lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Luettelo tiedustelupalveluista

message: Tässä luettelossa on nyt useita salaisiksi poliiseiksi luokiteltavia organisaatioita, jotka eivät ole tiedustelupalveluita per se, vaan poliisielimiä. Esimerkiksi Israel: Mossad on tiedustelupalvelu, Shin Beth taas salainen poliisi. Tiedustelupalvelu ja salainen poliisi eivät usein ole synonyymeja. --ukas 28. toukokuuta 2007 kello 01.36 (UTC)

message: Miksi muutamien nimet on suomeksi ja valtaosa alkukielellä ja sitten on vieläpä englanniksi muutama? Jokin logiikka tässä asiassa olisi kiva. Ihannetapaus olisi tietenkin, jos voisi olla alkukieli plus suomennos. Makevonlake (keskustelu) 25. joulukuuta 2015 kello 10.43 (EET)
thread_title:  Kieli
Keskustelu:Hiilihappo

message: Haluaisin varmistuksen seuraavien artikkelien väitteisiin.
Artikkeli: Coca-Cola
"Coca-Cola on hiilihapotettu kasviuutejuoma eli kolajuoma ja maailman myydyin virvoitusjuoma."
Hiilihapotetaanko virvoitusjuomat todella? Mielestäni niihin lisätään ainoastaan hiilidioksidia, joka saa aikaan kuplivan seoksen. Lisäksi hiilidioksi muodostaa veden kanssa hiilihappoa, mutta sen pitoisuus on mitätön (tarkka maksimipitoisuus löytyy jostakin kemian julkaisusta, jota minulla ei valitettavasti ole). Seuraava artikkeli on vielä ristiriidassa hiilihapon ja hiilihapotuksen järkevyyden kanssa:
Artikkeli: Hiilihappo
"Hiilihappoa käytetään teollisuudessa mm. virvoitusjuomien valmistuksessa. Hiilihappo on melko pysymätön yhdiste ja vedessä se protolysoituu vetykarbonaatiksi."
Eli vaikka sitä hiilihappoa jostain syystä lisättäisiinkin, niin ostetussa tuotteessa sitä ei pitäisi siis olla juuri lainkaan. Entä onko muodostuva vetykarbonaatti toivottu tuote limonadin maun ym. kannalta, jos sitä hiilihappoa lisätään?
Artikkeli: Coca-Cola
"Coca-Colan hampaita kellastuttava vaikutus on tieteellisesti todistettu ilmiö,[5] joka johtuu hammaskiillettä tuhoavasta fosforisesta haposta."
Fosforia on hammastahnassakin. Onko tuota happoa varmasti Coca-Colassa? Lähde.
"Coca-Colan pH-arvo on 2,56, eli hyvin hapan."
Tuohon lähde! Vaikka onkin tarkka lukuarvo, on sitä vaikea uskoa.

message: Lisäsin (lähteellisen) maininnan, että myös hiilidioksidia on joskus kutsuttu yleiskielessä hiilihapoksi. Itse asiassa vielä nykyinenkin MOT Kielitoimiston sanakirja väittää, että hiilihappo ... yleisk. = hiilidioksidi. Sen mukaan tämä olisi edelleen käypää yleiskieltä. Olen kuitenkin siinä käsityksessä, että tuo käyttötapa on jokseenkin vanhahtava ja että Kielitoimiston sanakirja on siis tässä jäänyt ajastaan jälkeen. Yleisesti ottaenhan Kielitoimiston sanakirjaa pidetään fi-wikissä luotettavana nyky-yleiskielen auktoriteettina... --Jmk 5. heinäkuuta 2010 kello 11.56 (EEST)
thread_title: Hiilihappo vs. hiilidioksidi
Keskustelu:Chennai

message: Hei muuten... Meillä on Madras nimellä Chennai ja Bombay nimellä Mumbai, mutta Kalkutasta on käytetään länsimaista nimeä Kalkutta eikä intialaisperäistä nimeä Kolkata. Onko tähän joku syy, teen samat huomautukset myös Mumbain ja Kalkutan keskustelusivuille? --Pisces 28. toukokuuta 2007 kello 14.35 (UTC)
replies: text: Wikipedia:Nimistölähteet, , . --Silvonen 28. toukokuuta 2007 kello 15.39 (UTC)

