lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Fiat G.50

message: Tämän http://www.sci.fi/~fta/BWtoFAF2.htm mukaan Fiatit olisi lennetty Trollhättaniin:
"On the same day (25th) Italian test pilot Carlo Cugnasca brought one more Fiat from Göteborg to Trollhättan and gave a good demo over the field. The next day Lehtonen and Cugnasca flew two more Fiats from Göteborg to Trollhättan."
ja
"On the same day the Italian test pilot Cugnasca had brought one more Fiat from Göteborg. On the next day two more Fiats came from Göteborg. During the same day Winston flew a practice air combat against Karhunen in Brewsters. Later on the same day he flew against Cugnasca and in the fight the Brewster proved to be a little slower but more agile in the close combat."
--J 3. tammikuuta 2006 kello 22:10:50 (UTC)
replies: text: Kyllähän tuo pitää paikkansa, osa lennettiin Trollhättaniin. Kaksi ensimmäistä, FA-1 ja FA-2 koottiin Malmössä ja lennettiin Suomeen, 17 seuraavaa Fiiua koottiin SAABin tehtaalla Trollhättanissa jossa ne myös koelennettiin ja sen jälkeen lennettiin Västeråsin kautta Suomeen. Myöhemmin tulleet Fiatit (16) koottiin Torslandan lentokentällä (Göteborg) josta ne lennettiin Trollhättanin kautta Västeråsiin ja Suomeen. Tämä Torslanda tuli mukaan kuvioihin Brewsterien saapumisen  takia, SAABin Trollhättanin tehtaalla ei ollut kapasiteettia koota yhtäaikaa molempia koneita. Tarkennan pikkuisen tuota kohtaa. --Jukka Kolppanen 3. tammikuuta 2006 kello 23:58:51 (UTC)

message: Harmajan saavuttama ennätys oli tahaton. Koneen nopeus kiihtyi syöksyssä nopeammin kuin mitä hän osasi odottaa. Laatimassaan raportissa Harmaja varoitti tästä ja kehotti korostamaan asiaa lentäjille konetta ensimmäisiä kertoja lennettäessä. Rungon aerodynamiikka tuli hyvin esiin Fiat Centauro hävittäjässä johon oli asennettu lisenssivalmisteinen Daimler-Benz DB 601 moottori (Me 109 E).Korina 8. huhtikuuta 2009 kello 13.53 (EEST)
thread_title:  Nopeusennätys
Keskustelu:Pakistan

message: "Bangladesh erosi Intian joukkojen tukemana Pakistanista, koska uskonnot ja kulttuurit erosivat niin paljon."
Anteeksi mitä? Valtauskonnot ovat samoja. Valtataistelu eri osien völillä on lähempänä totuutta. 
Myöskin öljy vientituotteena?
replies: text: Virheellistä tietoa saa (ja tuleekin) korjata. Rohkeasti vaan. --Joonas (kerro) 4. tammikuuta 2006 kello 06:55:12 (UTC)

message: Perustiedot nopeasti muuttuvasta maasta. Ehdotan lupaavaksi. --Tappinen 6. lokakuuta 2011 kello 19.18 (EEST)
replies: text: Käy.  --Lakritsa 8. lokakuuta 2011 kello 12.15 (EEST)

text: Käy.  –ElmA (Keskustelu – Muokkaukset)

