lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu luokasta:Salmonella

message: Salmonella on bakteerien suku, johon kuuluu useita lajeja. Kuuluisiko luokan nimenkin olla siten monikossa? Ja miten luokkia voi muokata? -Avaruusraketti 11. toukokuuta 2010 kello 14.22 (EEST)
replies: text: Juu, varmaankin parasta olla monikossa. Luokkia ei voi siirtää joten luot uuden luokan, siirrät artikkelit sinne ja merkkaat tyhjäksi jääneen luokan roskaksi. --Anr 19. toukokuuta 2010 kello 16.49 (EEST)
replies: text: :Kiitoksia vastauksesta! -Avaruusraketti 20. toukokuuta 2010 kello 23.43 (EEST)
thread_title:  Salmonellat vai ''Salmonella''?
Keskustelu:Uusnorja

message: Ryhdyin luomaan erillisiä artikkeleita kirjanorjasta ja uusnorjasta. Ajattelin poistaa REDIRECTit vasta sitten kun molemmat artikkelit on tarkistettu ja Norjan kieli -artikkelia on lyhennetty ja muutettu vastaavasti. Yleiskeskustelu sisällön jakamisesta artikkelien kesken on Norjan kieli -sivun keskustelualueella.--LemonKing 11. toukokuuta 2010 kello 14.15 (EEST)
replies: text: Voihan niistä olla erillisetkin artikkelit, mutta nyt artikkelissa Norjan kieli on myös vertailtu niitä toisiinsa. Sieltä ei ole syytä poistaa mitään sellaista, mikä liittyy suoraan vertailuun. -KLS 11. toukokuuta 2010 kello 15.10 (EEST)
replies: text: :Ei toki, vertailua voisi yleisartikkeliin pikemminkin lisätä, esim. tärkeimmät eri kielioppimuotojen ja rakenteiden erot olisi hyvä käydä siinä läpi.--LemonKing 11. toukokuuta 2010 kello 15.27 (EEST)
replies: text: ::Miksi tässä on osio "Kirjanorjan kielioppia"? Onko se vain väärin otsikoitu? Päällekkäisyyksiä näiden kolmen artikkelin kesken olisi muutenkin hyvä välttää. --Hrrkrr31 17. toukokuuta 2010 kello 00.48 (EEST)
thread_title:  Kirjanorjan ja uusnorjan eriyttäminen omiksi artikkeleikseen
Keskustelu:Ilma

message: prosenttiosuuksista tulee yli 100% Kommentin jätti 130.234.106.145 (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Pyöristyksestä syntynyttä virhettä. On niin mitätön heitto ettei kannata lukuja sen takia alkaa korjailemaan. --Anr 19. toukokuuta 2010 kello 15.39 (EEST)
replies: text: :En-wikin artikkelissa olevassa kuvassa luvut muuten samat, mutta hiilidioksidi on 0,035% eli suhteellisesti ottaen aika paljon. 85.217.22.25 21. maaliskuuta 2013 kello 04.30 (EET)
replies: text: :: Hiilidioksidi on muuttunut ihmisen toimesta, englanninkielisessä esitetään ilmeisesti "luonnollinen" pitoisuus? Minusta on järkevämpi näyttää nykyinen todellinen pitoisuus, mitään pysyvää pitoisuuttahan ei ole ja määrä riippuu myös vuodenajasta. Ehkä muita arvoja voisi skaalata alaspäin?
Mikä tässä on sellaista joka oikeuttaa oman artikkelin? Kyllähän ilma periaatteessa tietysti on artikkelin arvoinen, mutta kun kyseessä on tynkä, ja ilmakehä-artikkeli kertoo oikeastaan samat asiat. Esimerkiksi englannin- ja ruotsinkielisissä wikeissä 'ilma' on ohjaus 'maan ilmakehään'. Tietenkin jos tulee vain ilmaan liittyvää asiaa tarpeeksi, voi erillinen artikkeli olla ok. 82.141.95.68 9. huhtikuuta 2015 kello 18.56 (EEST)

