Keskustelu:Pakkoruotsi/Ehdotus uudeksi sivuksi

message: __NOTOC__
Pakkoruotsi on käsite, jolla tarkoitetaan pakollista ruotsin kielen opiskelua eri oppiasteilla  . Opetusta koskevissa laeissa ja säädöksissä suomen tai ruotsin kieleen viitataan ilmauksella "toinen kotimainen kieli", jos oppilas ei opiskele kyseistä kieltä äidinkielenään    . Muun muassa ruotsinkielen opettajat ovat kritisoineet termin käyttöä tiedotusvälineissä.
Suomenkielisten koululaisten on opiskeltava ruotsia niin sanottuna B1-kielenä viimeistään peruskoulun seitsemänneltä luokalta alkaen. Opetushallitus katsoo, että ruotsin kielen opetuksella edistetään vuorovaikutusta ja kaksikielisyyden ja pohjoismaisen elämänmuodon arvostusta. Opetushallituksen mukaan myös ruotsin kielen opiskelun pakollisuus on opiskelijoiden edun mukaista, koska muutoin erityisesti poikien ruotsinopiskelun epäillään vähenevän.  Tämä puolestaan voi hankaloittaa heidän asettumistaan myöhemmin jatko-opintoihin ja työelämään. Ruotsin kielen katsotaan olevan myös olevan osa suomalaista kulttuuria ja identiteettiä.
Työministeriön tapaustutkimuksessa ohjelmistoyrityksille haastatellut mainitsivat ruotsin pakollisen opetuksen eräänä haitallisena kilpailutekijänä verrattuna siihen, että toinen vieras kieli valittaisiin maailmankielistä. Toisaalta, kansainvälisessä prolang-tutkimuksessa ruotsin kieli koettiin teollisuudessa edelleen toiseksi tärkeimmäksi kieleksi englannin jälkeen ja sen merkityksen arveltiin pysyvän samana tai heikkenevän hieman. Tutkimuksen mukaan saksan tarve korostui tekniikan ja liikenteen aloilla, kun taas sosiaali- ja terveysalalla koettiin tarpeellisena hallita ainakin englanti ja ruotsi. 
Pakkoruotsi-sanaa on käytetty myös laajemmin viittaamaan kaksikielisissä viranomaisissa vaadittavaan ruotsin kielen taitoon. Valtion  henkilöstöltä, jolta edellytetään korkeakoulututkintoa, vaaditaan virka-alueen väestön enemmistön kielen erinomaista taitoa sekä toisen kielen tyydyttävää taitoa. Viranomaisten on järjestettävä palvelut niin, että kielitaitoisia työntekijöitä on tarjolla siellä missä palvelua tarvitaan. Kielitaitovaatimukset koskevat myös yksityisiä yrityksiä ja liikelaitoksia silloin kun ne hoitavat viranomaistehtäviä tai tarjoavat palveluita viranomaisen toimeksiannosta. Yksikielisessä viranomaisessa edellytetään viranomaisen kielen erinomaista taitoa sekä toisen kielen tyydyttävää ymmärtämisen taitoa.

