lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Rie Tanaka

message: Voisiko joku tarkistaa artikkelin oikean nimen, sillä tämä artikkeli on muissa Wikipediossa nimellä Rie Tanaka.  Eli kumpi onkaan etunimi ja sukunimi? --Lendu 10. maaliskuuta 2006 kello 12.54 (UTC)
replies: text: Rie lienee etuniumi, mutta mitä sanookaan Wikipedian tyyliopas aasialaisistä nimistä... -130.232.107.57 10. maaliskuuta 2006 kello 12.57 (UTC)
replies: text: :Länsimainen muoto näyttäisi olevan Rie Tanaka, mutta eipä taida fi-wikissä olla suositusta siitä, miten japanilaiset nimet kirjoitetaan? --Ekeb 10. maaliskuuta 2006 kello 13.13 (UTC)
replies: text: ::Jotain käytännön tynkää löytyy täältä. Kehitystyötä olisi vielä! --Lendu 10. maaliskuuta 2006 kello 13.24 (UTC)
replies: text: :::Ah, tuijoitin vaan tuota artikkelin nimeämiskäytännön ohjetta. --Ekeb 10. maaliskuuta 2006 kello 13.26 (UTC)
thread_title: Artikkelin nimi
Keskustelu:Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa

message: Muutamia huomioita:
* Siirsin sisällön Yhdysvaltain osavaltiot-artikkeleista, joihin se ei todellakaan kuulunut. En viitsinyt kopioida kuin muutaman satunnaisen osavaltion tiedot.
* Missä lähteet?
* Lukijalle on kerrottava miltä ajankohdalta tilastot ovat.
* Teksti muotoiltava uudestaan, taulukko-muoto saattaisi olla sopiva.Kommentin jätti Donut (keskustelu – muokkaukset).

message: Suuri osa Yhdysvaltain oikeuskäytännöstä tapahtuu osavaltiotasolla. Ok, ja osa tapauksista ratkaistaan lopuksi liittovaltion korkeimmassa oikeudessa ja vihonviimeinen armahdusoikeus on liittovaltion presididentillä. Mutta: suomalaisittain kiinnostaisi, missä tilanteessa asia on liittovaltiolla, ja milloin pääasiassa osavaltioilla. Joka tapauksessa, vaikka kaikissa osavaltioissa ei osavaltiotasolla ole kuolemantuomiota käytösssä, niin liittovaltio voi tuomion langettaa. Ok, "tavalliset" rikokset, kuten murhat ovat liittovaltion asioita. Edelleen, jos joku tusinarikollinen saadaan kiinni vaikka jostain tavaratalonäpisyksestä osavaltiossa jossa kuolemantuomio EI ole käutössä niin koko liittovaltiota koskeva pidätysmääräys voi johtaa toisaalla tapahtuneeseen murhaan, josta seuraa mahdollisesti kuolemantuomio... Mutta: Missä tapauksessa liittvaltion oikeuskäytäntö astuu voimaan ja ohittaa osavaltion oikeuskäytännön? Eli vaikka osavaltio ei sallisi kuolemantuomiota, liittovaltio voi sen langettaa? --EsaL-74 (keskustelu) 20. joulukuuta 2012 kello 03.06 (EET)
thread_title:  Liittovaltion oikeus & kuolemantuomio 

message: Onko oikein "määrätään" vai "tuomitaan"..Jukka Wallin (keskustelu) 28. toukokuuta 2015 kello 11.25 (EEST)
replies: text: Riippuu vähän käytetystä kielestä. Jos puhutaan suomea ja puhutaan ajasta, kun kuolemanrangaistus oli vielä voimassa, niin luultavasti sanottaisiin, että "tuomio annetaan ja rangaistukseksi määrätään kuolema". Tai jotain vastaavaa käyttäen oikeaa kieltä ja tarkkoja termejä. Sana "tuomio" ei tarkoita rangaistusta Suomessa eikä se ole ollenkaan hyvä (ainoa mieleen juolahtava) käännös englanninkielisistä sanoista "verdict", "sentence", "penalty" tai mitä siellä nyt onkaan. --Pxos (keskustelu) 19. elokuuta 2017 kello 16.04 (EEST)
thread_title:  Kuolemantuomio määärätään.. 