message: Artikkelissa mainitaan NTP tilan lämpötilaksi 25 astetta.
Tässä: https://fi.wikipedia.org/wiki/NTP artikkelissa ja maolin taulukkokirjassa kaasujen NTP:llä tarkoitetaan 0 C lämpötilaa.
Jotain pitäisi korjata... 
AnttiAi (keskustelu) 8. toukokuuta 2018 kello 12.32 (EEST)
replies: text: NTP on NISTin standardi ja lämpötila on 20 °C. Maolissa on mennyt NTP ja IUPACin STP (0 °C) sekaisin. --MiPe (wikinät) 11. toukokuuta 2018 kello 12.27 (EEST)
International Civil Aviation Organization (ICAO) omaa myös oman standardi-ilmakehämallinsa, jossa on oma standardi lämpötila ja -paine. Sitä käytetään ilmailussa kansainvälisesti, myös suomessa.
https://en.wikipedia.org/wiki/Standard_conditions_for_temperature_and_pressure
https://en.wikipedia.org/wiki/International_Standard_Atmosphere
https://en.wikipedia.org/wiki/Density_of_air
Kaikissa noissa on eri paineita ja lämpötiloja, ja jopa samassa IUPAC:ssa oli ennen 1982 ja sen jälkeen eri paine.
Olennaista on kuitenkin että ilman tiheys on oikein riippumatta siitä missä paineessa ja lämpötilassa se esitetään! 30.05.2018 tekemieni muutosten jälkeen niin on. Sitä ennen ei todellakaan ollut, koska paine ja lämpötila oli korjattu muihin standardeihin muuttamatta lähteen ilmoittamaa ilman tiheyttä!
Oikeaksi lähteeksi kelpaa vaikkapa tämä: https://ntrs.nasa.gov/archive/nasa/casi.ntrs.nasa.gov/19930083952.pdf
Josta löytyy kaikki ilman fysikaaliset ominaisuudet eri korkeuksilla, eikä ainoastaan maan pinnalla.
thread_title:  NTP tilan määritelmä
Keskustelu:Sabaton

message: Jos isoin keikka oli Graspop -08, niin miten paras keikka liittyy siihen? (Maz11na 12. toukokuuta 2010 kello 15.44 (EEST))
Muokkasin hieman kieltä sun muuta. Maz11na 23. toukokuuta 2010 kello 11.15 (EEST)

message: Olisi hyvä jos joku päivittäisi tuoreimmat muutokset bändin kokoonpanossa myös aikajanaan.  –Kommentin jätti 91.157.75.151 (keskustelu)  6. joulukuuta 2016 kello 21.49
replies: text: --BladeJ 7. joulukuuta 2016 kello 13.00 (EET)
replies: text: :ImageSize = width:1000 → 1200 seurauksena tuli vierityspalkki. Jos minulla on parin vuoden päästä sama ruutukoko, niin joudun myös sitä palkkia liikuttamaan. Kiitos tietojen päivityksestä. --raid5 (keskustelu) 7. joulukuuta 2016 kello 23.36 (EET)
thread_title:  Aikajana
Keskustelu:Suojaikäraja

message: Osaisko joku selventää minulle, onko 16v laillinen ikäraja seksille vai pelkkä suositus? Että jos 16v harrastaa 14v kanssa seksiä, onko se lainmukainen rikos jos molemmat osapuolet ovat tehneet sen tietoisesti? --PeqoS7 12. toukokuuta 2010 kello 15.52 (EEST)
replies: text: Jos henkinen ikäero (tjsp) katsotaan pieneksi niin yleensä ei syytetä/tuomita. Kuten artikkelissakin todetaan ”nuorten katsottiin viiden vuoden ikäerosta huolimatta olleen suunnilleen yhtä kypsiä vastaamaan tekemisistään” --Anr 19. toukokuuta 2010 kello 16.06 (EEST)
replies: text: :Joo, ehkä parempi vaan jättää tää kokonaan pois ikäraja luettelosta kun kerta tälläinen tapauskohtainen asia on. --PeqoS7 19. toukokuuta 2010 kello 16.42 (EEST)
thread_title: Tarkennus

