lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Happi

message: Lainaus: "Äskettäin on löytynyt neljäs allotrooppinen muoto O4, syvänpunainen yhdiste, joka syntyy paineistamalla O2 20 GPa:n paineeseen. Sitä tutkitaan rakettipolttoainekäyttöä varten, koska se on voimakkaampi hapetin kuin O2 tai O3."
Milloin on löydetty hapen neljäs muoto? Viite tähän, kiitos? --DiamondClaw 8. heinäkuuta kello 19.40
replies: text: En-wikissä on juttua asiasta.--Otrfan 8. heinäkuuta 2008 kello 19.49 (UTC)
thread_title: Mitä ihmettä?

message: Typerä kysymys ehkä, mutta painaako happi siis 1,43 kg/kuutiometri? Ja onko tämä siis kaasumuodossa? 88.112.221.171 5. helmikuuta 2009 kello 12.52 (EET)
thread_title:  Hapen paino 

message: Arikkelin väite: "Suuremmissa paineissa happi voi olla myrkyllistä. " herättää enemmän kysymyksiä kuin antaa vastauksen. Eli mitä tarkoittaa "voi olla"? Voi olla ihmiselle? Vai kaikille eliöille? Voi olla tietyssä paineessa vai suuremmassa paineessa kuin ilmakehä? --Kulipoika 2. elokuuta 2011 kello 12.19 (EEST)
replies: text: Kyseinen lause on edelleen artikkelissa. Lause on mielestäni kiertelevä ilmaisu, ja itse asiassa myös lähteetön. Eli tarkennusta (ja lähdettä) kaivataan. 85.217.46.40 5. marraskuuta 2013 kello 18.53 (EET)
thread_title:  Tarkennusta 

message: Onko hapen kemiallinen merkki numero nolla vai kirjain oo?  –Kommentin jätti 194.157.172.21 (keskustelu) 
replies: text: Kaikkien alkuaineiden merkit ovat kirjaimia. --Lakritsa (keskustelu) 8. syyskuuta 2022 kello 19.32 (EEST)
thread_title:  Happi
Keskustelu luokasta:Luettelot kappaleista

message: Tämäkin luokka paisuu. Pitäisiköhän alkaa keksimään alaluokkia. Esim. Luettelot suomalaisten artistien kappaleista -alaluokka tyhjentäisi tätä luokkaa jo vähäsen. Toiseksi, mielestäni esim. Luettelo Jope Ruonansuun kappaleista pitäisi löytyä J-kirjaimen kohdalta, eikä R-kirjaimen. Tätä voisi kanssa samalla miettiä jos joku alkaa noita alaluokkia tekemään. --Jokkex 8. heinäkuuta 2008 kello 20.42 (UTC)
replies: text: Eikös esim. Jopen lista kuitenkin pitäisi olla R-kohdassa, kun yleensä aakkostetaan sukunimen mukaan? --N.R. 18. heinäkuuta 2008 kello 13.34 (UTC)
thread_title:  Alaluokitus
Keskustelu:Kirkon ja valtion ero

message: "Kahdeksassa osavaltiossa (Arkansas, Maryland, Massachusetts, Pohjois-Carolina, Pennsylvania, Etelä-Carolina, Tennessee ja Teksas) on voimassa laki, jonka mukaan ateisti ei ole kelpoinen osavaltion virkaan." Hyvin mielenkiintoista, mutta vielä mielenkiintoisempaa olisi, kun tietäisi lähteen tälle väitteelle.

message: Kirjoittaja viittaa SDP:n yhteydessä Forssan puoluekokouksen (1903) asiakirjaan. Se on lähinnä historiallinen dokumentti, ja tarvitaan tuoreempia kantoja, joita puolueella tuskin asiasta on, eli asia ei luullakseni ole ajankohtainen puolueen kokonaisnäkemyksenä. Yksittäisillä jäsenillä voi toki olla mielipiteitä, mutta muistaakseni Urpilainenkin on aktiivinen kristitty. --Abc10 (keskustelu) 6. heinäkuuta 2020 kello 10.11 (EEST)
thread_title:  Forssan puoluekokous 

