Keskustelu:Hehkulamppu

message: Kaipaisi lisää lähteitä. Tässä viitataan ilmeisesti Phoebus kartelliin. Se lakkasi toimimasta yli 70 vuotta sitten. Miten se enää nykyään vaikuttaisi? Kappaleessa kuitenkin annetaan ymmärtää, että lampuista yhä edelleen tehdään tahallaan lyhytikäisiä. Kommentin jätti 88.112.76.119 (keskustelu) 5. lokakuuta 2011 kello 17.06
replies: text: Katso  ja , pieni lainaus "Vaikka kartelli purettiin oikeusteitse vuonna 1953, muutosta ei ole tapahtunut - päinvastoin, ajattelu on laajentunut muihinkin tuoteryhmiin"--Opa 5. lokakuuta 2011 kello 19.21 (EEST)
replies: text: :Sama dokkari johon on jo viitattu.

text: :En onnistunut googlettamaan tuota 100000:n tunnin hehkulamppua. Jos sillä on patentti, niin viite siihen olisi paikallaan. Sinänsähän ei ole vaikeaa saada hehkulamppu kestämään vaikka sata vuotta, mutta lampusta tulee niin himmeä, ettei sille ole käyttöä. Kommentin jätti 88.112.76.119 (keskustelu) 11. lokakuuta 2011 kello 16.24
replies: text: ::Nimenomaan näin. Se sata vuotta palanut hehkulamppu loistaa mahtavalla neljän watin teholla. Ei siitä juuri valoa irtoa. 1000 tuntia on kompromissi lampun valotehon ja kestoiän välillä. Kommentin jätti 213.216.208.242 (keskustelu) 29. lokakuuta 2011 kello 13.17
replies: text: :::Lähteitä kaivataan aina juuri tästä syystä. Hehkulamppuja jotka kestävät 1000 tuntia on 25-100 wattisina joten yllä oleva teoria ei pidä paikkaansa.--Opa 29. lokakuuta 2011 kello 13.32 (EEST)
replies: text: ::::Hehkulampun periaate on yksinkertainen. Lanka hehkuu kun sitä lämmitetään sähkövirralla. Mitä kirkkaampana se hehkuu, sitä enemmän sen energiasta loistaa valona - mutta silloin lanka myös höyrystyy nopeammin. Nuo pitkän käyttöiän lamput ovat matalatehoisia ja niissä on paksut langat, jotka eivät loista kovin kirkkaasti. Kestävät kyllä kauan, mutta eivät valaise. Jos halutaan pitkän käyttöiän lamppu joka on sekä kirkas että kestävä, niin se söisi valtavasti tehoa, josta melkein kaikki säteilisi lämpönä. Sellainen lamppu olisi sähkötaloudellisesti hyvin kannattamaton, joten sellaisia ei juuri kenenkään kannata ostaa, siksi niitä ei myöskään valmisteta. --82.128.188.148 29. lokakuuta 2011 kello 20.15 (EEST)
replies: text: ::::: Miksi sitten hehkulamppujen tehoa rajoittamaan laadittiin aikoinaan kartelli? Eivät kai valmistajat olisi muutenkaan (ilman erityistä kartellia) tuottaneet sellaisia lammppuja, joita kukaan ei olisi ostanut...? --Compance 30. lokakuuta 2011 kello 12.20 (EET)
replies: text: ::::::Kartellilla on luonnollisesti ollut voitontavoittelu mielessä, mutta varmaan siihen on pyritty tuotantoa yhdenmukaistamalla ja järkeistämällä. On halvempaa tuottaa vain yhdensorttisia lamppuja ja näin kuluttajalta on jäänyt valinnanvapaus pois (eli ostaako pitkäikäisiä mutta tehottomia lamppuja vai tehokkaita mutta lyhytikäisiä?). "Planned obsolescence" -konseptin esimerkkinä hehkulamppu ei ole kuitenkaan kovin hyvä. Kartelli muutenkin murtui aika pian kun kaikki suuret valmistajat eivät siihen liittyneet, silti kukaan ei yrittänyt kilpailla pitkäikäisillä lampuilla, miksi ei? --82.128.185.27 30. lokakuuta 2011 kello 16.30 (EET)
replies: text: :::::::Kyllä pitkäikäisiä lamppuja valmistettiin niin kauan kuin hehkulamppuja tehtiin.  H5000 ja KH5000 sarjan lamput olivat tästä esimerkkinä. --Jawacz 3. tammikuuta 2012 kello 17.56 (EET)