message: Poistan maininnan yhdynnästä artikkelin määritelmästä, sillä olennaisin osa määritelmää on jota nuoremman henkilön ei katsota kykenevän antamaan suostumustaan. Määritelmän kannalta on triviaalia, mitä kaikkea seksuaalista kanssakäymistä yksittäisten maiden lainsäädäntö koskee. Poistan myös maininnan hyväksikäyttörikoksesta, sillä käsittääkseni useissa maissa alaikäiseen sekaantuminen rinnastetaan raiskaukseen. -- Piisamson 31. lokakuuta 2011 kello 14.15 (EET)
thread_title:  Yhdyntä määritelmässä
Keskustelu:Kivihiilihuippu

message: Energy Watch Group ja Institute of Energy esiintyvät kappaleessa Kivihiilihuipun ajankohdan ennustaminen irrallisina. Jää epäselväksi, mitä nämä organisaatiot ovat taustoiltaan ja miksi niiden mielipiteellä on merkitystä. Esitetyt suomentamattomat lainaukset vaikuttavat heikosti asiayhteyteen sopivilta. --91.152.65.95 12. toukokuuta 2010 kello 20.42 (EEST)
thread_title:  Energy Watch Group
Keskustelu:Liedon Luja

message: Huono artikkeli tunnetusta seurasta. Aiheen puolesta merkittävä, en ole googlannut mutta ainakin alkuvuosikymmenet jotka ei googlella paljastu varsin tunnettu. --Höyhens 12. toukokuuta 2010 kello 22.28 (EEST)
Jäsenmäärä? Onko arvokisamitalisteja? Gopase+f 13. toukokuuta 2010 kello 13.40 (EEST)
replies: text: Jäsenmäärää tuskin saa selville puolueettomista lähteistä. Ja mitä merkitystä sillä muutenkaan on, onko seura kerännyt jäsenmaksuja kuluvana vuonna vai ei? Arvokisamitalisteista en osaa sanoa. --Maradona 13. toukokuuta 2010 kello 13.56 (EEST)
Historiallisesti merkittävä seura, kannattaa säilyttää. --Kalmo 13. toukokuuta 2010 kello 18.07 (EEST)
"Vaiherikas ja kunniakas historia", artikkelissa sanotaan. Miksei kuitenkaan kerrota, jos historia kerta on niin kunniakas, yhtään esimerkkiä seurassa vaikuttaneista urheilijoista? Arvokisamitalisteja ei ole tietenkään pakko löytyä, mutta löytyykö edes seuraa edustaneita SM-mitalisteja? Olisi keskeinen tieto merkittävyyden kannalta. Tällä hetkellä, kun mitään tällaisia tietoja ei ole esitetty, tämä vaikuttaisi olevan samalla viivalla seuran Panelian Raikas kanssa; 90 vuotta sitten perustettu seura (tämä Luja on kolmekymmentä vuotta nuorempi seura), josta kertova artikkeli poistettiin merkittävyyskeskustelun jälkeen. --Nironen 14. toukokuuta 2010 kello 15.05 (EEST)

message: Vaikuttaa historiansa puolesta merkittävältä. -- Piisamson (keskustelu) 3. heinäkuuta 2013 kello 01.22 (EEST)
Yksi SM-mitalisti löytyy, joka myös olympiaedustaja. Äkkisilmäyksellä löytyi lisäksi vain Sinikka Nurmi, TUL:n naisten mestari 800 metrillä 1959 (Fokus urheilu 2). Säilyttäisin artikkelin. Muutakin voi ajan mittaan löytyä.... (Vessix (keskustelu) 2. heinäkuuta 2013 kello 12.46 (EEST))
Toimintaa on ollut vuosikymmenten saatossa hyvin monessa lajissa. Luulisi, että urheilijamäärä olisi ainakin joinakin vuosina ollut merkittävää tasoa. Mutta ne lähteet, mistä ne löytys? VOisko jostakin päätelle edes vähän epäsuorasti, paljonko urheilijoita on ollut? --Aulis Eskola (keskustelu) 3. heinäkuuta 2013 kello 11.41 (EEST)
replies: text: Selvästi merkittävä - perusteena lähteistetty tieto lähde toiminnan laajuudesta monessa lajissa. --Aulis Eskola (keskustelu) 3. heinäkuuta 2013 kello 13.38 (EEST)
Näillä perusteilla on merkittävä. --Cortex (keskustelu) 3. heinäkuuta 2013 kello 19.01 (EEST)

