lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Warrantti

message: Olisin kyllä siirtämässä tämän nimelle Warrantti. Onkohan tässä jokin sekaannus (katsoin historiasta, kuulemma kielitoimiston sanakirjan muoto)? Korpela kirjoittaa sanasta
replies: text: warrantti [varrantti] oikeus ostaa t. myydä määrätty kohde määrättyyn hintaa määrättynä päivänä tai ennen sitä ¶ Eroaa optiosta lähinnä siten, että warrantin voi ostaa ja myydä. Vrt. varrantti. Sana on lainautunut suomeen englannista kaksi kertaa. Uudempi lainasana kirjoitetaan yleensä w-alkuisena, mutta joskus (ehkä sekaannusten takia) v-alkuisena.
Pikaisella googletuksella sana on w-alkuisena "hieman" yleisempi (17,300 osumaa vs. 50 osumaa, joista melkoinen osa Wikipediaan liittyviä tai nimenomaan keskustelua kirjoitusasusta).
Siirränpä, siirtäkää sitten takaisin jos olette eri mieltä... --SLi 4. marraskuuta 2007 kello 18.10 (UTC)

text: Kyllä se warrantti pitäisi olla. --Nro92 4. marraskuuta 2007 kello 18.12 (UTC)
replies: text: :Njaha, tähän sitten taitaa tarvita ylläpitäjän kun tää ei tajua että tuo Warrantti-sivu on vaan redirecti. Etsinpä jostain. --SLi 4. marraskuuta 2007 kello 18.18 (UTC)
thread_title: Varrantti vs. Warrantti

message: Verotetaanko warrantin luovutusvoittoa? Verottajan sivuilta: "Tuloverolaissa (TVL) ei ole nimenomaisia säännöksiä warranteista. Warranttien verotuksesta ei myöskään ole oikeuskäytäntöä." Kuitenkin pian sen jälkeen sanotaan: "Pörssissä listattujen, vaihdantakelpoisten warranttien luovutukseen jälkimarkkinoilla sovelletaan vakiintuneen verotuskäytännön mukaan luovutusvoiton verotusta koskevia TVL:n säännöksiä." Eli ei ole tarkoitus verottaa, mutta verotetaan silti. Sivulla myös sanotaan: "Arvopaperimarkkinalaissa (746/2012, 1:2.1 §) määritellään, mitkä ovat arvopapereita, joihin lakia sovelletaan. Warranttia säännöksessä ei mainita. Warrantteja voitaneen kuitenkin pitää säännöksessä (3. kohdassa) tarkoitettuna arvopaperina, jos ne ovat vaihdantakelpoisia ja ne on listattu pörssissä useiden samansisältöisten arvopaperien kanssa." Huomaa sana voitaneen, eli voitaneen myös verottaa. Warrantti siis ajatellaan arvopaperiksi ja luovutusvoittoa verotetaan samoin kuin pörssiosakkeen luovutusvoittoa (samalla tavalla myös luovutustappiot). Asiasta voisi lisätä artikkeliin. http://www.vero.fi/fi-FI/Syventavat_veroohjeet/Henkiloasiakkaan_tuloverotus/Warrantti_ja_sertifikaatti%2825200%29 --Hartz (keskustelu) 1. marraskuuta 2013 kello 17.53 (EET)
replies: text: Veroilmoituksesta tarkistin, niin warrantin luovutusvoitot ja -tappiot menevät juuri samoin kuin pörssiosakkeiden tapauksessa. --Hartz (keskustelu) 2. joulukuuta 2013 kello 10.15 (EET)
thread_title:  Luovutusvoiton verotus
Keskustelu:Teollisuusrobotti

