lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Kapillaari-ilmiö

message: osaisko kukaan kertoa mulle miksi kapillaariputkessa(sisällä vettä) paine on pienempi kuin ympäröivä ilmanpaine? vai onko edes näin todellisuudessa? ovatko paineet samalla korkeudella yhtä suuret sekä putkessa, että ulkopuolella?? Kommentin jätti 80.221.10.117 (keskustelu – muokkaukset).

message: Ristiriitaista informaatiota:
-Lainaus kapillaari-ilmiön suomenkielisestä artikkelista: 
Kasvit käyttävät kapillaari-ilmiötä nostaessaan vettä juurista.
-Lainaus kapillaari-ilmiön englanninkielisestä artikkelista: 
Capillary action is NOT responsible for water transport in plants. Instead cohesion between the water molecules and transpiration work together to draw up water.
82.181.56.241 8. marraskuuta 2008 kello 13.22 (EET)
replies: text: Kysymys on ilmeisen kimurantti. Mutta yleisesti väittävät kapillaari-ilmiön olevan _osana_ asiaa. , sivu 2: "... ei vieläkään pystytä selittämään aukottomasti massan siirron teorioiden avulla...". --Aulis Eskola. En-wikipedia on lähteetön, yritetään löytää siihen jotakin lähdettä. 14. tammikuuta 2009 kello 15.19 (EET)
miks se on painovoima eikä vetvoima. kun painovoimahan vetää alas päin.???Kommentin jätti 80.221.202.173 (keskustelu – muokkaukset).

text: Sanotaan että "painovoimaa _vastaan_" - painovoima vetää alas päin ja kapillaari-ilmiö ylös päin. --Aulis Eskola 14. tammikuuta 2009 kello 14.33 (EET)
thread_title:  Kasvien vedenotto????
Keskustelu:Enigma (salauslaite)

message: [http://mckoss.com/Crypto/Enigma.htm toimivan enigman voi rakentaa myös paperista] mutta sen suomenkielisille/suomennetuille käyttöohjeille olisi käyttöä
-minullakin on sama ongelma en osaa käyttää paperi enigmaa
<BR>
<BR>

message: <B>Paperi Enigman suomenkieliset käyttö ohjeet.</B>
- Valitse ensin <B>'kiekkojen'</B> järjestys.<BR>
- Valitse sitten <B>avain</B>, (Kiekkojen vasemmanpuoleisilla kirjaimilla. <B>Esim: kiekkojen järjestys:  I,II,III avain: M,C,K Avaimen tulee olla ylimmällä rivillä)<BR>
- Siirrä <B>oikeanpuoleista kiekkoa yhden kirjaimen verran ylöspäin.</B> ( oikeanpuoleista kiekkoa sirretään <B>aina yksi</B> ylöspäin ennen jokaista kirjainta)<BR>
- Aloita valitsemalla kirjain <B>INPUT / OUTPUT sarakkeesta.</B> (Esim: Q)<BR>
- Valitse <B>oikeanpuoleisesta kiekosta Q:n viereinen kirjain</B> D<BR>
- Etsi Kirjain D <B>oikeanpuoleisen kiekon vasemmanpuoleisista kirjaimista.<BR>
- Hyppää <B>tältä kohdalta keskimmäiselle kiekolle.</B> (Kirjain P)<BR>
- Etsi <B>keskimmäisen kiekon vasemmanpuoleisista kirjaimista</B> toinen P<BR>
- Hyppää <B>tältä kohdalta vasemmanpuoleiselle kiekolle. </B>(Kirjain J)<BR>
- Etsi taas kiekon <B>vasemmaltapuolelta kirjain</B> J<BR>
- Hyppää <B>tältä kohdalta Reflector-sarakkeeseen</B> (Kirjain J, Kirjain saattaa olla mikä tahansa muukin, mutta tällä avaimella tulee J)<BR>
- Etsi <B>Reflectorilta</B> toinen J (14 kirjainta ylempänä)<BR>
- Toimi käänteisessä järjestyksessä takaisin <B>INPUT / OUTPUT Sarakkeeseen</B> (Kirjaimeen E)<BR>
- <B>Toista</B> tämä jokaisen kirjaimen kohdalla.<BR>
- Kun jostain kiekosta <B>ylöspäinsuuntautuva nuoli</B> tulee <B>ylimmälle riville</B>, koodaa kirjain <B>ensin normaalisti</B> ja <B>sen jälkeen</B> nosta kyseistä kiekkoa <B>JA</B> sen vasemmalla puolella olevaa kiekkoa yksi ylöspäin. (Esim. Oikeanpuoleisen kiekon <B>nuoli</B> on <B>ylimmällä rivillä</B>; koodaa kirjain, nosta <B>oikeanopuoleista</B> kiekkoa <B>ja</B> <B>keskimmäistä</B> kiekkoa yksi ylöspäin.<BR>