message: Pari lausetta googlettelin ja osa artikkelista on suoraan kopioitu täältä:  ja osa täältä: . Edit: lisätään listalle . Artikkeli on kopsattu lause sieltä, toinen täältä. Asialla on muuten ollut sama kaveri, joka kirjoitti artikkelin Marmaris  --Otrfan 30. elokuuta 2008 kello 02.10 (EEST)
replies: text: Poistin suoraan kopioidut kohdat. --Hapo 2. joulukuuta 2008 kello 17.37 (EET)
thread_title: Tekijänoikeus
Keskustelu:Ahvenanmaan tulevaisuus

message: Miten puolue ei ole separatistinen? "Separatismi on liikehdintää jonkin alueen tai väestön irrottamiseksi nykyisestä valtiomuodostelmasta.". Kyseessähän on juuri puolueen tavoite.--Pudeo 28. toukokuuta 2007 kello 17.49 (UTC)
Puolue ei ole merkittävä.--85.157.166.204 5. lokakuuta 2010 kello 13.58 (EEST)
replies: text: Totta kai on. Puolue, jolla on edustajia Ahvenanmaan maakuntapäivillä, on merkittävä siinä kuin Suomen eduskunnankin puolueet. --Jmk 5. lokakuuta 2010 kello 14.02 (EEST)

message: Asiantuntevia saattaa kiinnostaa että englanninkielinen Future of Åland on täysin ilman lähteitä, joka varmaan kannattaa korjata ennen kuin sivu äänestetään poistettavaksi. Nelg (keskustelu) 21. joulukuuta 2012 kello 15.01 (EET)
thread_title:  [[:en:Future of Åland|Future of Åland]] ilman lähteitä
Keskustelu:Raisio

message: En wikissä Ihalan Portti on mainittu nähtävyyksissä. Se varmaan pitäisi lisätä tännekkin.
Mikäli kennelläkään ei ole vastaan sanomista, niin lisään sen. Kommentin jätti 84.250.19.67 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Mikäpäs siinä mutta että tavallinen keskiolutbaari -> nähtävyys?!? Jklak 12. kesäkuuta 2007 kello 19.22 (UTC)
replies: text: : No ei todellakaan ole Ihalan Portti mikään nähtävyys. Jäipä huomaamatta tuo lisäys, kun muistanut, että tuo on baari. --Hapo 21. kesäkuuta 2007 kello 08.11 (UTC)
Miksi Vaisaaren R-kioski tai Pub kolmonen ovat nähtävyyksiä?

message: Miksi maininta Raision kaaresta on poistettu? Ihan oikea asia se on vaikka ei löydy googlella.
http://www.yritysopas.com/sijainti/Raisio/Rehuraisio_Oy.html
Kattokaa tota karttaa, niin mika mahtaa keskellä karttaa olevan tien nimi olla? --Kusti-Pellervo 17. tammikuuta 2008 kello 18.45 (UTC)
replies: text: On sen niminen paikka, mutta ei kai se mikään nähtävyys ole? Samulili 17. tammikuuta 2008 kello 18.59 (UTC)
replies: text: : Asutko Raisiossa? Jos et niin mistä tiedät sen onko se nähtävyys vai ei. Joskus se on aikaisemminkin ollut nähtävyyksissä (ks. Muokkaushistoria). --Kusti-Pellervo 17. tammikuuta 2008 kello 19.02 (UTC)
replies: text: ::Asun lähellä. Mutta miksi (tämä) katu olisi nähtävyys? Samulili 17. tammikuuta 2008 kello 20.14 (UTC)

text: Raisiolaisena kommentoin tässä väliin, että kyseessä on ihan tavallinen katu. Poistin maininnan artikkelista. --Hapo 14. maaliskuuta 2008 kello 15.23 (UTC)
thread_title:  Raision kaari 

message: Raision vaakunasta Pyhän Martin pään ympäriltä näyttää puuttuvan sädekehä. Sen voisi korjata. Raksa123 28. marraskuuta 2008 kello 17.14 (EET)
replies: text: Korjattu. Kyllä se siellä oli - oli vain jäänyt kilven alle piiloon. --Care 26. toukokuuta 2009 kello 13.18 (EEST)
thread_title: Vaakuna