message: Tuorein lisäys robotin ja manipulaattorin määrittelystä näyttää olevan suora kopio verkossa olevasta opiskelijoiden tekemästä esityksestä. Olisko kenelläkään pääsyä tuohon varsinaiseen standardiin, niin tuon kohdan voisi muotoilla uudestaan "arvovaltaisemman" lähteen perusteella? --Harriv 4. marraskuuta 2007 kello 23.16 (UTC)
replies: text: Manipulaattorin määritelmät ovat robottitekniikan harrastajien laatimia eli jos käsittelylaite ei täytä teollisuusrobotin vaatimuksia, niin se on manipulaattori. Teollisuusroboteille on standardit, yhdistyksensä ja tieteelliset konferenssit. Manipulaattorit ovat paljon villimpi maailma. Manipulaattoreita myydään pneumatiikkatoimittajien toimesta rakennussarjoina. En-wiki näyttää määrittelevän teollisuusrobotin manipulaattoriksi, jolla on vähintään kolme vapaasti ohjelmoitavaa akselia standardin ISO 8373:1994 Manipulating industrial robot - Vocabulary mukaan. Se standardi mainitaan tässäkin artikkelissa lähteenä. Itse olen nähnyt robottitoimittajien manuaaleja, joissa robotin osat ovat manipulaattori (eli mekaaninen käsivarsi) ja ohjausjärjestelmä, joka on yleensä erillisessä kaapissa. Olisin valmis heittämään lähes koko manipulaattori-robotti erottelun pois tästä artikkelista. Manipulaattorista voi sitten kirjoittaa oman artikkelinsa. vilkapi 6. tammikuuta 2009 kello 17.49 (EET)
replies: text: :Manipulaattorihan on suomeksi varmaan jotain "laite joka käsittelee". koska tämä artikkeli kertoo teollisuusroboteista, voi manipulaattoriosat tosiaan ottaa tästä pois. Tarkistin tosin yhden manuaalipaketin ja siinä puhuttiin robotin osista "robot" ja "robot controller". --Harriv 6. tammikuuta 2009 kello 18.16 (EET)

message: Nyt robotiikka ohjaa suoraan sivulle Teollisuusrobotti. Roboteilla on paljon muitakin käyttötarkoituksia, kuten vanhustenhoito, ravintolatyöntekijä tai talonrakentaja. Artikkelin nimeä tulisi muuttaa yleisemmäksi tai luoda ohjaussivu ja sen rinnalle eri käyttötarkoituksiin soveltuvat robotit. Itse kannatan yhtenäistä yhtä robottiartikkelia, saa kattavan esityksen. 88.195.220.60 15. toukokuuta 2014 kello 18.32 (EEST)
replies: text: Robotti ja teollisuusrobotti ovat eri artikkeleissa kuten myös en-wikissä. Robotiikka voisi ehkä ohjata robotti-sivulle, joka on laajemmin asiaa käsittelevä, mutta myös sisältäen robotit taiteessa ja robottikilpailut. Nykymuodossaan se on hieman "pehmeä" artikkeli, kun taas teollisuusrobotti artikkelissa pysytään tarkemmin asiassa, jonka vuoksi robotiikkakin alkujaan on laitettu tänne viittaamaan. Ohjaussivu voisi tilannetta aukaista. Vilkapi (keskustelu) 16. toukokuuta 2014 kello 20.57 (EEST)
thread_title: Robottien kehittyvät käyttötarkoitukset
Keskustelu:Kimppakyyti

message: "...Jos esimerkiksi 5 hengen ryhmässä kuljetaan töihin joka työpäivä eri autoilla, polttoainesäästöt ovat keskimäärin noin 80 %....". Tuosta voi ymmartaa etta jos kaikki kayttaa eri autoja niin saastetaan. Pitaisi olla etta "...samaa autoa kaytettaessa..." Baldwin040 18. marraskuuta 2009 kello 15.16 (EET)
replies: text: Sitä paitsi on aika rohkeaa väittää, että 5 hengen kimppakyyti säästää polttoaineesta keskimäärin 80 %. Pikemminkin kai ideaalitapauksessa säästö voi olla noinkin suuri, mutta entäs kun keräillään väkeä eri osoitteista? Olisi hauska tietää, mistä hatusta tuokin väite on vedetty. --Jmk 18. marraskuuta 2009 kello 15.25 (EET)
Kirjoittaja on ehkä tarkoittanut tilannetta jossa auto poimii matkustajat samasta paikasta (esim. yliopiston parkkipaikka)
ja jättää heidät myös yhdessä paikassa pois. Tämä olisi täytynyt ehdottomasti mainita kirjoituksessa.
Librarian1973 2. helmikuuta 2010 kello 18.02 (EET)
thread_title: Math

