro) 22. helmikuuta 2008 kello 21.49 (UTC)
Buuritasavaltoja oli 1800-luvun kuluessa monia muitakin kuin artikkelissa mainitut Oranje, Transvaal ja Natal, useimmat tosin Natalin lailla lyhytikäisiä. -- Eemeli 26. 9. 08.

text: Oli kyllä. Ensimmäinen oli jo 1700-luvun puolella perustettu Graaff Reinet. Nämä on jätetty artikkelista selkeyden vuoksi pois. Oranje ja Vapaavaltio olivat kuitenkin merkitykseltään aivan toista luokka..--Joonasl (kerro) 27. syyskuuta 2008 kello 11.36 (EEST)
thread_title:  [[Etelä-Afrikan siirtomaahistoria]]
Keskustelu:Uudissana

message: Kävin tekemässä tähän artikkeliin lisäyksen 10. helmikuuta 2008, jonka Ulrika kumosi. Keskustelusivulleni tekemänsä huomautuksen perusteella lisäykseni oli roska tai se voitaisiin tulkita vandalismiksi.
Kävin lukemassa löytämäni aiheeseen liittyvät keskustelut ja ohjeet. Silti en löytänyt huomautukseen perustelua tai sitten en osannut tulkita ohjeita tekemäni lisäyksen suhteen. Voisiko joku kokeneempi käyttäjä ohjata asiassa? ----Olutkori 22. helmikuuta 2008 kello 18.37 (UTC)

message: Uudissana ei määritelmänsä mukaan voi olla kovin vanha. Siksi poistinkin luettelosta joitakin sanoja, kuten perinne ja sivistys, jotka ovat varmaankin aikanaan olleet uudissanoja mutta enää niitä ei voi sellaiseksi kutsua. Ehkä myös mainos ja muovi alkavat olla pikemminkin esimerkkejä entisistä uudissanoista, joille voisi tehdä oman listan. Uudempia, parin viime vuosikymmenen uudissanoja on sitäpaitsi varmasti paljon enemmän kuin tässä listassa nyt on. --LemonKing 15. huhtikuuta 2008 kello 10.51 (UTC)
thread_title: Uudissanan maksimi-ikä

message: Poistin vanhan sivun ja siirsin tilalle kokonaan uuden version. Tarkoitus ei ollut vähätellä edellisten muokkaajien työtä, mutta koska artikkeli meni melkein kokonaan uusiksi, ajattelin että se on helpoin tapa. Ei kuitenkaan mennyt ihan taiteen sääntöjen mukaan, sillä vanha muokkaushistoria katosi samalla. Jos joku osaa ja viitsii sen palauttaa, niin kiitos vain. Samalla lähti luettelo uudissanoista, mihin ylläoleva keskustelu viittaa. Kuten artikkelin nykyversiosta selviää, uudissanoja on vaikka millä mitalla, eikä niiden luetteleminen ole mielestäni järkevää, ja suhteellistakin se on, kuten LemonKing yllä toteaa. Jos joku niitä kuitenki haluaa listata niin tehköön sitten Luettelon suomen kielen uudissanoista.--Tanár 22. huhtikuuta 2009 kello 15.45 (EEST)
replies: text: Eikö helpointa olisi ollut laittaa copy-pastella oma versiosi ja poistaa henkilökohtainen alasivusi? --Jisis (keskustelu) 22. huhtikuuta 2009 kello 15.47 (EEST)
replies: text: :Junafani fiksasi jo :) Oliko se noin yksinkertainen juttu, että palautit vain poistetun version ja muokkaushistoria tuli sen mukana?--Tanár 22. huhtikuuta 2009 kello 15.49 (EEST)
replies: text: ::Jisis: olis voinut olla melkein helpompaa noin kuin ehdotit. Tosin silloin olisi ensin pitänyt poistaa suurin osa vanhasta artikkelista alta pois, ja pelkäsin että joku olisi palauttanut sen 0,5 nanosekunnissa.--Tanár 22. huhtikuuta 2009 kello 15.52 (EEST)
replies: text: :::Toiminnot:Palauta, laatikkoon yhteenveto ja klikkaus Palauta-nappulasta. Ei vanhaa artikkelia olisi tarvinnut minnekään siirtää alta pois, siitä vain uusi teksti copypastella tilalle. --junafani (Hccmqqr) 22. huhtikuuta 2009 kello 15.56 (EEST)
replies: text: ::::Okkei, no olen nyt toivottavasti taas vähän viisaampi. Kiitoksia avusta.--Tanár 22. huhtikuuta 2009 kello 21.31 (EEST)
thread_title: Sori
Keskustelu:Boksarikapina

