lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Walther PPK

message: Yhdistynee nämä PP ja PPK-artikkelit samalla lailla kuin saksan- ja englanninkielisissä wikiessä on tehty. --KenSentMe 4. huhtikuuta 2008 kello 21.14 (UTC)
replies: text: Ei mielestäni. Selkeämpää pitää erillisinä koska tähän on lisättävä mm. PPK/S, aseilla on eriävää historiaa ja muutenkin tiedoista tulee yhdistettynä pelkkä toisaalta/toisaalta ryteikkö. Ja useimmissa wikeissä nämä näkyvät olevan erillisiä artikkeleita.--J 4. huhtikuuta 2008 kello 21.19 (UTC)
Useimmissa Wikeissä? Mitä tuossa kokeilin tässä artikkelissa olevat interwikilinkit läpi, niin puolalainen, japanilainen ja korealainen wikipedia olivat ainoat, jossa oli erilliset artikkelit molemista. En ymmärrä miten se on "suurin osa". Saksankielisessäkin on ennen ollut eri artikkelit, mutta ne on yhdistetty. Mielestäni en-wiki on erinomainen esimerkki siitä, miten nämä voidaan yhdistää niin, että saadaan yksi kunnollinen artikkeli, eikä kaksi lähes tynkää. Terv. --KenSentMe 4. huhtikuuta 2008 kello 21.31 (UTC)

text: No missä jäniksen selässä tässä asiassa ollaan? Kun nyt ehdin edes täydentää näitä, niin katsotaan sitten, ei 80 vuoden historiaa ihan yhdeltä istumalta kirjoiteta. Enwikissä muuten näkyy suurin osa tekstistä olevan PPK:sta ja sen variaatioista, en pitäisi mitenkään hyvänä esimerkkinä yhdistämisestä kun PP on jäänyt noin vähälle huomiolle.--J 4. huhtikuuta 2008 kello 21.54 (UTC)
replies: text: :No teet miten parhaimmaksi näet. Tuohan oli vain ehdotus. Olet kuitenkin aseartikkeleissa tehnyt hyvää jälkeä, että en hetkeäkään ole  epäillyt ettikö tästäkin hyvä tulisi. --KenSentMe 5. huhtikuuta 2008 kello 17.10 (UTC)
Kiitos ja anteeksi, tahtoo tulla nuo mielipiteet vähän kulmikkaasti ilmaistua. Koitan tässä ehtiessäni kaivella sekaisia arkistojani, riittääkö juttua erillisiin artikkeleihin, vai onko yhdistäminen sittenkin parempi ratkaisu. Tekninen osa nyt tietysti on molemmissa sama, vaikka niinhän se suunnilleen on kaikissa massasulkuisissa pistooleissa merkistä ja mallista riippumatta.--J 6. huhtikuuta 2008 kello 05.02 (UTC)

message: Onkohan tuossa osiossa järkeä?! Ei minusta, siinähän vain opetetaan aseen käyttöä sellaisille joilla ei esimerkiksi ole aseenkantolupaa.. 91.154.251.87 29. joulukuuta 2008 kello 19.33 (EET)
replies: text: Joo, olit oikeassa; Wikipedia:Mitä Wikipedia ei ole: Käyttöopas, käsi- tai oppikirja. Poistin kyseisen kohdan. --Eetvartti (Kerro) 29. joulukuuta 2008 kello 19.35 (EET)
thread_title:  Aseen purku
Keskustelu:Stephen King

message: Eikö Riding the bullet ole suomennettu nimellä Luodin kyydissä? Mahdollisesti jossain kokoelmateoksessa. 85.156.13.197 14. kesäkuuta 2008 kello 21.18 (UTC)
Joo, Luodin kyydissähän se. Kokoelmassa "Maantievirus matkalla pohjoiseen". Mulla on se kirja tuolla jossain laatikossa.PhrygianFire 26. marraskuuta 2008 kello 03.23 (EET)
Piinan piti nostaa Bachman Bestseller-listoille (lähde?)
Kingin omalla nimellä julkaistussa Raivo & Pitkämarssi kirjan alkuteksteissä mainitaan asia. Kommentin jätti 83.245.177.105 (keskustelu – muokkaukset).

