lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Numantian sota

message: Olen ottanut vähän mallia En-Wikistä artikkelin teossa, mutta kannattaako tämä artikkeli jakaa kahteen sotaan? Nythän tässä kerrotaan, että termi Numantian sota kattaa molemmat vuosien 154-151 eaa. ja 143-133 eaa. sodat. Mutta mitä nyt olen lukenut, niin muualla kerrotaan että Numantian sota kattoi vain vuosien 143-133 eaa. sodan ja tuota 154-151 eaa. sotaa kutsutaan taas toiseksi keltiberisodaksi. Onko tuo nimi Numantian sota vakiintunut kattamaan vuodet 154-133 eaa.? --Barosaurus Lentus 6. syyskuuta 2008 kello 19.16 (EEST)
replies: text: Esimerkiksi Kohn käyttää tällaista jaottelua:
* Keltiberisodat (154-133 eaa.)
** Numantian sota (137-133 eaa.)
** Lusitanian sota (147-139 eaa.)

text: Eli kannatan kahtia jakamista. J(c+n9G=pbW;K?wb+wmp 8. syyskuuta 2008 kello 08.17 (EEST)
replies: text: :Lusitanian sota taisi olla ihan eri, kuin keltiberejä vastaan käydyt ja kyllähän Numantian sota alkoi jo 143 eaa. Mutta jos kellään ei ole sanomista, niin jaan artikkelin toiseen keltiberisotaan ja Numantian sotaan. --Barosaurus Lentus 8. syyskuuta 2008 kello 09.33 (EEST)
replies: text: ::Aiheesta on kirjoitettu niin vähän suomeksi, että käytä omaa harkintaa vaan, eli kannatan ehdotustasi. J(c+n9G=pbW;K?wb+wmp 8. syyskuuta 2008 kello 17.26 (EEST)
replies: text: :::Joo, tehty. --Barosaurus Lentus 8. syyskuuta 2008 kello 18.15 (EEST)

message: Perusasiat näyttää olevan kasassa. J.K Nakkila 13. lokakuuta 2010 kello 13.49 (EEST)
replies: text: Olisin vailla jonkinlaista karttaa, joka esittäisi tekstissä olevat paikat, roomalaiset varuskunnat sekä mahdollisesti heimojen alueet. Tekstissä on myös runsaasti wikittämättömiä heimojen nimiä (ainakin minulle aivan outoja) sekä joitakin henkilöitä, onko tässä tehty tietoinen valinta vai mikä on syynä?--Phiitola 13. lokakuuta 2010 kello 14.25 (EEST)
Artikkelia kirjoittaessani en vielä ollut selvillä lähdekäytännöstä, joten käytin runsaasti antiikin lähteitä. Ne pitäisi korvata nykyajan lähteillä. --Barosaurus Lentus 13. lokakuuta 2010 kello 16.29 (EEST)

text: Skippasin tämän joku aika sitten, kun ehdotin sopivia artikkeleita lupaavaksi juuri runsaan antiikin lähteiden käytön vuoksi. Minua se ei haittaa lupaavissa, mutta nyt nähdään mitä mieltä muu yhteisö on. Gopase+f 15. lokakuuta 2010 kello 10.08 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys aukoton. 
# laaja.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta. Päälähde Antiikin aikainen.
# kuvitus.
# kielenhuolto tekemättä.
# luokittelu ok.
# osa kielilinkeistä käsittelee suurempaa kokonaisuutta. yleisilme ok.
# artikkelin historia koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.
10/12 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f 17. lokakuuta 2010 kello 10.42 (EEST)
Eiköhän nykypäivänkin historian kirjoitukset perustu osittain antiikin lähteisiin.. Kannatan.  --Lakritsa 19. lokakuuta 2010 kello 13.18 (EEST)

text: Kannatan --Nedergard 19. lokakuuta 2010 kello 19.42 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Kiinalainen jäännöslause