message: Tämä artikkeli on valitettavasti todella huono. Valtavasti tiedollista epämääräisyyttä jo alkaen määritelmästä, joka ei osaa kertoa edes tarkkoja vuosilukuja. Ja esim. "Englanti, Ranska, Venäjä, Itävalta, Italia, Japani ja Yhdysvallat perustivat kansainvälisen rankaisuretkikunnan." Retkikunnan toimista ei kerrota mitään vähänkään yksityiskohtaista tietoa, vaan juttu jatkuu seuraavaksi "Koska ulkomaalaiset tappoivat silmittömästi ihmisiä, ryöstivät ja raiskasivat matkallaan..." --ML 22. helmikuuta 2008 kello 20.46 (UTC)
Tätä on ilmeisesti yritetty kääntää englanninkielisestä Wikipediasta. Tosin vastaava artikkeli vilisee "who?", "citation needed" ja "neutrality disputed"- mallineita. Ainakin tuo saksalaisten uholause kylläkin löytyy en-wikistä lähteellistettynä. Joku on alkanut suomentaa kiisteltyä artikkelia en-wikistä ja sitten on jäänyt kesken ilmeisesti. Se on nimittäin aika iso artikkeli. --Smörre 18. lokakuuta 2008 kello 17.52 (EEST)
Nuo kuvat pitäs saada jotenki järjestykseen.. ei tuo näytä kovin hyvältä. 91.154.251.87 15. helmikuuta 2009 kello 18.04 (EET)
Kirjoitin artikkelin kokonaan uudelleen en-wikin pohjalta. )ft(tkix%D((Z(IOSDdti%% 16. maaliskuuta 2009 kello 16.31 (EET)

message: Eikö tämä voisi olla nimellä Bokserikapina? --85.157.52.112 13. lokakuuta 2013 kello 15.57 (EEST)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Guinness World Records

message: Tarkkaan ottaen kirjan nimi on ollut Suomessakin Guinness World Records vuoden 2002 laitoksesta alkaen, sitä ennen Guinness suuri ennätyskirja, joka taisi olla käytössä ensimmäisestä laitoksesta (1974) asti. --Anshelm 23. helmikuuta 2008 kello 03.22 (UTC)
replies: text: Neljän vuoden odotuksen jälkeen se on korjattu. Ole hyvä! Einottaja (keskustelu) 24. kesäkuuta 2012 kello 00.00 (EEST)
thread_title:  Väärä nimi 

message: Tekisi mieli kirjoittaa kirjasta pientä kritiikkiä, mutta se lienisi omaa tutkimusta, joten en kirjoita sitä. Triviaali esimerkki: Vuoden -89 kirjassa mainitaan lähimmäksi absoluuttista nollapistettä päässyt laboratorio suomalaiseksi (en muista oliko kysessä VTT:n vai TKK:n labra, mutta jompi kumpi kuitenkin), ja etäisyydeksi nollapisteestä joitakin nanokelvineitä. Vuoden 2003 kirjassa samainen ennätys on kirjattu jonkin yhdysvaltalaisen labran haltuun, ja etäisyydeksi nollapisteestä huomattavasti suurempi lämpötila. Kirjan tekijät eivät siis joko lue omia aiempia kirjojaan, tai jostain muista syistä unohtavat aiemmat, "paremmat" ennätykset sujuvasti. En tiedä olisiko tämän asian mainitseminen artikkelissa (lähdeviitteet itse kirjoihin toki) omaa tutkimusta vai ei, joten jätän kirjoittamatta. Krgeqewrjsif 25. huhtikuuta 2008 kello 20.45 (UTC)
thread_title:  Kritiikkiä kirjaa kohtaan
Keskustelu:Ferengien hankintasäännöt

