lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Henkilöauto

message: Eivät henkilöautot aiheuta yhdyskuntarakenteen hajoamista, vaan mahdollistavat sen. Ei haja-asutusalueelle kukaan muuta vain siksi, että hänellä on henkilöauto. Artikkeli on yksipuolinen vaikkakin autoilun aiheuttamat haitat pitänevät paikkansa.--jeepo 12. helmikuuta 2007 kello 17.15 (UTC)
replies: text: Osio pitääkin käsittää arvostelijoiden käsityksenä. Argus 3. tammikuuta 2008 kello 16.05 (UTC)

message: Miksi tämä pitäisi yhdistää artikkeliin auto? --Jmk (keskustelu) 6. helmikuuta 2016 kello 17.07 (EET)
replies: text: Tieto on pitkälti päällekkäistä. ComradeUranium (keskustelu) 6. helmikuuta 2016 kello 20.03 (EET)
replies: text: :Ei kai sen tarvitse olla. Luulisi henkilöauton olevan niin laaja aihepiiri, että siitä riittäisi paljonkin itsenäistä kerrottavaa, jossa korostuisi henkilöauton erityispiirteet muihin autoihin verrattuna. --Jmk (keskustelu) 7. helmikuuta 2016 kello 07.44 (EET)
replies: text: ::Voidaan erottaa ainakin pakettiauto. Lisäksi kuorma-autot ovat autoja. Lisäksi käytetään hyötyajoneuvon käsitettä. --Hartz (keskustelu) 7. helmikuuta 2016 kello 19.07 (EET)
thread_title:  Yhdistäminen? 

message: Käyttäjä:Jmk poisti lisäykseni  autojen elinkaarivaikutuksista. Mielestäni tieto ansaitsi paikkansa artikkelissa, koska ilmastovaikutukset vaikuttavat ihmiskunnan tulevaisuuteen. Virheelliseksi väitetyn tiedon lähteenä oli autoalan tiedotuskeskus. Tietoa voi muotoilla toiseen muotoon, josta tein ehdotuksen keskustelusivuilleni: Keskustelu_käyttäjästä:Watti#Lähteen_vastaista_kirjoittelua ja kopio ilman lähteitä alla. Onko ok? Hyväksyttekö?
 Suomessa auton elinikä on keskimäärin noin 12 vuotta. Polttomoottorikäyttöisen henkilöauton valmistuksen hiilidioksidivaikutukseksi on arvioitu 6 000-7 000 kg CO2-ekvivalenttia ja 10-15 % sen koko elinkaaren päästöistä. Tämä sisältää myös materiaalien energiasisällön. Kierrättämällä ajoneuvon materiaalit vähentyvät valmistuksen hiilidioksidipäästöt noin neljänneksen. Lähes kaikki autot kierrätetään. Täyssähköauto Kona Electrici valmistuksesta syntyy 14,6 tonnin CO2-kuorma ja vastaavan polttomoottori-Konan valmistuksesta 5,6 tonnia CO2.
--Watti (keskustelu) 27. syyskuuta 2019 kello 19.24 (EEST)
replies: text: Autojen elinkaaritarkasteluista voi löytää monenlaisia lukuja, vrt. esimerkiksi , jossa dieselille ja sähkölle on molemmille saatu noin 25 kiloa 100 km:llä eli 250 grammaa kilometrillä. Monenlaisia muitakin lukuja voi löytää. Siksi yhdestä vertailusta poimitut luvut ovat vähän huonoja antamaan kokonaiskuvaa asiasta. Artikkelissa "Henkilöauto" kuitenkin pitäisi pysyä aika yleisellä tasolla. --Jmk (keskustelu) 27. syyskuuta 2019 kello 20.05 (EEST)

text: Ainakin elinikä on tuossa väärin. Lähteessäsi sanotaan reilut 20 vuotta.--MAQuire (keskustelu) 28. syyskuuta 2019 kello 09.07 (EEST)
thread_title:  Elinkaari 