message: Kirjoitin vähän rohkeasti väitteen "Alkuperäinen Sun Tsun ongelma kuuluu seuraavasti.". George Andrews kirjoittaa kirjassa Number theory sivulla 58 että "In the first century A.D., Sun-Tsu asked: What number yields the remainders 2, 3 and 2 when divided by 3, 5 and 7, respectively?" Eli tuon lähteen mukaan Sun Tsu on esittänyt ongelman, mutta löpistiinkö siinä mitään sotilaista? Aiheesta mainitaan täällä: http://planetmath.org/encyclopedia/ChineseRemainderTheorem.html, mutta kaikkein parasta olisi jos jollain alan harrastajalla olisi hyllyssä alkuperäisen kirjan (Sun Tsu suanjing) englanninkielinen käännös The Mathematical Classic of Sun Zi, josta asian voisi tarkistaa.
Simple English -wikipediassa on tuo sotilasesimerkki, ja mielestäni ne tuovat kivaa konkretiaa tuohon laskuun, mutta jos lähdettä ei löydy niin sitten maininta pitänee totuuden nimissä poistaa? --Vesa Linja-aho 6. syyskuuta 2008 kello 21.17 (EEST)
thread_title: Lähde sotilasesimerkille
Keskustelu:Panokset piippuun, pöhinät pönttöön

message: Mitähän tuo epävirallinen studioalbumi tarkoittaa. Viitttako termi omakustanteeseen? --Riisipuuro 6. syyskuuta 2008 kello 21.30 (EEST)--
replies: text: Eikös merkittävän artistin kaikki levyt ole merkittäviä? --Joku Janne (Wikise) 6. syyskuuta 2008 kello 21.31 (EEST)
replies: text: :Jeps, kumosin juuri mallinelisäyksen. --Riisipuuro 6. syyskuuta 2008 kello 21.32 (EEST)--
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:Sanojen synty

message: Meren Sanojen synty sai asiantuntijoilta aikoinaan tyrmäävän vastaanoton. En löydä nettilähteitä tyrmäyksille, kun teos ilmestyi sentään 1980-luvulla, mutta kirjaan tähän tämän siltä varalta, että joku löytäisi linkin.--Ulrika 7. syyskuuta 2008 kello 21.11 (EEST)
replies: text: Sankarimme Jukka Korpela lyttäsi kirjan ainakin newsseissä joskus. Webistä ei taida löytyä Korpelan mielipiteitä kyseisestä kirjasta. --Anr 8. syyskuuta 2008 kello 15.45 (EEST)

text: Ei ole nettilähdettä käsillä, mutta Kaisa Häkkisen kirjoittama arvostelu ilmestyi Sananjalka-vuosikirjassa 1983. Siitä saa kuvan, että Meren teos on hyvin kaukana perinteisistä tieteelliseen työhön perustuvista etymologisista sanakirjoista. Muutama ote:Se ei ole tieteellinen eikä tiedemiehille tarkoitettu vaan amatöörin amatööreille laatima teos. Näin ollen sitä ei ole syytä arvostellakaan kuten etymologisia tutkimuksia tai niiden sanakirjoina ilmestyineitä tiivistelmiä.Veijo Meren Sanojen syntyä on julkisuudessa sekä kiitetty että moitittu. Moittimisen aihetta antaa ennen kaikkea se, että johdannon varauksista huolimatta maallikko saattaa erehtyä pitämään teosta tieteellisen etymologisen sanakirjan kansantajuisena mutta asiallisesti samanveroisena versiona. Kaunokirjallisena erikoisuutena Sanojen synty on  joka tapauksessa tutustumisen arvoinen. --Ryhanen 15. syyskuuta 2008 kello 23.37 (EEST)