message: Poistin tuon Riippuvuus-osion, koska se oli turhan maalauksellinen ja vailla lähteitä. Aiheestahan sinänsä voi kirjoittaa (asiaa), kunhan lähteet ovat kunnossa. –Uusijani 20. marraskuuta 2008 kello 20.39 (EET)
Mitäköhän tehtäisiin tuolle "ilmeisesti näki kaverinsa kuolevan"-kohdalle? Se on ollut lähteettömänä jo vaikka kuinka kauan, otetaanko pois koko kappale, vai kaivaako joku lähteitä. Itse en ainakaan ole aiheesta löytänyt mainintoja wikipedian ulkopuolelta. Kuullostaa kotisohvapsykologien analyysiltä; "Sillä on useampi tarina joihin liittyy junat tai junaradat, tämän on pakko kertoa jostain traumasta".PhrygianFire 26. marraskuuta 2008 kello 03.21 (EET)
thread_title: Riippuvuus
Keskustelu:J1650

message: Mitä tarkoittaa mustan aukon, eli äärettömän pienen singulariteetin, halkaisija? Jos se tarkoittaa tapahtumahorisontin halkaisijaa, on se eri asia kuin "mustan aukon halkaisija". Kommentin jätti 88.114.218.40 (keskustelu – muokkaukset).
Pitäisiköhän tuota otsikkoa muuttaa käyttäjäystävällisemmäksi? Pelkkäkoodi on hieman tökö, jopa tietosanakirjassa. Esim. Musta aukko J1650.--Kimmet 6. huhtikuuta 2008 kello 11.17 (UTC)
thread_title:  Halkaisija?
Keskustelu:Tšekkoslovakian miehitys 1968

message: Voiskos joku neuvoa. Miten tämä liitetään ryhmään (englanniksi)"Warsaw Pact invasion of Czechoslovakia", niin että kaikki asiaan liittyvä tulee tehtyä oikein?--Winston2 5. huhtikuuta 2008 kello 21.32 (UTC)

message: "We've seen this movie before, in Prague and Budapest," said John McCain,
referring to the Soviet invasions of Czechoslovakia in 1968 and Hungary in
1956..."
-- see Michael Dobbs. "'We Are All Georgians'? Not So Fast."
Washington Post, August 17, 2008,
http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/08/14/AR2008081401360$
"Gori is the same as Prague in '68 or Budapest in '56. They are invading
and occupying Georgia just as they have done in the past."
Ben Judah. War of the Words.
The New Republic,  Wednesday, August 27, 2008
http://www.tnr.com/politics/story.html?id=1676f847-f5b1-4840-945d-693314a3cb17
thread_title:  Lähteet 

message: Kukaan suomalainen ei osaa lausua Tšekkoslovakia-sanaa, "suhuässän" (š) ollessa T-kirjaimen jälkeen; se ei äänny Z-kirjaimena vaan SHHAkki, SHHEkki jne. Muutkin hatulliset tuottavat vaikeuksia omiin aakkosiimme kuulumattomina kirjaimina.
thread_title:  Hattukirjaimien käyttö: Tšekkoslovakian miehitys 1968 

message: Onkohan mitään syytä pitää tietolaatikossa Romaniaa ja Jugoslaviaa miehityksen osapuolina? Jugoslaviaa ei edes mainita artikkelin tekstissä, Romania vain siltä osin että presidentti vastusti miehitystä. Ottaisin molemmat pois. --Ryhanen (keskustelu) 7. kesäkuuta 2015 kello 13.15 (EEST)
thread_title:  Osapuolet?
Keskustelu:Sanaluokka

message: Sanaluokkien nimiä eivät ole "verbi", "partikkeli" jne vaan "verbit", "partikkelit" jne monikossa. Korjasin sanaluokka-artikkelien määritelmäosia tältä osin. Artikkelien nimissä on kuitenkin minusta syytä säilyttää yksikkömuodot.--LemonKing 6. huhtikuuta 2008 kello 13.45 (UTC)