message: Missä ihmeen järjestyksessä maat on, tulee vaikutelma että puolassa niitä on eniten, ei voi myös olla pienuusjärjestyksessä kun Espanja ja Ruotsi sekoittaa senkin teorian. Spuiqenizer (keskustelu) 13. kesäkuuta 2023 kello 18.30 (EEST)
thread_title:  Määrä euroopassa taulukko
Keskustelu:Emetofilia

message: Tulipa mieleen: Kumpi on oikea muoto suomenkielessä: vorarefilia vai vorafilia? --Hedgefox 12. helmikuuta 2007 kello 19.54 (UTC)

message: Kuten tästä artikkelista voi lukea, lähteinä tomivia sivuja on lakkautettu. Siksi tälle artikkelille ei ole kaikkiin väitteisiin (enää) tarkistettavissa olevia lähteitä, ellei sitten joku henkilö ole tallentanut nettisivuja talteen ja laittanut niitä luettavaksi toisaalle. Toivoisin siis, että tästä artikkelista ei poistettaisi mitään tämänhetkisestä versiosta koska "lähdettä ei löydy", vaan yritettäisiin uskoa vaan että näin on joskus jossakin kerrottu. --Hedgefox 17. huhtikuuta 2008 kello 20.52 (UTC)
replies: text: Löysin Vomiting FAQ:n uudesta osoitteesta, joten ei hätää ainakaan sen osalta. Mutta moni muu sivu on kuollut ja kuopattu. --Hedgefox 17. huhtikuuta 2008 kello 21.28 (UTC)
thread_title:  Lähteistä
Keskustelu:Parkinsonin tauti

message: Eikö tässä artikkelissa voisi edes jollain tavalla sivuta mustatumaketta, jonka neuronien tuhoutumisesta dopamiini vaje johtuu?--ELLusKa_86 12. helmikuuta 2007 kello 23.09 (UTC)
Artikkelissa ei mainita, voiko esimerkiksi voimakkaiden iskujen saaminen päähän vaikuttaa Parkinsonin taudin saamiseen? Esimerkiksi Muhammad Ali sairastaa tautia ja olen lukenut jostakin, että hänen pitkä nyrkkeilyuransa saattoi vaikuttaa hänen sairastumiseensa.--Bluto 14. syyskuuta 2010 kello 22.18 (EEST)
replies: text: Minä olen 100 varma että vaikutti, varsinkin uran loppupuolella käydyt ottelut joissa käytti rope-a-dope -taktiikkaa eli otti paljon iskuja vastaan, vaikk yrittikin suojata päätään. –Crimson Cherry Blossom™ 12. lokakuuta 2010 kello 11.10 (EEST)