message: Saa selventää...

message: David Kahn. Seizing the Enigma: Race to Break the German U-boat Codes
David Kahn. The Codebreakers: The Comprehensive History of Secret Communication from Ancient 
Times to the Internet  
Hugh Sebag Montefiore. Enigma: The Battle for the Code  
Simon Singh 1999. Koodikirja : Salakirjoituksen historia muinaisesta Egyptistä kvanttikryptografiaan (Tammi)
Gordon Welchman. The Hut Six Story : Breaking the Enigma Codes  
F.W. Winterbotham. The Ultra Secret: The Inside Story of Operation Ultra, Bletchley Park and Enigma  
kaunokirjallisuutta suomeksi: 
Robert A. Harris: Enigma
thread_title:  kirjallisuutta Enigmasta
Keskustelu:Frikatiivi

message: Kommenttia tämänpäiväisiin poistoihini: Agricolan huchta-kirjoitusasun pohjalta ei ole tarpeen teorioida mitään x-spirantteja. Laryngaaliteorian yhteys hankausäänteisiin on aika epärelevantti, suomen illatiivin muodonvaihtelut selittyvät h:n ja s:n avulla (mutta tämän tarkempien selitysten paikka ei ole tässä artikkelissa). – Kommentin jätti Koppelo (keskustelu – muokkaukset)  16. joulukuuta 2005
thread_title:  Laryngaaliteoria 

message: esim. "lahti [lɑxt̪i]" ja "vihko [ʋiçko̞]"...--Espoo 21. tammikuuta 2008 kello 15.07 (UTC)
thread_title:  Artikkelista puuttuvat suomenkieliset frikatiivit 

message: "erotellaan faryngaaliäänteet ja epiglottaaliäänteet. Mistään kielestä ei tunneta erottelua faryngaalisen frikatiivin ja puolivokaalin välillä. Tanskassa 'r' on itse asiassa soinnillinen faryngaalipuolivokaali."
Mitähän tuo tarkoittaa? – Kommentin jätti Lito (keskustelu – muokkaukset) 29.3.2010 kello 19.46
replies: text: Faryngaaliset puolivokaalit vaikuttavat tässä artikkelissa epäolennaisilta, joten poistin niihin viittaavat virkkeet. – Simo Kaupinmäki 18. syyskuuta 2011 kello 17.18 (EEST)
thread_title:  Faryngaaliset puolivokaalit
Keskustelu:Kivi, paperi ja sakset

message: === Paperi, kivi ja sakset ===
Tällainen artikkeli hieman tavanomaisesta poikkeavasta aiheesta. Artikkeli on ollut englanninkielisessä Wikipediassa suositeltu sivu. --SM 25. syyskuuta 2005 kello 19:51:36 (UTC)
replies: text: Jos nyt arvelet, etttä pitäisi laajentaa, niin juuri en:, de:, ja: -versioissa tuntuu olevan materiaalia esimerkiksi tilanteista, joissa peliä on käytetty sekä kilpailutoiminnasta. Makuasia, onko kaikkia Simpsonien jaksoja pakko kerrata tietosanakirjassa, mutta jossain määrin mahdollista se on tekijänoikeuksienkin puitteissa. Höyhens 9. lokakuuta 2005 kello 15:29:04 (UTC)

text: Ehkäpä pelissä tarvitaan muutakin kuin kämmen, sormet esim;). Ks. käsi. --jeepo 18. lokakuuta 2005 kello 16:18:20 (UTC)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi

message: Tällainen artikkeli hieman tavanomaisesta poikkeavasta aiheesta. Artikkeli on ollut englanninkielisessä Wikipediassa suositeltu sivu. --SM 25. syyskuuta 2005 kello 19:51:36 (UTC)
replies: text: Jos nyt arvelet, etttä pitäisi laajentaa, niin juuri en:, de:, ja: -versioissa tuntuu olevan materiaalia esimerkiksi tilanteista, joissa peliä on käytetty sekä kilpailutoiminnasta. Makuasia, onko kaikkia Simpsonien jaksoja pakko kerrata tietosanakirjassa, mutta jossain määrin mahdollista se on tekijänoikeuksienkin puitteissa. Höyhens 9. lokakuuta 2005 kello 15:29:04 (UTC)

text: Ehkäpä pelissä tarvitaan muutakin kuin kämmen, sormet esim;). Ks. käsi. --jeepo 18. lokakuuta 2005 kello 16:18:20 (UTC)
thread_title:  [[Paperi, kivi ja sakset]] 

message: Eikö pelin nimi ole suomeksi "Kivi-sakset-paperi", eli Kivi, sakset ja paperi? —kallerna™ 15. heinäkuuta 2008 kello 08.59 (UTC)
replies: text: Taitaa tuo artikkelin nimi "Kivi, paperi ja sakset" olla puhekielen käännös kivi-paperi-sakset muodosta, joka taitaa olla se käytetyin. --Nrautava 13. maaliskuuta 2010 kello 18.06 (EET)
thread_title: Nimestä
Keskustelu:Taistelu Britanniasta

message: Kirjoitin artikkelin lähes kokonaan uudestaan. Tämä oli jälleen yksi moniongelmainen teksti, jonka kirjoitin Wikipediaan liki 20 vuotta sitten. Pelastin vanhasta artikkelista muutamia kohtia, joihin oli merkitty lähdeviite tai joiden lähteen edelleen itse muistin. Artikkelissa on tästä johtuen joitakin lähde- tai lähde tarkemmin -pyyntöjä. Muutamat lähteistä ovat heikkolaatuisia. Esimerkiksi Gallandin elämäkerta on miehen itsensä kirjoittama, joten se sisältänee omakehua ja vastuun vierittämistä muiden niskoille. Tieteen Kuvalehden jutun lähteenä on hyvinkin voitu käyttää englanninkielistä Wikipediaa. Newarkin teos ja Valittujen palojen julkaisema Ratkaisun hetket ovat populaarihistorialle tyypillisiä ”sata jännää juttua” -koostekirjoja, joita ei mielestäni pitäisi ollenkaan käyttää Wikipedian lähteenä. Ne olivat kuitenkin artikkelin lähdeluettelossa jo valmiina, joten pääsin niitä käyttäessäni itse helpommalla, kun ei tarvinnut etsiä uusia lähteitä. Pidin tärkeämpänä saada artikkeli edes tyydyttävään kuntoon kuin roikottaa vanhaa sepustusta kaiken kansan nähtävillä määrättömän pitkään. Olisi kuitenkin hienoa, jos joku ilmailu- ja sotahistoriaan perehtynyt käyttäjä jaksaisi ottaa kopin ja kehittää artikkelia edelleen. Itse tunnen mainitut aihepiirit lähinnä Korkeajännityksestä. Otin myös vapauden arkistoida aiemmat keskustelut, sillä ne koskevat käytännöllisesti katsoen eri artikkelia; tätä edellinen viesti oli vuodelta 2011. --Miihkali (K • M) 13. maaliskuuta 2024 kello 10.23 (EET)
replies: text: Totean vielä, että säästämäni asiallisesti lähteistetyt kohdat olivat melko lailla kaikki muiden kuin minun kirjoittamiani. Kiitokset näille anonyymeille sankareille vaivannäöstään. Miihkali (K • M) 13. maaliskuuta 2024 kello 13.43 (EET)
thread_title:  Tilannepäivitys
Keskustelu:Origenes