message: Suunnittelen muuttavani artikkelissa olevan  -mallineen tavalliseksi taulukoksi. Siitä voisi ottaa pois ainakin teloitustavat, ja niitä voisi avata mieluummin tekstissä. Malline on käytössä vain tässä artikkelissa, joten en keksi miksi taulukko pitäisi tehdä sitä kautta. -kyykaarme (keskustelu) 19. elokuuta 2017 kello 15.47 (EEST)
thread_title:  Tuomiomalline pois
Keskustelu:Suurperhe

message: Onkohan käsite "Suurperhe" määritelty jossain? Ellei, niin tämä alkaa olla omaa tutkimusta.--Teveten 10. maaliskuuta 2006 kello 13.45 (UTC)
En saa noita linkkien otsikoita toimimaan: jos joku osaa neuvoa /korjata, niin kiitos. --193.210.145.13 4. joulukuuta 2006 kello 15.12 (UTC) Väärä hälytys!

message: Minä opin koulussa yhdeksännellä luokalla viime lukuvuonna, että suurperheessä on vähintään viisi lasta.
OK. Jos löydät sen määritelmän jostain oppikirjasta, niin merkitse kirjan nimi artikkelin loppuun Lähteet-otsikon alle.--Teveten 18. maaliskuuta 2006 kello 12.30 (UTC)
thread_title:  Koulussa opetettiin
Keskustelu:Pastori Pohjalainen & Defiers

message: pastori pohjalainen on syntynyt 1948  –Kommentin jätti 217.78.207.250 (keskustelu) 
replies: text: Löytyisikö lähdettä? --Eetvartti (kommentoi) 12. marraskuuta 2012 kello 09.31 (EET)

message: <siirretty käyttäjän Kotivalo keskustelusivulta>
Olit muokannut tietosanakirja-artikkelia, ja huomioni kiinnittyi tekstiin: "Defiersin esiintymiset olivat rajuja ja huumorin sävyttämiä kirjavine vaatteineen ja rekvisiittoineen", "Lavalle tuotiin milloin eläviä kanoja, milloin "pumpattava Barbara", ja vuoden 1972 Suosikki-lehdessä yhtye esitteli keikkakärrynsä kylkeen tullutta "luodinreikää". En tiedä mistä olit nuo kanat muistanut ja pumpattavan Barbaran? Tosisiassa kanat olivat Pastorin ihan oma projekti parilla keikalla, emmekä me muut bändin 
jäsenet tienneet ennen keikallelähtöä niistä mitään. Pumpattavaa barbaraa en muista olleen ollenkaan ja jos oli, niin sen on täytynyt olla Pastorilla tai Toivosen Timolla (lehtimiesten toimittaja) mukana päähänpistona. Noilla Muutamalla keikalla olleilla satunnaisilla rekvisiitoilla ei voi bändiä yleistää, sillä se antaa bändistä aivan väärän kuvan. Ikäänkuin bändin suosio olisi perustunut muuhun, kuin esitettyyn musiikkiin.
Siinä olet oikeassa, että varsinkin bändin ensimmäisinä vuosina esiintymiset olivat "rajuja". Olihan esikuvina mm. The Humble Pie ja Led Zeppelin, sekä Deep Purple, Johnny ja Edgar Winter, muutamia mainitakseni. Myöskään "värikkäitä vaatteita" ei bändi käyttänyt vaan esiinnyimme edellämainittujen esikuvabändien mukaan yleensä T-paidassa ja farkuissa. Tosin joskus ilman paitaa. Teimme silloin päätöksen, ettei mitään glittereitä tämä bändi käytä. Meillä oli kyllä noina aikoina omatekoinen, monivärinen valoshow stroboineen ja mustavalolamppuineen, jonka valmistin yhdessä basistimme Antero Stenlundin kanssa. Valoja käytti ja rytmitti autokuskimme Ahti Lepo. Eräällä keikalla joku tuli huomauttamaan, että "muuten OK, mutta urut ei oikein kuulu!" Hän luuli Ahtia bändin kosketinsoittajaksi, koska se tietysti näytti siltä, kun hän paineli valopöydän katkaisimia rytmissä. Sanoimme, että "laita Ahti urkuja isommalle". Hetken kuluttua sama kaveri näytti OK-merkkiä, että nyt kuuluu hyvin!
Mielestäni tosiasiat pitää olla muokatessa selvillä, ennenkuin muokkaa juttua. Kannattaakin kysellä koko bändin jäseniltä ennenkuin muodostaa käsitystä bändistä. Varmaan legendalla on tapana paisua ja värittyä ajan myötä? 
Terveisin: Hannu Koskela, The Four Dakotas 
replies: text: Kiitos palautteesta. Lähde kanoille ja barbaroille on tuo artikkelissakin mainittu Oulu Pop History -blogi. Suosikin luodinreiät mainitaan täällä. Itse näin teidät muistaakseni vain kerran Kauhajoen Kasinolla, kanoitta ja barbaroitta. Wikipedian lähteeksi kelpaavat tiukimman tulkinnan mukaan vain luotettavien, aiheesta riippumattomien julkaisijoiden tarkistettavissa olevat lähteet. Sellaisia eivät ole blogit tai keskustelupalstat, mutta eivät myöskään asianomaisten eli bändin jäsenten omat muistelot. Otan barbaran, luodinreiät ja kanat pois, ja muunkin mitä nuo lähteet kertovat. –Kotivalo (keskustelu) 13. tammikuuta 2014 kello 17.31 (EET)
thread_title: Palaute Kotivalon muokkauksista 1/2014
Keskustelu:20th Century Studios