text: Hmm, 1) historiaosuus kaipaisi hieman laajennusta varhaisvaiheisiin; ehkä jotain Indus-kulttuurin varhaisista kaupungeista (Harappa, Mohenjo-daro), Taksilan noususta merkittäväksi kulttuurikeskukseksi ja Muhammad bin Qasimin valloituksista, joita Pakistan taitaa pitää kansakuntansa perustana. 2) Muhajir-pakolaisista ei puhuttu kappaleen lopettavassa viitteessä, siinä on viitepyyntö. 3) Asevoimissa voitaisiin puhua ydinaseista. 4) Väestössä voitaisiin mainita myös kokonaismäärä ja merkittävimmät etniset ryhmät 5) Faiz Ahmad Faiz ei taida olla kansalaisrunoilija, vaan titteli lienee Muhammad Iqbalilla. Tulipas monta kommenttia. --PtG 10. lokakuuta 2011 kello 16.44 (EEST)
replies: text: : Mainitsemasi asiat käsitelty lyhyesti. Ennen HA-tasoa tehdään sitten pääartikkeli... --Tappinen 10. lokakuuta 2011 kello 19.37 (EEST)
replies: text: :: Eiköhän mullekin kelpaa nyt. --PtG 10. lokakuuta 2011 kello 22.00 (EEST)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f 10. lokakuuta 2011 kello 22.07 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus 

message: Punjabi ei ole virallinen kieli. 
Viralliset kielet ovat urdu ja englanti ja esim ylemmissä oikeusasteissa ja yliopistokoulutuksessa käytetään ainoastaan englantia. 
replies: text: CIA factbook vahvisti tuon. Korjasin. --Tappinen 18. tammikuuta 2012 kello 12.39 (EET)
thread_title:  Kielet
Keskustelu:Nälkämaan laulu

message: Tuohon on tekijänoikeusvio. Kianto kuoli vasta 1970. --ML 4. tammikuuta 2006 kello 12:02:43 (UTC)

message: Törmäsin eräässä hiukan vanhemmassa nuottikokoelmassa kappaleeseen nimeltä Korpi-Kainuun marssi. Aloittaessani soittamaan sitä yllätyin siitä, että soitinkin Nälkämaan laulua. Mikä tämän nimen tausta on, ja pitäisikö se mahdollisesti mainita artikkelissa? 80.95.132.199 2. lokakuuta 2010 kello 14.17 (EEST)
replies: text: Googlellakin näkyy löytyvän aika monta kertaa. Mainitse vaan ja lähteeksi se nuottikokoelma. --Ulrika 2. lokakuuta 2010 kello 14.45 (EEST)
thread_title:  Korpi-Kainuun marssi?
Keskustelu:Elävä kuollut

message: Sillisalaattia, jossa kansanperinne, elokuvat ja videopelit menevät iloisesti sekaisin. --ML 4. tammikuuta 2006 kello 12:33:51 (UTC)
replies: text: Haiskahtaa vieläpä "omalta tutkimukselta" aiheesta. --TBone 4. tammikuuta 2006 kello 12:46:22 (UTC)
replies: text: :Ehdotan artikkelin nimeksi "elävä kuollut", jota on käytetty yleisemmin. Harry Potteria en ole lukenut. Onko "epäkuollut" mainittu jossain muualla? En ole ikinä kuullutkaan. Ilmeisesti suomentaja Jaana Kaparin käännös undead-sanasta. --Frank 3. syyskuuta 2006 kello 13.28 (UTC)

message: En.wikipedian mukaan englannin sanaa undead käytti ensimmäisenä elävää kuollutta tarkoittavassa merkityksessä Bram Stoker, ei Tolkien kuten tässä artikkelissa tätä kirjoittaessani väitetään. En kuitenkaan ryhdy muokkaamaan ilman lähteen häivääkään. (Vallankaan kun se ei tarkoita, etteikö Kersti Juva olisi tuonut sanaa suomeen.) –SaruwineA
replies: text: Oxford English Dictionary tarjoaa sanan undead käytöstä useita Tolkienia edeltäviä esimerkkejä, joista ainakin Stokerin käyttämänä se selvästi merkitsee ainakin jotakuinkin samansuuntaista kuin Tolkienillakin, joten hänen kehittämänsä uudissana ei varmastikaan ole kyseessä. Itseasiassa OED ei edes luettele esimerkeissään Tolkienin sinänsä varsin mieleenpainuvaa sanankäyttöä. Mitä tulee Juvan rooliin käännöksen luojana, näin saattaa hyvin ollakin – epäkuollutta ei tunne Nykysuomen sanakirja, Suomen kielen perussanakirja eikä Kielitoimiston sanakirjakaan –, mutta lähdettä tällekin tiedolle toki kaipaisi. – Haltiamieli 3. marraskuuta 2009 kello 23.38 (EET)
thread_title:  Alkuperä
Keskustelu:Latitudi