message: Tässä artikkelissa voitaisiin käsitellä myös kimppakyyteihin liittyvää lainsäädäntöä.
Käsittääkseni kimppakyytejä Suomessa rajoittaa laki, jonka mukaan matkasta maksaminen eli kustannusten jakaminen on kiellettyä. Ns. autollisten työkaverien välinen vuorottelu on kuitenkin sallittu. Ks. Tekniikan maailman pääkirjoitus 19/07 s. 9 löytyvä pääkirjoitus. (http://www.tekniikanmaailma.fi/?y=2007&p=19&id=2155837)
Politiikalla olisikin töitä tämän epäloogisuuden korjaamisessa. 
Toisaalta taksiliiton lehdessä taksi 1/2007 Anne Jormanainen (http://www.taksiliitto.fi/em_files/taksi-lehti/01_2007/lakipaa107.pdf)
mainitaan uusi taksiliikennelaki, joka ottaa kantaa myös kimppakyyteihin.
"1.8.2007 voimaan tulleen lain mukaan
Uuden lain mukaan myös liikennöinti
museoautolla, kimppakyydit ja ns. naapuriapu
ovat sallittuja ilman liikennelupaa,
vaikka niistä korvausta maksettaisiinkin.
Julkisella paikalla tarjottu kuljetuspalvelu
eli ns. musta taksiliikenne on kuitenkin
yksiselitteisesti kielletty."
tässä kohtaa voisi joku selvittää mikä tilanne kimppakyytien ilmoittelusta netissä (julkinen paikka?) on?
Saksassa toimiva kimppakyytiverkosto on järjestynyt useissa koko maan kattavissa nettiportaaleissa.
Esim: http://www.mitfahrgelegenheit.de/ tai http://www.mitfahrzentrale.de/
thread_title: Laki asiat

message: Artikkeliin oli kopioitu (City Car Clubin kohdalla) Hesarista virke: "Auton saa käyttöön kiinteällä kuukausimaksulla." Tästä saa käsityksen, että kiinteä kuukausimaksu on ainoa maksu. Todellisuudessa Hesari mainitsi heti seuraavassa virkkeessä: "Lisäksi asiakas maksaa autosta käyttöajan ja kilometrien mukaan." Korjasin harhaanjohtavan väittämän. --Jmk 3. joulukuuta 2009 kello 12.10 (EET)
thread_title: "Kiinteällä kuukausimaksulla"
Keskustelu Wikipediasta:Määritelmä

message: Entäpä nämä Xx:n historia, maantiede, luonto, jne. artikkelit.? --Usp 5. marraskuuta 2007 kello 15.02 (UTC)

message: Ohjeet määritelmän kirjoittamiseksi ovat tärkeät, mutta ne voidaan mielestäni sisällyttää sivulle Ohje:Tyyliopas/Artikkelin rakenne. Samoin sivun luonne voi määrittyä tyylioppaan aseman mukaan, eli tätä ei tarvitse erikseen hyväksyttää käytännöksi. –Dilaudid • κ, μ • 23. tammikuuta 2008 kello 22.09 (UTC)
replies: text: Minusta Ehdotus-mallineessa ollut muoto oli parempi, koska sitä pystyi käyttämään kaikkiin ehdotelmiin oli ne sitten käytäntöjä tai lähinnä ohjeita (kuten tämä). Lisäksi se erosi huomattavasti Käytäntö-mallineesta toisin kuin Käytäntöehdotus-malline. Ja sikäli luokkanakin olisi hyvä olla Ehdotukset tms. --Usp 23. tammikuuta 2008 kello 22.53 (UTC)
thread_title:  Käytännöksi?
Keskustelu:Japanin kieli