message: Helsingin yliopisto tiedotti 5. toukokuuta 2023, että mahdollinen Parkinsonin taudin aihettaja on löytynyt. Lisäsin sen artikkeliin, mutta nyt jo tämä uusin tutkimustieto on poistettu. Viimeisimmät lisäykset on tätä ennen tehty artikkeliin vuonna 2010 (!). Lisäyksessä oli lähdeviitteet. Eikö Wikipediassa saa esittää uusinta tutkimustietoa? Syy? Tässä vielä tiukan vertaisarvioinnin läpi käyneen tutkimuksen esitelleen Helsingin yliopiston tiedotteen linkki: https://www.helsinki.fi/fi/uutiset/aivot/tutkijat-loysivat-parkinsonin-taudin-todennakoisen-aiheuttajan --MailariX (keskustelu) 7. toukokuuta 2023 kello 14.17 (EEST)
replies: text: On mahdollista, että viestintä on tässä lähtenyt laukalle ja etenkin otsikoinnissa ylitulkinnut tuloksia, mikä ei ole ihan tavatonta. En ole lukenut originaalia, eikä se ole alaanikaan, mutta oletan, että jos Parkinsonin syy todella olisi tällä tutkimuksella selvinnyt, artikkeli olisi ilmestynyt hieman raskaamman kaliiberin lehdessä. Uutta artikkelia tai sen tiedotetta ei aina kannattaisi heti käyttää lähteenä vaan katsoa vakavasti otettavista toisen käden lähteistä, miten aihetta koskeva konsensus rakentuu. Wiki-artikkeli sinänsä kaipaa kyllä päivittämistä.--Matthäus Gehägeberg (keskustelu) 7. toukokuuta 2023 kello 14.37 (EEST)
replies: text: :Laukallahan siinä oltiin . Löydöt tehtiin madoilla eli aika kaukana ollaan mistään varmasta ihmisten taudin toteamisen suhteen. Asiasta voidaan toki artikkelissa lyhyesti mainita kohdassa, jossa muutenkin kerrotaan suolistomikrobien olevan mahdollinen syy taustalla. Mutta yksi lause riittää tällä hetkellä; ei ole tämän perusteella mitään seulontoja tiedossa. --PtG (keskustelu) 8. toukokuuta 2023 kello 08.48 (EEST)
thread_title:  Helsingin yliopiston tutkijaryhmä löysi tiettyjen Desulfovibrio-bakteerikantojen yhteyden Parkinsonin taudin puhkeamiseen
Keskustelu:Kasvikset

message: Kasvisten (turhan?) luokittelun auktoriteetiksi mainitaan vain ruotsalainen peruskeittokirja. Artikkelissa ei oikeastaan tällä hetkellä ole mitään sisältöä kasvisten terveysvaikutusten lisäksi. Terveysvaikutuksista kerrotaan hyvin epämääräisesti ja suppeasti. Olisi kiva, jos joku oikeasti asiasta jotain tietävä voisi kirjoittaa vähintäänkin nuo terveysvaikutukset uusiksi. --B. Nuhanen 13. helmikuuta 2007 kello 07.19 (UTC)

message: Kasviksista kerrotaan Kasvikset-otsikon alla, että niiksi luokitellaan syötävät vihannekset (mukaan luettuna peruna), sienet, marjat ja hedelmät.  Ravintokuitu-sivulla taas on Kuidun tarve ja saanti -otsikon alla maininta "Kuituja saadaan myös muista kasvikunnan tuotteista, kuten hedelmistä, marjoista ja kasviksista."  Sen mukaisesti hedelmät ja marjat eivät ole kasviksia.  Sama tilanne on Vihannekset-sivulla, kun mainitaan samassa lauseessa peräkkäin kasvikset ja hedelmät. 
Siis miten kasvikset määritellään? 
replies: text: Kasvisruoka voi sisältää mitä tahansa kasvi- ja sienikunnan tuotteita. Voidaanko tällaista sanaa edes määritellä hyvin? Ehkä kasviksia ovat yksinkertasesti ne ruoka-aineet, jotkat tulevat kielenpuhujille mieleen puhuttaessa kasviksista? Kotimaiset kasvikset on ehkä hieman huono lähde, koska kyseessä on "kasvisten" markkinoinnin avuksi perustettu organisaatio. --91.152.90.62 17. helmikuuta 2011 kello 22.51 (EET)
thread_title:  Mikä on kasvis?
Keskustelu:Sörnäisten metroasema