message: Lisäsin artikkeliin yhdistettävä-mallineen, koska artikkeli itsekin toteaa, että "Latitudi on sama kuin leveysaste".  Tällä hetkellä leveysaste on uudelleenohjaus artikkeliin leveyspiiri.  Voisiko joku asiaa tarkemmin tunteva selvitellä käsitteiden merkitystä ja mahdollisia merkityseroja?  Kuvittelisin, että järkevintä olisi käsitellä koko aihepiiri omassa artikkelissaan? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 13:57:51 (UTC)
thread_title: Yhdistettävä?
Keskustelu:Luettelo animaatiosarjoista

message: yhdys sana virhe?

message: Onko ehdotuksia, mitä tälle pitäisi tehdä?  Vaihtoehtoja olisi ainakin oikealle nimelle siirtäminen, mahdollisesti yhdistäminen johonkin muuhun luetteloon tai poisto roskana.  Siirrän nyt väliaikaisesti jollekin järkevälle nimelle, ehdotuksia lopullisesta kohtalosta? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 14:16:41 (UTC)
thread_title: Mitä tehdään?

message: Olen ML:n kanssa samaa mieltä, että näitä ei ole radiossa.  Toisaalta elokuvateatterilevitykseen on tehty useampiakin animaatiosarjoja, joita artikkelin alkuperäinen laatija ei ehkä tarkoittanut listaansa sisällyttää.  Tämä on kuitenkin mielestäni järkevin mahdollinen nimi tälle artikkelille. --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 14:37:20 (UTC)
thread_title: Ei radiossa, mutta elokuvissa
Keskustelu:Zikkurat

message: Luulisin että muoto "Zikkurat" on tunnetumpi. Zikkuratti taitaa kaiken lisäksi olla murteessa esiintyvä muoto. --TeVe 4. tammikuuta 2006 kello 15:49:43 (UTC)
replies: text: Varmaan onkin. Ehdin kyllä jo tehdä rd:n tuosta muodosta... Mikähän tuo zikkyratti on? -tKahkonen 4. tammikuuta 2006 kello 15:51:57 (UTC)
replies: text: :Nyt on siirretty ns. "oikealle" nimelle (toivottavasti). Zikkyratti taitaa olla jonkun kiännösvirhe, ainakaan koskaan en sellaiseen törmännyt. Enkkuwikissä zikkurateista on paljon asiaa, jos joku vaan jaksaa kääntää ja täydentää ja hioa ja fiilata... --TeVe 4. tammikuuta 2006 kello 16:00:55 (UTC)

message: Englanninkielisessä Wikipediassa viitataan myös moderneihin toimistotaloihin. Esimerkiksi tiedustelupalvelun pääkonttoriin Lontoossa tai Tennesseen yliopiston kirjastoon. Suomenkielisen Wikipedian ei pitäisi erota tässä suhteessa merkittävästi englanninkielisestä sisarestaan. Ossiman 11. toukokuuta 2010 kello 12.35 (EEST)
replies: text: Siinä puhutaan Zikkuratin tapaisista rakennuksista. Artikkelin mukaan Zikkurat on "muinainen mesopotamialainen terassimaisen pyramidin tapainen temppelitorni". Niitä ei tiettävästi ole Suomessa yhtään. Lisäksi enkkuwikinkin lista on lähteetön. --ML 11. toukokuuta 2010 kello 12.54 (EEST)
thread_title: Huuhaata?
Keskustelu:Kaljakellunta