message: Onko kellään mitään sitä vastaan, jos siirrän artikkelin nimelle 'Ferengien hankintasäännöt', joka lienee uskollisempi alkuperäiselle nimelle. Lisäksi nimi olisi korrektimpi nyt, kun poistoäänestyksen jäljiltä kyse ei ole enää pelkästään luettelosta. --Care 23. helmikuuta 2008 kello 14.33 (UTC)
replies: text: Eivätkös säännöt muodosta säännöstöjä, siis "Ferengien hankintasäännöstö". Artikkelien nimissähän tulisi välttää monikkomuotoja. – Kuohatti 23. helmikuuta 2008 kello 14.36 (UTC)
replies: text: :Relevanttia ei ole, mikä on uskollisin käännös alkukielisestä nimestä, vaan että mikä on vakiintunut muoto suomenkielessä. Mitä termiä esimerkiksi DS9:n tv-sarjoissa käytetään..? (tämä ei ole ainoa kriteeri, mutta lähtökohta). --Cyborg Orangutan model-123 23. helmikuuta 2008 kello 14.43 (UTC)
replies: text: ::Samaa mieltä, mutta ainakaan minulta noita ei löydy suomeksi tekstitettyinä. Kauppiassääntöjä ei löydy googlettamalla kuin wikistä (no joo, löytyi yksi blogi kolmen päivän takaa, joka sekin välillä puhuu kauppasäännöstä), ja hankintasääntöjäkin löytyy hurjat kaksi kappaletta. En tiedä, voidaanko edes puhua termin vakiintumisesta. Ja rikkana rokassa täytyy myöntää, että tuo säännöstö kuulostaa yllättävänkin hyvältä. --Care 23. helmikuuta 2008 kello 15.10 (UTC)
replies: text: :::No muiden kriteereiden puuttuessa minusta pitäisi turvautua DS9:n tekstityksiin. Muistaakseni siellä puhuttiin kauppiassäännöistä, mutta jos jollain on nauhalla, niin voi tarkistaa. --Cyborg Orangutan model-123 23. helmikuuta 2008 kello 15.13 (UTC)
replies: text: :::: Sain nyt vihdoin viimein videot kytkettyä televisioon kiinni, ja näissä PTV4:n suomennoksissa käytetään muotoa 'hankintasääntö'. Siirran siis artikkelin tälle nimelle. --Care 21. maaliskuuta 2008 kello 12.21 (UTC)
thread_title:  Ferengien hankintasäännöt
Keskustelu:Puolivakinainen palokunta