message: Tekstissä lukee: "Sanojen synty on Veijo Meren kirjoittama suomen kielen historian hakuteos, josta löytyy 35 000 sanan etymologia. - - - Vuonna 1985 teoksesta julkaistiin uudistettu, kuvitettu painos, joka saavutti suuren suosion kansantajuisesti ja hauskasti laadittuna etymologisena sanakirjana. Siinä on 3 000 hakusanaa, enemmän kuin aikaisemmissa painoksissa." Mikähän todellinen hakusanojen määrä kussakin laitoksessa mahtaa olla? Onkohan viimeisen virkkeen pilkku liikaa? --91.155.81.189 16. heinäkuuta 2012 kello 21.26 (EEST)
replies: text: Vuoden 2002 painoksessa todetaan esipuheessa: ”Vuonna 1985 teoksesta julkaistiin uudistettu kuvitettu laitos, jonka hakusanamäärä oli kasvanut 3000:een.” Poistin artikkelista väitteen 35 000 sanasta. --Anr (keskustelu) 31. elokuuta 2013 kello 20.33 (EEST)
thread_title:  Hakusanojen määrä
Keskustelu luokasta:Elektroniset tietoteokset

message: Siirretty vanhasta luokasta Virtuaaliset tietoteokset
Virtuaaliset? Virtuaalinen tarkoittaa näennäistä. Kyllä nämä ihan oikeita tietoteoksia ovat, vaikka niitä ei paperilla julkaistakaan. Ehdotan luokan uudeksi nimeksi sähköisiä tietoteoksia. --Hapo 7. syyskuuta 2008 kello 19.08 (EEST)
siirto päättyy

message: Nyt tämän luokan aluokkana on :Luokka:Wikimediaprojektit, jossa olevat artikkelit ovat kuitenkin myös tässä yläluokassa. Tulisiko ne poistaa yläluokasta?--Urjanhai 20. syyskuuta 2009 kello 15.33 (EEST)
thread_title: Wikimediaprojektit
Keskustelu:David Bronstein

message: (siirretty sivulta Keskustelu käyttäjästä:Kotlas:)
Hei, olit siirtänyt Bronsteinin Bronšteiniksi. Itse en olisi siirtänyt, vaikka se voi translitterointiohjeiden mukaan niin mennäkin, sillä nimihän ei ole venäläinen vaan Bronstein oli ukrainanjuutalainen. En ole nähnyt sitä missään kirjoitettavan suhuässällä. Esim. HS antaa 20 osumaa Bronsteinille. Jos kuitenkin aletaan translitteroimaan näin, asia koskee myös Lev Trotskia. --Jisis (keskustelu) 4. syyskuuta 2008 kello 11.26 (EEST)
replies: text: Niin, käsittääkseni DB eli elämänsä, oli kirjoilla, ja julkaisi koko tuotantonsa nimellä Бронштейн, joka kuten toteat, translitteroidaan säännön mukaan Bronštein, ja näin tehdään aivan riippumatta henkilön tai nimen etnisestä tai uskonnollisesta taustasta, nimen varhemmasta historiasta tai siitä, miten se muihin kieliin on aikanaan tai nykyään siirretty. Ilmeisesti näin on Trotskinkin alkuperäisen Bronštein-nimen kohdalla; muista wikeistä ainakin et, lt, sv näyttävät käyttävän suhu-s-muotoa ja en antaa Bronshteinin vaihtoehtoisena kirjoitustapana. Ja samoin tulisi translitteroida Garri Vainštein; (Harry) Weinstein tuskin oli koskaan Kasparovin Neuvostoliitossa käyttetty nimi. Samoin muuntuvat Venäjällä muutkin siellä vierasperäiset nimet, esim. mann–loppuiset saksalais/juutalaistaustaiset nimet kirjoitetaan kyrillisesti ман-loppuisina ja ne palaavat kitinättä latinalaistettuna man-loppuisina (esim. Bauman, Grossman). Näin niille toki käy Amerikassakin. --Kotlas 7. syyskuuta 2008 kello 22.16 (EEST)  P.S. Katso myös ajankohtainen asteroidi --Kotlas 7. syyskuuta 2008 kello 22.30 (EEST)
replies: text: :Ihan hyviä perusteluita. Vasta-argumentiksi jää oikeastaan vain se, että nimi on kirjoitettu Bronstein kaikkialla missä sen olen nähnyt niin suomeksi kuin englanniksikin. Miehen tuotantoahan on käännetty paljon muillekin kielille, en tiedä oliko DB vastuussa nimensä kirjoitusasusta niissä. Hyllyssäni on kirja, jonka tekijä on David Bronstein (englanniksi). Mutta ei minulla näitten translitterointien suhteen niin intohimoisia mielipiteitä ole – olen jo tottunut siihen että Wikipediassa oikeaoppisesti translitteroidut nimet näyttävät aivan muulta mihin olen tottunut. --Jisis (keskustelu) 7. syyskuuta 2008 kello 22.57 (EEST)