message: Tämä artikkeli on alunperin copyvio (kts. ), ja materiaali on pääsääntöisesti yhä edelleen mainitulta sivulta.  Koska artikkelin merkittävyyskin taitaa olla vähän siinä ja siinä (onko 300 osallistujan tapahtuma todella merkittävä?), pitäisi tälle artikkelille varmaan tehdä jotain.  Itse kallistuisin poistoäänestyksen kannalle, mutta mitä mieltä muut? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 17:37:50 (UTC)
replies: text: Ymmärrän hyvin, että luokkaan "Kulttuuritapahtumat" kuuluvat esimerkiksi Helsingin juhlaviikot, Jyväskylän kesä ja Pispalan Sottiisi. Kaljakellunnan merkittävyydestä en ole ollenkaan yhtä varma. --Cuprum 4. elokuuta 2007 kello 19.20 (UTC)
replies: text: :Itse olen ainakin poistoa vastaan. kyllä tämä pitäisi säilyttää. Kyse on kuitenkin jokavuotisesta perinteestä. --Fredforce 3. elokuuta 2008 kello 19.19 (UTC)
thread_title: Copyviosta
Keskustelu:Galantiinikastike

message: Google löytää hakusanalla kamelikastike vain tämän artikkelin.  "Galantine sauce" on kylläkin olemassa.  Olisiko jollakulla tarjota lähdettä artikkelin nykyiselle nimelle tai mahdollisesti tietoa paremmasta suomenkielisestä nimestä? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 17:45:39 (UTC)
replies: text: Lohta kamelikastikkeessa / Fresh roasted salmo with Cameline Sauce (Lohta ja kanelikastiketta). Ranska 1420, kokki Master Chiquart Amiczo. Lähde: Early French Cookery, D. Eleanor Scully & Terence Scully, University of Michigan Press 1995.   --Hanna V 15. toukokuuta 2006 kello 18.52 (UTC)
replies: text: :tuo lähde on yhden keskiaikaharrastajan harrastussivu, ei kovin pätevä lähteeksi -- Kekkone (keskustelu) 27. syyskuuta 2013 kello 17.20 (EEST)
thread_title: Artikkelin nimi?

message: Galantine on suomeksi galantiini - ei kameli. http://www.kielitoimistonohjepankki.fi/haku/vierassanat/ohje/677
Kastikkeesta ei yhdenkään luotettavan lähteen mukaan ole käytetty nimeä kamelikastike. Siirrän sivun galantiinikastikkeeksi.Onsku9 (keskustelu) 9. toukokuuta 2023 kello 21.17 (EEST)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Karhunpalvelus

message: Saako tästä ikinä kunnollista artikkelia, vai pitäisikö tämä siirtää suosiolla sanakirjan puolelle? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 17:51:24 (UTC)
replies: text: Kyseessä on sanonta... Pitääkö sanonnoista yleensä tehdä artikkeleita? Joissain tapauksissa ehkä (soittakaa paranoid), mutta tässä tapauksessa en usko, että oikein kelpaa. Sudenpentujen käsikirjan mukaan tuo karhujuttu ei muuten ole satu vaan totta. --80.221.30.182 4. tammikuuta 2006 kello 17:57:34 (UTC)
thread_title: Sanakirjaan?
Keskustelu:Kaukila

message: Onko kylän nimi Kaukila vai Kaukila-Rahkola, kuten artikkeli Äyräpää kertoo? --Lendu 4. tammikuuta 2006 kello 17:54:23 (UTC)
replies: text: Vähän myöhässä tulee, mutta Äyräpään pitäjäseuran kotisivujen mukaan eri kyliä. Mutta Rahkola oli aiemmin kuulunut Kaukilaan. --Kyzyl 3. maaliskuuta 2008 kello 20.32 (UTC)
thread_title: Kylän nimi?
Keskustelu:Avaruuskilpa