message: mitä tarkkoittaa nande sonna ni zutto sototo mite iruna desu ka ja paniksi?Kommentin jätti 88.112.59.11 (keskustelu – muokkaukset).
*Siihen et vastausta tähän saa koska täällä keskustellaan kyseisestä artikkelista, ei artikkelin aiheesta.. Kunrei 16. helmikuuta 2008 kello 14.21 (UTC)
**Ja myos sekin takia etta lauseesta ei saa tolkkua, ainakin kohdat "sototo" ja "iruna" bugittaa. Jpatokal 17. helmikuuta 2008 kello 10.15 (UTC)

message: Hello. Let me communicate with English. This article starting with description with "Japanin kieli (jap. 日本語, nihongo, nippongo".  Is jap officially represent Japan or Japanese or Japanese language in  Finnish language (suomi) ?. I expect earnest reply here from any one with English, thank you. User:Namazu-tron--Namazu-tron 5. maaliskuuta 2010 kello 09.40 (EET)
replies: text: It represents Japanese language. --Jusb 5. maaliskuuta 2010 kello 09.45 (EET)
replies: text: :Thank you. Jap, however, in alphabet or in English, Japanese people do not like this. I certainly accept the fact of Suomi, though.User:Namazu-tron--Namazu-tron 5. maaliskuuta 2010 kello 09.56 (EET)
replies: text: ::I also wanted only to confirm it because "JAP" was an expression of contempt to the Japanese in English.--Law soma 5. maaliskuuta 2010 kello 10.01 (EET)
replies: text: :::I see. ”jap.” is used here as an abbreviation from the Finnish expression ”japaniksi”, which means ”in Japanese” (which means the language, as Jusb said). The expression ”jap” certainly has no negative connotations whatsoever in the Finnish language. --Herra Maka 5. maaliskuuta 2010 kello 10.23 (EET)
replies: text: ::::Thank you. I see. --Law soma 8. maaliskuuta 2010 kello 04.36 (EET)
thread_title:  Is jap represent Japan or Japanese ?
Keskustelu:Zune

message: http://www.youtube.com/watch?v=LsdyPgZs3j0
Ajatuksia? Mitä muuta toi voi tarkottaa ku just sitä "Sharing is caring"... onks Zune myös joku jakopalvelu? --Sigmundur 5. marraskuuta 2007 kello 20.23 (UTC)
thread_title:  Zunen mainos ja siitä muokattu pätkä
Keskustelu:Sisilialainen puolustus, anti-sisilialaiset muunnelmat

message: Tänne kai ei tarttis tuoda suoranaista englantia, mutta minkäs tossakaan teet? Itsehän sen voisi suomentaa, mutta onko sitten sekin jo omaa tutkimusta en tiedä. Selventäähän tuokin asiaa. Miten jatketaan, pitäiskö panna joku Botvinnikin puolustus suljetussa sisilialisessa vai antaako olla? --Höyhens 6. marraskuuta 2007 kello 21.05 (UTC)
replies: text: Tuo oli vasta oikeastaan muistiinpano. Jos mä kopioin tämän kommentin nyt ko. sivun keskusteluksi ja korjataan se vähän myöhemmin, kun mä varsinaisesti värkkään nyt tätä shakkiaapista. --Raimondo 6. marraskuuta 2007 kello 21.25 (UTC)
replies: text: :Korjasin tuon nyt ehdottamallasi tavalla (toistaiseksi lyhyemmässä muodossa), ettei unohdu korjaamatta. --Raimondo 12. marraskuuta 2007 kello 14.28 (UTC)
thread_title:  Botvinnik Defense, Sicilian closet
Keskustelu:Hulk

message: Siivoan nippelitiedot, mutta pistän osan tiedoista tänne, kun en muutakaan keksi:
* Bruce Banner oli kolminkertainen tikanheiton mestari yliopistossaanIncredible Hulk Annual #19 (1993). Marvel Comics.. 
* Bruce Bannerin isoisä oli ranskalainen ja taisteli Ensimmäisessä maailmansodassaVihreä mies Hulk #4 (1983). Mail-Man Ky..