message: Tässä artikkelissa on kerrottu asiasta lähinnä suurten kaupunkien ja lyhyiden etäisyyksien pelastuslaitosten näkökulmasta. 10-20 tuhannen asukkaan kunnissa toimenpidepalkkaiset työntekijät muodostavat koko toiminnan rungon. Voi olla vaikka niin, että vakinaisia työntekijöitä hälytyksissä on yksi alueellinen useamman kunnan päällystöpäivystäjä ja yksi kunnallinen paloesimies. Tällöin ainoastaan pelastustoiminnan johto on vakinaisella henkilöstöllä, joka hoitaa arkityöajan toimistotöiden lisäksi sivutoimisen henkilöstön koulutuksen varsinaisen työajan ulkopuolella. Samalla on tarkennettava tekstiä Vapaaehtoisten palokuntien suhteen: em kokoisissa kunnissa VPK on tosiaan tehnyt kunnan kanssa sopimuksen kolmen minuutin lähtövalmiudesta vahvuudella 1+2. Tällöin usea osa-aikaista pelastustyötä tekevä voi olla mukana pelastustoiminnassa koulutuksen ja kokemuksen vuoksi enemmän kuin keskiverto vakinainen, joka osallistuu varsinaisen työajan ulkopuolella vain varallaolo- ja koulutusvuoroillaan, jotka saa sitten vapaana varsinaisesta työajasta. Vaikka kunta olisi tehnyt sopimuksen suoraan yhdistyksen kanssa, siihen usein kirjataan maininta jonka mukaan kunta tai pelastuslaitos hoitaa yhdistyksen työntekijöiden suhteen työnantajan lakisääteiset velvollisuudet.
Artikkelin aihe on sinänsä tärkeä ja erittäin laaja, mutta lähteitä pitäisi käyttää, vaikkapa eri pelastuslaitokset ja sopimuspalokuntien liitto. Tällöin voisi kirjoittaa samoista lähteistä artikkelin kaikista palokuntatyypeistä. --Juha.EBT 24. helmikuuta 2008 kello 02.24 (UTC)
thread_title:  Artikkelin parantamisesta
Keskustelu mallineesta:Turnauspuu6

message: {{Turnauspuu6 | group1= | group2=
| RD1-seed1= | RD1-team1= | RD1-score1= | RD1-seed2= | RD1-team2= | RD1-score2= | RD1-seed3= 
| RD1-team3= | RD1-score3= | RD1-seed4= | RD1-team4= | RD1-score4= 
| RD2-seed1= | RD2-team1= | RD2-score1= | RD2-seed2= | RD2-team2= | RD2-score2= | RD2-seed3= 
| RD2-team3= | RD2-score3= | RD2-seed4=  | RD2-team4= | RD2-score4= 
| RD3-seed1= | RD3-team1= | RD3-score1= | RD3-seed2= | RD3-team2= | RD3-score2=
}}
thread_title:  Käyttö 

thread_title:  Tulos
Keskustelu:David

message: Mielestäni tälle sivulle eivät kuulu henkilöt, joiden etunimi on David, ellei heitä nimenomaan tunneta pelkällä etunimellään. Sekaannuksen vaaraa kun ei ole, jos henkilöstä puhuttaessa mainitaan aina myös sukunimi.
Esimerkiksi jalkapalloilija David sopii listalle, koska hänet ilmeisesti tunnetaan pelkällä nimellä David. Sen sijaan David Pawsonia ei ymmärtääkseni tunneta nimellä David, vaan häneen viitataan aina myös sukunimellä, joten hän ei listalle kuulu.
Pawsonin voisi lisätä esimerkiksi David-etunimisivulle, jos joku sellaisen tekisi (vastaavaan tapaan kuin esim. sivulle Frans on listattu Frans-etunimen saaneita henkilöitä).
Memmis 24. helmikuuta 2008 kello 21.25 (UTC)
thread_title: David-etunimiset
Keskustelu:Oulun satama

message: Tästä kuvasta voi helposti muokata satamakartan: Kuva:Oulunselkä tiistaipurjehdus.svg
Tiedostossa on omilla tasoilla eri syvyyskäyrät, maa ja merkit/väylät. --88.193.137.62 25. helmikuuta 2008 kello 07.36 (UTC)

message: Artikkeli voisi hyötyä navigaatiomallineesta, jossa olisi suurimmat Suomen satamat lueteltuina. --Hartz (keskustelu) 2. maaliskuuta 2014 kello 13.28 (EET)
thread_title:  Suomen satamista navigaatiomalline?
Keskustelu:Luettelo Terapian kappaleista