message: Faktat kaipaavat tarkistamista. Artikkeli väitti, että Luna 1 lähetettiin kohti Aurinkoa. Kyseessä oli kuitenkin kuuluotain, kuten jo nimikin sanoo. Lopulta ilmeisesti päätyi aurinkoa kiertämään, mutta se ei varmaankaan ollut ko. aluksen lähettämisen pointti--Teveten 4. tammikuuta 2006 kello 20:56:53 (UTC)
Kokoava historia on paikallaan, mutta NASA jne. artikkelit sisältävät samoja aiheita. Tästä seuraa eri työläs? osioiden koordinoitu päivitys. Pitäisikö artikkelin kattaa pitempi aikajänne kuin vain alkutaival, joka sekin alkaa paljon aiempaa. Vain kylmän sodan puitteissa Space Race voidaan katsoa käydyn 1950-luvun puolivälin ja vuoden 1969 heinäkuun  välillä. Päivämäärät jne. voidaan korjata Wikipedian artikkelien tietojen avulla.
*ei vielä poisteta tarkistettava-mallinnetta, koska kysymysmerkkejä edelleen.--Teveten 5. tammikuuta 2006 kello 12:17:27 (UTC)
Paikkailin vähän.--J 5. tammikuuta 2006 kello 16:23:40 (UTC)
Voisiko tarkistettava mallinteen poistaa. Faktat taitavat olla jo kohdallaan?--Teveten 6. tammikuuta 2006 kello 08:48:09 (UTC)
replies: text: Poistin mallinteen.--Teveten 8. tammikuuta 2006 kello 09:54:14 (UTC)

message: Artikkelin nimi pitäisi olla "tietosanakirjamaisempi". Jos avaruushistoria ei mahdu yhteen artikkeliin (mikä on kai todennäköistä), niin sen osia esittävillä artikkeleilla pitäisi olla jotkut eksaktit nimet, jotka perustuvat joko artikkelin nimessä ilmoitettuihin vuosilukuihin tai sitten vuosikymmeniin, tai sitten joihinkin ulkopuolisista lähteistä otettuihin rajauksiin, jotka ovat jo käytössä muualla. Mahdollinen on kai myös tilanne, jossa pitäisi itse kehittää joku tapa jaotella historiaa. Tällöin aikakaudet voisi jakaa esimerkiksi teknologian kehitysasteiden mukaan tms. --Cyborg Orangutan model-123 6. tammikuuta 2006 kello 08:53:10 (UTC)
thread_title: Artikkelin nimi
Keskustelu:Akateeminen vartti

message: Historiallisesti akateeminen vartti... Tämä tieto on peräisin Oulun yliopiston aate- ja oppihistorian luennolta, kirjallinen lähde olisi tietenkin tukevampi --Juha Kämäräinen 5. tammikuuta 2006 kello 10:57:37 (UTC)
replies: text: Niin olisi. Jokin ajankohta käytännön alulle? Tai tapahtumapaikka? (Jos kyseessä on Suomi, paikkakunta lienee Turku.) -Samulili 5. tammikuuta 2006 kello 15:43:45 (UTC)
replies: text: :Näyttää olevan aika laajalle Pohjois-Euroopassa levinnyt käytäntö. Löysin viitteen ranskankieliseen lähteeseen.  Viittaajan mukaan mukaan tapa on kotoisin keskiajalta ja ollut alun perin yleisemmässä käytössä mm. virkamiesten kokoontumisissa.  Kun tuo viite ei kuitenkaan ole verkossa, vaan ainostaan tieto siitä, en itse viitettä laittanut näkyviin. Hannumatti 19. helmikuuta 2012 kello 23.39 (EET)