message: Iranin teokratiaa vastustava kuva sopii artikkelin aiheeseen huonosti, koska Iranissa ei valtaa käytä kristillinen kirkko vaan šiiamuslimit. Poistan siksi kuvan. -193.210.162.187 22. lokakuuta 2023 kello 11.45 (EEST)
thread_title:  Kuva 

message: "Kirkko" viittaa vain kristinuskoon, ei muihin uskontoihin. Määritelmässä puhutaan kuitenkin uskonnoista yleisesti. Lähteeksi on merkitty vapaa-ajattelijoiden sivu, joka ei ole tietenkään neutraali, enkä sieltä edes tuollaista määritelmää löytänyt, kun arkistosta linkin kalastin: . Pitäisi löytää parempi määritelmä tai vaihtaa otsikko. Ehkä jälkimmäinen, koska artikkeli näyttää käsittelevän muitakin uskontoja. Listan valtioista monessa kristinusko on pieni vähemmistöuskonto, joten eipä yllätä, että niissä kirkko ja valtio on "erotettu" toisistaan. -193.210.162.187 22. lokakuuta 2023 kello 12.54 (EEST)
thread_title: Määritelmä/artikkelin otsikko
Keskustelu:Tanniinit

message: Kyseenalaistan käsityksen, jonka mukaan tanniini-nimityksen taustalla olisi alkujaan englanninkielinen käsite tanning. Nimitys juontuu todennäköisesti kelttiläistaustaisesta ranskan kielen tan(n)in-sanasta, joka tarkoittaa parkkia eli parkitusaineena käytettävää kuivattua puunkuorta. Tanniinin suomenkielinen nimitys on parkkihappo. --Jukkapekka.varonen 9. heinäkuuta 2008 kello 07.29 (UTC)
Oikeassa olet, Jukkapekka -- on muitakin sivistyskieliä kuin englanti. Pikaisen nettisurfauksen ja Random House Dictionaryn perusteella näyttää siltä, että tanniini-sana tulee alunperin mm. ranskan ja keskiaikaisen saksan kautta latinan sanasta tannum, joka tarkoittaa tammen kuorta eli parkkia (josta tulee myös suomenkielinen nimitys parkkihappo, vrt. englannin ja ruotsin sana bark = kaarna). 
Jaakko Rahola 10.9.2011
91.152.80.125 10. syyskuuta 2011 kello 16.00 (EEST)
replies: text: : Vaihdettu englannista kertova kohta latinan selitykseen ja haettu sille lähdeviite. --Tappinen (keskustelu) 5. elokuuta 2013 kello 12.32 (EEST)

message: Lainaus: "Erityisen tanniinisina on pidetty vanhan maailman, esimerkiksi ranskalaisia ja italialaisia, viinejä." Eikös tuo riipu käytetyistä viinirypälelajikkeista? Ei se viinin tanniinisuus taida muualta tulla kuin käytetystä rypäleestä? --Hartz (keskustelu) 1. tammikuuta 2016 kello 00.59 (EET)
thread_title:  Viineissä 

message: Tanniinit sivulla on virhe. Männyssä ei ole tanniinia / parkkihappoa, kuusi on se puu mistä parkkihappoa saa. –Kommentin jätti 83.148.248.129 (keskustelu) 
replies: text: Kyllä männyssäkin tanniineja on --Nitraus (wikinät) 26. toukokuuta 2021 kello 17.02 (EEST)
thread_title:  Tanniinit sivulla virhe
Keskustelu:Luettelo olympialajeista

message: Tässä luettelossa voisi olla linkkinä laji olympialaisissa eikä laji. Ohjaisi suoraan artikkeliin, jossa kerrotaan lajin olympiahistoriasta. -tKahkonen 9. heinäkuuta 2008 kello 09.17 (UTC)
replies: text: Juuri noin pitäisi olla. Eipä ole muutosta tulossa, joten alan itse päivittää. --Mietoinen 15. heinäkuuta 2008 kello 12.42 (UTC)
Tuossa on muuten virhe noiden golfin ja rugbyn kohdalla. Ne on merkitty 2012 kisojen ohjelmaan, mutta ovat vasta 2016 lähtien ohjelmassa mukana. 82.141.125.116 11. syyskuuta 2010 kello 01.21 (EEST)