message: Elokuvien nimet pitäisi linkittää suomenkielisiin nimiin.--Teveten 11. maaliskuuta 2006 kello 11.35 (UTC)
Onko vuoden 1990 Night of the Living Deadia julkaistu suomessa koskaan? Ainakaan pienellä nettietsimisellä en löytänyt. Jos elokuvaa ei ole julkaistu koskaan suomessa, niin nimeä ei pidä mielestäni suomentaa.--Teveten 28. kesäkuuta 2006 kello 18.39 (UTC)
replies: text: Valtion Elokuvatarkastamon  mukaan elokuvan DVD-versio on tarkastettu 25.2.2005, sertifikaatilla K-18. Elokuvan suomenkielinen nimi on Night Of The Living Dead. --Jaakonam 28. kesäkuuta 2006 kello 19.25 (UTC)

message: Onko tässä luettelossa mitään järkeä? Otsikon mukaan se on luettelo "merkittävistä" elokuvista, mutta noin 1990-luvusta alkaen siihen sisältyy käytännössä kaikki mitä yhtiö on tuottanut (tai levittänyt) ja suurin osa niistä ei todellakaan ole merkittäviä. Sydäntä särkee, kun Rebekka tai Vihan hedelmät asetetaan samalle viivalle kuin Eläintohtori tai Karvinen... Eikö olisi rehellisempää luoda artikkeli Luettelo 20th Century Foxin tuottamista elokuvista? Varsinkin luettelo tulevista elokuvista ei missään tapauksessa täytä "merkittävän" elokuvan kriteerejä... Jos kukaan ei kovasti älähdä niin teen sen parin päivän päästä (ja myös noille muille isoille jenkkistudioille, sama juttu niissäkin...)--Nedergard 24. helmikuuta 2010 kello 11.58 (EET)
replies: text: Erillinen luettelo mielellään. Itsekin olen artikkelia joskus ihmetellyt. --Otrfan 24. helmikuuta 2010 kello 12.02 (EET)
thread_title:  Merkittävät elokuvat -lista???
Keskustelu mallineesta:Juonipaljastus