message: Heh! Jos etäisyydet laitetaan metrin tarkkuudella, niin olisi kiva tietää mistä ne tarkalleen mitataan. Minusta tässä kannattaisi pyöristää aika paljon. Ja jos välttämättä halutaan olla näin tarkkoja, niin mieluummin metreinä, eikä kilometreinä kolmella desimaalilla. --B. Nuhanen 13. helmikuuta 2007 kello 09.28 (UTC)
Etäisyyksien laskenta perustuu HKL-metroliikenteen linjakaavioon. Asemien etäisyydet on laskettu Ruoholahden metroasemalta, ja Sörnäisten kohdalla näitä tietoja hyväksikäyttäen on laskettu etäisyydet edelliselle ja seuraavalle asemalle. Olkoonkin, että näin tarkka tieto saattaa äkkiseltään vaikuttaa irrelevantilta, mutta mikäli etäisyyksiä nyt lainkaan ilmoitetaan, en ymmärrä, miksi niitä ei saisi ilmoittaa tarkasti.
Ja mitä tulee tarkkaan mittauspisteeseen - sitä voinet niin halutessasi tiedustella HKL-metroliikenteeltä.
Yst.t.
Gay 14. helmikuuta 2007 klo 0.13 (UTC)
replies: text: Ajattelin, että tarkkojen mittojen kirjoittaja olisi tiennyt vastauksen. Ei ole kovin rakentavaa usuttaa kysyjää ottamaan asioista itse selvää.

text: "Liian tarkasta" tiedosta: Jos on tarkoitus tuoda tieto ihmisten saataville, pitää kiinnittää myös huomiota siihen, missä muodossa tieto esitetään, eikä pelkästään raakoihin faktoihin. On hyvä, että tarkatkin tiedot ovat saatavilla, mutta ne eivät aina edistä asian ymmärretyksi tulemista. Liian monta merkitsevää numeroa luvussa tekee luvusta vaikeammin hahmotettavan. --B. Nuhanen 13. helmikuuta 2007 kello 22.34 (UTC)
replies: text: :Samaa mieltä. Itse mielummin katsoisin tässä etäisyyksiä tässä 0,1 km tarkkuudella, mutta asia ei ole minulle niin tärkeä että korjaisin artikkelia. --Wipu 14. helmikuuta 2007 kello 08.51 (UTC)

text: :Artikkeli on käännetty en-wikistä, jonne sen on alun perin kirjoittanut Käyttäjä:C12H22O11. Voit tiedustella asiaa häneltä. Itse en näe tarkoissa numerotiedoissa mitään vikaa, varsinkaan jos ne ovat virallisia lukuja. --Olli 14. helmikuuta 2007 kello 19.17 (UTC)
thread_title: Etäisyyksistä
Keskustelu:Subaru

message: Artikkelin Subaru ei tarvitse olla luokissa Autonvalmistajat ja Japanilaiset yhtiöt, koska Luokka:Subaru on jo niissä. Subaru-artikkeli on kyseisen luokan pääartikkeli, eikä molempia tule tunkea samaan luokkaan. Ennen kuin muutat luokitusta tältä osin, tarkista luokitteluohjeet ja perustele. -- Piisamson 13. helmikuuta 2007 kello 17.48 (UTC)
thread_title: Artikkelin luokitus
Keskustelu mallineesta:Helsingin ulosmenotiet

message: Otsikon pitäisi olla ainakin joissain yhteyksissä Helsingin ulosmenotiet. En muuta tätä itse, sillä olen vielä vähän epävarma mallineiden käytössä. --B. Nuhanen 13. helmikuuta 2007 kello 18.46 (UTC)

message: Olisiko mallinetta mahdollista pienentää? Ajattelin jotain tyyliin . Nyt malline vie artikkelista kohtuuttomasti tilaa ollakseen navigaatiomalline. – Apalsola 28. heinäkuuta 2007 kello 23.47 (UTC)
replies: text: Muokkasin nyt mallinetta itse. – Apalsola 29. heinäkuuta 2007 kello 10.46 (UTC)
thread_title: Mallineen koko

message: Liekö Kehä IV:n sisällyttäminen mallineeseen on järkevää? Kyseisen tien suunnittelukinhan on vielä alkutekijöissään ja (mahdollinen) toteuttaminen vasta vuosien päässä. – Apalsola 29. heinäkuuta 2007 kello 10.46 (UTC)
thread_title: Kehä IV