message: Tähän olisi kyllä hyvä saada lähteet. Lisätietokaan ei varmaan olisi pahitteeksi, esim. levytysvuosista ja levyistä, joilla ovat ilmestyneet?Tetopa 25. helmikuuta 2008 kello 14.09 (UTC)
replies: text: Voin pistää levytysvuodet ja levyt kunhan jaksat. Omistan Terapian koko tuotannon, joten siitä olen ottanut. --Matti-92 25. helmikuuta 2008 kello 14.44 (UTC)
replies: text: :Terapia-fanina silti on kysyttä, että onko tämä oleellinenkin luettelo? --Vnnen 2. maaliskuuta 2008 kello 12.21 (UTC)
replies: text: ::Sama. --Eriklindroos 5. maaliskuuta 2008 kello 23.55 (UTC)
replies: text: :::Miksei olisi? --Setti-Matti 24. maaliskuuta 2008 kello 10.50 (UTC)
thread_title:  Lähteet?
Keskustelu:Jatkosodan vapaaehtoiset

message: Jo alun perin + vandalismin seurauksena artikkelin tiedot ovat suurelta osin mitä sattuu. Kaikki esimekiksi vielä 1.3. olevat lähteettömänä olevat tiedot tulee poistaa. --Riisipuuro 25. helmikuuta 2008 kello 14.30 (UTC)--
replies: text: Joo niin näyttävät olevan. Tosin kirjavia tietoja varsinkin eri kansallisuuksien luvuista antavat myös verkko- ja kirjalähteet.--Ukas 18. kesäkuuta 2008 kello 15.32 (UTC)
Lähteettömiä tietoja on edelleen useita ja nuo nettilinkit ovat myös kaikki vanhentuneet, 404 ja ei-oota tulee vain.  –Kommentin jätti 126.40.88.73 (keskustelu) 15. syyskuuta 2021 kello 18.14‎
thread_title: Lähteet

message: Miten liene, ovatko norjalaiset ja ruotsalaiset yms. SS-divisioona Nordiin värväytyneet varsinaisesti jatkosodan vapaaehtoisia? Eihän Lapissa olleita saksalaisjoukkojakaan voi pitää jatkosodan vapaaehtoisina.--Ukas 18. kesäkuuta 2008 kello 15.36 (UTC)
replies: text: No eivät tosiaan olleet. Tai sitten he olivat kaikkien sotien yleisvapaaehtoisia; menivät takuulla just sinne minne käskettiin. Asiallisesti ottaen he olivat menneet vapaaehtoisesti puolustamaan (kansallissosialistista) Saksaa ja sen etuja, missä päin maailmaa niitä sitten puolustaa täytyikään. Tällä kertaa Suomessa. -Riisipuuro 18. kesäkuuta 2008 kello 17.19 (UTC)--
thread_title: Norjalaiset
Keskustelu:Single (Terapia)

message: Minkähän vuoksi omakustanneäänitteestä, joka ei ole edes albumi, on oma artikkelinsa? Onko esim. jossain lähteellistä tietoa siitä, että tämä olisi jonkinlainen keräilyharvinaisuus? Vrt. kustannetuista singlelohkaisuista useissa tapauksissa on artikkelit.Tetopa 25. helmikuuta 2008 kello 14.40 (UTC)
replies: text: Ts. tämmöisen voisi ehkäpä yhdistää tuonne Terapia-artikkeliin?Tetopa 25. helmikuuta 2008 kello 14.40 (UTC)
replies: text: : Kyseessä on merkittävä bändi, joka oli omakustanteinen vapaaehtoisesti, jotta saisivat tehdä haluamaansa musiikkia. --Matti-92 25. helmikuuta 2008 kello 15.15 (UTC)
replies: text: :: Sillä perusteella homma mennee läpi minulle, ainakin niin kauan kuin vaikkapa Veltto Virtasen "Voitto on Suomen!" -promosinglestäkin tosiaan on oma juttunsa, hänen "Huhtamäen hölkkä"-singlestään puhumattakaan.Tetopa 25. helmikuuta 2008 kello 15.17 (UTC)
thread_title:  Merkittävyys