message: Minusta tämän mallineen saisi palauttaa näkyvämmäksi. --Zxc 28. maaliskuuta 2007 kello 12.48 (UTC)
Tämän mallineen ulkoasu muuttuu koko ajan hirveämmäksi. Mielestäni tämä on siistein tähän asti nähdyistä vaihtoehdoista. Nykyinen pomppaa silmille liikaa etenkin, kun malline yleensä sijoitetaan keskelle artikkelia. Tämäkin vielä menettelee. –Aslak 9. elokuuta 2007 kello 13.07 (UTC)
Mallineen käytöstä on keskustelua myös käytännön keskustelusivulla. -tKahkonen 9. elokuuta 2007 kello 13.58 (UTC)
replies: text: Tuo Aslakin viittaama malline on kyllä huomattavasti parempi ulkoasultaan, sikäli kuin koko mallinetta ollenkaan tarvitaan.--Urjanhai 26. maaliskuuta 2009 kello 16.20 (EET)

message: Kumosin muokkauksen, joka teki mallineesta entistä näkyvämmän. Malline vaikuttaa tuhansien artikkelien ulkonäköön, joten sitä ei aivan ilman perusteluita tulisi muokata. Mielestäni kuva huutomerkistä ei ollut ainakaan parannus. Ylläolevasta keskustelusta voi päätellä, että on muitakin käyttäjiä, joiden mielestä mallineen näkyvyyttä ei ainakaan tulisi lisätä; olenkohan mahtanut tulkita oikein. --Alcedoatthis 27. heinäkuuta 2010 kello 01.14 (EEST)
replies: text: Sama huutomerkki on poistettu aikaisemminkin: --Otrfan 27. heinäkuuta 2010 kello 01.16 (EEST)
replies: text: : Harmi – se huutomerkki kun ei ole edes mikään iso. "Miksi sitä ylipäätään sitten lisäämään?" Hienomman näköinen. "Sinä oot anonyymi, sinun mielipiteillä ei oo väliä, häivy pois!" Arvasin sen. --93.106.163.120 27. heinäkuuta 2010 kello 01.21 (EEST)
replies: text: :: Anonyymius ei vaikuta. Mallineen muutokset vaikuttavat tuhansiin artikkeleihin ja tuskin sattumalta lisäsit kertaalleen poistetun huutomerkin. Parempi olisi ollut ottaa asia esille tällä sivulla jo ennen muokkausta. --Otrfan 27. heinäkuuta 2010 kello 01.32 (EEST)
replies: text: ::: En ole Olli, jos vihjaat niin. Olen vain samaa mieltä. vaikuttaa tuhansiin artikkeleihin joo mutta miten paljon.? Saako laittaa äänetsyksen? --93.106.163.120 27. heinäkuuta 2010 kello 01.35 (EEST)
replies: text: :::: En tarkoittanut vihjata mitään sellaista. Tarkoitin vain, että olit tietoinen että se on aiemmin poistettu. Äänestys on aina viimeinen vaihtoehto. --Otrfan 27. heinäkuuta 2010 kello 01.39 (EEST)
thread_title:  Mallineen ulkonäkö
Keskustelu:Alajärven kirkko

message: Tuossa artikkelin alussa on nyt kyllä joku ajatuskatko, siinä mainitaan kirkolle kaksi eri suunnittelijaa/suunnittelijaparia. --Kyzyl 11. maaliskuuta 2006 kello 17.39 (UTC)
thread_title:  Suunnittelija?
Keskustelu:Kaunokirjallisuus

message: Määritelmä on virheellinen, kuten alta näkyy kertomakirjallisuus on vain yksi kaunokirjallisuuden laji. --ML 11. maaliskuuta 2006 kello 21.14 (UTC)

message: Lisäsin kertomakirjallisuuden määritelmään fiktiivisyyden ja tapahtumajuonen ja pudotin suorasanaisuuden pois. Mielestäni kertomakirjallisuutta ei voi määritellä proosamuodon kautta ja pelkkä sana "kertova" ei ainakaan maallikolle ilmaise riittävän hyvin, mistä on kyse. Mainitsin vielä erikseen, että romaanit ja novellit ovat proosaa, koska juuri edellä on puhuttu runomittaisesta epiikasta.
thread_title:  Kertomakirjallisuuden määritelmä
Keskustelu:Vanhoillislestadiolaisten pelastusoppi