text: No on merkittävä ja tunnettu. --Höyhens (keskustelu) 5. heinäkuuta 2013 kello 04.12 (EEST)
thread_title:  Merkittävyyden kyseenalaistus 2013
Keskustelu:Kemin historia

message: Kun kunta-artikkelin nimi on lyhyesti pelkkä Kemi, eikö tämän artikkelin nimi pitäisi vastaavasti olla Kemin historia? -- Piisamson 13. toukokuuta 2010 kello 01.51 (EEST)
replies: text: Olisikohan tässä tavoiteltu eroa Keminmaan historiaan? --Hrrkrr31 13. toukokuuta 2010 kello 02.09 (EEST)

message: Lähteiden pitäisi olla ok. Kuvitusta on sopivasti. Voisikohan tämä olla "Lupaava"? --estormiz 2. elokuuta 2010 kello 21.16 (EEST)
replies: text: Alkuun laajempi johdanto/tiivistelmä. Ulkoisen linkin kuvaus yksityiskohtaisemmaksi. Kaikkiin kuvateksteihin piste. --Thi 2. elokuuta 2010 kello 22.19 (EEST)
replies: text: : Nyt on korjattu Thi:n toivomat asiat. --estormiz 3. elokuuta 2010 kello 19.24 (EEST)

text: Lähteistyksessä pieniä puutteita ja johdanto on edelleen liian suppea.  --Lakritsa 3. elokuuta 2010 kello 21.43 (EEST)
Liikaa lähteettömyyksiä, ne pois niin kannatan. J.K Nakkila 4. elokuuta 2010 kello 18.09 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. 
# lähde merkitty. 
# malline?
# viitteistyksessä aukkoja. 
# laaja.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus.
# kieli välillä töksähtelevää. Lauseessa saa olla enemmän kuin kuusi sanaa.
# luokittelu ok.
# kielilinkit ok. yleisilme ok.
# artikkelin historia koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.
10/11 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 5. elokuuta 2010 kello 09.12 (EEST)
Selvä virhe oli tuo sulfiitti- ja sulfaattisellujen sotkeminen - se on nyt korjattu ja lisätty sinne viite. --estormiz 5. elokuuta 2010 kello 15.25 (EEST)
Johdantoa laajennettu. Mitkä lähteettömyydet olisi (välttämättä) syytä poistaa tai kaivaa niille lähde? --estormiz 5. elokuuta 2010 kello 20.27 (EEST)

text: Ainakin kokonaan lähteettömät kappaleet pitäisi lähteistää ensin. Sisällöllisesti tämä on minusta ok, kun vain lähteet saadaan kuntoon. Lähteettömiä kohtia voi myös poistaa, jos niille ei löydy lähteitä eivätkä tiedot tunnu kovin olennaisilta.--Tanár 5. elokuuta 2010 kello 21.39 (EEST)
Lähteitä on nyt lisätty. Tilastokeskuksen tietokannat ovat muuttuneet ja viimeinen lähdelinkki on poikki, käyn kaivamassa ko. tiedon vielä kirjastosta paperiversiosta, mutta miten olisi sitten sen jälkeen? Vieläkö joku asia kaipaa erityisesti lähdettä? --estormiz 9. elokuuta 2010 kello 17.47 (EEST)