text: :Kuvittelisin että vakiintunut kirjitusmuoto on Bronstein, kuten on Sergei Eisenstein ja Anton Rubinstein ja monet muut.--Ulrika 7. syyskuuta 2008 kello 23.05 (EEST)

text: :Eiköhän mennä sillä nimellä, jolla henkilö tunnetaan: David Bronstein. Lab-oratory 8. syyskuuta 2008 kello 15.30 (EEST)
thread_title:  Bronštein vai Bronstein
Keskustelu:Osteopatia

message: Artikkelissa luki aiemmin: "Osteopatia ei ole niin sanottu "vaihtoehtoinen hoitomenetelmä" vaan perustuu koululääketieteeseen. Osteopaatti on Suomessa virallinen terveydenhuollon ammattihenkilö, joka on saanut koulutuksensa ammattikorkeakoulussa (AMK)." IP-käyttäjä käänsi kohdan sisällön tänään päälaelleen: "Osteopatia on niin sanottu "vaihtoehtoinen hoitomenetelmä" joka ei perustu lääketieteeseen. Useista muista uskomushoitajista poiketen osteopaatti on Suomessa virallinen terveydenhuollon ammattihenkilö, joka on saanut koulutuksensa ammattikorkeakoulussa (AMK)." Kumpi kohdista on oikein? Miten kohta muotoiltaisiin mahdollisimman neutraaliksi? Ilmeisen kiistelty aihe on näemmä kyseessä, en-wikin vastaavan artikkelin neutraaliudesta on tapeltu jo pitemmän aikaa. --Nironen 8. syyskuuta 2008 kello 03.06 (EEST)

message: Olisiko tämä cochrane-katsaus asiaan liittyvä?
https://en.wikipedia.org/wiki/Muscle_energy_technique#cite_note-6
thread_title:  Osteopatian vaikuttavuudesta
Keskustelu:Suomen Laatokan-laivasto

message: Esiintyykö tuo laivasto-osasto lähteissä tosiaan muodossa "Laatokan-laivasto", ei siis "Laatokan laivasto"? --Riisipuuro 8. syyskuuta 2008 kello 14.10 (EEST)--
replies: text: Ainakin Auvinen teoksessaan "Leijonalippu merellä" kirjoittaa sivulla 50 laivastosta ilman väliviivaa...--131.228.2.20 25. helmikuuta 2021 kello 09.17 (EET)
thread_title: Nimi
Keskustelu:Pyörimisliike

message: Onkohan kenelläkään (erityisesti fysiikasta enemmän kuin minä tietävillä) mitään sitä vastaan, jos artikkelin palauttaisi tähän versioon? Ei sen puoleen, kyllähän lauseet kuten "Pyörimisliikkessä oleva kappale pyörii pyörimisakselinsa ympäri jollakin pyörimisnopeudella" ovat ihan mielenkiintoista luettavaa, mutta vanha versio vaikuttaa täsmällisemmältä. --Otrfan 8. syyskuuta 2008 kello 14.28 (EEST)