thread_title:  Lähteet
Keskustelu:@

message: Joo elikkäs...Onko @oikealta nimeltään at vai ät?Tietääkö joku?Teksissä puhutaan molemmista!?!Kiitos jo joku viittii vastata! Kommentin jätti 85.157.32.80 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: "ÄT-MERKKI" suosituksen mukaan. --Mikko Paananen 8. marraskuuta 2007 kello 13.36 (UTC)

message: Tuon oikean yläkulman @-merkki ei jotenkaan näy kokonaan vaan siitä näkyy vain keskiosa. Vai johtuuko se vain selaimestani? Viitsisikö joku tehdä asialle jotakin? --New Samppi 4. kesäkuuta 2008 kello 19.22 (UTC)
thread_title:  Oikean yläkulman @ 

message: Artikkelissa oleva selitys merkin historiasta on aivan erilainen kuin muunkielisissä Wikipedioissa. Lähteenä on käytetty J. Kasvin kirjaa Nollia ja ykkösiä, mutta sen selitys ei vaikuta minusta kovin luotettavalta. Kirjassa sanotaan seuraavasti:
@-merkin piirsi ensimmäisen kerran paperille Ciceron kirjuri, vapautettu orja Marcus Tullius Tiro, jonka kehittämässä nota Tironiana -pikakirjoitusjärjestelmässä @-merkki tarkoitti latinan kielen prepositiota apud eli suomeksi luona tai lähellä. Toinen nota Tironianasta säilynyt pikakirjoitusmerkki on &, et eli suomeksi ja, sekä ja ynnä.
Virheiltä tässä näyttävät ainakin:
* Ei ole tarkasti tiedossa, minkälaisia pikakirjoitusmerkkejä Tiro itse on kirjoittanut, koska tuon ajan roomalaisia pikakirjoitteita  ei ole säilynyt lainkaan. (Eikä pikakirjoitusta tuolloin edes kirjoitettu paperille, vaan jonkinlaisille vahalevyille.)
* &-merkki ei ole peräisin Tiron järjestelmästä, vaan siitä on   peräisin aivan toisenlainen et-merkki (ks. :en:Tironian et)
En tiedä voiko kirjan väittämää @-merkistä varmasti kumota, mutta ei tuo osuus kokonaisuudessaan kovin vakuuttavalta tunnu. Jos merkin alkuperästä olisi tällainen varma tieto, niin luulisi tiedon olevan levinnyt laajasti muuallekin. Nyt esim. muunkielisissä wikeissä (ja muuallakin netissä) on paljon epävarmempia selityksiä. Jos väitteelle ei löydy muuta lähdettä, niin mielestäni olisi parempi sanoa artikkelissa jotakin tyyliin alkuperää ei tunneta, mutta on esitetty erilaisia teorioita, ja sitten luetella eri lähteistä löytyviä selityksiä. --Ryhanen 9. marraskuuta 2008 kello 12.51 (EET)
replies: text: Tiron merkkien apud löytyy näköjään pikakirjoitushistorioitsija Arthur Mentzin kirjasta Geschichte der Kurzschrift (s. 23) ja netistäkin Karl Eberhard Henken papereista , eikä sillä näytä olevan minkäänlaista yhteyttä @-merkkiin. Katsoisin tämän riittäväksi perusteeksi, että voin poistaa artikkelista viittaukset Tiron merkkeihin. --Ryhanen 31. lokakuuta 2009 kello 21.05 (EET)
thread_title:  @-merkin historia 