text: Kyllä se lähteistys on lupaavalle artikkelille riittävä eikä pikaisella vilkaisulla löytynyt muita ongelmia. --Velma 11. elokuuta 2010 kello 09.24 (EEST)
replies: text: : Samaa mieltä ja merkkaan lupaavaksi.  Arviona niin nopeasti lukemalla näkisin, että artikkeli sopisi myös hyväksi (jos ei jopa suositelluksikin). Ainakin sisällön puolesta näin, lähteistyksestä en osaa sanoa. Parannusehdotuksena niin jos löydät jostain vanhoja tekijänoikeusvapaita kemin kaupungin karttoja niin pistä ihmeessä niitä artikkeliin. --Zache 11. elokuuta 2010 kello 12.16 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Uhrikuoppa

message: Hei, artikkeli kuppikivi on jo olemassa. Ehdotan, että tältä sivulta tehdään uudelleenohjaus artikkeliin Kuppikivi. --Alcedoatthis 14. toukokuuta 2010 kello 10.26 (EEST)
replies: text: Oikein hyvä ehdotus. Tosin siinä ei käytetä kertaakaan nimeä "uhrikuoppa", joten olisi kiva tietää onko tällainen termi yleensäkään käytössä.--Tanár 14. toukokuuta 2010 kello 11.41 (EEST)
replies: text: :Ainakin tässä Museoviraston verkkolähteessä mainitaan sana uhrikuoppa, samoin kuin tässä Pohjois-Savon museoiden dokumentissa. Ainakin jälkimmäisessä puhutaan uhrikuopista samassa merkityksessä kuin artikkelissa kuppikivi. Eli perusteita uudelleenohjaukselle olisi. En nimittäin oikein usko, että huolellisesti täydentämälläkään tästä uhrikuoppa-artikkelista saisi kunnollista (jos kyse on vain niistä kuopista kuppikiven päällä). Mieluummin täydennetään jo olemassa olevaa kuppikivi-artikkelia entistä ehommaksi. --Alcedoatthis 14. toukokuuta 2010 kello 14.12 (EEST)
replies: text: ::Tämän lähteettömän artikkelin nykyinen sisältö vaikuttaa hyvin epäilyttävältä (esimerkiksi väitteeseen, että kuppikivet olisivat hautakiviä en muista missään koskaan törmänneeni, saa korjata jos löytyy lähteistä) eikä artikkelissa siksi vaikuttaisi ehkä itse sanaa "uhrikuoppa" lukuunottamatta olevan mitään varteenotettavaa täydennystä jo valmiiksi hyvin kirjoitettuun artikkeliin kuppikivi. Eli kun sana uhrikuoppa löytyy lähteistä, niin sen voi lähteistettynä lisätä kuppikivi-artikkeliin ja tehdä tästä uo:n. Muuten tämän artikkelin lähteettömät tiedot tulee poistaa, paitsi jos luotettavia lähteitä väitteille löytyy.--Urjanhai 17. toukokuuta 2010 kello 09.14 (EEST)
replies: text: ::: Lisäsin maininnan lähteineen ja muutin UO:ksi. --Zache 17. toukokuuta 2010 kello 12.42 (EEST)
thread_title: Merkittävyyskeskustelu
Keskustelu:Aino Nykopp-Koski

message: Syytelista on suoraa kopiota MTV3:n sivuilta. --Otrfan 14. toukokuuta 2010 kello 17.19 (EEST)
On tuota yritetty tiivistää ja lähdekin on mainittu. (93.106.69.248 14. toukokuuta 2010 kello 17.24 (EEST))
replies: text: Ei niin paljon, että läpäisisi perinteisen googletestin eli jokaista lausetta googlettamalla päädytään alkuperäiseen uutiseen. Lähteen mainitseminen ei asiaa muuta. --Otrfan 14. toukokuuta 2010 kello 17.28 (EEST)
replies: text: :Itse vain kopioin sivulta Aino Nykopp johon lisäsin myös redirectin. --Einottaja, Wikipedian kriitikko. 22. joulukuuta 2010 kello 20.56 (EET)