text: Joo, poistin. --Anr 11. syyskuuta 2010 kello 02.45 (EEST)

message: Ratsastus ei ole olympialaji. Kenttäratsastus, kouluratsastus, esteratsastus, korkeusesteratsastus, pituusesteratsastus ja vikellys ovat (tai ovat olleet). --Pitke (keskustelu) 2. syyskuuta 2014 kello 16.37 (EEST)
replies: text: Öh... noin voisi sanoa muistakin jonkin ryhmän alle kuuluvista kuten esim. ammunnasta, uinnista ja yleisurheilusta. Eihän yleisurheilu ole laji, vaan kuula, kiekko, keihäs jne. 85.76.102.33 24. elokuuta 2016 kello 12.13 (EEST)
thread_title:  "Ratsastus"
Keskustelu:Panzer-Abteilung 211

message: joku piatää pataljoonan kokoon panon jutu allekkain--Pyttipannu 9. heinäkuuta 2008 kello 09.33 (UTC)
thread_title:  Voisiko 

message: Nyt kun tätä on jokin numerosarja ansiokkaasti korjaamassa oikeaksi artikkeliksi tulisi tehdä myös siirto: mikä lienee looginen oikea nimi, onko se Saksan 211. panssaripataljoona? Terv. --Riisipuuro 4. tammikuuta 2009 kello 23.09 (EET)--
replies: text: Numerosarja teki pientä kielenhuoltoa ja jäsentelyä. En ole sotahistorian enkä sotilassanaston asiantuntija, joten faktojen ja esim. joukko-osastojen nimien kirjoitusasun oikeellisuuden tarkistaminen jää muiden tehtäväksi. On tuota nyt kuitenkin jo vähän mukavampi lukea. 88.112.106.59 4. tammikuuta 2009 kello 23.43 (EET)
replies: text: :Alkutekstin tekijän satuilutaipumukset tuntien suhtaudun edelleen hyvin suurella varauksella näihin sotilasmestari Narrin ja Korpraali Karlmannin sotaseikkailuihin, joihin ei ainakaan yhtään nettiviitettä löydy. Ainoaksi lähteeksi on annettu Kari Kuuselan Wehrmachtin Panssarit Suomessa, joten joku jolla ko. kirja on saatavilla, voisi tarkistaa artikkelin asiasisällön paikkansapitävyyden. --J 5. tammikuuta 2009 kello 05.39 (EET)
replies: text: ::Joo kyllä tämä on syytä tarkistaa tiheämmän kamman kanssa. Joku näitä joukko-osastoartikkeleja tehnyt voisi kuitenkin ehtiessään kommentoida nimiasiaa. Terv. --Riisipuuro 5. tammikuuta 2009 kello 08.05 (EET)--
thread_title:  Artikkelin nimi suomenkieliseksi
Keskustelu:Pohjoisen liitto (Italia)

message: Tälle puolueellahan on vakiintunut suomalainen nimi jota käytetään mediassa - Pohjoinen liitto. Mutta on jo olemassa artikkeli Afganistanin pohjoisesta liitosta juuri nimellä Pohjoinen liitto. Pitäisikö tämä nimetä nimellä Pohjoinen liitto (Italia) vai Italian pohjoinen liitto. Näistä jälkimmäinen ei oikein myötäile oikeaa nimeä. Voisi toki siirtää nykyisen Pohjoinen liitto-artikkelin nimelle Afganistanin Pohjoinen liitto ja nimetä tämä Pohjoiseksi liitoksi. Mutta taitaa vaatia jo ylläpitäjän puuttumista asiaan. --Smörre 9. heinäkuuta 2008 kello 10.51 (UTC)
replies: text: Nopealla googletuksella Pohjoisen liitto vaikuttaisi kuitenkin huomattavasti yleisemmältä suomennokselta. Kun sekin on ohjaus Afganistaniin, niin sitten Pohjoisen liitto (Italia).--ap4k 9. heinäkuuta 2008 kello 11.07 (UTC)