text: :::::"Mitä kirkkaampana se hehkuu, sitä enemmän sen energiasta loistaa valona" -> Ei. Hyötysuhde ei riipu kirkkaudesta tuolla tavoin. Sadan watin lamppu jonka valotehoa vähennetään himmentimellä 25 watin lampun valotehoon, on pitkäikäisempi himmentämätön 25 watin lamppu. --Opa 30. lokakuuta 2011 kello 13.08 (EET)
replies: text: ::::::Et taida tuntea hehkulampun toimintaperiaatetta? Himmennin vähentää lampulle menevää sähkötehoa (esim. jännitettä alentamalla), jolloin hehkulangan lämpötila laskee ja se taas alentaa hyötysuhdetta . Syy on aivan yksinkertainen, lämpötilan laskiessa lämpösäteilyn spektri siirtyy alemmille taajuuksille (Planckin säteilylaki), jolloin suurempi osa tehosta säteilee infrapunan eikä näkyvän valon taajuudella. Eli juu, tietyn hehkulampun elinikää voidaan pidentää hehkuttamalla sitä alemmassa lämpötilassa ja samalla hyötysuhde (valoteho per sähköteho) laskee. Hyvin tunnettu ilmiö. --Jmk 30. lokakuuta 2011 kello 13.31 (EET)
replies: text: :::::::Vilpitön kiitos. Tämän siitä itsekkin saa kun ei ollut lähdettä :). Käsitys perustui discocery channelin "tiede ohjelmaan" joka näköjään kertoo mitä sattuu. --Opa 30. lokakuuta 2011 kello 14.03 (EET)

text: ::Ja se dokkarihan oli silkkaa huijausta. Kaikki viitteet hehkulamppujen muka tahallisesta heikentämisestä ja 100000 tuntia kestävistä hehkulampuista kiertyvät aina tuohon samaan huijausdokkariin. Eli mitään luotettavaa lähdettä ei ole.  –Kommentin jätti 89.27.3.54 (keskustelu) 
Niin, että mitä tuon osion kanssa sitten tehdään? Kommentin jätti Ilaiho (keskustelu – muokkaukset)