message: Artikkelin kirjoittaja näyttää pitkälti sekoittaneen kaksi asiaa, pyörimisliikkeen ja ympyräliikkeen (kiertoliikkeen). Tyypillisimmässä pyörimisliikkeessähän kappaleen massakeskipiste ei edes liiku, vaan kappale pyörii massakeskipisteen kautta kulkevan akselin ympäri. Sen sijaan kiertoliikkeessä kappale voi kiertää myös kaukana itsensä ulkopuolella olevan keskuksen ympäri. Esimerkiksi planeettojen kierto Auringon ympäri on aika lähellä ympyräliikettä, vaikka tarkkaan ottaen kiertorata onkin ellipsi, mutta samalla ne pyörivät myös oman akselinsa ympäri, ja nämä liikkeet on selvästi erotettavissa toisistaan.
Tässä artikkelissa esitetty liike-energian kaavakin pätee vain sellaisessa kiertoliikkeessä, jossa  kappaleen läpimitta on hyvin pieni verrattuna kiertoradan säteeseen. Sen sijaan pyörimisliikkeen liike-energian kaava on E = \frac {J \omega^2}{2}, missä J on kappaleen massasta ja muodostava riippuva hitausmomentti. Monille säännöllisen muotoisille kappaleille, esimerkiksi pallolle, voidaan johtaa kaavoja hitausmomentin laskemiseksi, mutta pyörivän pallon liike-energialle tämän artikkelin kaava ei päde likimainkaan.
Kielilinkeistäkin monet ovat väärin, esimerkiksi engl. Circular motion, pitäisi olla Rotation. -KLS 14. heinäkuuta 2009 kello 13.45 (EEST)
thread_title:  Pyörimisliike ja ympyräliike
Keskustelu:Mätäjoki

message: Poistin aikaisemman selityksen nimestä, kun ei lähdettä ollut merkitty ja lähdepyyntökin oli roikkunut tekstissä yli vuoden. Uusi varovaisempi selitys on Olli Ruthin Mätäjokea käsittelevästä tekstistä (lähdeviite lisätty). Jos aikaisemmalle mätäs-selitykselle kuitenkin löytyy kelvollisia lähteitä, sopii tekstiä tietysti korjata. --Ryhanen 8. syyskuuta 2008 kello 22.53 (EEST)
replies: text: Tuon tiedon muistan ainakin Hesarin kuukausiliitteestä, jossa kerrottiin Mätäjoen olleen vanha Vantaajoen alajuoksu. Joku voisi tarkistaa, kun lehti ei enää ole hallussani. Jokatapauksessa tieto on peräisin siitä. --Inzulac 8. syyskuuta 2008 kello 23.52 (EEST)
thread_title:  Nimen etymologia 

message: Linkki viitteeseen 2 ei toimi enää. Olisi myös hyvä lisäys, jos artikkelissa kerrottaisiin, koska Vantaanjoki vaihtoi uomaansa. –Kommentin jätti 86.115.55.219 (keskustelu) 
replies: text: Päivitetty.--Htm (keskustelu) 23. toukokuuta 2020 kello 10.31 (EEST)
thread_title:  Viite 2 on vanhentunut
Keskustelu:Kolibakteeri