message: 18. marraskuuta 2011 kello 21.05‎ käyttäjä Kallerna poisti Raisio-artikkelista tunnetut raisiolaiset perusteella "sisällöllisesti turha osio". Huomasin tämän vasta nyt. Asiasta ei käyty mitään keskustelua. Vaikkei asialla ole maailmanlaajuista eikä edes ensyklopedista merkitystä, ehdotan palautusta, tarkemmin ottaen teen sen itse, jos ei syvällisempiä perusteluja poistolle ole. Perustelen palautusta muiden kaupunki/kunta-sivujen vastaavilla osioilla ja tietysti asuinpaikkaylpeydellä. --Viisastelija (keskustelu) 20. lokakuuta 2013 kello 09.40 (EEST)
replies: text: Asiasta on käyty keskustelua, muun muassa Wikipedia:Kahvihuone_(käytännöt)/Arkisto_76#Tunnetut_henkil.C3.B6t_kaupunkiartikkeleissa ja Keskustelu_käyttäjästä:Kallerna/2011#Merkitt.C3.A4v.C3.A4t_henkil.C3.B6t, lopputuloksesta ei tietoa, en jaksa lukea. --Anr (keskustelu) 20. lokakuuta 2013 kello 18.21 (EEST)

text: Kiitos, --Anr, en minäkään jaksanut lukea loppuun asti.Viisastelija (keskustelu) 14. joulukuuta 2013 kello 11.59 (EET)
thread_title:  Tunnettuja raisiolaisia
Keskustelu:Florence Academy of Art

message: Florenze Academy of Art on englanninkieliseltä nimeltään The Florence Academy of Art, mutta käyttäisin kyllä kotimaista otsikkoa Firenzen taideakatemia. Mitä mieltä olette, kumpaan siirretään? --Kulttuurinavigaattori 28. toukokuuta 2007 kello 18.28 (UTC)
replies: text: Firenzen taideakatemiaksi kutsutaan eri oppilaitosta, 1500-luvulla perustettua Accademia di Belle Arti di Firenzeä. Tämä uudempi akatemiahan on yhdysvaltalaisen taiteilijan perustama ja käyttää pelkkää englantia verkkosivuillaan, joten englanninkielinen nimi ei näytä oudolta. --Silvonen 29. toukokuuta 2007 kello 04.14 (UTC)

text: Artikkelin käyttö sivun otsikossa onkin kimurantti aihe, jolle on omistettu kokonainen ohje englanninkielisessä Wikipediassa: :en:Wikipedia:Naming conventions (definite and indefinite articles at beginning of name). --Silvonen 29. toukokuuta 2007 kello 07.43 (UTC)
replies: text: ::Accademia di Belle Arti Firenzen (näyttävät kirjoittavan ilman "di" sanaa) tunnen toki, se on Giorgio Vasarin perustaman ensimmäisen renessanssin taideakatemian jälkeläinen. Ehkä tosiaan on hyvä käyttää englantilaista otsikkoa tässä, että vältetään sekaannusta. Toisaalta sana akatemia on yleisnimi, joka tarkoittaa lähinnä mitä tahansa ylemmän asteen oppilaitosta, korkeakoulua tai yliopistoa. Käsittääkseni italialaiset käyttävät tuota accademia sanaa varsin väljästi. Vähän samalla tavalla kuin professori tarkoittaa yleensä ottaen opettajaa. Artikkelin käyttöohjeesta englanninkielisessä Wikissä en tullut hullua hurskaammaksi. Varsin tavallista Suomessa on jättää artikkeli pois (esimerkiksi New York Times, vaikka lehden nimi on The New York Times. Yliopistot taas jättävät artikkelin pois ja Wiki kehottaa jättämään artikkelin pois (University of Helsinki), vaikka oppilaitos "the" sanaa verkkosivullaan käyttääkin. Ehkä university-malliin pitäisi sitten kirjoittaa Florenze Academy of Art. Vai? --Kulttuurinavigaattori 29. toukokuuta 2007 kello 20.05 (UTC)
replies: text: :::Po. Florence c:llä. Minulle käy kyllä artikkelin nykyinen nimi. Sen toisen akatemian logosta di-sana on jätetty pois, mutta juoksevassa tekstissä he tuntuvat käyttävän muotoa Accademia di Belle Arti di Firenze (esim. yhteystietosivulla ja historiasivulla). --Silvonen 30. toukokuuta 2007 kello 03.56 (UTC)
thread_title: Koulun nimi
Keskustelu luokasta:Keskustelusivujen mallineet