message: === Origenes ===
Aineistoa alkaa olla vaikka millä mitalla. --Joonas 5. lokakuuta 2005 kello 22:54:36 (UTC)
replies: text: Johdanto-osion tulisi olla tiivis, mutta kolme reilua kappaletta. – Zeal 7. lokakuuta 2005 kello 22:36:11 (UTC)
replies: text: :No on siinä nyt muutakin parannettavaa. Aineistoa on tosiaan jo paljon, mutta sen esitys vielä ontuu. Kannattaa miettiä pilkkujen sijoittelua ja viivoja (– olisi suositeltava) sekä numeroita: asiatekstissä kuuluisi pienet, ainakin alle kymmenen suuruiset numerot, kirjoittaa kirjaimin. Artikkelissa on myös huomattavasti punaisia linkkejä, mikä ei saisi olla tilanne suositelluilla sivuilla. Näiden muutosten jälkeen kannattaisi miettiä lausejärjestyksiä ja -muotoja: monen asian sivulla voisi esittää selkeämmin ja yksinkertaisemmin. Lisäksi siellä oli joitain käsitteitä, jotka kannattaa selittää sanalla tai parilla heti tuossa artikkelissa. Aineiston puolesta artikkeli on jo suositellun sivun arvoinen. – Zeal 15. lokakuuta 2005 kello 20:23:00 (UTC)

text: Onko "Aiheesta muualla" sama kuin artikkelin lähteet vai aihetta sivuavin sivujen linkkiluettelo? --Harriv 18. lokakuuta 2005 kello 22:03:07 (UTC)
replies: text: :Nyt lähteet ovat erikseen. Artikkeli tosin on lähes suora käännös englanninkielisestä, joten tuossa ovat lähinnä alkuperäisartikkelin lähteet. Muutenkin sen verran raaka, ettei tuosta nopeasti tule suositeltavaa, vaikka olisi miten pitkä. --Tomisti 7. joulukuuta 2005 kello 14:44:42 (UTC)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi

message: Aineistoa alkaa olla vaikka millä mitalla. --Joonas 5. lokakuuta 2005 kello 22:54:36 (UTC)
replies: text: Johdanto-osion tulisi olla tiivis, mutta kolme reilua kappaletta. – Zeal 7. lokakuuta 2005 kello 22:36:11 (UTC)
replies: text: :No on siinä nyt muutakin parannettavaa. Aineistoa on tosiaan jo paljon, mutta sen esitys vielä ontuu. Kannattaa miettiä pilkkujen sijoittelua ja viivoja (– olisi suositeltava) sekä numeroita: asiatekstissä kuuluisi pienet, ainakin alle kymmenen suuruiset numerot, kirjoittaa kirjaimin. Artikkelissa on myös huomattavasti punaisia linkkejä, mikä ei saisi olla tilanne suositelluilla sivuilla. Näiden muutosten jälkeen kannattaisi miettiä lausejärjestyksiä ja -muotoja: monen asian sivulla voisi esittää selkeämmin ja yksinkertaisemmin. Lisäksi siellä oli joitain käsitteitä, jotka kannattaa selittää sanalla tai parilla heti tuossa artikkelissa. Aineiston puolesta artikkeli on jo suositellun sivun arvoinen. – Zeal 15. lokakuuta 2005 kello 20:23:00 (UTC)

text: Onko "Aiheesta muualla" sama kuin artikkelin lähteet vai aihetta sivuavin sivujen linkkiluettelo? --Harriv 18. lokakuuta 2005 kello 22:03:07 (UTC)
replies: text: :Nyt lähteet ovat erikseen. Artikkeli tosin on lähes suora käännös englanninkielisestä, joten tuossa ovat lähinnä alkuperäisartikkelin lähteet. Muutenkin sen verran raaka, ettei tuosta nopeasti tule suositeltavaa, vaikka olisi miten pitkä. --Tomisti 7. joulukuuta 2005 kello 14:44:42 (UTC)
thread_title:  [[Origenes]]
Keskustelu:Jari Kurri