message: Mistä on peräisin tieto, että @-merkki olisi ennen ollut "taksamerkki" (mitä sitten tarkoittaneekaan)? Pitäisikö poistaa lähteettömänä, ellei vahvistusta väitteelle löydy? --80.222.243.125 7. maaliskuuta 2016 kello 19.56 (EET)
replies: text: Nyt on lähde. --Jmk (keskustelu) 7. maaliskuuta 2016 kello 20.05 (EET)
replies: text: :Kiitos! (tuo lähde-malline näyttää semmoiselta hässäkältä, että pidän suosiolla näppini erossa siitä) --80.222.243.125 7. maaliskuuta 2016 kello 20.11 (EET)
thread_title:  Taksamerkki?
Keskustelu:SIG Sauer Mosquito

message: "Surmaajaksi epäilty"  :D  no on objektiivisuudella korkea rima, kyllä se epäily on aika vahva --Sigmundur 8. marraskuuta 2007 kello 19.46 (UTC)
replies: text: juu tuohon korjaus, korrektisti sanottu varmasti. On totta, että "epäilty" on pelkkä epäilty kunnes on oikeudessa tuomittu. Hyvä muistaa ettei mene kunnianloukkaukseksi! --Sigmundur 14. huhtikuuta 2010 kello 22.44 (EEST)

message: Onko nuo käyttöohjeet tarpeellisia tässä yhteydessä? Ainakaan kovin tietosanakirjamainen osio se ei ole. --Harriv 30. tammikuuta 2008 kello 09.04 (UTC)
replies: text: Kenttäpurku ja kohdistaminen ovat erittäin oleellisia aseen ominaisuuksiin liittyviä kullekin asetyypille yksilöllisiä asioita, joiden kanssa aseen omistaja joutuu tekemisiin lähes päivittäin (ainakin ahkera harrastaja) ja jotka vaikuttavat mm. aseen valintaan. Käyttöohjeita ne eivät sinänsä ole vaan lähinnä ominaisuuksien kuvailua. Esim. tuo on tärkeä tieto, että Sigissä ei ole ollenkaan korkeussuunnassa säädettävä takataähtäin vaan korkeuskohdistus suoritetaan jyvää vaihtamalla.  --KenSentMe 30. tammikuuta 2008 kello 12.04 (UTC)
replies: text: :Muuta-osiossa on ehkä itsetäänselvyyksiä ja liiaksi käyttöohjemaista otetta. Poistan sen. --KenSentMe 30. tammikuuta 2008 kello 12.06 (UTC)

text: :Kyllähän nuo käyttöohjeeksi on selkeästi kirjoitettu, kuvailevassa tekstissä ei käytetä ranskalaisia viivoja ja imperatiivia. Kenttäpurku -otsikosta lähtien teksti sopisi melkein sellaisenaan käyttöohjeeseen. Aseen rakenteen ja ominaisuudet pystynee kuvailemaan havainnollisemmallakin tekstillä. --Harriv 30. tammikuuta 2008 kello 12.08 (UTC)
replies: text: :: Noh, sinun täytyy sitten muuttaa artikkeli mielesi mukaiseksi. Mutta ole sitten varsinkin kenttäpurkuosion kanssa tarkkana, että kirjoittamasi kuvaileva teksti tosiaan kuvailee sen millainen ase on rakenteeltaan ja ominaisuuksiltaan niiltä osin kuin se vaikuttaa kenttäpurkuun. Sama huomatus tuohon kohdistamiseen.  --KenSentMe 30. tammikuuta 2008 kello 12.44 (UTC)
replies: text: :::Sen takia täällä keskustelenkin enkä poistanut suoraan että joku asiaa paremmin tunteva voisi sitä parantaa. Täytynee ilmeisesti kääntää englannista? --Harriv 30. tammikuuta 2008 kello 12.46 (UTC)
replies: text: ::::Eipäs voikaan kääntää kun ei ole mistä kääntää. --Harriv 30. tammikuuta 2008 kello 12.47 (UTC)
replies: text: :::::OK, no minä yritän jossain vaiheessa muuttaa tuon havainnollisempaan muotoon. --KenSentMe 30. tammikuuta 2008 kello 17.45 (UTC)