message: Tälle pitää saada uusi nimi. --ML 12. maaliskuuta 2006 kello 08.33 (UTC)
replies: text: Vanhoillislestadiolainen vanhurskauttamisoppi? -tKahkonen 29. huhtikuuta 2006 kello 10.16 (UTC)
thread_title:  Nimi 

message: Sivu on koostettu kahdesta irrallisesta esimerkistä eikä viitteitä virallisiin opinkäsitystä valoittaviin kirjoihin ole. Tutkimusta voisi alkaa tehdä vaikka näiden pohjalta ja alun saisi  tuolta: . Lisäksi sivulla on omituisissa paikoissa lainausmerkkejä. -tKahkonen 29. huhtikuuta 2006 kello 10.13 (UTC)
replies: text: Oikeastaan yhtenäisempi ja parempi teksti on jo täällä Wikipediassa. -tKahkonen 9. toukokuuta 2006 kello 09.27 (UTC)

text: Ensimmäisessä kappaleessa on mielestäni tarpeeksi viitteitä faktoihin. Loput artikkelista saisi poistaa. Onko tietosanakirja-artikkeli pari extreme-kertomusta vailla tarkistettavissa olevia lähteitä? --Ilkant 13. toukokuuta 2006 kello 17.40 (UTC)
replies: text: :Melkeinpä näin. Nimi olisi myös hyvä vaihtaa yllä ehdottamaani muotoon tai ehkä laajentaa tätä tällä nimellä: Vanhoillislestadiolainen oppi. -tKahkonen 13. toukokuuta 2006 kello 18.36 (UTC)
thread_title:  Tarkistettava
Keskustelu:Lymfooma

message: Mikä tuo lähde on? Kirja, esite, vai mikä? Jos se on kirja, voisi sen kertoa esim. isbn-numerolla? --Alfred Dengan 12. maaliskuuta 2006 kello 12.30 (UTC)
replies: text: Täsmensin lähdetietoja. Kyseessä on suomenkielinen lääketieteellinen hematologian eli veritautien alan oppikirja.--Teveten 12. maaliskuuta 2006 kello 14.26 (UTC)

message: Mitä merkitsee se, että lymfooman 5-vuotisennuste on 80%? --Totuus 13. maaliskuuta 2006 kello 17.56 (UTC)
replies: text: Kaiketi sitä, että siihen sairastuneista elossa on viiden vuoden päästä 80 %. --Jetman 13. maaliskuuta 2006 kello 18.01 (UTC)
thread_title:  5-vuotisennuste 

message: Onko tekstissä oireena mainittu "lämpöily" sama vai eri asia kuin "kuumeilu"? Jos kyseessä on eri käsite, mitä se tarkkaan ottaen merkitsee? --Vocatio 15. syyskuuta 2010 kello 14.56 (EEST)
thread_title:  "Lämpöily"
Keskustelu:Manaus