message: Palaan samaan aiheeseen, josta on yllä keskusteltu vuonna 2008: mikä on puolueen nimi suomen kielessä. Havaintojeni mukaan media käyttää nykyisin nimeä lega (tai Lega). Ilmeisesti puolue on halunnut nimestään pois pohjoinen-sanan. Siispä artikkeli olisi siirrettävä nmelle Lega. --Kospo75 (keskustelu) 21. elokuuta 2019 kello 14.34 (EEST)
replies: text: Eh ole muotoa lega havainnut, mutta Lega on varmaankin nykyään suosituin. La Lega on myös ollut käytössä. En-wp:n mukaan puolue ei ole muuttanut nimeään, mutta uudessa brändäyksessä "pohjoisuus" on jäänyt pois. Ehkä vielä voi pohtia kuinka herkästi median oikkuja seurataan. -Uusimies (keskustelu) 29. huhtikuuta 2021 kello 16.25 (EEST)
Muualla on näköjään päädytty erottamaan Lega ja Pohjoisen liitto toisistaan. It-wiki it:Lega Nord ja it:Lega per Salvini Premier. En-wiki vastaavasti en:Lega Nord ja en:Lega (political party). Täälläkin kannattaisi tehdä sama? --Suomalta (keskustelu) 22. lokakuuta 2023 kello 09.30 (EEST)
thread_title:  Käytetään nimeä Lega
Keskustelu:Jesuiittojen historia

message: Viimeaikainen projektini, jonka erittäin mielelläni näkisin vielä suositeltuna. Olisiko parannusehdotuksia? --Green Bonsai 10. heinäkuuta 2008 kello 09.28 (UTC)
replies: text: Pikavilkaisulla npov-mielessä otsikko Kritiikkiä, ennakkoluuloja ja valheellisia syytöksiä on syytä jakaa esim. pääotsikkoon Kritiikkiä ja alaotsikoihin. Kritiikki on luonteeltaan hyvä asia kun ennakkuluulot ja valheelliset syytökset eivät ole. Samaan otsikkoon sisällyttäminen antaa mielikuvan, että kaikki jesuiittoja vastaan kohdistettu kritiikki on valheellista ja ennakkoluuloista. Koska jesuiittoja on kritisoitu kovasti olisi ehkä syytä laajentaa kappaletta muutenkin. Tarkemmin ketkä syyttivät, mistä kaikesta, miksi ja mitä seuraamuksia oli. Katolisen kirkon sisäinen valtapeli on ollut kovaa ja jesuiitat ovat siihen myös olemassaolonsa puolesta osallistuneet. Vaikka nykytutkimus esittäisi asiat uudessa valossa, on syytä muistaa että nykytutkimuksellakin on usein muita motiiveja kuin totuuden selvittäminen. --Ukas 10. heinäkuuta 2008 kello 18.55 (UTC)
Toivottavasti et pahastunut en-wikistä kopioidusta ja muokatusta mallineesta. Mielestäni nämä boksit toimivat hyvinä tiekarttoina eri aihealueisiin. --Peltimikko 11. heinäkuuta 2008 kello 16.13 (UTC)

text: Puoliksi off topic, mutta navigaatiomallineista pitäisi kaikista tehdä piilotettavia ja sivun alalaitaan sijoitettavia. Nuo laidassa roikkuvat alkavat olla vanhentuneita ja ärsyttäviä. Näkisin tuollaisen boxin mieluummin selvästi alempana ja artikkeliin liittyvän kuvan oikeassa ylälaidassa. --Ukas 11. heinäkuuta 2008 kello 21.17 (UTC)
En osaa oikein kommentoida muuta kuin Japania. Nykyinen osio vaikuttaa aika kevyeltä. Pitäisi selittää paremmin, miksi japanilaiset suhtautuivat jesuiittoihin eri tavalla eri aikoina, mistä tämä johtui ja mikä jesuiittojen suhde oli muihin vastaavanlaisiin järjestöihin. Nyt lähinnä luetellaan, miten jesuiittoja vainottiin silloin ja sitten taas vielä uudelleen myöhemmin, muttei kerrota lainkaan, miksi näin tapahtui. Koko osio näyttää olevan Catholic Encyclopediasta, onko se muka luotettava lähde? Japanin historia -artikkelissa kristittyjen suurimmaksi määräksi sanotaan puoli miljoonaa, tämän artikkelin luku on yli kolme kertaa suurempi. Kumpi on oikein? Kappaleen kaksi ensimmäistä lausetta ovat harhaanjohtavia, sillä ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat Japaniin vasta vuonna 1543 ja ensimmäinen jesuiitta vuonna 1549. --Orri 11. heinäkuuta 2008 kello 16.42 (UTC)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi

message: Mielestäni artikkeli kaipaisi jonkinlaisen lisäselvityksen järjestön taloudesta ja hallinnosta, ottaen huomioon toiminnan laajuuden. Ei liene niin, että 22000 jäsentä ylläpitäisivät 200 oppilaitosta jäsenmaksuilla? Järjestön yhteydessä on ainakin joskus toiminut myös naisia ( vrt. Eugena sue: vaeltava juutalainen), tästä olisi hyvä olla maininta.Kommentin jätti 79.134.97.149 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Hmm... Mielestäni talous ja hallinto kuuluisivat kylläkin enemmän artikkeliin jesuiitat, joka käsittelee sääntökuntaa itseään. --Green Bonsai 30. lokakuuta 2008 kello 18.03 (EET)
thread_title:  Talous ja hallinto
Keskustelu:Jännite

message: "Kotitaloussähkö on sinimuotoista vaihtojännitettä (vaihtovirtaa), jonka huippuarvo on nykyään 230 V"  Eikö tuo 230 V pitäisi tehollisarvo eikä huippuarvo? Kommentin jätti 82.215.220.212 (keskustelu – muokkaukset).--Eetvartti (Kerro) 10. heinäkuuta 2008 kello 09.36 (UTC)
replies: text: Juu--Otrfan 10. heinäkuuta 2008 kello 09.37 (UTC)

message: Artikkelista oli poistettu V = J/C. Tämä voltin riippuvuus muista yksiköistä on kuitenkin perustavanlaatuinen, katso esim. . Toinen lähde: , sivu 21 --Aulis Eskola 9. heinäkuuta 2011 kello 00.23 (EEST)
thread_title:  W/Q eli yksikköinä J/C 

message: Yli 40V tason varoitteluun oli kyselty lähdettä: Jännitteen vaarallisuus on voimakkaasti riippuvainen olosuhteista. Kosteissa ja likaisissa olosuhteissa 40..50V voi olla vaarallinen, puhtaissa olosuhteissa vaarallisuuden raja on lähellä sataa volttia. Lisäksi vaarallisuuteen vaikuttaa myös, onko kysymys vaihto- vai tasajännitteestä (tasajännite on hieman vaarattomampi). 
Mitenköhän tarkasti ja missä olosuhteissa tuota vaarallisuutta pitäisi tässä artikkelissa esittää? 40V on sellainen "varman päälle" raja, korkeampiin rajoihin pitäisi pistää huomautus olosuhteista (pahoissa olosuhteissa alhaisempikin jännite voi olla vaarallinen, etenkin vaihtojännite). --Aulis Eskola 11. heinäkuuta 2011 kello 11.04 (EEST)
replies: text: Vaarallisuudesta varoittaminen on tärkeää.  Tukesin sivuilta on hankala löytää lausuntoa mikä on vaarallinen jännite.  Luvanvaraisuus tee-se-itse asennuksille sentään löytyy pykäläsivulta pykälästä §10.  Jawacz 11. heinäkuuta 2011 kello 14.44 (EEST)
replies: text: :EN-61010-1 Sähkölaitteet mittaus-, säätö-, laboratoriokäyttöön osa 1 yleiset vaatimukset, luettavana vanhahko painos 1996 / painos 2. Kappale 6.3.2 "Arvot yhden vian tapauksessa": suurin pitkäkestoinen kosketeltava jännite yhden vian tapauksessa saa olla märissä olosuhteissa 35V vaihtojännitettä ja 70V tasajännite. Vaihtojänniteraja tulee siis jopa alemmas kuin artikkelissa ollut ylimalkainen 40V.