message: Ks. https://www.is.fi/kotimaa/art-2000010074324.html 109.240.100.229 30. joulukuuta 2023 kello 22.48 (EET)
replies: text: Päätin olla siirtämällä artikkelia, nimi Aino Nykoppin lisäksi hänen viimeaikaisista nimistään tunnetuin. Ainoa epäselvyys on onko etunimi nykyään Ann Maria vai Ann-Maria vai onko/onko ollut mahdollisesti molemmat. Lähdeviitteissä saattaa olla typoja tai sitten ei. Htm (keskustelu) 1. tammikuuta 2024 kello 15.43 (EET)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Uusi demokraattinen puolue (Kanada)

message: Tämän artikkelin nimeä on nyt veivattu viimeaikoina pariinkiin otteeseen alkuperäisen New Democratic Partyn ja suomennetun Uusdemokraattinen puolueen välillä. Käyttäjä Ap4k antoi jonkun lähteenkin muokkausyhteenvedossaan tälle "suomennetulle" nimelle. Mutta jos tämän artikkelin nimeä on syytä muuttaa suomeksi, olisi se ehkä syytä miettiä onko oikea nimi "Uusdemokraattinen puolue" vai "Uusi Demokraattinen puolue", näillä kahdella on mielestäni eroavaisuuksia. Samalla kannattaa tehdä ero muihin samannimisiin puolueisiin ympäri maailmaa. --J Hazard 14. toukokuuta 2010 kello 17.23 (EEST)
replies: text: Myös muodolle Uusi demokraattinen puolue näyttää löytyvän lähteitä ( ) ja on se minunkin mielestäni parempi käännös. Tapauksissa, joissa ei ole selvästi vakiintunutta muotoa, tulisi mielestäni käyttää "suorinta" käännöstä, mutta en ole tainnut saada kannatusta tälle näkemykselleni.--ap4k 14. toukokuuta 2010 kello 18.19 (EEST)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Kidutus

message: Artikkeli nykymuodossaan väittää virheellisesti että CIA:n on "sanottu" perustaneen kidutuskeskuksia kahteen maahan. YK:n raportin ja Europarlamentin lausunnon mukaan CIA on tosiasiallisesti perustanut salaisia pidätyskeskuksia hyvin moneen maahan, on kidnapannut ihmisiä ja on kuljettanut näitä ihmisiä salaisilla lennoilla kidutettaviksi (salaisiin) vankiloihin. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0073+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN --Casimirpo 15. toukokuuta 2010 kello 21.19 (EEST)
replies: text: Yli tuhat kidnapattu, kidutettu http://www.guardian.co.uk/world/2006/apr/27/usa.topstories3 -- CIA:n sisäinen raportti vuosilta 2001-2003 (deklassifioitu Top Secret) http://image.guardian.co.uk/sys-files/Guardian/documents/2009/08/24/cia04report.pdf -- YK:n ihmisoikeusneuvoston raportit http://www2.ohchr.org/english/bodies/hrcouncil/docs/13session/A-HRC-13-42.doc - http://www2.ohchr.org/english/bodies/hrcouncil/docs/13session/A-HRC-13-37.pdf -
--Casimirpo 15. toukokuuta 2010 kello 21.37 (EEST)
thread_title:  CIA ja kidutus 

message: On hyvä että artikkelissa on kuva, mutta että kuvateksti puuttuu. Voisiko joku laatia sellaisen? --Styroks (keskustelu) 26. syyskuuta 2017 kello 13.05 (EEST)
thread_title:  Kuvateksti?
Keskustelu:Kansallinen veteraanipäivä