message: Miksi tämä artikkeli ei ole nimellä kolibakteeri? --SM 9. syyskuuta 2008 kello 13.28 (EEST)
replies: text: Kumpaakin muotoja käytetään puhekielessä (lähiesimerkki: Toiminnot:Tänne_viittaavat_sivut/Escherichia_coli), ja artikkeli on tehty tällä nimellä alunperin. --Harriv 9. syyskuuta 2008 kello 13.33 (EEST)
replies: text: :Wikipedia-artikkelit eivät ole mitään parhaita esimerkkejä sanan käytöstä puhekielessä. Virallisessa nimistölähteessä Kielitoimiston sanakirjassa asia on nimellä kolibakteeri, kuten myös Gummerruksen sanakirjassa, joka antaa toiseksi mahdolliseksi muodoksi koolibakteeri. --SM 9. syyskuuta 2008 kello 19.07 (EEST)
replies: text: ::Ei olekaan, mutta en jaksanut kaivaa verkosta enempää todisteita kun "tarkistin" asian sanallisesti. --Harriv 10. syyskuuta 2008 kello 10.32 (EEST)
Suomen biotekniikkateollisuuden biotekniikan sanaston mukaan E. coli = kolibakteeri. Minulla siis oli lähinnä huolena se, että josko kolibakteeri olisi kattotermi useille bakteerilajeille, mutta näin ei näytä olevan. Samulili 9. syyskuuta 2008 kello 19.19 (EEST)
Kaiken kaikkiaan tämän voisi siis siirtää. --Höyhens 27. toukokuuta 2011 kello 16.17 (EEST)

message: Uutisiin voisi laittaa viimeaikaisista ruokamyrkystyksistä, joiden aiheuttaja on EHEC. Kommentin jätti 130.233.246.193 (keskustelu)
thread_title:  EHEC-Ruokamyrkytykset
Keskustelu:Miyamoto Musashi

message: Mietin vaan onko tulkinta kaksi miekkaa-yksi koulu ihan oikein. Nimi on alkukielellä ilmeisesti ni to ichi ryu. Olisikohan vaikka kaksi miekkaa yhtenä-koulukunta osuvampi käännös? Joku japaninkielen taitoinen voisi kommentoida. --Jodo-mikko 9. syyskuuta 2008 kello 14.27 (EEST)
Oho, se olikin ilmeisesti joku ihan ylimääräinen lause, jonka jo poistinkin. Ihan asiallinen käännös oli vain pari riviä ylempänä. Kiitos ja anteeksi. :-) --Jodo-mikko 9. syyskuuta 2008 kello 14.30 (EEST)
thread_title: Ni to ichi ryu

message: Iwami-soken linja on toki maineikkain ja monen mielestä se oikea mutta niten-linjojahan on useampia kuten Santō-ha, Gosho-ha ja Nodo-ha...  Lisäksi vanhempia Musashin aloittamia koulukuntia ovat Enmei-ryu ja Musashi-ryu. Pitäisikö näistä mainita artikkelissa?
replies: text: Luonnollisesti pitäisi muitakin linjoja käsitellä. Jklak 9. syyskuuta 2008 kello 15.11 (EEST)
thread_title: Niten ichi-ryu
Keskustelu luokasta:Suomalaiset salibandyseurat

message: Mielestäni tässä on epäkohta, joka kaipaisi korjausta. Eli luokan Salibandyliiga tai 'Salibandyn I-divisioona ei pitäisi olla alisteinen luokalle Suomalaiset salibandyseurat. Eihän kummallakaan näistä ole tekemistä salibandyseurojen kanssa. Se mitä tässä on varmaankin alunperin yritetty hakea on luokkia tyypiltään Salibandyliigan seurat. Näin ollen tähän luokkaan jäisi vain lähinnä "historiallisia" salibandyseuroja, koska käytännössä kaikki olemassa olevat salibandyseurat - ehkä muutamia puulaakiseuroja lukuunottamatta - kuuluisivat luokkiin Salibandyliigan seurat, I-divisioonan seurat, II-divisioonan seurat ja niin edelleen.
Tällä perusteella olen luonut uudet luokat edellä esitetyn toimintamallin mukaisesti. Näin ollen salibandyseuroista kertovat artikkelit voivat kuulua moneen sarjatason mukaiseen luokkaan, mutta eivät luokkaan Suomalaiset salibandyseurat. Tämä noudattaa myös jääkiekon mukaista luokitusjärjestelmää.-Kapteeni Ruoska 9. syyskuuta 2008 kello 16.23 (EEST)
replies: text: Muillekin tiedoksi, että aiempaa keskustelua aiheesta tuli käytyä jo täällä. --Lax 9. syyskuuta 2008 kello 16.45 (EEST)
thread_title:  Salibandyliiga vs. Salibandyliigan joukkueet
Keskustelu:Koovee (salibandy)