text: :::::No niin, joko ois parempi? --KenSentMe 31. tammikuuta 2008 kello 01.00 (UTC)
replies: text: ::::::Jep, enää puuttuu lähteet. --Harriv 6. helmikuuta 2008 kello 14.25 (UTC)
replies: text: :::::::Noh, se oli helppo homma, koska lähteitä oli vain yksi. (Siis muidenkielisten wikien lisäksi)--KenSentMe 6. helmikuuta 2008 kello 19.08 (UTC)
thread_title:  Käyttöohjeet
Keskustelu:Zeta Cancri

message: Something is wrong here, because the parameter "spektri=" is given twice. Only the latter value takes effect, and is the same as mentioned in the English article. The first value should probably just be removed. However, spektri isn't displayed unless eepokki= is defined. Is that how :template:tähti is meant to work? What epoch does zeta cancri belong to? --LA2 8. marraskuuta 2007 kello 22.18 (UTC)
thread_title: Template tähti
Keskustelu:Parafilia

message: laaticrofilia: saa tyydytyksen laatikoista 
naulacrofilia: saa tyydytyksen nauloista 
Hupiveikkojen tekosia?
Kommentin jätti 84.248.115.9 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Taitaa olla. --Elena 10. marraskuuta 2007 kello 00.15 (UTC)

message: Artikkeli olisi systemaattisesti tarkistettava ajanmukaisia lähteitä vasten.--Juha Kämäräinen (keskustelu) 14. huhtikuuta 2014 kello 18.52 (EEST)
thread_title: Tarkistamisen ja lähteistämisen paikka

message: Ehdotan lupaavaksi. Kirjoitin sisällön vuonna 2022 usean lähteen pohjalta. --Savir (keskustelu) 3. lokakuuta 2023 kello 12.05 (EEST)
replies: text: Lupaavaksi menee. --PtG (keskustelu) 5. lokakuuta 2023 kello 20.16 (EEST)

text: Ykkösviitteelle on jostain syystä merkitty eri kirjoittaja ja uusi kirjoitusajankohta, onkohan lähdetekstikin muuttunut siitä kun lähdettä on käytetty? Artikkelissa voisi mielestäni jotenkin mainita, että käsitykset siitä, mikä on parafiliaa, ovat vaihdelleet ajan ja kulttuurin mukaan ja ovat nyt aika kiivaankin keskustelun alaisina. Hoito-osiossa jää mainitsematta, että pelkkä epätavallinen mieltymys sinänsä ei vaadi mitään hoitoa, jos se ei muutu muita ihmisiä tai henkilöä vahingoittavaksi. -217.140.209.189 5. lokakuuta 2023 kello 22.23 (EEST)
replies: text: :Nuo Duodecimin artikkelit ovat eri artikkeleita, vaikka niissä onkin osittain samaa sisältöä. Tässä artikkelissa käytetty Huttusen artikkeli on arkistoitu tänne. Savir (keskustelu) 5. lokakuuta 2023 kello 22.35 (EEST)

text: Lupaavaksi menee. Hyväksi sitten pitäisi laajentaa sekä tarkkailla luettelon laatua. Iivarius (keskustelu) 6. lokakuuta 2023 kello 00.01 (EEST)

text: Lupaavalta näyttää. --James Chudrie (keskustelu) 13. lokakuuta 2023 kello 23.24 (EEST)
Merkitään lupaavaksi. --Kärrmes (keskustelu) 21. lokakuuta 2023 kello 02.47 (EEST)
</div>
thread_title:  Laatuarviointi 

message: Googlauksella löytyi tieteellistä tutkimuksia evoluution ja parafilioiden suhteesta. Nyt näkökulma on vahvasti kemiallinen ja psykoanalyyttinen. -- Cimon Avaro 19. lokakuuta 2023 kello 20.31 (EEST)
thread_title:  Parannusehdotus
Keskustelu:Dada