message: Lenin ja setä Ho Tši minh olivat myös rauhan puolesta, mutta jos nyt jätetään vitsit ja kysytään vaan, että miksi veteraanipäivä on artikkelin mukaan luonteeltaan rauhanomaisempi? Siis jos nyt jätetään Kalevi Sorsan -aikaiset neuvostoystävälliset poliittiset liturgiat omaan arvoonsa? --91.152.65.95 16. toukokuuta 2010 kello 11.03 (EEST)
replies: text: Tarkennetaan vielä että jos ymmärrän lähdettä oikein, on kommunikoitu, että veteraaninpäivän on tarkoitus olla rauhanomaisempi, mutta oikeastaan taustan huomioon ottaen kysymyksessä lienee poliittinen viestintä, jolla ei juurikaan ole tekemistä todellisuuden kanssa. --91.152.65.95 16. toukokuuta 2010 kello 11.15 (EEST)
thread_title:  Rauhanomaisempi luonne
Keskustelu:Klometiatsoli

message: Lähteenä eli viitetietona tv-ohjelmaan ollut aluksi virheellisesti Yle. Useita rock-yhtyeistä koskevia dokumentteja tullut mm. YLE:n Teemalta, mikä johti virheelliseen johtopäätökseen. Asia tarkistettiin ja oikeaksi lähteeksi todettiin Sanoma-konsernin eli Neloseen liittyvä JIM-kanava. Haku löytyi YLE:n verkkosivuilta. -Ari-
213.216.212.15 17. toukokuuta 2010 kello 14.28 (EEST)

message: Lääkkeen antamisessa ruiskemuodossa on yleistä antaa injektio i.m. Se tehdään useimmiten pakaralihakseen. Näin mm. hyvin useitten neuroleptien osalta. Tarkistamisen jälkeen tuli kuitenkin sellainen lopputoteama, ettei klometiatsolia annettu kuitenkaan intramuskulaarisesti vaan intravenoosisti eli suonensisäisenä laskimoon. -Ari-
213.216.212.15 17. toukokuuta 2010 kello 14.33 (EEST)
thread_title:  i.m ja i.v.
Keskustelu:Helle

message: Oleiltuani pitkään tropiikin maassa on usein tullut mietittyä miten helteen käsitteen voi määritellä. Täällä 25,1 astetta pidetään aika kylmänä. 
Artikkelissa on mainittu numeerinen määritelmä, mutta ei syytä siihen. Miksi juuri 25,1 astetta tai enemmän tunnetaan nimellä 
helle? Entäpä sanan etymologia? Onko sanalla vastineita muissa kielissä? 
168.120.45.247 17. toukokuuta 2010 kello 18.23 (EEST)
replies: text: Saksassa +25 raja on Sommertag, :de:Sommertag ja yli 30 astetta on sitten "Kuuma päivä".  Lienee tasalukumagiaa; fahrenheit-maailmassa puhutaan sitten yli 80 asteen päivistä (noin +27 C).  --Tappinen 17. toukokuuta 2010 kello 18.30 (EEST)

message: Olisiko tarvetta lisätä (ts. siirtää artikkeli toiselle nimelle..) artikkelin otsikkoon (sää) tai (sääilmiö) vai annetaanko olla nykyisellään? Anonymous87 18. toukokuuta 2010 kello 00.35 (EEST)
replies: text: Tämä lienee sanan selvästi yleisin merkitys joten minusta saa olla näin. --Hrrkrr31 18. toukokuuta 2010 kello 00.43 (EEST)
thread_title: Otsikko

message: Mahtaisko löytyä jotain artikkelin aiheeseen suoremmin liittyvää kuvaa kuin sohvatyyny sohvalla? Kekkone 12. heinäkuuta 2010 kello 11.26 (EEST)
thread_title: Kuva

message: Ilmatieteen laitoksen tilastot eivät tue väitettä, että vuoden ylin lämpötila Suomessa mitattaisiin useimmin Itä-Suomessa. Vaikka käytettäisiin aluejakoa, jossa Etelä-Suomesta Uudenmaan sekä Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnat luetaan osaksi Länsi-Suomea ja Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakunnat osaksi Itä-Suomea, ylin lämpötila on tällöinkin mitattu vuosina 1961–2022 useammin Länsi- (28 vuotena) kuin Itä-Suomessa (21 vuotena). https://www.ilmatieteenlaitos.fi/lampimin-ja-kylmin-paikka-vuosittain Xyztchlö (keskustelu) 10. kesäkuuta 2023 kello 15.35 (EEST)
thread_title:  Helteiden esiintyminen Suomessa
Keskustelu:Kaarina Goldberg