message: Lisäsin vahingossa luokan tälle Keskustelusivujen mallineet -sivulle. En edes tiedä miten se tapahtui. Voisiko joku taitava poistaa sen. En itse saanut poistettua sitä vaikka lueskelin muokkaa-opasta. Juha.EBT 28. toukokuuta 2007 kello 18.51 (UTC)
replies: text: Korjattu, vika oli siinä että olit liittänyt mallineen  lähdekoodin keskustelusivullesi, vaikka oikeaoppinen liittäminen tapahtuu muodossa  (ilman nowiki-tageja). --Agony (403) 28. toukokuuta 2007 kello 18.56 (UTC)
thread_title: Korjauspyyntö
Keskustelu:Masuuni

message: Ihan ok artikkeli...
Kun rautaa on kertynyt masuunin pohjalle riittävästi, ensin lasketaan toisesta laskuaukosta kuona pois, ja kun kuona on laskettu, lasketaan alemmasta laskuaukosta rauta pois.
Tuo taitaa olla jo niin vanhan aikaista, ettei oo käyttössäkään missään.
replies: text: :Kyllä on käytössä. Masuunin perusperiaate on pysynyt samana jo 1100-luvulta lähtien. Takkirauta kertyy masuunin pohjalle nestefaasiin. Sen tiheys on 7800 kg/m3, kun taas kuonalla se jää noin 2000-3000 pintaan, ja kuona jää siis takkiraudan päälle kellumaan. Sensijaan LD-konvertterista sula teräs kaadetaan mekaanisesti pois.62.237.141.27 5. kesäkuuta 2007 kello 16.30 (UTC)
Vastoin yleistä luuloa masuunin raaka-aineena ei käytetä romua.
Kyllä käytetään, mutta ei joka paikassa. Kommentin jätti Jokeripokeri (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: :Ei käytetä. Masuunissa tehdään takkirautaa malmista. Romurautaa ja romuterästä käytetään LD-konvertterissa kun tehdään terästä, ja samoin sitä käytetään Siemens-Martin -uunissa, mutta sekä konvertteri että Siemens-Martin-uuni ovat eri asioita kuin masuuni. Romuteräksen syöttäminen masuuniin (pelkistävä ympäristö) sotkee reaktorin lämpötalouden, mutta sekä LD- että Siemens-Martin-prosesseissa (hapettava ympäristö) romuterästä käytetään juurikin lämpökuorman tasoittamiseen.62.237.141.27 5. kesäkuuta 2007 kello 16.30 (UTC)

message: Mikä on Darbyn oleellisin keksintö, raudan valmistaminen koksin avulla vai koksin tuotannon kehittäminen? Koksi oli keksitty en-wikin mukaan jo 1642  ja sitä käytettiin oluen valmistuksessa. Vilkapi (keskustelu) 3. huhtikuuta 2015 kello 16.53 (EEST)
thread_title: Abraham Darby ja koksi

message: Tämä artikkeli antaa aikalailla väärän kuvan eurooppalaisesta raudan tuotannosta. Vaikka tuotantolaitosten määrä putosi 70-luvulla, niin tonnit eivät pudonneet samassa suhteessa. Kiina tuottaa puolet maailman raudasta mutta taitaa käyttääkin sen, joten Eu, USA ja Japani tekevät omaa kulutustaan vastaavan määrän. Parhaillaan asetetaan tulleja Kiinan ylijäämän dumppaamiselle EU:hun. EN-wikistä löytyy artikkeli Listaus teräksen tuotannosta maittain. Vilkapi (keskustelu) 3. huhtikuuta 2015 kello 20.10 (EEST)
thread_title: Raudan tuotanto maailmassa
Keskustelu:Olantsapiini

message: Tuossa antipsykkottitaulukossa tällä ja muiden antipsykoottien sivuilla osa antipsykoottien nimistä on englanniksi. Esim. perphenazine on suomeksi perfenatsiini. Teemule 28. toukokuuta 2007 kello 22.26 (UTC)