message: "Kolme maalia neljässä NHL play off -ottelussa", tarkoittaisikohan kuitenkin kolmea hattutemppua? :) - Sir Elwood 7. kesäkuuta 2007 kello 04.50 (UTC)
Voisiko joku palauttaa edellisiet muutokset Kurrin tekstiin! -herrasmies
Mielestäni tämä ei ole tynkä?  Käyttäjä:MAtti-92 klo 15.03 (UTC)
replies: text: No on se ehkä vielä kuitenkin. Tekstiähän tuossa ei pitkän uran tehneestä jannusta ole paljoa - leijonanosan tilasta vievät tilastot. --Neofelis Nebulosa 17. joulukuuta 2005 kello 15:29:57 (UTC)

message: huomasin että ylempänä tekstissä on että Jari teki 4 hattutemppua vuonna 1985, mutta alempana on NHL ennätysten kohdassa että oli vain 3, kumpi on oikein ?
replies: text: Teki vuonna 1985 Chicagoa vastaan kolme, kaikissa playoffeissa samana vuonna yhteensä neljä. Korjasin artikkelin tiedon. --Ryhanen 8. elokuuta 2009 kello 09.30 (EEST)
thread_title:  Jari Kurri 

message: Olisiko syytä poistaa ex-urheilijoiden paino ja pituus määritelmät sillä
ne muuttuvat alati tai eivät pidä paikkaansa ja ovat mitätöntä tietoa
urheiluuran jälkeen.Vaihtoehtoisesti ne voitaisiin toki päivittää ajantasalle
tai laittaa viite urheilu-uran paino ja pituus.
replies: text: Pituus muuttuu alati? --Sblöbö (keskustelu) 19. heinäkuuta 2019 kello 02.36 (EEST)
thread_title:  Paino ja pituus
Keskustelu:Kahdeksankymmenvuotinen sota

message: Tässä tekstissä puhutaan Alankomaiden maakunnista. Sen sijaan esimerkiksi sivulla Alankomaat puhutaan provinsseista. Hollannin kielessä alueista käytetään nimitystä provincie. Onko hyviä perusteluja käyttää sanaa maakunta? --Tero Vilkesalo 17. joulukuuta 2005 kello 17:46:22 (UTC)
thread_title:  Provinssi vai maakunta?
Keskustelu:Vesijohtovesi

message: Mistäs tämä roskateksti yht'äkkiä tuli? Vastaava artikkeli on eglanninkielisellä sivustolla?!?!?
replies: text: Tuli ja menikin jo. :-) --TeVe 17. joulukuuta 2005 kello 18:58:17 (UTC)
replies: text: : Hyvä kun korjasit artikkelin nimen kuntoon! Tuli tökerösti fingelskana :D
replies: text: :: Njuu, mie kun muistelin ensin että artikkeli vesijohtovedestä oli jo kirjoitettu :D --TeVe 17. joulukuuta 2005 kello 19:09:14 (UTC)
Helsingin vedelle on laitettu pyyntö tarkistaa artikkelin tiedot (ja että heidän sivuiltaan sai muokata tietoa).

text: Ärsyttävän Helsinki-keskeisesti kirjoitettu artikkeli. Vesijohtovettä juodaan muillakin paikkakunnilla, ei sitä enää tarvitse sangolla kaivosta kantaa monessakaan kylässä.

text: * "joillakin paikkakunnilla, ei kuitenkaan Helsingissä"

text: * "Veden laatua valvotaan Helsingissä tarkasti."

text: * "Helsingin vesijohtovesi johdetaan Päijänteestä."

text: * "Veden pehmennysaineita ei Helsingissä tarvitse käyttää."

text: * "Helsingin veden sivuilta löytyy lisätietoja "

text: Ei Helsinki mikään maailman napa ole! --Gyllenhali 20. joulukuuta 2005 kello 19:04:32 (UTC)
Miten niin roska? Vesijohtovesi on artikkelin aiheinen asia. Sen parissa työskentelee satoja ihmisiä, jotka saattaisivat vaatia jotain tarkennusta sanoillesi :)
Niin, eihän sitä elämää ole kehä-III:n pohjoispuolella. Sopii tulla tänne katsomaan, täällä on ihan oikeita kaupunkeja. --Sinde 18. tammikuuta 2008 kello 17:19:55 (UTC)

message: Lisätäänkö vesijohto veteen enää pahemmin kalkkia tai muuta? Jos lisätään niin eikö siitä pitäisi olla jotain juttua. --Anomaali 13. toukokuuta 2008 kello 20.02 (UTC)
Niin fluori oli se mikä eniten kiinnostaisi --Anomaali 17. toukokuuta 2008 kello 17.04 (UTC)
thread_title: Mitä vesijohtoveteen lisätään?