message: Seuran virallinen nimi on KOO-VEE ry, jota nimitystä käytetään seuran kotisivuja myöden, joten en näe syytä miksi wikipediassa nimeä pitäisi muutta. Seurasta kertova artikkeli on toki kirjoitettu muodossa Koo-vee, mutta kaiken järjen mukaan sekin on virheellinen. Toki teksteissä esiintyvät muodot Koovee ja Koo-vee. Seurasta kuitenkaan enempää tietämättä en kyseisen artikkelin muokkauukseen halua puuttua, mutta salibandyjaostoa käsittelevä artikkeli kirjoitetaan muodossa KOO-VEE (salibandy).-Kapteeni Ruoska 9. syyskuuta 2008 kello 17.25 (EEST)
replies: text: Wikipedia noudattaa Kielitoimiston ohjeita, siksi isojen kirjainten käyttö ei ole perusteltua. Lue ohjeista tarkemmin. --Ulrika 12. syyskuuta 2008 kello 09.20 (EEST)Nämä ovat pelanneet Mestiksessä.Puhun nyt jäkiekkojaostosta.--84.249.160.78 9. heinäkuuta 2009 kello 16.46 (EEST)
replies: text: :Seuran virallinen nimi on Koovee Ry. Siis vain ensimmäinen kirjain isolla. Aiemmin on ollut muita käytäntöjä, mutta tämä on nykyinen tilanne. Hannumatti (keskustelu) 2. kesäkuuta 2017 kello 18.30 (EEST)
thread_title:  KOO-VEE vs. Koo-vee
Keskustelu:Nkosi Sikelel’ iAfrika

message: Pitäisikö siirtää nimelle Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää? Se kuitenkin on varmastikin tunnetumpi nimi tälle kappaleelle Suomessa.ABC101090 10. syyskuuta 2008 kello 00.28 (EEST)
replies: text: Minusta kyllä se osoittaisi lähinnä huonoa makua, kyseessä on äärettömän tärkeä vapaus- ja nykyisin osa kansallislaulua. Suomalaisesta lastenvirrestä voi kirjoittaa vaikka oman artikkelinsa. --Joonasl (kerro) 10. syyskuuta 2008 kello 00.33 (EEST)
replies: text: : Kyseessä ei kylläkään ole lastenvirsi. Lauletaanhan kappaletta aikuisenakin. Tietääkseni kappale on alun perin ollut virsi, myöhemmin vapaus-/kansallislaulu.ABC101090 10. syyskuuta 2008 kello 00.40 (EEST)
replies: text: :: "Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää" löytyy Suomen evankelisluterilaisen kirkon virsikirjasta kohdasta "Elämä Jumalan maailmassa" - "Lapset" .--Joonasl (kerro) 10. syyskuuta 2008 kello 10.24 (EEST)
replies: text: ::: Ainakin omasta mielestäni laulussa käytetty sana "lapsi" kylläkin tarkoittaa Jumalan lapsia (= ihmiskuntaa),ABC101090 10. syyskuuta 2008 kello 15.32 (EEST)
replies: text: :::: Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää on kieltämättä yleisempi nimi, mutta se on virren nimi, ja virsissä pääpaino on sanoilla, ei niinkään sävelellä. Virsikirjassa on useita virsiä, joilla on sama sävel toistensa kansa. Sävellyksen, jota artikkeli kai enemmän käsittelee, nimi on ymmärtääkseni nykyinen artikkelin nimi.  Kyllä näistä aiheista voi olla erillisetkin artikkelit, kuten on myös eräästä kahden maan kansallislauluna toimivasta Paciuksen sävellyksestä. --SM 10. syyskuuta 2008 kello 15.40 (EEST)