message: Mitäköhän hiton hyötyä tästäkin mallineesta on? Minun silmääni vaikuttaa lähinnä "koristeelta". Mielestäni senkin ajan mitä näiden kanssa puuhailuun uhraa, voisi käyttää mielummin vanhojen artikkeleiden laadulliseen parantamiseen ja uusien tuottamiseen. --BrDead 13. tammikuuta 2008 kello 23.24 (UTC)
Malline on aikamoinen esimerkkki fi-wikin pääkaupunkiseutupainotteisuudesta. Varsinkin valtatiet 1, 3, 4 ja 7 ovat aika paljon muutakin kuin Helsingin ulosmenoteitä - itse asiassa suurin osa kyseisistä teistä on pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Valtateiden artikkeleissa on jo valmiiksi paljon erilaisia mallineita, ja jos esimerkiksi kolmostien artikkeliin lisätään vaikkapa mallineet Hämeenlinnan, Tampereen ja Vaasan pääväylistä, niin artikkeli hukkuu mallineisiin. -- Piisamson 17. toukokuuta 2009 kello 20.53 (EEST)
replies: text: Tämä malline ei kuulu valtatie-artikkeleihin, vaan esim. Turunväylä- ja Tuusulanväylä-artikkeleihin. Sen voi poistaa valtatie-artikkeleista. --Migro 18. toukokuuta 2009 kello 09.54 (EEST)
replies: text: :Sopii minulle, artikkelia Turunväylä ei tosin ole olemassa, ja loppujakin on ainakin joku toivonut yhdistettäväksi valtatieartikkeleihin. -- Piisamson 20. toukokuuta 2009 kello 15.42 (EEST)
thread_title:  Hyöty?
Keskustelu:Romanos Melodos

message: Kannataisi varmaan jo kirjoittaessa huomioida, ettei ortodokseja nimitetä kreikkalaiskatolisiksi ja etteivät he laula virsiä.Kommentin jätti 194.111.49.254 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Muutetaan siltä osin. Olisit voinut itsekin muuttaa. --Höyhens 24. helmikuuta 2007 kello 13.14 (UTC)
Please be aware of ca 3 false iw to this article. Bw --Orland 13. heinäkuuta 2010 kello 14.24 (EEST)

message: Historiankirjojen mukaan kristillinen kirkko jakautui kahtia vasta 500 vuotta myöhemmin. Muutan luokan. --Abc10 (keskustelu) 9. kesäkuuta 2023 kello 14.56 (EEST)
thread_title:  "Ortodoksinen kirkko" luokka
Keskustelu:Olympiarenkaat

message: Tämä on aika pitkälti vain toistoa artikkelista Olympialaiset. Teki mieli laittaa roska-merkintä, mutta keskustellaan ensin, jos joku haluaa säilyttää. --Duke 14. helmikuuta 2007 kello 10.39 (UTC)
"joiden esikuva löydettiin vanhasta alttarista Olympian raunioilta." - tämähän ei ollenkaan pidä paikkaansa, vaan kyseessä on väärinkäsitys: kivi, johon olympiarenkaat oli kaiverrettu, ja jota myöhemmin luultiin antiikin ajalta peräisin olevaksi, on peräisin vuoden 1936 kisojen soihtuseremoniasta. Muutenkin olen samaa mieltä edellisen kirjoittajan kanssa. --Nyarró 3. joulukuuta 2007 kello 17.27 (UTC)