message: Nähtävästi ainakin Raahessa on lisätty vihreää väriainetta. Ainakin Raahen Seutu -lehden mukaan. 82.141.74.36 11. heinäkuuta 2011 kello 17.33 (EEST)
thread_title:  Kaukolämpöveden väri 

message: Kannattaako sanaa juomavesi sotkea tuohon alkuun kun voitaisiin sanoa, että Suomessa käyttövesi on juomakelpoista tai jotain vastaavaa. Itse ainakin menen vähän sekaisin kun puhutaan vesijohtovedestä, käyttövedestä, talousvedestä ja juomavedestä ikään kuin nämä olisivat aivan erillisiä. Nuo sanat pitäisi jaotella selvästi ylä-, ala- ja rinnakkaiskäsitteiksi. --Hartz (keskustelu) 21. tammikuuta 2013 kello 14.53 (EET)
thread_title:  Juomavesi 

message: Esim. jos asuu Helsingissä Viikissä ja laskee kraanasta vettä, mikä pH siinä on?
Lievästi emäksinen ilmeisesti yleensä. Miten korkea pH on haitallinen esim. ruokatorvelle?
--88.192.242.201 15. huhtikuuta 2016 kello 12.08 (EEST)
thread_title:  pH eri Suomen vesilaitoksilla?
Keskustelu:Vauhtiajot

message: Artikkeli antaa väärää tietoa. Seinäjoen Vauhtiajoja on järjestetty huomattavasti aikaisemmin kuin tämän vuosituhannen puolella, tosin välissä taisi olla aika pitkä tauko. Tarkkaa tietoa ei nyt minulla tähän hätään valitettavasti ole. --SM 18. joulukuuta 2005 kello 04:08:27 (UTC)
Artikkelin sisältö korjailtu 9. toukokuuta 2006 kello 15.29
Tarkka ensimmäinen järjestämisvuosi puuttuu. Kommentin jätti 81.209.123.135 (keskustelu – muokkaukset).
Vuonna 2006 artistien lisäksi myös virallisesti oikea Hevikaraoke, järjestäjänä oli se joka oli tuottanut Hevikaraoke-levysarjaa. 
85.157.175.189 7. maaliskuuta 2011 kello 22.44 (EET)

message: Tänä vuonna tapahtuma järjestetään 22.-24.7.2011.
85.157.175.189 7. maaliskuuta 2011 kello 22.26 (EET)
thread_title:  2011
Keskustelu:FidoNet

message: Oliko Lahden alueen purkkien LocalNet FidoNet-tekniikalla toteutettu? Kyllä kai, muistaako joku sen zonea? Entä GlobalNet? Ravel 19. joulukuuta 2005 kello 14:11:22 (UTC)

message: Onko oikein rinnastaa netmail sähköpostiin? Netmail jakaantui yleensä eri keskustelualueisiin ja alueesta riippuen viestit olivat joko julkisia tai yksityisiä. Näin ollen netmail oli paremminkin keskustelufoorumi. Kaiken lisäksi loppuaikoina monissa bbs-järjestelmissä oli tuki Internet-sähköposteille, joten siinäkään mielessä netmail ei ollut sähköpostin korvike.
Mjja (keskustelu) 8. tammikuuta 2019 kello 11.22 (EET)
thread_title:  Netmail = sähköposti?
Keskustelu:Suihkumoottori