text: : Oma artikkeli olisi hyvä muistakin virsistä. Yhden lähteen tarjoaa Tauno Väinölä: Virsikirjamme virret ISBN 978-951-607-611-2. -tKahkonen 22. kesäkuuta 2009 kello 16.47 (EEST)

message: Nykyisen artikkelin sisältö käsittelee selkeästi eteläafrikkalaista Nkosi Sikelel' iAfrika -laulua ja sen historiaa ja sen suomenkielinen virsisovitus mainitaan vain yhdessä virkkeessä. Jos artikkeli halutaan nimetä virren mukaan pitäisi sen kertoa virrestä.. --Joonasl (kerro) 14. tammikuuta 2010 kello 15.21 (EET)
replies: text: Helppo ratkaisu: tehdään artikkeli Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää. -tKahkonen 14. tammikuuta 2010 kello 19.44 (EET)
replies: text: : Joo, olen samaa mieltä, noin se pitää tehdä. --Joonasl (kerro) 14. tammikuuta 2010 kello 19.48 (EET)

text: Jos laulu on käännetty suomeksi nimellä "Jumala siunaa Afrikkaa", niin tämä artikkeli saisi olla sillä nimellä. -tKahkonen 14. tammikuuta 2010 kello 21.28 (EET)
thread_title:  Nimestä 

message: Jos seuraan ensimmäistä Lähteet-linkkiä, tämä ilmoitus tulee: 
501Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää
Enoch Sontonga 1897
Virren tekstin tekijänoikeuksien haltija Warner/Chappell Music Finland Oy ei ole antanut lupaa tämän virren julkaisemiseen verkossa.  –Kommentin jätti 93.193.33.170 (keskustelu) 8. toukokuuta 2013 kello 21.55‎
thread_title:   501 Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää
Keskustelu:Typen kierto luonnossa

message: Kuvaa pitäisi korja siten, että "ilmakehän nitraattien" sijaan pitäisi olla "ilmakehän typpi". Muutenhan siitä tulisi mieleen, että taivaalta sataa p*skaa!! Voisin korjata kuvan oikein. --DiamondClaw (Poikkea käymään) 10. syyskuuta 2008 kello 07.58 (EEST)
thread_title: Ilmakehän nitraatteja?!
Keskustelu:Triviatieto

message: Miksi ihmeessä Yleistieto-artikkeli on käännetty muille kielille muotoon Trivia? Yleistietohan on juuri triviatiedon vastakohta. -- Antti29 11. syyskuuta 2008 kello 02.10 (EEST)
replies: text: Tämä oli aiemmin nimellä "Triviatieto", ja lisäyksen yhteydessä siirsin artikkelin uudelle nimelle "Yleistieto". Ohjaus enwikin sivulle ":en:Trivia" on perua sieltä. Enwikissä on tosin myös artikkeli ":en:Common knowledge", joka on ohjattu fiwikin sivulle "Yleissivistys". Pienehkön sivistyssanakirjan mukaan  trivia viittaa sanoihin itsestäänselvä tai -perus. --Alphaios 11. syyskuuta 2008 kello 16.25 (EEST)
thread_title: Yleistieto = trivia?

message: Poistokeskustelussa äänestäisin poistoa sisällön takia.. merkittävyys on riittänee. En-wikissä ihan ok artikkeli. --Seegge (keskustelu) 15. maaliskuuta 2014 kello 00.20 (EET)
Säilyttäisin. --Stryn (keskustelu) 18. maaliskuuta 2014 kello 16.54 (EET)
thread_title: Trivian merkittävyys :-P