message: Ilmeisestä merkittävyydestä huolimatta en löydä webbistä tietoja syntymäajasta tai asuinmaasta. Oman tutkimuksen perusteella voin kuitenkin kertoa, että Itävallan puhelinluettelossa ja niiden on-line versioissa mainittu Welsissä asuava Kaarina Goldberg on sama henkilö. Oma tutkimus kertoo myös, että syntymävuosi on noin 1956. -- Petri Krohn 17. toukokuuta 2010 kello 18.39 (EEST)
thread_title:  Uutta tutkimusta
Keskustelu:Hätäkeskus

message: Voisiko artikkeliin lisätä tietoa Suomen hätäkeskuksen asiakaspalvelutasosta: HS – Hätäkeskus perheenisälle: Otat sä naiselta pataan?, Iltasanomat? --Ediqwo 17. toukokuuta 2010 kello 21.50 (EEST)
thread_title:  Otat sä naiselta pataan? 

message: Valtaosa artikkelista pitää olla "Hätäkeskuslaitos"-nimisessä artikkelissa. Loput jää tähän tyngäksi merkityksi artikkeliin. Hätäkeskuslaitos-artikkelilla on ruotsinkielinen ja norjankielinen vastine. Miten voi jakaa artikkeli kahteen sillä historia säilyy molemissa artikkeleissa? --Per W (keskustelu) 4. tammikuuta 2016 kello 23.12 (EET)
replies: text: Muutin ohjauksen Hätäkeskuslaitos uuden artikkelin aluksi. Artikkelin jakaminen menee niin, että kopioit siirrettävän tiedon Hätäkeskus-artikkelista Hätäkeskuslaitos-artikkeliin copy/paste menetelmällä ja merkitset sekä lähettävän että vastaanottavan artikkelin muokkausyhteenvetoon mistä olet siirtänyt ja minne. mielellään tallenna siirretty teksti sellaisenaan uudessa paikassaan, ennen kuin alat muokata sitä. Siirron jälkeen poista Hätäkeskus-artikkelista se, jonka olet kopioinut ja kerro myös se muokkausyhteenvedossa. Historiat: Kummassakin artikkelissa säilyy oma muokkaushistoriansa, mutta kun copy/pastesta on kerrottu kummankin artikkelin muokkaushistoriassa, alkuperäisen tekstinkin lisääjä löytyy helposti, mikäli tarvis.--Htm (keskustelu) 4. tammikuuta 2016 kello 23.42 (EET)

text: Jonka juuri tein.--Htm (keskustelu) 4. tammikuuta 2016 kello 23.49 (EET)
replies: text: :Kiitos muutoksista. Ajattelin että pitäisi tehdä jotain sellaista, mutta en ollut varma oliko jotain automaatista menetelmää. Nyt olen pistänyt pari linkkiä artikkeliin. --Per W (keskustelu) 5. tammikuuta 2016 kello 15.47 (EET)
replies: text: ::Eipä mitiä. Autamatiaa ei ole, kyllä kaikki artikkeleiden yhdistelemiset ja hajoittamiset ovat ihan käsintehtyjä. Tärkeintä on, että muokkaushistoriaa ei hävitetä. Jos artikkelit yhdistetään, jätetään yhdistettävä artikkeli ohjaukseksi, niin sen historia on siellä ja pysyy.--Htm (keskustelu) 5. tammikuuta 2016 kello 18.36 (EET)

text: ::Nyt muistan toivattavasti tulevaisuudessa miten yhdistetään tai jaetaan artikkeleita. Tiesin että historian pitää pysyä jossain. --Per W (keskustelu) 6. tammikuuta 2016 kello 14.46 (EET)
thread_title:  Pitää siirtää tiedot Suomesta uuteen artikkeliin.