message: Oikeastaan otsikko 'Manaus (uskonto)' pitäisi vaihtaa muotoon 'Manaus (okkultismi)'. Tarkennushan on siksi että sillä erotetaan artikkeli Etelä-Amerikkalaisesta kaupungista, mutta sen liittäminen uskontoon ei ole perusteltua siksi, että uskonnot ja noituus (taikuus, okkultismi) erotetaan toisistaan juuri siten, että uskonnossa henkivoimiin ei pyritä vaikuttamaan aktiivisesti (käskemällä), vaan rukouksen, eli pyynnön kautta. Siksi mm. roomalaiskatolisen kirkon suorittama manaus ei loitsusanoineen oikeastaan kuulu uskonnon piiriin vaan okkultismiin.
Toiseksi, manauksella voidaan tarkoittaa (kuten korjasin tekstiin), paitsi henkien manaamista pois, myös henkien manaamista esille, jolloin kyse ei välttämättä ole uskonnollisesta toiminnasta vaan pelkästä noituudesta eli okkultismista.
Kolmanneksi, parempi sanamuoto mielestäni olisi 'manaaminen', koska kyse on enemmänkin tapahtumasta kuin staattisesta asiasta. Samantyyppistä sanaa 'kirous' (->kiroaminen) ei mielestäni voida verrata tähän, koska kirous voidaan 'langettaa jonkun päälle', tai voidaan olla 'kirouksen alainen' mutta sanaa manaus ei voida käyttää siten.
Neljänneksi, haku 'Manaus' johtaisi suoraan kyseistä kaupunkia käsittelevälle sivulle.
Onko mielipiteitä? 
--Valosade 12. maaliskuuta 2006 kello 16.48 (UTC)
Vaihtoehdoksi kävisi myös 'Manaus (noituus)' tai 'Manaus (magia)', tai kaupunkiin viittaavan otsikon nimeksi 'Manaus (kaupunki)', koska epäilen että sitä etsitään sanalla 'Manaus' harvemmin.--Valosade 12. maaliskuuta 2006 kello 17.22 (UTC)
replies: text: Haun "manaus" pitäisi joka tapauksessa johtaa suoraan tähän artikkeliin, koska sitä varmastikin useimmiten haetaan. Siirsin tämän - ainakin toistaiseksi - tarkennetta vailla olevalle nimelle. En ota kantaa manaus vs. manaaminen väliltä, mutta jos tämä siirretään, pitäisi sanan manaus silloinkin johtaa uudelleenohjauksena tähän artikkeliin ja kaupunki voidaan hoitaa "tämä artikkeli" -mallineella kuten nytkin. --Hasdrubal 12. maaliskuuta 2006 kello 21.49 (UTC)
Ymmärtääkseni katolsessakaan kirkossa ei manata käskemällä tai loitsimisella, vaan Jeesuksen kautta ruokilemisen muodossa. Tälläaistahan esiintyy jo Raamatussakin. --Alexej 26. kesäkuuta 2006 kello 12.59 (UTC)

text: Kyllä minun käsittääkseni katolisessa kirkossa manataan juuri käskemällä  Jeesuksen nimessä, ja käyttämällä tiettyjä rituaaleja ja lauseita. Viralliset Vatikaanin manaajat tosin eivät paljasta menetelmiään, joten siksikin se kuuluu okkultismiin. Rukous ei ole manaamista. --Valosade 27. kesäkuuta 2006 kello 13.46 (UTC)

message: Artikkeli alkaa: "Manaus eli eksorkismi (kreikan sanasta eksorkismos) voi tarkoittaa henkiolentojen tai vainajien esiin kutsumista tai kristillisessä yhteydessä tapahtumaa, jonka avulla päinvastoin pyritään karkottamaan tai tuhoamaan pahoja henkiolentoja...
Suomen sanaa manaus epäilemättä käytetään kummassakin merkityksessä. Mutta eikö kuitenkin vierasperäinen sana eksorkismi tarkoita ainoastaan pahan hengen karkottamista, ei koskaan henkiolennon esiin kutsumista? Eikö tätä osoita jo termin alkuosa eks-, joka merkitsee ulos, pois? -KLS 12. lokakuuta 2009 kello 11.34 (EEST)
thread_title:  Eksorkismi
Keskustelu:Kiowat

message: "Entistä pahempia rosvoja" tarkoittanee sitä, että ryöstelystä tuli aktiivisempaa hevosten tarjoaman nopeamman liikkuvuuden ja siten paremman iskuvoiman ansiosta.--Warlord 12. maaliskuuta 2006 kello 17.36 (UTC)

message: Pikku hiljaa muotoutunut nykyasuunsa. Kokeilen lupaavaksi.--Kari-kujanpää 14. joulukuuta 2011 kello 07.09 (EET)
replies: text: lupaavaksi, perusasiat ovat kasassa. Kalenteri-osiossa mainitusta "hieroglyyfistä" voisi kyllä päästä jotenkin eroon - munaiseen Egyptiin viittaava termi vaikuttaa vähän orvolta tässä yhteydessä. Samaten alussa mainittu "liittovaltion tunnustamana heimona" kaipaisi selitystä - vaikuttaa jokseenkin erikoiselta että heillä pitäisi olla liittovaltion viranomaisten hyväksyntä (Vai saisiko tästä jopa oman kappaleen Nykyiaika-osioon?).--Nedergard 14. joulukuuta 2011 kello 11.47 (EET)
replies: text: : Korjattu mainitut kohdat. --Kari-kujanpää 14. joulukuuta 2011 kello 13.26 (EET)