message: thumb|right|180px|Ruotsin kielen opiskelun vapaaehtoistamista kannattava symboli
Suomen kielikoulutuspolitiikkaa pitkään tutkineen emeritusprofessori Kari Sajavaaran mukaan kansalliskielten asema on keskusteluissa "kuuma peruna". Hänen mukaansa ruotsin taito on romahtanut, eivätkä ruotsin kielen opiskelun perustelut tehoa lapsiin tai heidän vanhempiinsa.. Sajavaara mainitsee syyksi heikentyneeseen ruotsin taitoon erityisesti lukioiden vähentyneet tuntimäärät.  Myös opetushallituksen kehittämishankeessa kiinnitetään huomiota oppilaiden motivoimiseen ruotsinkielen opiskeluun. Opiskelumotivaatio on OPH:n mukaan sekä tutkimustulosten, että arkikokemuksenkin perusteella ruotsin kielen opetuksen suurimpia ongelmia. . Helsingin yliopistossa vuonna 2002 valmistuneesta pro gradusta ilmenee, että oppilaiden asenne ruotsin opiskeluun on opettajien havaintojen mukaan kielteinen. Ruotsinopettajat kritisoivat pakkoruotsi-termin käyttöä tiedotusvälineissä ja katsoivat yhden syyn oppimistulosten laskun olevan vähentyneet opetustuntimäärät  Civics-tutkimuksessa vuonna 2000 suomenkielisten koulujen nuorista 67 % kannatti ruotsin kielen opiskelun vapaaehtoistamista. Tutkimuksessa parhaimmat yhteiskunnalliset tiedot omanneet nuoret olivat kriittisimpiä ruotsalaisuuden suhteen. Svenska Finlands Folktingetin tutkimuksessa vuonna 1997 ruotsin pakolliseen opetukseen suhtautuivat kielteisimmin korkeakoulututkinnon suorittaneet.
Suomalaisuuden liiton Taloustutkimus Oy:ltä vuosina 1990—2003 tilaamien kyselytutkimusten mukaan 66—72 % suomalaisista vastustaa ruotsin kielen opiskelun pakollisuutta tai kannattaa sen vapaaehtoistamista. Vuonna 1992 yli 90 % peruskoulun kolmannen ja neljännen luokan oppilaiden vanhemmista kannatti pakollisten kielten määrän vähentämistä. Valittujen palojen vuonna 2000 teettämän tutkimuksen mukaan 64 % suomalaisista haluaa luopua pakollisesta ruotsin opiskelusta. Suomen Gallupin vuonna 2003 tekemässä tutkimuksessa "pakollista toisen kotimaisen kielen opiskelua peruskoulussa" vastusti 42 % suomalaisista.
Yksikään Suomen eduskunnassa olevista puolueista ei puolueohjelmansa mukaan aja muutoksia ruotsin kielen nykyiseen asemaan ja kielipolitiikasta ollaan lähes yksimielisiä: esimerkiksi uusi kielilaki hyväksyttiin eduskunnassa vuonna 2003 äänin 179-3. Ruotsin kielen asemasta herännyt keskustelu on lähinnä koskenut ruotsin asemaa ylioppilaskirjoituksissa ja ns. virkamiesruotsia .  Vuonna 2003 Vanhasen hallitus ja eduskunta päättivät Suomen lukiolaisten liiton mielenilmauksen  saattelemana vakinaistaa vuosia jatkuneen ylioppilaskirjoitusten rakennekokeilun, ja sen myötä myös ruotsi muuttui suomenkielisten ylioppilaskirjoitusten osalta vapaaehtoiseksi. Lukiolaisten liiton protesti tosin koski pitkittyneen rakennekokeilun aiheuttamaa opiskelijoiden eriarvoista asemaa, ei ruotsin pakollisuutta sinänsä. Jotkin kansanedustajat ovat julkisesti kannattaneet ruotsin kielen opiskelun eri asteista vapaaehtoistamista.          . Ruotsalainen kansanpuolue työskentelee vahvan ruotsalaisuuden ja kahden tasaveroisen kansalliskielen säilymiseksi Suomessa. 
Suomalaisuuden Liitto kannattaa ruotsin kielen opiskelun vapaaehtoisuutta. Pakollinen ruotsin opetus on noussut myös internetin keskustelupalstojen puheenaiheeksi. Valtionvarainministeriön kansalaisten osallistuttamista koskevan selvityksen mukaan kansalaiset haluaisivat tulla kuulluksi koskien ruotsin kielen asemaa.
thread_title: Suhtautuminen ruotsin kielen opiskeluvaatimukseen

message: Vähemmistöasemassa olevien virallisten kielten tai osan virallisista kielistä pakollinen opiskelu on käytäntö joissakin kaksikielisissä maissa. Irlannissa puhuttiin ennen iirin kieltä laajalti, ja iirin taidon elvyttämiseksi iiri on pakollista kaikilla valtion rahoitusta saavissa kouluissa, vaikka sen opettaminen pakollisena oppiaineena poistettiin 1973. Belgiassa on kolme virallista kieltä, joista toinen suurimmista kielistä flaamista ja ranskasta, on pakollinen 11 ikävuodesta eteenpäin. Näitä kieliä puhuu kuitenkin kumpaakin noin puolet väestöstä, eikä kolmas maan virallinen kieli, selvästi vähemmistöasemassa oleva saksa, ole pakollinen. Kanadassa koulujen opintosuunnitelmista päätetään provinssikohtaisesti ja pakollista toinen virallisen kielen, eli ranskan opetusta on vain Ontariossa vuosiluokilla 4 - 8.
Norjassa maan molempien virallisten kielten, bokmålin ja nynorskin opiskelu on pakollista ungdomsskolen (suomalaisittain yläasteen) kahdeksannelta luokalta lähtien. Nynorskia käyttää ensisijaisena kielenään noin 10–12% norjalaisista. Bokmål ja nynorsk muistuttavat kuitenkin kovasti toisiaan, kuten suomen murteet ja kirjakieli. Sveitsi, jossa on kolme virallista ja lisäksi yksi kansallinen kieli, joka on alueellisesti virallinen, edellyttää käytännössä kouluissa oppilailta äidinkielensä lisäksi vähintään yhden kansalliskielen opiskelua, vaikka opetuksesta päätetäänkin kantoni kohtaisesti. Saksan ja ranskankielisillä alueilla opiskelu aloitetaan 9 vuotiaana. Retoromaniankielisillä alueilla ja Ticinossa  opiskellaan oppivelvollisuuden ajan sekä saksaa, että ranskaa. Ticinossa on nykyisin myös englannin opiskelu pakollista, mutta vastaavasti siellä ranskanopiskelun voi lopettaa 8:lla luokalla.
Islannissa oppilaiden on luettava jotain muuta skandinaavista kieltä, joka on yleensä käytännössä entisen emämaan kieli tanska. Muut skandinaaviset kielet eivät kuitenkaan ole virallisia kieliä. Suomen naapurimaissa (Norjaa lukuunottamatta) ei minkään vähemmistökielen opiskelu ole pakollista. Ruotsissa suomen kieli ei ole virallinen, eikä sen opiskelu ole pakollista.
thread_title:  Virallisten kielten opetus muissa monikielisissä maissa 