message: Pitääkö artikkelissa esitetty väite myös tapahtumien lopun aikaistamisesta paikkaansa? --Juha Kämäräinen 5. tammikuuta 2006 kello 10:59:52 (UTC)
*Tässä merkityksessä (siis, että tapahtumat loppuvat ilmoitettua aiemmin) ei ole minulle tuttu.--Teveten 5. tammikuuta 2006 kello 11:34:51 (UTC)
replies: text: Juuri näin kuitenkin ainakin helsingin yliopistolla menetellään. Jos luento on 12:00-14:00, se on oikeasti 12:15-13:45. --128.214.205.6 5. tammikuuta 2006 kello 15:36:36 (UTC)
replies: text: :Tämä johtuu siitä, että oppitunnin pituus on 45 minuuttia. Kun kaksi oppituntia pidetään yhteen ja luento alkavat varttia yli, luento päättyy varttia vaille. On myös hyvin tavallista, että kahta oppituntia ei pidetä yhteen tai oppitunteja on yksi - tällöin luennot päätyvät tasalta. -Samulili 5. tammikuuta 2006 kello 15:40:31 (UTC)

text: :Akateeminen anonyymimme kesti kritiikin kuin mies.  -Samulili 5. tammikuuta 2006 kello 16:11:22 (UTC)
thread_title:  lopussakin?
Keskustelu:Koralliriutta

message: Loistavaa! --Johannes Zweig 5. tammikuuta 2006 kello 21:27:37 (UTC)

message: MIKÄ ON MAAILMAN SUURIN KORAKKIRIUTTA JA MISSÄ SE SIJAITSEE ????
T: haluaa tietää 
replies: text: Artikkelin kohta esiintyminen: Maailman suurin koralliriutta on Australian koillisrannikon edustalla sijaitseva Iso valliriutta.  --Tappinen (keskustelu) 15. huhtikuuta 2012 kello 11.00 (EEST)
thread_title:  suurin koralliriutta
Keskustelu:Ilotulitus

message: Kuuluvatko nuo varoitukset wikipediaan? tämähän ei ole käyttöohje --128.214.205.6 6. tammikuuta 2006 kello 13:54:34 (UTC)
replies: text: Eivätpä ne siinä nähdäkseni pahastakaan ole. Lopputuloksen kannalta pahempaa olisi jos niitä ei mainittaisi. --TeVe 6. tammikuuta 2006 kello 13:55:38 (UTC)
replies: text: :...ei kuitenkaan kannata yllytyksen puolelle mennä noissa kielloissakaan... --TeVe 6. tammikuuta 2006 kello 13:59:02 (UTC)
replies: text: ::mikä olisi sopivata tapa tuoda artikkelissa esille tieto, että jackass -elokuvassa ammuttiin ilotulitteita peräaukosta? --128.214.205.6 6. tammikuuta 2006 kello 14:16:09 (UTC)
Mikä kiinalainen se sellainen on jolla postilaatikon saa rikki? 70-luvulla niitä räjäytettiin hanskan kanssa kädessä eikä käynyt kuinkaan. Tykkäri eli Tykinlaukaus on se jolla saa postilaatikon säpäleiksi, tai kansi ainakin lentää. --Seppo 29. joulukuuta 2006 kello 12.53 (UTC)

message: Yhdistelin kaikki luokan artikkelit tähän, kuten oli ehdotettu. Ne sopivat kuitenkin myös itsenäisten artikkelien aiheeksi, jos joku jaksaa niistä kirjoittaa. --Cyborg Orangutan model-123 29. joulukuuta 2006 kello 12.58 (UTC)
thread_title: Yhdistely