message: Suomen kieliopissa on kaikesta päätellen muutettu sanaluokkien ja niiden alaluokkien ryhmittelyä joiltain osin. Wikipediassa on siksi hiukan epäyhtenäistä tietoa esim. siitä, kuuluvatko adverbit ja adpositiot partikkeleihin vai eivät. Pitäisi johdonmukaistaa artikkelit uuden käytännön mukaiseksi, ja jossain kohti selittää että jaottelu on ennen ollut toisenlainen. --LemonKing 6. huhtikuuta 2008 kello 13.48 (UTC)
replies: text: "Aikaisemmassa luokituksessa adpositiot ja adverbit laskettiin kuuluvaksi partikkeleihin." Milloin luokittelu on muuttunut? Ja partikkeli-sivulla lähteessä on partikkeleiksi esitelty myös pari adverbiä. Lähde on vuodelta 2005, joten onko luokitus sen jälkeen muuttunut? 82.141.66.153 3. marraskuuta 2012 kello 03.37 (EET)
thread_title: Sanaluokkajaon muutokset

message: Listan sisennysten mukaan pääsanaluokkia olisi kolme: verbit, nominit ja taipumattomat.
Nomineihin kuuluvat alaluokat olisivat: Substantiivit, Adjektiivit, Numeraalit, Pronominit.
Taipumattomiin tai vajaasti taipuviin kuuluvat alaluokat: Partikkelit, Adpositiot ja Adverbit.
Partikkelien alaluokka kuuluisivat Konjunktiot ja Interjektiot.
Jos tarkoitus ei ole tuo, sisennykset ovat siis väärin. 82.141.72.104 14. syyskuuta 2012 kello 20.07 (EEST)
Satuin huomaamaan "Sanaluokat"-mallineen (jota ihmeellisesti ei ole tällä sivulla), ja sen mukaan varsinaisia sanaluokkia tuosta luettelosta ovat kaikki paitsi Nominit, Taipumattomat tai vajaasti taipuvat sanat, Konjunktiot sekä Interjektiot. Eli periaatteessa oikein on. 82.141.72.104 17. syyskuuta 2012 kello 05.29 (EEST)
thread_title:  mitkä ovatkaan sanaluokkia? 

message: Artikkelissa on useita vanhantuneita käsityksiä sanaluokista mutta myös aivan selviä virheitä. Se pitäisi tarkistaa kokonaan.
Öykkä (keskustelu) 12. maaliskuuta 2018 kello 20.24 (EET)
thread_title:  Koko artikkeli pitäisi tarkistaa
Keskustelu:Fasaani

message: Onko tuo haaremi ihan oikea sana tässä yhteydessä? --WR9rk09e4 6. huhtikuuta 2008 kello 15.17 (UTC)
replies: text: Kyllä haaremi-sanaa käytetään eläintenkin kohdalla, ainakin jonkin verran. Vertauskohteena esim. tämä nimiehdotus: http://www.luomus.fi/nisakkaat/index.php?name=Otariidae --Compance 23. marraskuuta 2011 kello 00.43 (EET)

text: Hyvä kysymys. Voihan ajatella, että saman sanan käytöllä joko "inhimillistetään" eläimiä tai "eläimellistetään" ihmisiä (jotka toimivat samoin, eli pitävät haaremeja). Kysehän on toki pohjimmiltaan saman tyyppisestä toiminnasta, mutta ihmiset käyttävät mielellään eri sanoja eri yhteyksissä.80.222.201.84 18. maaliskuuta 2012 kello 13.22 (EET)

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 22. tammikuuta 2015 kello 15.58 (EET)
replies: text: viitteitä yhteen noin niinku aluksi. Ei tarvetta noin tiheälle viitteistykselle. Gopase+f (keskustelu) 23. tammikuuta 2015 kello 00.33 (EET)

text: En tiedä miten muilla, mutta minulla tuo lähteenä käytetty luonnossa.com vie jollekin mainossivulle. --Höyhens (keskustelu) 29. tammikuuta 2015 kello 15.47 (EET)
replies: text: :Niin, lisäksi kiinnostaa, viihtyykö laji nimen omaan asutusten läheisyydessä myös Itä-Aasiassa vai onko se täkäläinen ilmiö. --Höyhens (keskustelu) 29. tammikuuta 2015 kello 15.58 (EET)
Päätän arvioinnin. Katotaan uudestaan kun artikkelia parannettu. Gopase+f (keskustelu) 31. tammikuuta 2015 kello 21.40 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Kurdi