message: Miksi artikkelissa ei mainintaa mitä maanosaa kukin rengas edustaa? --85.156.243.105 8. elokuuta 2008 kello 18.47 (EEST)
replies: text: Onkohan sitä määritelty jossain? Voi hyvinkin olla että siinä nyt on viisi rengasta joiden lukumäärä kuvaa viittä maanosaa kuten artikkelissa sanotaan. --Harriv 8. elokuuta 2008 kello 18.50 (EEST)
replies: text: :Korjatkaa, jos olen väärässä, mutta muistaakseni se meni niin, että vihreä (eurooppa), punainen (amerikka), musta (afrikka), keltainen (aasia), sininen (australia ja oseania) --85.156.243.105 8. elokuuta 2008 kello 19.30 (EEST)
replies: text: ::muuten kyl, mutta ainakin eilisten avajaisten selostuksessa kerrottiin, että Eurooppaa edustaa sininen ja Oseaniaa vihreä. --Kathy 9. elokuuta 2008 kello 14.53 (EEST)
replies: text: :::Kyllähän tuo tarina renkaiden väreistä ja maanosista on tuttu, mutta wikipediaan ei huhuja kirjoiteta ilman faktaa. KOK:n sivuilla sanotaan vain, että renkaat symboloivat yleisesti maanosia eivät jotain tiettyä maanosaa. Sellaisen legendan olen itse kuullut, että renkaat olisivat joskus symboloineet värien perusteella jotain maanosaa, mutta olisi koettu arveluttavaksi että Afrikkaa symboloidaan mustalla värillä. Poliittisen korrektiuden vuoksi KOK olisi lakannut puhumasta tuosta värisymboliikasta. Mutta tämäkin siis on vain huhua eikä sitä voi artikkeliin kirjoittaa. --Duke 11. elokuuta 2008 kello 18.57 (EEST)
replies: text: ::::juu samaa mieltä, toisaalta minusta asian voisi artikkelissa jättää auki eikä mainita sitä, etteivät värit symboloi mitään tiettyä, kun kuitenkin toisenlaista tulkintaa viljellään edelleen melko yleisesti.. --Kathy 13. elokuuta 2008 kello 14.06 (EEST)
replies: text: :::::Kuulostaa järkevältä. Miksipä sitä erikseen kieltämäänkään. --Duke 14. elokuuta 2008 kello 10.17 (EEST)
thread_title: Olympiarenkaiden symboliikka

message: Viimeisessä kappaleessa on maininta "kaksi brittiläistä kirjailijaa", vaan ei viitettä. Onko siis totta vai tarua? Muistinorsu (keskustelu) 1. elokuuta 2012 kello 10.32 (EEST)
replies: text: Lisäsin tarkemman tiedon legendan synnystä.--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 1. elokuuta 2012 kello 11.04 (EEST)
thread_title:  Ketkä  "kaksi brittiläistä kirjailijaa"?
Keskustelu:Dieselsähköinen voimansiirto

message: Yhdistetty on - sen toisen artikkelin voi poistaa ja tehdä uudelleenohjaukset.
[[Käyttäjä:Kippari10|Kippari10]]

message: Tähän voisi yhdistää myös ns. hybridiauton. Periaatehan on sama. Tosin niissä voi olla myös bensakone. --[[Käyttäjä:EsaL-74|EsaL-74]] 4. maaliskuuta 2007 kello 11.23 (UTC)