text: :EN 60950-1 Tietotekniikan laitteet. Turvallisuus. Osa 1: Yleiset vaatimukset, 2001. Kappaleet 1.2.8.6 ja 1.2.8.7 määrittelevät turvallisen pienois- ja suojajännitteen tasoksi 42,V vaihtojännitteen _huippuarvona_ (30V RMS-arvona) ja 60V tasajännitteenä.

text: :Yleisesti nykyään puhutaan turvallista jännitettä termillä pienoisjännite seuraavia jännitetasoja: 50V vaihtojännitettä ja 120V tasajännitettä kotelointuna, koteloimattomana täysin paljaana normaalissa tilanteessa 25V vaihtojännitettä ja 60V tasajännitettä. Lähteenä SFS 6000-4-41 kappaleet 411.1.1 (alkuperäinen lähde HD193, IEC 60449) ja 411.1.4.3.

text: :EU pienjännitedirektiivi (2006/95/EY, LVD) koskee nimellisjännitteitä 50V- vaihtovirralla ja 75V- tasavirralla, joita siis joteskin lähtökohtaisesti pidetään vaarallisina.

text: :KTM päätökset 516/1996 ja 517/1996 taas maallikoiden sähkötöiden turvarajoina 50V vaihtojännitteellä ja 120 V tasajännitteellä.

text: :Että arvo tästä sitten, mitä artikkeliin laittaisi. Mikä olisi se jotenkin yleinen ja nykyään virallinen turvallinen jännitetaso... --Aulis Eskola 11. heinäkuuta 2011 kello 21.36 (EEST)
thread_title:  Jännitteen vaarallisuus
Keskustelu:Frisbeegolf

message: Liitokiekkogolfia parempi termi on liitokiekkoreikäpallo.
Kannattaakohan peräti kolmeväyläiseen suorituspaikkaan linkata? Pelkästään Suomessa on yli 100 frisbeegolfrataa, joista yli 90 on 9-väyläisiä tai pidempiä. -- Piisamson 10. heinäkuuta 2008 kello 14.22 (UTC)
replies: text: No eipä oikeastaan, taas näitä "hänen" erikoisia muokkauksia. --Retromies 10. heinäkuuta 2008 kello 14.24 (UTC)

message: Lajin historiasta pitäisi vielä kertoa, mutta mitä muuta pitäisi tehdä? 88.195.206.129 2. helmikuuta 2012 kello 22.01 (EET)
replies: text: Nopeasti luettuna ihan kiva artikkeli. Lajin levinneisyydestä voisi kertoa lisää; nyt siitä on maininta vain johdannossa (sääntöjen mukaan johdannossa ei pitäisi olla asioita, joita muualla artikkelissa ei mainita). Sellaisen huomion tein myös, että onko noille englanninkielisille termeille suomalaista vastinetta (drop zone...). Jos ei, niin niitä pitäisi vähän selittää; kaikki ei osaa englantia. Lisäksi mua ihmetytti sana manda. Niitä pitää siis kiertää, mutta mitä ne ovat. --PtG 8. helmikuuta 2012 kello 22.41 (EET)
replies: text: :Frisbeeliiton sanastossa ei ollut drop zonelle ja mandolle suomennoksia, mutta suomenkielisistä säännöistä ne löytyivät. Levinneisyyden selvittäminen vaatii hieman enemmän tutkimista. 85.131.15.145 9. helmikuuta 2012 kello 11.15 (EET)