message: Laitoin tuon korjausmallineen siihen, koska tekstissä runsaasti toistoa ja sen lisäksi vielä asioita jotka eivät kieliartikkeliin kuulu kuten kuvauksia kurdien perhe-elämästä ja ruokakulttuurista, ne sopivat paremmin artikkeliin kurdeista etnisenä ryhmänä. --Pisces 6. huhtikuuta 2008 kello 19.39 (UTC)

message: ”Kurdin kieli on sukua arabialle, turkille ja persialle (farsi).”
Kurdin kieli ei ole mitään sukua arabian tai turkin kielille, mutta persian kielelle (farsi) kylläkin. Arabia on afroaasialainen kieli ja turkin kieli on luokiteltu altailaiseksi kieleksi (vaikkakin tämä on nykyään epäselvää). Farsi on kyllä sukua kurdille (molemmat ovat indoeurooppalaisia kieliä). –80.220.34.237 22. lokakuuta 2011 kello 19.26 (EEST)
replies: text: Samalla vaivalla olisit itse korjannut virheen.--91.155.200.2 22. lokakuuta 2011 kello 19.28 (EEST)
replies: text: :Vandaalimuokkaus, jota ei jostain syystä havainnoitu ja kumottu saman tien. Kiitos huomautuksesta, kumosin. Iivarius 22. lokakuuta 2011 kello 19.29 (EEST)
thread_title:  Sukukielet
Keskustelu:Brädi

message: Oli mennossa suoraan poistoon, mutta minusta tämä ei ole niin selvä tapaus. Brädi on levyttänyt yhtyeensä kanssa täyspitkän albumin ja lämmitellyt 50 Centiä Hartwall-areenalla. Lisäksi vieraillut muiden artistien isojen levy-yhtiöiden julkaisemilla albumeilla. --Elena 6. huhtikuuta 2008 kello 22.33 (UTC)
replies: text: Nuo ovat kyllä tarpeeksi vahvat näytöt merkittävyydestä. Lab-oratory 7. huhtikuuta 2008 kello 13.07 (UTC)
replies: text: :Täyspitkä albumi taitaa juuri ja juuri riittä, ja kun nyt on vielä tuo 50 cent juttu, niin on kyllä merkittävä.--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 13.21 (UTC)

message: kannatan artikkelin säilyttämistä ja vastustan sen poistoa. --Juan ramirez 8. huhtikuuta 2008 kello 05.42 (UTC)
thread_title:  Äänet
Keskustelu:Skinhead

message: Viitaten palautukseen: teksti ei vastaa kysymykseen, millä maahanmuuttajien yrittäjähenkisyys ja artikkelin aiheena olevien skinheadien rasistisuus kytkeytyvät toisiinsa. Noin yleensä kansantaloudessa yrittäjien lisääntymisen ajatellaan lisäävän, ei vähentävän työpaikkoja. Väkiluvun muutos on tosiasia, mutta myöskään sitä ei ole millään loogisella tavalla kytketty artikkelin aiheeseen. Uudella muotoilulla teksti voisi olla OK, nyt ei ajatus kanna: vastaus on haluttu lisätä artikkeliin ennen kuin kysymyskään on selvillä.--Riisipuuro 7. huhtikuuta 2008 kello 06.06 (UTC)--
replies: text: Pointtina noissa lisäyksissä oli ymmärtääkseni todistaa skinheadien väite maahanmuuttajien viemistä työpaikosta myytiksi/virheellisiksi, mutta muotoilua voisi toki parantaa, jotta tuo pointti välittyisi paremmin.--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 06.45 (UTC)
replies: text: :No kyllä se varmaan nyt menettelee, vaikka työpaikat lienevät vain yksi ko. ryhmän "peruste" rasismille. Olisi parempi ensin kartoittaa ne perustelut, ja sen jälkeen niiden todellisuuspohja. Näissä hivenen arvolatautuneissa artikkeliaiheissa kannattaa olla suhteellisen tarkkana tekstin suhteen puoleen ja toiseen.--Riisipuuro 7. huhtikuuta 2008 kello 07.34 (UTC)--
replies: text: ::Totta, kyllä noita "perusteluita" pitäisi laittaa lisää, mutta en silti poistaisi noita vanhoja. Toinen ongelma on lähteiden löytäminen.--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 07.40 (UTC)
replies: text: :::Löytäminen ja läpikahlaaminen...--Riisipuuro 7. huhtikuuta 2008 kello 07.49 (UTC)--
replies: text: ::::Nii, näyttää kyl melko huonolta kun edes sillä ainoalla "perustelulla" ei ole lähdettä, ainoastaan sen kritiikillä.--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 07.51 (UTC)
replies: text: ::::::Skinheadien rasismin syitä selittelevä osio oli huonosti lähteistetty ja näytti sisältävän omaa tutkimusta. "Skinheadit ovat väärässä" -tyylinen lähteistetty mutta omana tutkimuksena koostettu  valistustyö taas ei ole Wikipedian tarkoitus, vaikka onkin arvokasta Wikipedian ulkopuolella.--217.112.249.156 22. toukokuuta 2008 kello 22.25 (UTC)
thread_title: Maahanmuuttajien yrittäjähenkisyys artikkelissa
Keskustelu luokasta:Kulttuuriorganisaatiot

