Keskustelu:Havis Amanda

message: Sisältö kelpaa mielestäni, viitteitä pitäisi muotoilla ja yhdisrää eikä nro 7 toimi. --Tappinen 6. kesäkuuta 2010 kello 23.02 (EEST)
replies: text: Sisällön puolesta ok ilman muuta. Merkkasin sinne pari lähdepyyntöä, mutta ne eivät koske kovin olennaisia juttuja. Minusta olisi aika hyvä kuitenkin, että tuolle "Itämeren tyttärelle" olisi jokin lähde. Helsinkiähän kuitenkin silloin tällöin kutsutaan Itämeren tyttäreksi ja olisi mielenkiintoista tietää, mistä nimitys on peräisin.--Tanár 7. kesäkuuta 2010 kello 14.18 (EEST)
replies: text: : Oliskohan se ollut ihan kaupungin brändäämistä aikoinaan. Salla Jokelan pro gradu Monumenttikuvista elämyskuviin - Helsinki matkaesitteiden kuvituksessa 1895–2005 sanoo seuraavaa:  "Retkeilyosaston 1950-luvulla julkaisemissa esitteissä Helsinki-kuva tiivistyy edelleen jo ainakin 1930-luvulla käytössä olleeseen ajatukseen ”Pohjolan valkeasta kaupungista” (Lindberg 1931). Helsingin kaupungin matkailutoimiston perustamisen jälkeen 1960-luvulla Helsinki nimettiin uudestaan ”Itämeren tyttäreksi”. Matkailutoimiston historiikissa uuden tunnuksen kehittelijäksi mainitaan matkailupäällikkö Mikko Nupponen, joka poimi ideansa Maila Talvion uuden romaanin nimestä (Salokorpi 2000). ”Itämeren tytär” yhdistettiin heti Havis Amandaan, ja sen ajateltiin ruokkivan ajatuksia merellisestä Helsingistä".. --Zache 7. kesäkuuta 2010 kello 17.44 (EEST)

text: : noin huomiona; nyt artikkelissa on lähteet. --Zache 7. kesäkuuta 2010 kello 18.51 (EEST)

text: : Ja sopii lupaavaksi. Odotan tosin vaiks huomiseen ennen kuin merkkaan kun kerran toivottiin, että arvioinnit kestäisi ajallisesti sentään vuorokauden. --Zache 7. kesäkuuta 2010 kello 18.54 (EEST)
"neljä altaan reunustaa kiertävää merileijonaa sekä vettä suihkuttavia kaloja" vs. "kalliopaadella kalojen keskellä neljän vettä suihkuttavan merileijonan ympäröimänä" – ketkä siis suihkuttavat vettä: kalat, merileijonat vai molemmat? Muutenkin tämä mainitaan johdantokappaleissa kaiketi vähän turhaan kahdesti. – Haltiamieli 7. kesäkuuta 2010 kello 20.32 (EEST)

text: Otin jälkimmäisen maininnan pois. Ja vastaus kysymykseen: molemmat.--Tanár 7. kesäkuuta 2010 kello 21.33 (EEST)
 Kannatan  –J.K Nakkila 7. kesäkuuta 2010 kello 23.21 (EEST)
Pistin lupaavaksi. --Zache 8. kesäkuuta 2010 kello 18.38 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaavaksi 

message: Pitäisikö tähän artikkeliin lisätä, että patsaan luo kokoonnutaan aina juhlimaan Suomen jääkiekon maailmanmestaruutta? :) 95.175.104.100 27. toukokuuta 2019 kello 09.13 (EEST)
thread_title:  Juhlinta 

message: On ristiriitaista lähdetietoa graniittialtaan suunnittelijasta. HAMin julkaiseman Havis Amanda-kirjan Oksasen (2008) mukaan suunnittelijasta ei ole varmaa tietoa, se voi olla Saarinen, Vallgren itse ja/tai Uno Alanko Vallgrenin apurina. Pidän tätä tietoa esitetyistä luotettavimpana, jos ei myöhemmin ole toisin osoitettu.
Tietolähteiden mukaan Havis Amanda paljastettiin 20.9.1908 aamuyöllä ilman juhlallisuksia. Paljastaminen ilman juhlallisuuksia oli poikkeuksellista statuomanian aikoihin ja paljastamishetki aamuyöllä oli vähintäänkin erikoista. Läytyykö lähteistettyä tietoa siitä, miksi näin tapahtui?--Kulttuurinavigaattori (keskustelu) 10. kesäkuuta 2019 kello 11.47 (EEST)
thread_title:  Altaan sunnittelija ja paljastus