text: Kannatan –ElmA (Keskustelu – Muokkaukset) 14. joulukuuta 2011 kello 14.33 (EET)
Minkäköhän takia tämä on nimellä kiowa-intiaanit eikä kiowat (joka on ohjaus tähän)? Minusta jälkimmäinen olisi parempi. Muuten ei valittamista.--Tanár 16. joulukuuta 2011 kello 20.22 (EET)

text: Syynä tuohon on oma hölmöyteni. Normaalilla siirtohommalle nimenmuutos ei onnistu. Jotakin on jäänyt opettelematta. --Kari-kujanpää 17. joulukuuta 2011 kello 06.50 (EET)
replies: text: :Tuo kiowat-ohjaussivu pitää poistaa ennen kuin tämän saa siirrettyä siihen, merkitsin sen roskaksi.  Kannatan  lupaavaksi. –J.K Nakkila 17. joulukuuta 2011 kello 11.23 (EET)
replies: text: ::Siirsin.--Tanár 17. joulukuuta 2011 kello 12.35 (EET)
replies: text: :::Kiitokset. Ehdottomasti luontevampi näin.--Kari-kujanpää 17. joulukuuta 2011 kello 12.57 (EET)

text: Juu, hienoa työtä jälleen kerran :) Jos noista Grantin rauhanpolitiikan epäonnistumisen syistä löytyy sulta jotain tietoa, niin niistä olisi mukava saada jotain kumpaankin artikkeliin ;)-Henswick  17. joulukuuta 2011 kello 17.48 (EET)
Laadukas artikkeli heti johdannosta lähtien ja käytetty paljon lähteitä. Kannatan.  --Tovk909 17. joulukuuta 2011 kello 19.39 (EET)
 Kannatetaan. --Tejasello 18. joulukuuta 2011 kello 14.32 (EET)
Eiköhän tämä.  --Lakritsa 18. joulukuuta 2011 kello 21.13 (EET)
Arkistoin ja merkkaan. J.K Nakkila 19. joulukuuta 2011 kello 17.18 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Aikamuoto

message: Suomessa on vain kaksi aikamuotoa (preesens, preteriti), yhdistelmämuodot ovat juuri sitä. Olen tullut / olin tullut ovat preesens perfekti ja preteriti perfekti. Trondtr 12. maaliskuuta 2006 kello 23.18 (UTC).
Se, mikä joissain kielissä katsotaan preteritiksi, on suomessa imperfekti. Kuinka muka suomessa voisi olla vain kaksi aikamuotoa, jos sinäkin mainitset perfektin? Puhekielessä sitä paitsi käytetään yleisesti futuuria. Ässä 27. maaliskuuta 2007 kello 16.20 (UTC)
replies: text: En ole kieliopin asiantuntija, mutta minustakin tässä käsityksessä, että suomessa on juuri neljä aikamuotoa, on jotain mätää. Selitän asian siten kuin pystyn. Jos trondtr:n mainitsemat "yhdistelmämuodot" lasketaan, on suomessa itse asiassa viisi aikamuotoa, sillä myös futuuri on perfektin ja pluskvamperfektin kaltainen "yhdistelmämuoto". Jos niitä taas ei lasketa, on suomessa vain kaksi aikamuotoa. Määrä neljä on hatusta vetäisty, en näe sille mitään perustetta paitsi sen että ei tiedetä, että suomessa on oikea vanha futuuri "olen tekevä". Toinen futuuri on uusi ja "huonoa kieltä" ja toinen vanhahtava, mutta ne ovat silti olemassa. Lisäksi, jos verrataan monien muiden kielten aikamuotoihin, niin usein väitetään niistä löytyvän futuurin, vaikka niidenkin futuurit ovat vain "muita tapoja ilmaista futuuri", kuten nimimerkki Die E sanoi. Näissä pitää olla johdonmukainen myös eri kielten välillä. Jos ruotsin kielen "muut tavat ilmaista futuuri" lasketaan futuuriksi, niin silloin myös suomen kielen "muut tavat ilmaista futuuri" on laskettava futuuriksi. Vaikka en ole asiantuntija, toivon parempia vastauksia kuin että "usko nyt vaan meitä kun me tiedämme". Tuohirulla 27. kesäkuuta 2007 kello 11.52 (UTC)
replies: text: :Wikipedian ei pitäisi ottaa sen enempää kantaa asiaan. Minulle riittää se, että Kotus sanoo, että suomessa on neljä aikamuotoa.  Samaa sanoo myös Iso Punainen ja esimerkiksi tämmöinen yliopiston sivusto.  Kunnes joku virallinen muuta väittää, niin suomessa on neljä aikamuotoa. Jónsì 23. heinäkuuta 2007 kello 23.42 (UTC)
thread_title:  Kaksi aikamuotoa
Keskustelu:Haaparannan kunta