message: Kemian opiskeluistani on todellakin kauan, mutta epäilen todella vahvasti, että tähtisadetikun toiminnassa hapella ei ole osaa eikä arpaa. Olenko väärässä? Tässä suora lainaus nykyisestä artikkelista: Kun tikulla oleva aine sytytetään palamaan, alkaa tikku kipinöidä voimakkaasti metallien hapettuessa. -- Cimon Avaro, hiljainen seiväshyppääjä 30. joulukuuta 2006 kello 23.28 (UTC)
replies: text: Palaminen on hapettumista joten teoriassa tikun kipinöinti aiheutuu hapettumisesta. Käytännössä hapettuminen sytyttää rautahiukkaset palamaan ja sen seassa oleva pieni määrä räjähdysainetta sinkoaa palavat rautahiukkaset poispäin tikusta. Artikkeli on muutenkin ulkoasultaan aivan hirveä. Yritän vähän parannella sitä. ~Ikari 3. tammikuuta 2007 kello 13.25 (UTC)
thread_title:  Hapettuuko metalli tähtisadetikussa? 

message: ilotulitteista kiinnostuneiden henkilöiden ikäjakauman vuoksi tämä artikkeli vaatii erityistarkkailua. Ei siis mielellään pommientekoohjeita tänne tai muuta kyseenalaista tai yllytystä laittomuuksiin, niille on omat fooruminsa.
thread_title:  Arka aihe 

message: Olisiko tälläinen paikallansa? Siliamaav 31. joulukuuta 2007 kello 13.33 (UTC)
thread_title: Luettelo ilotulitteista

message: Viralliseksi tiedotuskanavaksi mainittu https://www.ilotulitus.info mainostaa vain nettikasinoita eikä ole TUKESin kanssa missään tekemisissä. Olisiko tässä parempi käyttää esimerkiksi tätä TUKESin sivua:
https://tukes.fi/koti-ja-vapaa-aika/ilotulitteet  –Kommentin jätti 80.223.121.105 (keskustelu) 
replies: text: Voi olla myös että joskus ollut, vaan vanhentunut sivusto. Positin tuon. Stryn (keskustelu) 28. joulukuuta 2021 kello 10.07 (EET)
thread_title:  Aiheesta muuaalla - linkit
Keskustelu:Łódźin ghetto

message: En-wikistä pääosin kääntämäni artikkeli, jota on tarkoitus vielä hioa ja täydentää monipuolisempia lähteitä etsimällä. Parannusehdotuksia otetaan vastaan. -Aslak 6. tammikuuta 2006 kello 15:57:40 (UTC)
replies: text: Gheton asukkaiden myöhemmistä vaiheista saisi olla jotain - itse kaupunkiartikkelin parantaminen olisi myös suotavaa tämän artikkelin viitekehyksen kannalta. Höyhens 25. tammikuuta 2006 kello 08.53 (UTC)
replies: text: :Artikkelia Łódź jatkettu jonkin verran, toinen toive jää odottamaan sopivia lähteitä. -Aslak 2. helmikuuta 2006 kello 20.29 (UTC)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi 

message: Commonsissa olisi historiallisempi kartta . Vaikka se näyttääkin tuolloisen Łódźin alueen kokonaisuudessaan, saattaisi se paremman puutteessa sopia kehykseen modernia paremmin (ghettoa ei taida enää olla missään muodossa säästyneenä)? -Les 13. kesäkuuta 2006 kello 11.03 (UTC)
replies: text: Tjaa, ehkä nykyinen antaa tavalliselle lukijalle paremman käsityksen siitä, missä paikka oikeasti sijaitsi. Maininta tuolloisesta sijainnista tekstissä riittää mielestäni (hyvä kun oikaisit).  -Aslak 13. kesäkuuta 2006 kello 12.06 (UTC)
thread_title:  Kartta 