message: Dieselmoottoreilla varustetut sukellusveneet sattuneista syistä ajelivat pinnan alla sähköllä. Olivatko ne varsinaisesti "dieselsähköisiä", vai ohitettiinko pinta-ajoon sähkömoottori vaihteistolla? Nopeamminhan nuo kulkivat pinnalla kuin sukelluksissa, mutta säästettiinkö hitaammalla vauhdilla vain akkuja?
* Perinteiset dieselsukellusveneet eivät ole sanan varsinaisessa merkityksessä dieselsähköisiä. Potkuria pyörittää kerrallaan joko dieselmoottori tai säkömoottori. Dieseleitä voidaan käyttää pintakulussa joko akkujen lataamiseen tai kytkettyinä potkureihin (en ole täysin varma onnistuivatko molemmat yhtaikaa - käsittääkseni eivät). KaMeWa2 14. tammikuuta 2008 kello 02.07 (UTC)
*Sähkömoottorit toimivat pinta-ajossa generaattoreina ja latasivat akkuja; jenkeillä kyllä viimeiset Balao-luokan veneet olivat aidoilla dieselsähkökoneilla eli niissä ajettiin myös pinnalla yleensä 2 - 3 koneen voimalla eteenpäin ja neljäs latasi akkuja, nimenomaan pitkissä siirtoajoissa esmes valtamerten yli. -Fregatti (keskustelu) 12. helmikuuta 2019 kello 21.58 (EET)
Ja onko tuo oikeastaan tosi, että Suomen panssarilaivat olisivat olleet edes ensimmäisiä pinta-aluksia, joissa oli sähköpropellit? Ensimmäisiä Suomessa, mutta maailmassa. Väite taitaa olla omani, mutta nyt se alkaa näyttää oudolta. En-versiossa nuo kyllä mainitaan, mutta puhutaan myös vuoden 1903 venäläisestä säiliölaivasta. Eli ota siitä nyt selko?--EsaL-74 7. maaliskuuta 2007 kello 23.16 (UTC)
thread_title:  Dieselsukellusveneet.
Keskustelu:Sedu Koskinen

message: Mitä tarkoittaa "Helsingissä asuva turkulainen ravintoloitsija"? --Cuprum 14. helmikuuta 2007 kello 16.55 (UTC)
replies: text: Turkulaissyntyinen? Hieman hämäävältä kieltämättä kuulostaa... --Jetman 14. helmikuuta 2007 kello 16.58 (UTC)
replies: text: :Pälkäneellä syntynyt Helsingissä asuva turkulainen, joka on asunut aikuisikään saakka muualla kuin Turussa, oletettavasti Valkeakoskella tai lähistöllä kun kerran Hakassa pelasi. Varsin mielenkiintoinen määritelmä kyllä turkulaisuudesta. –emhoo (habla) 14. huhtikuuta 2008 kello 19.25 (UTC)
Jalkapallouran jälkeinen elämä (josta oikea tietosanakirjamerkittävyys tulee) on sivuutettu kursoorisesti parilla lauseella. --TBone 13. helmikuuta 2008 kello 11.21 (UTC)

text: Kyllä, mutta se riittäisi myös perusteeksi käytäntöjen mukaan. Kirjoittakoon muista tekemisistä ken tahtoo. --Ras 15. helmikuuta 2008 kello 05.22 (UTC)

message: Juuh elikkäs mitä? Artikkeli väittää, ettei ole viitelistaa, mutta onhan siellä. --Soppakanuuna (keskustelu) 23. heinäkuuta 2012 kello 17.06 (EEST)
replies: text: Kun oli viite viimeisenä ja sen jälkeen puuttui kaikki, niin siitä jo tietää että viite on jäänyt sulkematta. Korjasin. --Anr (keskustelu) 23. heinäkuuta 2012 kello 17.09 (EEST)
Olen iso hämmennys, perusti Tigerin vuonna 2006 mutta sitten 2002 laajensi sitä? Eikö tässä artikkelissa pitäisi mainita aikakonetta, se olisi varsin merkittävää! 91.154.56.138 5. kesäkuuta 2013 kello 19.49 (EEST)

text: Onneksi artikkelissa ei väitetä, että siinä ei ole kirjoitusvirheitä... --Lax (keskustelu) 5. kesäkuuta 2013 kello 20.24 (EEST)
Tiger perustettiin kahteen kertaan. Ensimmäinen kokeilu kesti pari vuotta. 2006 avasi uuden Tigerin. Sedun bisnestyyliä: avaa, muokkaa, sulkee ja avaa lopulta uudelleen muokattuna. Näiden välissä usein vuosia.--Smörre (keskustelu) 11. toukokuuta 2014 kello 15.20 (EEST)
thread_title:  Apua
Keskustelu:Neljäs ristiretki