message: * | Stop Pakkoruotsi! - Taistelu kielivapaudesta |
* Pakkoruotsi.net
* Eiry
Internetin keskustelufoorumeilla aiheesta on keskusteltu.  Keskustelua on käyty mm. seuraavissa paikoissa: 
* Jippii.fi:n kielipolitiikkafoorum
* Suomi24.fi: Kielipolitiikka 
* Otakantaa.fi, keskustelu ei käynnissä
* Helsingin Sanomien keskustelualueen kestoaiheet
* sfnet.keskustelu.kielipolitiikka
thread_title: Aiheesta muualla

message: # MOT Suomi 1.0, Kielikone Oy, perustuen: Uusi suomen kielen sanakirja, Gummerus, 1998
# MOT Kielitoimiston sanakirja 1.0: pakkoruotsi 
# Perusopetuslaki
# Lukiolaki
# Valtioneuvoston asetus ammattikorkeakouluista
# Yliopistolaki
# Ruotsinopettajan näkemyksiä oppilaiden ruotsikielteisyyden syistä
# Opetushallitus: Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 
# Toisen kotimaisen kielen opetuksen kehittämisen suuntaviivoja
# Laki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta 424/2003
# Selvitys ylioppilastutkinnon toisen kotimaisen kielen kokeen soveltuvuudesta valtionhallinnon kielitutkinnon korvaavaksi kielikokeeksi
# Sanomalehti Keski-Uusimaa 18.1.2006, s. 11
# TOOLin kieltenopettajien päivät, Jyväskylän ammattikorkeakoulu 17.-18.5.2004
# Opetushallituksen Kimmoke-projekti, ss. 38—39
# HY, Mia Repo, Pro gradu, 2002
# IEA/Civic Education Study. Nuorten käsityksiä Ruotsista ja ruotsalaisuudesta.
# Vårt land, vårt språk - Kahden kielen kansa, Finlandsvenska rapport 35 - Folktinget 1997
# Työministeriö, tapaustutkimus tulevaisuudennäkymistä
# PROLANG, Components for the Development of a European System of Recognition and/or Validation of Language Acquisitions in Work Contexts. Academie de Strasbourg. 2000.
# Suomalaisuuden liitto: Pakkoruotsi
# Valittujen palojen tutkimus 2000
# Suomen Gallupin tutkimus 2003
# Haku eduskunnan pöytäkirjoista: pakkoruotsi#
#Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi lukiolain 18 §:n muuttamisesta
#TOISEN KOTIMAISEN KIELEN KIRJOITTAMINEN VAPAAEHTOISEKSI YLIOPPILASKIRJOITUKSISSA
# YLE Vaalit 2006: Timo Soini
# Eduskunnassa Timo Soini /ps 1.6.2004
# Eduskunnassa Mikko Elo /sd 1.6.2004
# Eduskunnassa Mikko Elo /sd 20.4.2004
# Eduskunnassa Tony Halme /ps 1.6.2004
# Eduskunnassa Paula Kokkonen /kok 4.2.2003
# Eduskunnassa Paula Kokkonen /kok 4.2.2003
# Eduskunnassa Raija Vahasalo /kok 20.4.2004
# Eduskunnassa Matti Tiuri /kok 4.2.2003
# Eduskunnassa Risto Kuisma /sd 1.6.2004
# RKP:n puolueohjelma
# Jippiin kielipolitiikka-keskustelualue
# Helsingin Sanomien keskustelualueen kestoaiheet
# Suomi24.fi: Kielipolitiikka
# Valtionvarainministeriö: Kuuleminen ja osallistuminen tietoverkoissa
# swissworld.org
# Kielilainsäädäntö: Kansainvälisoikeudelliset velvoitteet ja kansainvälinen vertailu
da:Pakkoruotsi
de:Pakkoruotsi
en:Mandatory Swedish
fr:Pakkoruotsi
sv:Tvångssvenska
thread_title: Lähteet