message: Mikä on tämän luokan ja luokan :Luokka:Kulttuurijärjestöt työnjako? --Silvonen 7. huhtikuuta 2008 kello 15.28 (UTC)
replies: text: Tässä luokassa ainakin tällä hetkellä olevat eivät ole järjestöjä, vaan esim. kulttuurintutkimukseen liittyviä instituutteja. Tosin tämän luokan voisi ehkä siltikin laittaa poistoon. --Velma 7. huhtikuuta 2008 kello 15.32 (UTC)
replies: text: :Pyytäisin perusteluja poistoajatukselle. Goethe-instituutin luokittelu järjestöksi ontui, siksi loin tämän luokan, että tähän voidaan sijoittaa erilaiset instituutit ja muut organisaatiot, jotka siis eivät ole järjestöjä. --Ulrika 7. huhtikuuta 2008 kello 15.48 (UTC)
replies: text: :: Mietin, että jos tämä on turhan marginaalinen.... Ainakin noille parille muulle instituutille riittäisi ihan pelkkä tutkimuslaitos-luokkakin. --Velma 7. huhtikuuta 2008 kello 15.52 (UTC)
replies: text: :::Jos keksit jonkun kuvaavan luokan, niin kaikin mokomin. Harkitsin kyllä asian ottamista esille kahvihuoneessa, mutta se näköjään sotkeutui johonkin. --Ulrika 7. huhtikuuta 2008 kello 17.03 (UTC)
Eikös organisaatio noin yleisesti ole yläkäsite ja järjestö sille pikemminkin alakäsite kuin päin vastoin?--Urjanhai (keskustelu) 28. syyskuuta 2012 kello 15.02 (EEST)
thread_title:  Organisaatiot ja järjestöt
Keskustelu:L.A.M.B.

message: Ongelma ei ole merkittävyys, vaan artikkelin huono tila. Merkki on maailmankuulu ja siitä on artikkeli kolmessa muussakin Wikipediassa.--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 15.47 (UTC)
replies: text: Selvä. Voisitko kirjoittaa tämän näkyviin? Nykyisellään artikkeli ei perustele merkittävyyttä mitenkään. Otan mallineen joka tapauksessa pois. --M. Porcius Cato 7. huhtikuuta 2008 kello 16.16 (UTC)
replies: text: :Nykytila on kieltämättä surkea, yritän laajentaa niin, että merkittävyys selviää viimeistään huomenna--kalamies 7. huhtikuuta 2008 kello 16.20 (UTC)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Gammabutyrolaktoni

message: Artikkelin nimi ”gamma-Butyrolaktoni” on varsin outo... Keskellä oleva iso B ainakin näyttää virheelliseltä, mutta kuuluuko sanassa olla yhdysmerkkiä? --Silvonen 8. huhtikuuta 2008 kello 04.57 (UTC)
replies: text: Yhdisteen nimi "butyro" viittaa butaanihappoon (butyric acid) ja "gamma" yhdisteen nimen edessä tarkoittaa kreikkalasta kirjainta γ (siis 4-asemaa). Yhdiste on siis γ-hydroksibutaanihapon (= gammahydroksivoihapon) laktoni. gamma-Butyrolaktoni näyttää olevan yhdisteen vakiintunut nimi suomenkielessä, joten sitä ei ole syytä muuttaa. --tjn 10. huhtikuuta 2008 kello 10.46 (UTC)
replies: text: :Tuossa on vain nyt se ongelma, että iso alkukirjain sanan keskellä ei ole suomen kielen yleisten oikeinkirjoitusperiaatteiden mukaista, jos kyse ei ole erisnimestä. --Silvonen 10. huhtikuuta 2008 kello 13.00 (UTC)
replies: text: ::Nimi voidaan kirjoittaa myös ilman yhdysviivaa, siis gammabutyrolaktoni. Samoin voitaisiin menetellä gamma-hydroksibutaanihapon kohdalla; siitäkin voitaisiin käyttää vakiintunutta nimitystä gammahydroksivoihappo.--tjn 10. huhtikuuta 2008 kello 13.40 (UTC)
thread_title:  Artikkelin nimi 

