Keskustelu:Sähköverkko

message: Suomen sähköverkosta kertominen olisi syytä siirtää omaan artikkeliinsa. Tässä pitäisi kertoa vain yleisesti sähkönjakeluverkoista. --Aulis Eskola 16. syyskuuta 2011 kello 21.32 (EEST)
replies: text: Ei tungeta Suomen asioita ainakaan alun kohtiin "Siirtotavat" ja "Erilaiset siirtoverkkojen tyypit" --Aulis Eskola (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 01.14 (EEST)
Suomen kantaverkosta on jo olemassa artikkeli kantaverkko. -Htm (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 04.10 (EEST)

text: Oliskohan siis syytä nimetä se artikkeli nimelle Suomen sähköverkko ja siirtää sinne kaikki Suomen sähkönjaluasioiden nippelit tästä artikkelista? Tähän artikkeliin jätettäisiin Suomen verkoista vain muutaman lauseen kuvaus ja viittaus tuohon Suomen sähköverkko -artikkeliin. --Aulis Eskola (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 11.08 (EEST)
replies: text: :Kannatetaan. --Styroks (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 11.21 (EEST)
replies: text: ::Kantaverkko on kyllä aika yleiseti käytetty termi Suomen ko. verkosta. -Htm (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 13.57 (EEST)
replies: text: :::Eikös "kantaverkko" ole minkä tahansa valtakunnan "runkoverkko" sähkönsiirrossa, tyypillisesti se korkeajännitteinen osa piuhotusta? Ajattelin että kirjoitettaisiin asiasta toinen artikkeli Suomen kannalta ja laajentaen näkökulmaa kaikkeen piuhotukseen voimalaitosten ja loppukäyttäjien välillä. --Aulis Eskola (keskustelu) 31. heinäkuuta 2012 kello 17.32 (EEST)
replies: text: ::::Whatever. Olevan artikkelin voi poistaa ei-merkittävänä tai muuttaa sopivalle nimelle. -Htm (keskustelu) 1. elokuuta 2012 kello 02.19 (EEST)
"se muunnetaan 230/400 voltin pienjännitteeksi eli verkkovirraksi häviöiden minimoimiseksi." ähh, tuplanaamapalmu, kai ois hyvä tajuta   että noi pääsähköverkot toimii isoilla jännitteil siks että minimalisoidaan häviöt? siks muunnetaan 230 ettei jengi pala hengiltä ja sitä sähköö voi jotenki koneissa käyttää, –Kommentin jätti 89.166.72.101 (keskustelu) 
"Sähkövirran kulku ei ole edes metallisissa johteissa vapaata, vaan johde-elektronien kulkua haittaavat metallien atomit. Elektronien törmäilessä atomeihin, menettävät ne liike-energiaansa ja luovuttavat sitä atomeille, jotka alkavat värähdellä paikallaan. Tämä värähtely on lämpöliikettä, joka leviää johtimessa ja lämmittää sitä. Tätä sähkövirran kasvua rajoittavaa ominaisuutta kutsutaan resistanssiksi.[13][14] Sähkövirran lämpövaikutukseen perustuvat esimerkiksi sähkölämmitys, sähköliedet ja myös hehkulamput. Sähköenergian siirrossa lämmön kehittyminen on kuitenkin haitallista, sillä tehoa kuluu sen vuoksi hukkaan. Tämän vuoksi energian siirrossa pyritään käyttämään suurta jännitettä ja pientä virtaa, mikä vaihtovirtaa käytettäessä on saatavissa aikaan muuntajan avulla."
ja työ kirjotatte: "se muunnetaan 230/400 voltin pienjännitteeksi eli verkkovirraksi häviöiden minimoimiseksi." –Kommentin jätti 89.166.72.101 (keskustelu)

text: Lue koko virke: muunnetaan matalalle jännitteelle vasta lähellä kuluttajaa, jottei syntyisi paljon häviöitä. --Aulis Eskola (keskustelu) 5. kesäkuuta 2017 kello 16.34 (EEST)

message: Raksasin tuon pois katso myös osiosta. --Aguilus (keskustelu) 30. toukokuuta 2022 kello 10.56 (EEST)
thread_title: Maisemapylväs

message: Jos ajatellaan sähköverkkoja vaikkapa Afrikassa tai Dominikaanisessa tasavallassa niin voisin kuvitella että tästä artikkelista voisi sipaista paljonkin veks? --Aguilus (keskustelu) 19. kesäkuuta 2022 kello 12.06 (EEST)
thread_title:  Aiheen käsittely yleisesti