message: Olisi todella hienoa, jos tätä sivua saataisiin eteenpäin, sillä tuo englantilaisella sivulla oleva artikkeli on todella hyvä. Stilisoin tätä jonkin verran, mutta tässä on kyllä urakkaa Jabamula 19. joulukuuta 2005 kello 16:22:52 (UTC)
Saatan olla väärässäkin mutta eikö suihkumoottoreissa käytetä kerosiiniä(=diesel) polttoaineena? Käsittääkseni lentopetroolia(=bensiini) käytetään lentokoneiden mäntämoottoreissa.85.77.238.131 4. heinäkuuta 2008 kello 21.20 (UTC)
Korjasin tuota työntövoima asiaa. Ilmapallovertaus on mukana koska se selittää asian hyvin, ja jokainen voi vaikka kokeilla sitä. (Opiskellessani lentokoneasentajaksi opettajani käytti vertausta ja lisäksi havainnollisti asian käytännössä).
Paljon olisi muutakin korjattavaa, mutta ei siitä sen enempää. Tuo työntövoima oli selitetty vaan NIIN väärin että en voinut antaa sen olla.
P.s. Lentopetroli = kerosiini. Mäntämoottoreissa voidaan käyttää lentobensiiniä tai kerosiinia. Yleensä pienkoneet käyttävät lentobensiiniä, isommat mäntämoottorikoneet kerosiinia.
05.05.2009 A.Kalliomäki Kommentin jätti 88.115.96.88 (keskustelu – muokkaukset).

message: Kirjoitin artikkelin pitkälti uudelleen, toki enimmäkseen jo olemassa olleen materiaalin pohjalta. Jotain katsoin parhaaksi poistaakin. Puutteita ja virheitäkin varmasti jäi, mutta ehkä tästä on helpompi jatkaa. 88.112.106.59 3. tammikuuta 2010 kello 19.03 (EET)
thread_title:  Isompi remontti 3.1.2010 

message: "Matkustajakoneissa suoravirtausmoottoreista ohivirtausmoottoreihin siirryttiinkin ennen sotilaskoneita."
-Tietääkseni asia on juurikin toisinpäin, ainakin jos verrataan matkustajakoneita pommikoneisiin. B52:ssa on ollut Pratt & Whitney TF33-P-3/103 -ohivirtausmoottorit jo vuodesta 1952, kun taas ensimmäiset 
Pratt & Whitney JT3D -ohivirtausmoottorit tulivat Boeing 707-120B, Boeing 720, ja Douglas DC-8-50 -matkustajakoneisiin 1960.–Christian Valley (keskustelu) 20. heinäkuuta 2020 kello 15.10 (EEST)
thread_title:  Suoravirtaus vs. ohivirtaus
Keskustelu:Enki Bilal

message: Vielä pitäisi lisätä Nikopol-trilogia ja Sarajevo/Beast-trilogia. Ja jotain Bilalin elokuvista. Ppoet 19. joulukuuta 2005 kello 17:07:58 (UTC)

message: Englanninkielinen Wikipedia toteaa ykskantaan, että Bilal on ranskalainen. Meillä taas artikkelissa ei ole mainintaakaan siitä, vain tieto syntymäpaikasta ja vanhempien kansallisuuksista. Totuus lienee jossain puolivälissä. Miten asia pitäisi hoitaa? Iivarius (keskustelu) 16. tammikuuta 2017 kello 08.25 (EET)
thread_title:  Ranskalainen?
Keskustelu:Telinevoimistelu

message: Hepskukkuu, Mites tämän artikkelin kanssa pitäisi tehdä? Voimisteluun liittyy niin älyttömästi sääntöpykäliä, että onko mitään mieltä alkaa kaikkea niitä luettelemaan? Tässä artikkelissa sanotaan esim. Joikaisesta ylimääräisestä pysähdyksestä vähennetään 0,2 pistettä. No varmaan ihan totta, mutta pistevähennyksiä tulee monista muistakin asioista. Pitäisikö kaikki pistevähennyksiin johtavat yksityisseikat luetella? Miksi tuo pysähdys vain on mainittu?
Miesten permannossa sanotaan: Alueen ulkopuolelle ei saa mennä, mutta rajalinjalle saa astua. Alueen ylitys vähentää 0,1 pistettä. Tuokin on vain osittain totta. Alueen ylitys yhdellä jalalla tuo vähennystä 0,1. Alueen ylitys kahdella jalalla, jalalla ja kädellä tai kahdella kädellä tuo 0,3. Täysin alueen ulkopuolelle laskeutuminen tuo vähennystä 0,5 pistettä. Katselin kansainvälisen voimisteluliiton säännöistä, että miesten permantoonkin liittyy ainakin 15 eriasiaa joista voidaan vähentää pisteitä. ja jokaiseen asiaan on kolme eri vakavuusastetta (0,1;0,3;0,5). Pitäiskö kaikki alkaa luettelemaan? --Duke 19. joulukuuta 2005 kello 17:20:27 (UTC)
replies: text: Artikkelin on hyvä antaa vain yleiskuva telinevoimistelusta ja sen osa-alueista ihmiselle, joka ei tiedä asiasta mitään. Tarkempiin sääntöpykäliin tuskin kannattaa mennä ainakaan pääartikkelissa, ehkä sitten jos telineistä kirjoittaa erilliset artikkelit. Tuon sääntölinkin voisit varmaan lisätä tähän artikkeliin. --SM 19. joulukuuta 2005 kello 17:23:12 (UTC)
replies: text: :En tiedä, missä ne säännöt olisi suoraan linkin takana, mutta tuolla http://bios.fig-gymnastics.com/down.htm on pdf:iä imuroitavana.--Duke 19. joulukuuta 2005 kello 17:27:59 (UTC)