message: Samanaikainen mirtatsapiinin käyttö yhdessä olantsapiinin voi mahdollisesti lisätä paniikkialtistusta: ko. kohtaukset liittyvät oletettavasti lääkeaineen epätäydelliseen puhdistumaan (eliminaatio) sekä yhteisvaikutukseen. So. olantsapiinin ja mirtatsapiinin samanaikainen vähentyminen elimistössä, voi lisätä "paniikkialtistusta". Olettamus hypoteettinen, joskin realistinen. Tarkkoja adekvaatteja tutkimustuloksia aiheesta lienee vaikeata saada. Eihän kukaan halunne tarkoituksella kokea vaikea-asteista paniikkitilaa..? -Ari-
84.248.114.231 16. lokakuuta 2010 kello 04.51 (EEST)84.248.114.231 16. lokakuuta 2010 kello 04.54 (EEST)
thread_title:  Mtz 

message: Jukka Turtosen laatima Potilasopas - Paniikkihäiriö kertoo erinäisten lääkeaineiden sekä aiheuttavan paniikkialtistusta, että provosoivan itse kohtauksia. Hormonihoitovalmisteet sekä nuha- ja yskänlääkkeet mainittiin erikseen. Monella Asperger-henkilöllä esiintyy lääkeaineherkkyyttä. Usein ongelmallisina on koettu juuri nimenomaan neuroleptit. Moniin muihin taulukossa esiintyneistä juuri olantsapiini vaikuttaa hämmästyttävään määrään solubiologisesti, eli hermosynapseihin salvaten eri reseptoreita samanaikaisesti. Taulukon lähde: Psykiatrian käsikirja (Achté & Tamminen, Recallmed, 1998) tukee tätä käsitystäni, jonka olen muodostanut. Taulukon alkuperä on Lancet 345:557, 1995. Taulukon mukaan olantsapiini ei salpaa adrenergisia α-1 ja α-2, taikka 5-HT1a ja 5HT2a-reseptoreita tasapuolisesti. Muut vaikutuksenalaiset neurotransmitterit tässä yhteydessä ovat: muskariini, histamiini, sekä dopamiini D1 ja D2.-Ari-69- 7. marraskuuta 2010 kello 03.18 (EET)
thread_title:  -Tieteellistä evidenssiä lopulta kertyy... 

message: Olantsapiini ei ole suinkaan antidepressantti. Vastaavassa tarkoituksessa aikanaan käytettiin ns. psykostimulanssina, muutamia tyypillisiä neuroleptejä. Näistä ehkä eniten tioridatsiinin ohella flupentiksolia (Fluanxol). Sillä väitettiin olevan antidepressiivisiä ominaisuuksia. Oman käsitykseni mukaan, lähinnä katalyyttista vaikutusta psykoosien ns. negatiivisiin ominaisuuksiin. Lähteenä Tuomi, Olli & Alfering: Lääkkeet ja niiden käyttö, SHKS, 1977 (s.179)-Ari-69- 28. marraskuuta 2010 kello 23.19 (EET)
thread_title:  Ei ole mikään antidepressantti kylläkään
Keskustelu:MapleStory

message: Miten voi olla mahdollista, että Wizet on uudelleenohjattu MapleStoryyn? Kyseinen artikkeli ei kerro mitään Wizetistä muuta, kun että se on yhtiö Maplen takana. Miksi se on edes linkitetty, jos linkki vie vain uudelleenohjaussivulle? → Elve 29. toukokuuta 2007 kello 18.41 (UTC)
Niimpä, wizet on aika monen pelin takana se ei ole sama kuin maplestory Kankii 28. helmikuuta 2009 kello 17.01 (EET)
Mitenkäs maplesoryn huono puoli, eli hakkerit? niistä ei ole mitään mainintaa ja koko peli kuhisee niitä. 87.94.117.132 16. heinäkuuta 2009 kello 17.32 (EEST)
 