text: :Nyt on levinneisyydestäkin pari sanaa. Johdannossa hieman eri sanoin ja lähtein kuin muussa tekstissä, mutta samasta asiasta kyse. 88.195.206.129 9. helmikuuta 2012 kello 19.16 (EET)
replies: text: ::Nuo selitykset drop zonelle ja mandoille selventävät huomattavasti tekstiä. Muutenkin hyviä lisäyksiä. Onko tavoitteena joku tietty status artikkelille (koska olet IP-käyttäjä, niin en tiedä, paljonko sulla on tietoa Wikipedian käytännöistä)? --PtG 9. helmikuuta 2012 kello 21.01 (EET)
replies: text: :::Näillä eväillä artikkelilla olisi mielestäni realistiset mahdollisuudet hyväksi. Toki jos kehittyy vielä lisää, niin miksei ihan suositelluksi asti. Levinneisyyteen lisäsin pari lähdepyyntöä. Jos noihin kohtiin saadaan vielä lähteet, täyttää tämä artikkeli mielestäni HA-vaatimukset. --Vici 11. helmikuuta 2012 kello 00.08 (EET)
replies: text: ::::Nyt pitäisi kaikilla olla lähde. Ratamäärien lähde oli merkitty kappaleen 5. virkkeen perään pisteen jälkeen (). 88.195.206.129 11. helmikuuta 2012 kello 12.14 (EET)
replies: text: :::::Hieno juttu, nyt taitaa olla lähteetkin kunnossa. --Vici 11. helmikuuta 2012 kello 15.17 (EET)
Nyt en itse enää keksi mitään sellaista sanottavaa, joka ei menisi oppaan puolelle. Mutta jos teille tulee jotain kysymyksiä mieleen tai ajatuksia siitä, mitä lajia tuntematon henkilö haluaisi tietää, niin otan ideoita vastaan. 88.195.206.129 12. helmikuuta 2012 kello 18.09 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Inari

message: Tuo sijainti menee kyllä ivaloon eikä inariin Kommentin jätti 82.128.226.51 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Niin kuuluukin. Tämä artikkeli kertoo kunnasta, ja kunnan keskus on Ivalossa. Inarin kylästä on artikkeli Inari (kylä). --Jmk 21. toukokuuta 2009 kello 23.22 (EEST)

message: It should be mentioned that a thriller written by the renown Author Gavin T. Lyall ("The Most Dangerous Game", 1965 G.T.Lyall) acts in and around Inari. GG79.253.221.29 12. toukokuuta 2011 kello 12.57 (EEST)
thread_title:  Literature 

message: Projekti on siis loppunut, mutta kyllä se on ihan olennainen osa kunnan historiaa: porukan loppuraportti ja Ylen uutinen Inarilaisen muutoksesta. Iivarius (keskustelu) 9. syyskuuta 2019 kello 01.48 (EEST)
replies: text: Siis kyseessä on netissä vähän yli kuukauden ajan julkaistu "lehti". Ylen artikkelissa se on mainittu yhdessä sivulauseessa. --Mikko Paananen (keskustelu) 9. syyskuuta 2019 kello 08.11 (EEST)
replies: text: :Niin, siis tuossa Ylen artikkelissa Inarilaisen muutoksesta, sivulauseessa. Sen sijaan lähteenä oleva uutinen on kokonaan Uudesta Inarista. Ja kyllä, kyseessä oli keväällä 2015 ilmestynyt nettilehti, jossa ilmestyi kymmeniä artikkeleja isoista ja pienistä aiheista tuolloin. Loppuraportista selviää lisää. Tää vertautuu aivan hyvin Touko Hujasen Uuden Maan Sanomiin, paitsi että koska tämä oli nimenomaan paikallinen nettilehti, tämän voi käsitellä paikkakunnan artikkelin yhteydessä. Iivarius (keskustelu) 9. syyskuuta 2019 kello 13.17 (EEST)
thread_title:  Uudesta Inarista
Keskustelu:Hyvän akseli

message: Tämä artikkeli pitäisi yhdistää, sillä artikkelit käsittelevät käytännössä samaa aihetta ja muutenkin kuuluvat samaan aihe piiriin. Ja samalla saataisiin yksi turha tynkä pois. Mietoinen 10. heinäkuuta 2008 kello 23.18 (UTC)
replies: text: Samoilla linjoilla. Näin on menetelty myös en-wikissä. Sitten jos "hyvän akseli" alkaa saamaan jotain näkyvyyttä itsenään, voidaan miettiä toista lähestymistapaa. --Ukas 18. toukokuuta 2009 kello 23.17 (EEST)
thread_title:  Yhdistäminen artikkeliin Pahan akseli