message: Joku, joka viitsii ja osaa tehdä asian ymmärrettävällä tavalla, voisi kirjoittaa kokonaisen kappaleen tuosta pistelaskusysteemistä, jossa pääosin selitettäisiin nuo liikesarjojen arvosteluun vaikuttavat tekijät, arvoluokat, pistevähennykset ja hyvityspisteet. Onhan pistelasku kuitenkin olennaisin osa koko lajin ymmärtämisen kannalta. --SM 19. joulukuuta 2005 kello 20:08:31 (UTC)
thread_title:  Pistelasku 

message: Telinevoimistelua voi myös tavallinen kuolevainen harrastaa omaksi huvikseen ja tästä puolesta olisi myös hyvä kirjoittaa jotain. Ei kaikki telinevoimistelu ole kilpailua johon tämä artikkeli näyttää keskittyvän. Pitäisikö sitten tehdä kaksi eri artikkelia? Ihan hyvin voisi. --Anr 4. marraskuuta 2006 kello 01.12 (UTC)
replies: text: Suurinta osaa muistakin urheilulajeista voi harrastaa huvikseen ja niin myös tehdään, mutta siitä huolimatta artikkelit painottuvat kilpaurheiluun. Tästä asiasta pitäisi siis keskustella laajemmin kuin vain telinevoimistelun kohdalla. --SM 4. marraskuuta 2006 kello 10.43 (UTC)
thread_title:  Harrastus vs. urheilu
Keskustelu:Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden pelaaja

message: Eikös tuon pitäisi olla Fifan vuoden... _ Nahru 19. joulukuuta 2005 kello 20:41:50 (UTC)
replies: text: En oikein tiedä. Kuitenkin "FIFA" on lyhenne, joten sen perusteella käyttäisin muotoa "FIFA:n vuoden pelaaja" "Fifan vuoden pelaaja" sijasta. --Pasini 19. joulukuuta 2005 kello 20:53:48 (UTC)
replies: text: :Käsittääkseni jos se luetaaan sanana niin se on FIFAn, ja joidenkin mielestä se silloin pitäisi jopa erisnimittää muotoon Fifan, mutta olen tähän mennessä pitäytyny isokirjainmuodossa jostakin tuntemattomasta syystä. — Nahru 19. joulukuuta 2005 kello 20:56:16 (UTC)
replies: text: ::Muutin nyt nimen muotoon ”Fifan”, kun alkoi tuo ”FIFAn”-hirviö sattumaan silmiin. Ensin mainittu vaikuttaa olevan lehdistönkin käyttämä muoto, kyseessä kun on ns. lyhennesana. Samanlaista nimeämistä pitäisi ehkä soveltaa myös tuohon liitosta itsestään kertovaan artikkeliin ja muutamiin sen alta löytyviin artikkeleihin, mutta maltanpa nyt vielä mieleni. ”FIFA:n” kävisi puolestani myös, ja sitä käyttämällä vältyttäisiin tietysti siirtourakalta. –Kooma (di algo) 18. joulukuuta 2007 kello 11.25 (UTC)
thread_title:  Artikkelin nimi