Ensinnäkään wild hunterit, battle maget ja mechanicit ei ole legendaarisia sankareita ja täältä löytyy ties mitä virheitä. Voi sitä ilon päivää kun saan itse muokattua noita artikkeleita. Kommentin jätti Napael (keskustelu – muokkaukset)
thread_title: Wizet ↔ MapleStory?
Keskustelu:Työläisten ja talonpoikien puna-armeija

message: Tämä ei nyt kyllä toimi ollenkaan, sillä Työläisten ja talonpoikien punainen armeija kattaa ainoastaan vuodet 1918-1946. Puna-armeija taas on yleisnimi Neuvostoliiton asevoimille sinänsä. -Les 29. toukokuuta 2007 kello 19.11 (UTC)
replies: text: Oletko ajatellut tehdä jotain asian hyväksi? Voisit vaikka kirjoittaa artikkeleita siihen muotoon, että ne eivät olisi enää kokonaisuutena muodottomia. 81.175.156.88 29. toukokuuta 2007 kello 21.29 (UTC)
replies: text: :Artikkeli ei ole kokonaisuutena muodoton. -Les 29. toukokuuta 2007 kello 21.30 (UTC)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Pasilan rautatieasema

message: Millä perusteella asema on silta-asema? :) Kun ymmärtääkseni silta-asema viittaa asemaan, jossa laiturit ovat sillalla... ja mielestäni tämä ei pidä paikkaansa Pasilan kohdalla :) --kirvesAxe 30. toukokuuta 2007 kello 15.25 (UTC)
replies: text: Muutin sen nyt maantasoiseksi, kun eivät ne laiturit sillalla sijaitse. Korjasin myös laiturien määrän yhdeksästä viiteen. Raiteita on asemalla yhdeksän, mutta laitureita viisi. --MFantti 31. toukokuuta 2007 kello 14.24 (UTC)
replies: text: :Raiteitahan on itse asiassa kymmenen, idästä laskien raiteet 1, 2, 3, 4, 5, 5B, 6, 7, 8 ja 9... Pitäisiköhän mallineeseen lisätä rivi raiteiden määrään asemalla? Keskustelu mallineesta:Asemat --kirvesAxe 1. kesäkuuta 2007 kello 09.59 (UTC)
replies: text: ::Raiteitahan on 11, sillä raiteiden 5B ja 6 välissä on läpikulkuraide jolla ei ole laituria kummallakaan puolella. 94.101.5.196 22. kesäkuuta 2010 kello 19.55 (EEST)

text: Tuossa Helsiki - Riihimäki raidekaaviossa on selkeä virhe kun siihen on merkitty Ilmalan ratapiha vaikka siinä raidekaavion mukaan pitäsi olla Pasilan tavararatapiha.
thread_title:  Aseman tyyppi 

message: Eikos Pasilasta ollut jossain vaiheessa tarkoitus tehda VR:n paaterminaali, niin etta pitkan matkan junat eivat jatkaisi ollenkaan Helsinkiin asti?  Suunnitelma (onneksi) kaatui jossain vaiheessa, mutta jonkin verran historiaa olisi kiva saada artikkeliin. Jpatokal 25. heinäkuuta 2010 kello 15.04 (EEST)
thread_title:  Paarautatieasema? 

message: Jään kaipaamaan mainintaa siitä että alun pitäen Pasilan asema oli ratapihan länsireunassa "Toralinnan" vieressä. Asema siirrettiin nykyiselle paikalleen ilmeisesti 1920-luvulla. --Harjasusi (keskustelu) 15. heinäkuuta 2015 kello 15.17 (EEST)
thread_title:  Vanha asema 

message: Mitä tapahtuu laituri 10:llä? Nyt se on suljettu. - Kaihsu (keskustelu) 10. marraskuuta 2019 kello 21.19 (EET)
thread_title:  Laituri 10
Keskustelu:Pikku Kakkonen

message: Artikkeli on varsin mainosmainen. Onko kenties joku YLEläinen tehnyt tämän? - Veli Kyljys Kommentin jätti 80.223.186.40 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Osia on kopioitu [Täältä]--Tappinen 30. toukokuuta 2007 kello 17.38 (UTC)

message: Olet oikeassa, Veli Kyljys! Tässä artikkelissa on paljon faktatietoa Pikku Kakkosesta. En tiedä onko kirjoittaja mikään YLEläinen mutta minun mielestä artikkelin tekijä tietää näköjään paljon tästä ohjelmasta. - KammariOnKammari --88.195.83.180 20. tammikuuta 2009 kello 19.01 (EET)
thread_title:  Pikku Kakkosessa on faktatietoa! 