message: Käyttäisin itse gheton sijasta h:tonta muotoa getto, sillä suomen kielen kannalta h on turha. Perussanakirja tosin pitää niitä rinnakkaisina muotoina, varmaankin siksi että muiden kielen vaikutuksesta varsinkin artikkeleita käännettäessä h tulee helposti mukaan.
Toinen harkittava asia on 'yhteiskeittiö'. Minusta se ei tarkoita sellaista ruoanjakelupistettä, josta tässä on kyse. Soppakeittiö lienee aika vakiintunut ilmaus suomeksikin.
Mietin näitä itse ja tarjoan muillekin harkittavaksi. Luen vielä artikkelin  tarkemmin ja pohdin sanastoa muiltakin osin.--Ulrika 17. kesäkuuta 2006 kello 06.05 (UTC)
replies: text: Jatketaan ghetto vs. getto -keskustelua täällä: Keskustelu:Ghetto. -Aslak 18. kesäkuuta 2006 kello 13.41 (UTC)
thread_title: Termeistä

message: Seuraava SS-sivu arviointiin. Paljon lähteettömyyksiä. Jokin mallinekin tekisi varmaan hyvää? --Lakritsa 21. marraskuuta 2010 kello 21.56 (EET)
replies: text: Jep, lähteettömyydet olisi syytä paikata, tällaisenaan ei täytä suositellun sivun kriteereitä. Kieliasu on pääosin oikein hyvää ja sujuvaa. Yksi lause kuitenkin pisti silmään: Ghettoon kuljetettavien romanien määrä oli alkuperäisissä suunnitelmissa huomattavasti toteutettua suurempi. Tämän voisi varmaan sanoa yksinkertaisemminkin. --Gwafton 27. marraskuuta 2010 kello 23.17 (EET)
</div>
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi II
Keskustelu:Karl Fredrik Hellsten

message: KF Hellsten ei voinut olla SDP:n puheenjohtaja 1900-1903, koska Suomen sosialidemokraattinen puolue perustettiin Forssan kokouksessa 1903.´
Ismo Söderling  –Kommentin jätti 130.232.6.83 (keskustelu) 6. tammikuuta 2006 kello 22.02‎
replies: text: SDP:n sivusto sanoo näin: "SDP on perustettu vuonna 1899 Turussa Suomen Työväenpuolueen nimellä. Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1903 Forssassa pidetyn puoluekokouksen jälkeen." Kyse on siis nimierosta.--Juha Kämäräinen 18. lokakuuta 2008 kello 21.25 (EEST)

message: * Kanttori K. F. Hellsten toimi kirjastonhoitajana Kangasniemellä 1891-1896. http://www.kangasniemi.fi/kunta/kirjasto/vuodesta_1848.html
* Pakilan-Kankkilan (Back-Kankbölen) kansakoulun opettaja kanttori K. F. Hellstén v. 1900 http://personal.inet.fi/koulu/kankkila/history2.htm
* Kanttori K.F. Hellsten, Myrskylän Maataloustuottajain Yhdistyksen perustavan kokouksen (30. päivänä marraskuuta 1920) puheenjohtaja http://www.mtk.fi/liitot/uusimaa/_yhdistykset/myrskyla/toiminta/fi_FI/historiaa/ 
* Wanhan koulun vihkiäiset - Kankkila - Itä-Uudenmaan kyläportaali http://www.ita-uudenmaankylat.fi/categories.asp?document_id=2230&cat_id=1450 
--Juha Kämäräinen 18. lokakuuta 2008 kello 21.36 (EEST)
thread_title:  Nettimainintoja Hellstenistä, vaativat tarkistusta
Keskustelu:Helen Keller

message: Tosiaan, vasta nyt tajusin että voinhan laittaa tämän kysymyksen vaikka tähän, jos joku tietäisi. Kääntelin siis tuon enkku-wikin artikkelia ja siinä tuli vastaan termi "tadoma method". Sattuisikohan joku tietämään suomenkielisen vastineen termille? Eetu 7. tammikuuta 2006 kello 08:59:17 (UTC)
Ylioppilas ja Bachelor of Arts ei ole sama asia. Voisko joku korjata ton käännösvirheen? 88.194.27.33 12. tammikuuta 2009 kello 12.20 (EET)
thread_title:  "tadoma method"