message: "Kolmessa päivässä Itä-Rooman pääkaupunki, jossa valloituksen edellä oli asunut arviolta 800 000–1 000 000 asukasta, hävitettiin niin perinpohjaisesti, ettei sen väkiluku ennen turkkilaisten valloitusta vuonna 1453 enää ylittänyt muutamaa kymmentä tuhattä."
Kummastakin päästä ankarasti liioitellut luvut. Konstantinopolissa arvellaan olleen 100 000-500 000 asukasta 1100-luvulla (lähteenä englanninkielinen Wikipedia), ja historioitsija Erik Durschmied arvioi kaupungin populaatioksi latinalaisen keisarikunnan kaatumisen jälkeen noin 100 000. Korjaus olisi toivottava, sillä tämä kuulostaa vain mässäilyltä. Puuttuvat siitä tosin lähteetkin. Magirot 15. helmikuuta 2007 kello 03.56 (UTC)
replies: text: No herran tähden, korjaa väärä tieto itse.--217.112.249.156 15. helmikuuta 2007 kello 08.46 (UTC)
replies: text: :Pah, liian suuri kynnys alkaa etsimään uudenlaista muotoa tuollaiselle suurentelevalle lauseelle. Mutta korjasin tuon valloitusta edeltäneen populaation. Magirot 15. helmikuuta 2007 kello 14.42 (UTC)
thread_title: Liian suuret arviot
Keskustelu:Propaganda records

message: Neutraalimpaa lähestymistä kaivataan. Tämä on tietosanakirja.--Teveten 15. helmikuuta 2007 kello 08.38 (UTC)
Palautin neutraalius-mallinteen, koska edelleen artikkeli sisältää mm " lippulaivaksi jopa koko läntisessä Euroopassa"--Teveten 15. helmikuuta 2007 kello 20.12 (UTC)

message: Eipä näitä lähteitä saanut kohdilleen ja ei varmaan saakaan:
. Tuotanto on yhä tunnettua mm. Yhdysvalloissa, Brasiliassa ja Japanissa muissakin musiikin genreissä kuten metal -yhtyeiden keskuudessa lähde:TV-Uutiset/Tarja Halonen Brasiliassa = Riistetyt tour II/2002-3-4(?)/Sepultura medioissa/Roadrunner records. 2000-luvulla tämän aikakauden suomalaiset yhtyeet ovat tehneet myös enemmän kiertueita näissä maissa. Ensimmäiset kokoelma-LP:t olivat Propaganda I – Russia boms Finland ja Propaganda – Hardcore`83, jotka jättivät unohtumattoman jälkensä musiikkisuuntaukseen/genreen. lähde:Hardcore`03/Punk 30-vuotta, Nosturi 03.02.2007(?)/MTV3 Kymmenen Uutiset}
"Pitäisikö asia mainita laajemmin ?
Useat yhtyeet joka tyylisuunnista ovat antaneet vahvat vaikutteensa mm. useille alan yrittäjille etenkin Yhdysvalloissa ja Brasiliassa. ?
Epäilemättä Pyhät Nuket "näkyi" Riistetyt USA-tourilla jo 1984. Felix Havoc perusti levy-yhtiönsä kuultuaan aamuisin Riistetyt-yhtyettä kelloradiosta Maximum Rock`n`roll -showsta. Kanava kuului noin 50:ltä radioasemalta USAssa tuolloin.
Tarkoitin vain tuota taannehtivaa ajankohtaa ja jätin myöhemmän historian pois."
Pääasia on, että New Yorkin ensimmäisen Hardcore -sinkun (1982) levyttänyt Beastie Boys diggaa Alvar Aallon kaluste-taidetta.
taannehtien --Propaganda 11. heinäkuuta 2008 kello 20.58 (UTC)
thread_title:  Vaikutteet myöhemmin ?