message: Artikkelissa lukee 45 min. En-wikin puolella 30 min. IP-osoite lisäsi, että joskus 60 min. --Hartz (keskustelu) 14. huhtikuuta 2014 kello 17.38 (EEST)
thread_title:  Ohjelman kesto 

message: Tekijältä voisi kysyä alkaako kaikki otukset K-kirjaimella (kuu, kukka, karhu, kamu?, ???, kala, kakkonen)? Vihreätä en osaa arvata.
thread_title:  Tunnuksen olennot?
Keskustelu:Karjalankosken rautatie

message: "Yleensäkin pikku veturi tuntui katsovan luokseen tulijoita silmiä muistuttavilla hytin pyöreillä etuikkunoillaan ja pyytävän että joku hoivaisi sitä – ja lopulta paikalle tuli sellaisia ihmisiä jotka kuulivat tämän kutsun" ei ole kovin tietosanakirjamaista tyyliä. --Kjne 30. toukokuuta 2007 kello 17.46 (UTC)

message: Ykkönen ja uusi kakkonen ovat artikkelin nykyversion perusteella yksi ja sama. Tuskin?? Jos on, niin pientä infoa. --EsaL-74 9. syyskuuta 2009 kello 01.48 (EEST)
replies: text: Mistä tuollainen johtopäätös? Numerothan ovat aivan eri.--Coinman 9. maaliskuuta 2010 kello 11.59 (EET)
replies: text: :EsaL-74 kirjoitti tuon 09/09/2009, milloin molemmissa vetureissa oli sama numero. Sen oli myohemmin joku IP korjannut . Kysyin asiaa Junafanilta taalla ja han sanoi etta ei tieda. Merkkasin tarkistettavaksi. Baldwin040 9. maaliskuuta 2010 kello 14.59 (EET)
Lähteet ón tarkastettu ja todettu asianmukaisiksi.  Tieto kirjassa Kapeat kiskot on tosin sellaisenaan vajavaista mutta muuta tietoa ei rautatiestä ole olemassa, paitsi Resiina-lehden numerossa 1/69 eli kautta aikojen ensimmäisessä.  Sen loppusivuilla on artikkeli josta löytyy varsin tarkat tiedot radan tilasta vuonna 1969 kun loppukin liikenne oli päättynyt ja rata purettu. --137.163.19.99 27. heinäkuuta 2010 kello 18.35 (EEST)
thread_title:  Veturit
Keskustelu:Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

message: "...Maissia alettiin viljellä noin 5000-4000 eaa. ... ehkä jo 3200-4000 eaa. jolloin alettiin viljellä maissia ..." Tuossa on hieman toistoa ja ristiriitaista tietoa maissinviljelystä.. laîche 31. toukokuuta 2007 kello 14.28 (UTC)

message: Viitteet on nyt mallineissa. Bruce Owen on luennoinut aiheesta vuonna 2003 Sonoma State Universityssä ja julkaissut sitten luentomuistiinpanot omalla sivullaan. Sen sijaan Belleau Wood oli alpakkafarmi, jonka kotisivulinkki on muuttunut (Mutta onko siellä ollut otteita Peter Bellwoodin kirjasta First Farmers, ihan vain nimen takia ??) . Artikkelissa on paljon tekstiä piilotettuna kommenttien väliin, myös huomautuksia  "tarkista vuodet" jne. 
Asiantuntijan suosittelemia lähteitä olisivat
*Ilmonen, A. & J. K. Talvitie (toim.) (2001). Kultakruunu ja höyhenviitta: Inkat ja heidän edeltäjänsä – Perun kolme vuosituhatta. Tampereen taidemuseon julkaisuja 94.
*Korpisaari, A., T. Pennanen & A. Ilmonen (toim.) (2001). Inkat ja heidän edeltäjänsä – Perun kolme vuosituhatta: Näyttelyluettelo. Tampereen taidemuseon julkaisuja 95.
*Pärssinen, M. (2004). Andien ihminen. Ihminen ja ympäristö Keski-Andeilla. Acta Ibero-americana Fennica 5. Madrid: Iberialais-amerikkalainen säätiö, Suomen Madridin-instituutti.
Tätä pitäisi vielä tiivistää, jäsennellä, poistaa toistoa ja ristiriitaisuuksia, kunhan tietäisi kumpi kadesta esitetystä väitteestä on totta. --Tappinen 25. helmikuuta 2012 kello 16.29 (EET)
thread_title:  Tarkastus 2012