message: Mielestäni kyseinen alaotsikko antaa ymmärtää sisällössään, että Dada on nihilistinen suuntaus. 
Englanninkielisessä Wikipediassa ei edes mainita koko sanaa nihilistisyys Dada artikkelissa, sillä Dadan "nihilistinen" ajattelutapa ei vastaa perinteistä nihilismiä vaan on jotain monimutkaisempaa ja 
vähemmän kyynistä. 
Luultavasti tämä on tullut artikkeliin syystä, että Dadan ajattelutapa korostaa sattumanvaraisuutta ja pitää itseään anti-taiteena, joka kuulostaa joksenkin nihilistiseltä ja masentavalta. 
Englannninkielien Wikipedia ei myöskään anna Dadasta kyynistä saatikaan ahdistavaa kuvaa tosin kuin tämä artikkeli vaikuttaa ainakin epäsuorasti antavan. Tulisiko artikkelia muuttaa maininnala ettei Dadan ajattelutapaa tulisi sekoittaa nihilismiin? 
--Naxatax 10. marraskuuta 2007 kello 09.55 (UTC)
Artikkeli näyttää olevan käännös en-wikin artikkelista (versio käännöshetkellä ). Vaihdan lähteetön-mallineen käännösmallineeseen. Gopase+f 8. toukokuuta 2011 kello 13.01 (EEST)
replies: text: Merkkasin tämän uudestaan lähteettömäksi. Aikanaan toisesta Wikipediasta kääntäminen kelpuutettiin ”lähteeksi”, mutta nykyään ei. Ehdotan, että artikkeli korvataan referaatilla Britannican vastaavasta. --Miihkali (K • M) 8. marraskuuta 2021 kello 15.24 (EET)
thread_title: Dada ja nihilismi
Keskustelu:Tekninen piirtäminen

message: Heitin artikkelin sisään huolimatta siitä, että se nykymuodossaan käsittelee lähes pelkästään teknisen piirtämisen välineitä. Kunhan saadaan lisää matskua projektiotyypeistä, piirustusmäärityksistä jne. voi välinepuolen vaikka irroittaa omakseen jos tarvis, tai hajoittaa esineartikkeleiksi jos tekstiä on kuhunkin tarpeeksi. Siihen asti mielestäni artikkeli saisi olla tälä nimellä, vaikka sisältö onkin väärin painottunut. Tekninen piirtäminen on laaja kokonaisuus, jota on helpompi rakennella kun jonkinlainen perusartikkeli on olemassa. Artikkeli on täysin lähteetön, mutta koetan etsiskellä lähteitä (eipä ole tullut noita asioita tarkisteltua vuosiin, kirjoitin kun vielä muisti joten kuten pelaa). Terv. --Riisipuuro 12. marraskuuta 2007 kello 07.12 (UTC)--
replies: text: Mulla oli kerran kirjastosta lainassa yks hyvä kirja aiheeseen liittyen, mut en löytäny/muistanut sitä nimeä, täytyy hakea se itselle jossain välissä. Artikkelissa vois myös esitellä vaikka eri osa-alueita (talo/sähkö/LVI/kone/yhdyskunta), erilaisia piirustusmerkintöjä ja vähän enemmän myös tietsikkapiirtämisestä. Katson vielä että ehdinkö itse paneutua artikkelin paranteluun kuinka pian ja kuinka paljon. --Velma 12. marraskuuta 2007 kello 09.38 (UTC)
-----
Siirsin välinepuolen omaan artikkeliin Teknisen piirustuksen välineet. Parempi nyt, aikaisemmin painottui noihin liikaa. Samaten korvasin kuvitusta uudempiin esimerkkeihin. --Riisipuuro 1. joulukuuta 2007 kello 09.01 (UTC)--
thread_title: Artikkelin sisältö

message: Lähdeviittaukset ovat valtaosin www-sivuille, joiden osoitteet ovat vanhentuneet.
193.166.232.78 22. helmikuuta 2012 kello 09.11 (EET)
thread_title:  Viitteiden linkit eivät toimi