message: Säilyttää tuota Haparantawikiä linkeisää kun siellä ei ole yhtään mitään tietoa saati edes ohjeita wikin käyttöön. Olen seurannut ko. sivustoa jo pidemmän tovin ja aina artikkeleiden määrä on sama eikö ko. wikissä ole mitään tapahtumiakaan pitkään aikaan.
--Hazardi 14. maaliskuuta 2006 kello 09.25 (UTC)
replies: text: Tuskimpa siitä haittaakaan ole --195.170.131.178 14. maaliskuuta 2006 kello 09.40 (UTC)
thread_title:  Tarvitseeko välttämättä 

message: ks.  ja kunnan kotisivut. Kunta ja kaupunki ovat sama asia. Haaparannan taajama taas on kunnan keskuspaikka. -- Jniemenmaa 5. huhtikuuta 2010 kello 10.22 (EEST)
thread_title:  Kunta vai kaupunki
Keskustelu:Lars Levi Laestadius

message: Miksi "poistettu ulkopuoliset linkit jotka eivät ole suomeksi"? Eikö niitä muka voi olla? -tKahkonen 14. maaliskuuta 2006 kello 11.06 (UTC)
replies: text: Saa olla, palautettu. --Joonas (kerro) 14. maaliskuuta 2006 kello 11.10 (UTC)

message: Artikkelin johdannossa Laestadiusta väitetään saamelaiseksi, kaksi lähdeviitettäkin on annettu. Lähteissä sanotaan kuitenkin vain "He was himself partly of Sami origin" ja "he had Sami ancestry". En näiden perusteella sanoisi häntä saamelaiseksi. Minusta riittäisi artikkelissa myöhemmin oleva maininta "Laestadiuksella oli myös saamelaiset sukujuuret", ja johdannossa olevan väitteen voisi poistaa. --Ryhanen (keskustelu) 31. heinäkuuta 2015 kello 11.09 (EEST)
replies: text: Tässä Ylen artikkelissa sanotaan, että Laestadiuksen äiti puhui piitimensaamea ja että Laestadius veljineen leikki lapsina keskenään luulajansaameksi: http://yle.fi/uutiset/laestadiuksen_jumala_oli_naishahmo/7692468 Sinänsä saamelaiset juuret eivät ole mitenkään triviaali asia, vaan taisi olla jopa iso osa hänen identiteettiään.--Kirkhakkinen (keskustelu) 31. heinäkuuta 2015 kello 11.16 (EEST)

text: Jorunn Eikjok ja Ola Røe kirjassaan Sámi Images in Modern Times (ČálliidLágádus 2013) sivulla 41 "Laestadianism is a Lutheran part of Christianity. It originated with Lars Levi Laestadius, who started the movement in 1840. He was a Swedish Sami, as well as a botanist and pastor in Karesuando in the north of Sweden." Iivarius (keskustelu) 1. helmikuuta 2024 kello 16.37 (EET)
thread_title:  Oliko saamelainen?