message: "Gammabutyrolaktoni kehitettiin alun perin unilääkkeeksi ja nukutusaineeksi, mutta todettiin myöhemmin siihen sopimattomaksi."
Missä viitteet? gamma-hydroksibutyraattia käytettiin nukutusaineena jonkun artikkelin mukaan (ei viitteitä tästäkään), mutta laktonia ei ole koskaan tutkittu GMP/GLP-tasoisissa kokeissa lääkkeenä käytettävänä. Sen luokittelu lääkeluetteloonkin on täten täysin lainvastaista, vrt ilokaasun tekninen/lääkkeellinen käyttö verrattuna esimerkiksi elintarvikekäyttöön.
thread_title:  SISÄLTÖ
Keskustelu:Pitkäjousi

message: voisiko joku täydentää tätä, materiaalia varmasti löytyy, kiitos --Juan ramirez 8. huhtikuuta 2008 kello 19.33 (UTC)

message: Artikkelissa erotetaan pitkäjousi ja vastakaarijousia toisensa poissulkeviksi. "Pitkäjousi on pitkä, useimmiten käyttäjänsä pituinen tai pitempi jousiase. Pitkäjousen kaaressa ei ole vastakaarta."
Japanilaisen jousi kuitenkin kuvataan molemmiksi yhtä aikaa. "Japanilainen jousi, yumi, on ns. pitkäjousi, ja sen normaalipituus on 227 cm. Jousi on ns. vastakaarijousi, eli se on virittämättömänä taipunut vastakkaiseen suuntaan kuin viritettynä"
https://fi.wikipedia.org/wiki/Kyūdō#Jousi
neljä tildeä (2001:14BA:1F6:C900:C900:5612:79C3:739E 4. syyskuuta 2017 kello 09.03 (EEST))
thread_title:  pitkäjousi ja vastakaarijousi
Keskustelu:Red Faction

message: Siistin artikkelin kieltä puuttumatta kuitenkaan itse sisältöön, poikkeuksena Tarina-osio, jonka kirjoitin uusiksi englanninkielisen Wikipedia-artikkelin pohjalta. Lähteitä en tällä kertaa jaksanut lähteä lisäilemään, vaikka artikkeli niitä kyllä selvästi kaipaisi. Lisäsin artikkeliin lähteettömyystagin.
Kheldysh 8. huhtikuuta 2008 kello 22.23 (UTC)
thread_title:  Kielen siistiminen hoidettu, puutteita on yhä.
Keskustelu:Fritsu

message: "Fritsun vuosisatoja vanha nimitys on ollut huunpurema.lähde? Fritsuiksi niitä ruvettiin kutsumaan vuonna 1918 Etelä-Suomessa olleitten saksalaisten joukkojen yleisen etunimen mukaan."
Nykysuomen sanakirja (SKS/WSOY, 1970) kertoo huunpuremasta seuraavaa: huunpurema s. kans. myt. ilman tiettyä syytä ihoon ilmestyvä sinelmä, jonka uskotaan ennustavan kuolemaa. Kommentin jätti Raidi (keskustelu – muokkaukset).