text: Etsitään esimerkiksi lähde joka kertoo toisin ja lisätään sekin artikkeliin. Lisäsin nettilinkin kartelliohjelmaan.--Opa 1. tammikuuta 2012 kello 16.09 (EET)
replies: text: : Ei tuollaisesta sensaatiohakuisesta ”dokumentista” saa luotettavaa lähdettä hyvällä tahdollakaan. --ilaiho (k) 28. tammikuuta 2012 kello 22.53 (EET)
replies: text: ::Entäs jos etsittäisiin niitä lähteitä. Tässä avuksi yksi:.--Opa 29. tammikuuta 2012 kello 09.38 (EET)
replies: text: :::Hyvä artikkeli antamaan käsitystä mistä on kysymys (lämpötilan, valotehokkuuden ja eliniän kolmiyhteys), joskaan tuskin hyvä lähde tarkoille numerotiedoille. Tuostakin SK-artikkelista voisi hyväuskoisesti poimia (toimittajan suurin piirtein roiskaiseman) Jo nyt hehkulampun käyttämästä sähköstä vain viisi prosenttia muuttuu valoksi ja kirjata sen sitten "lähteistettynä" "tietona" tietosanakirjaan. Tosiasiassa prosentti on vielä pienempi. Esim. en-wikin taulukossa annetaan 230 voltin hehkulampulle lukuja 2,0–2,2 %. Nämä on lähteistetty Philipsin tuoteluettelolla jota nyt tässä hiukan enemmän uskoisi kuin satunnaisen SK-toimittajan heittoa. – Off-topic: Taulukko on muuten opettavaista luettavaa - nähdään että kaukana sadasta ne pienloistelamputkin ovat, niissäkin suurin osa energiasta muuttuu lämmöksi. Ehkä vastaava artikkeli (mitä lieneekään luminous efficacy suomeksi) kannattaisi tehdä fi-wikiinkin. Kunnon lähteillä tietysti. --Jmk 29. tammikuuta 2012 kello 09.58 (EET)
replies: text: ::::Äh, itse itseäni korjaten. Kyllä se SK:n 5 prosenttia voi hyvin pitääkin paikkansa. Käsite luminous efficiency kun ei mittaa sitä, mikä osa energiasta muuttuu valoksi, vaan miten hyvä valaistus energiayksikköä kohti saadaan verrattuna teoreettiseen maksimiin (= 100 % jos kaikki energia muuttuu vihreäksi 555 nanometrin valoksi). Hehkulamppu tuottaa näkyvää valoa muillakin kuin 555 nm aallonpituudella, näillä alueilla silmän herkkyys on pienempi ja valaistus siis heikompi energiayksikköä kohti. Vaikka kaikki energia muuttuisi valoksi, voisi luminous efficiency olla esimerkiksi 37 % (en-wikin taulukon "Truncated 5800 K blackbody"). --Jmk 29. tammikuuta 2012 kello 10.08 (EET)
Tästä oli hiljattain Tekniikassa&Taloudessa: http://www.tekniikkatalous.fi/energia/tama+hehkulamppu+hakkaa+leditkin+mennen+tullen+ndash+palanut+989+000+tuntia+eli+liki+113+vuotta/a1014067 --Hartz (keskustelu) 16. lokakuuta 2014 kello 12.09 (EEST)
thread_title: Kestoikäkartelli?

message: Hehkulamppujen kieltämisessä haluttiin sivuuttaa näkökohta, että Suomessa, jossa on pitkät talvet ja viileähköt kesät eikä ilmastointilaitteita juurikaan (toimistoissa yleensä loisteputkilamput olivat jo aikaisemmin), että hehkulampun energiatehokkuus ei ole niin mahdottoman huono. Nimittäin se mikä hehkulamppujen lämpöhäviössä säästetään, se lämpöpatterin tai muun kautta on tilaan silti lämpönä tuotava. Italiassa ja Espanjassa on tietenkin toisin. Iso-Britanniassa ja Irlannissa ei niinkään: hehkulamput myös vähentävät ilmankosteutta tehokkaasti. Hehkulamppu voisi olla erinomainen lamppu suihkutilaan, sillä se kuivaisi suihkutilaa. --Hartz (keskustelu) 16. lokakuuta 2014 kello 11.58 (EEST)
replies: text: Oman ruljanssinsa aiheutti se, että saunoissa oli tapana käyttää hehkulamppuja. Energiansäästölampuista syntyi poru, kun ei tiedetty voiko niitä laittaa saunaan laisinkaan (sauna on kuuma paikka). Taitaa nykyäänkin olla niin, että energiansäästölamppuja ei suositella saunaan. --Hartz (keskustelu) 16. lokakuuta 2014 kello 12.04 (EEST)

text: Hehkulamppujen kieltämisessä pitäisi mainita myös se, että ompelukoneisiin tarkoitettuja pieniä hehkulamppuja saa myydä. --Hartz (keskustelu) 16. lokakuuta 2014 kello 12.07 (EEST)
thread_title:  Hehkulampusta ei koidu lisäkustannuksia Suomessa