message: Etymologia on pielessä.
"Wikipediassa Fritz, tuo saksalainen huikentelija, on saanut kontolleen myös fritsun, joka 1930-luvulta alkaen on tarkoittanut suudelman imujälkeä kaulalla. Syyte on aiheeton: tämä sana on sama kuin se slangissa alusta alkaen ollut fritsu, joka tarkoittaa postimerkkiä (ruotsin frimärke)."
https://www.kotus.fi/nyt/kotus-blogi/ulla-maija_forsberg?22862_m=23798
193.166.223.5 31. maaliskuuta 2017 kello 12.53 (EEST)
thread_title:  Etymologia 

message: Miten lie yhteys hennamerkintöihin, tatuointeihin ja polttomerkkeihin jne. Kuuluuko samaan ilmiöpiiriin? -- Cimon Avaro 7. lokakuuta 2023 kello 10.39 (EEST)
thread_title:  Pitäisikö viitata
Keskustelu:Näennäisteho

message: Varmaan olisi hyvä kertoa myös tuon VA:n merkintä tuossa jutussa? Pysyy sitten paremmin mielessä mitä on lukemassa.--193.210.65.69 9. huhtikuuta 2008 kello 08.27 (UTC)
replies: text: Linkitetyssä volttiampeeri-artikkelissa ne VA-tunnukset yms on kerrottu. --Aulis Eskola (keskustelu) 20. elokuuta 2012 kello 18.05 (EEST)

message: Loistehoartikkeli oli luokitettu eri tavoin kuin tämä vaikka ilmeisesti saman tyyppistä asiaa. Onko erityisesti hyötyä jos sähkötekniikka luokassa on 110 sivua? Vai kannattaisiko alkaa enemmän kategorioimaan? Wikiman897 (keskustelu) 18. elokuuta 2012 kello 18.37 (EEST)
replies: text: Kannattaiskohan tämäkin luokitella sähkövoimaan? --Aulis Eskola (keskustelu) 20. elokuuta 2012 kello 18.03 (EEST)
thread_title:  Luokittelusta
Keskustelu mallineesta:Video

message: Tätähän ei enää tarvitakkaan, koska videot voidaan esittää kuten kuvat.  --Usp 9. huhtikuuta 2008 kello 13.03 (UTC)
replies: text: Niinhän tuo periaatteessa menee. Video-mallineen etuna on kuitenkin se, että se sisältää apulinkin, jonka takaa löytyy ohjeet videotiedostojen toistamiseen. Lisäksi malline lisää videon sisältävän artikkelin asianmukaiseen luokkaan. Näin videoiden käyttöä Wikipediassa on helppoa seurata. --M. Porcius Cato 9. huhtikuuta 2008 kello 13.23 (UTC)
replies: text: :No, onko videollisuus kuvallisuudesta niin paljon poikkeava tapaus, että sen perusteella luokitella tarvitsee? Itse pitäisin parempana artikkelisivun mahdollisimman askeettista ilmaisua ja suosisin ohjausta videon kuvassivulle ja sinne tarvittavat ohjeet, kestot, yms. kuten kuvissa. Anekdoottina mainiten enkipediassa malline on kahdessa artikkelissa, eskipediassa jo poistettu tarpeettomana.

text: :Kun videon laittaa päälle, tulee siihen "Lisää" valikko, jossa on tekstiä suomeksi, joten se on ilmeisesti täältä määritettävissä. Tällöin ohjeen voisi lisätä tähän. Valikon luullakseni saisi auki vaikka video ei toistuisikaan. --Usp 9. huhtikuuta 2008 kello 13.51 (UTC)

text: :Malline:Videotiedosto on olemassa myös. --Usp 14. huhtikuuta 2008 kello 01.59 (UTC)
replies: text: :: Tuon käyttötapaukset voisi korvata tämän käytöllä, samoin  on jossain välissä ilmentynyt mutta ei koskaan valmistunut. Kolmea ei pitäisi tarvita. Ipr1 (keskustelu) 14. maaliskuuta 2021 kello 23.18 (EET)
thread_title: Tarpeeton

message: Tällä hetkellä leveysrajoitus ei toimi odotetulla tavalla vaan video voi näkyä paljon kookkaampana kuin tarkoitus. Pitää ratkaista jossakin välissä. Ipr1 (keskustelu) 15. maaliskuuta 2021 kello 02.07 (EET)
thread_title:  Leveysrajoitus
Keskustelu:Areena

message: voisiko joku aloittaa kirjottamaan "areenaoja Suomessa"?  –Kommentin jätti 91.156.141.10 (keskustelu – muokkaukset)

message: Saisiko urheiluareenasta kirjoitettua artikkelin? --Hartz (keskustelu) 23. syyskuuta 2013 kello 23.46 (EEST)
thread_title: Urheiluareena