Keskustelu:Mahatma Gandhi

message: Onko jokin pätevä syy, miksei tämä artikkeli ole nimellä Mahatma Gandhi? Artikkelihan pitäisi olla yleisimmällä nimellä, ja tässä tapauksessa se on ehdottomasti tuo. --SM 22. helmikuuta 2006 kello 10.23 (UTC)
replies: text: Totta turiset. Itsekin joskus ihmettelin, mutta ei ollut energiaa avautua tai siirtää. —MikkoM (♫) 22. helmikuuta 2006 kello 10.23 (UTC)
thread_title: Nimi

message: Onko totta, että Gandhi oli vegaani? Mielikuvani perustuvat epämääräisiin mielikuviin, missä hän lypsi vuohia ja söi niiden maidosta valmistettua juustoa. Onko tässä nyt sekoitettu vegetarismi ja veganismi?--Lemppari 23. marraskuuta 2006 kello 11.30 (UTC)
replies: text: Gandhin ruokavalio vaihteli hänen elämänsä aikana. Maitoa ja kananmunia hän söi ainakin osan elämästään, kuten hindut yleensäkin. Muutaman vuoden ajan hän kai kokeili fruitarismiakin, mutta joutui luopumaan siitä terveytensä vuoksi. Ilmeisesti hänen ruokavalionsa oli normaalisti hindulle melko tyypillinen, joten sitä tuskin on tarpeen tässä artikkelissa erikseen selittää. --Savir (keskustelu) 20. toukokuuta 2016 kello 16.43 (EEST)
Joku voisi lisätä tähän maininnan hänen rasistisuudesta lisätietoja Penn and teller ohjelman jaksosta:- Holier than thou.  –Kommentin jätti 94.22.100.105 (keskustelu) 11. tammikuuta 2012 kello 20.03‎
thread_title: Vegaani?

message: Onko tässä jo perusasiat riittävän tasapainoisesti? Gandhin filosofiasta on kirjoitettu useita kirjoja, joten tässä artikkelissa sitä voi tietysti käsitellä niihi nähden vain pintapuolisesti. --Savir (keskustelu) 28. toukokuuta 2016 kello 18.45 (EEST)
Keskeytänkin tämän lupaava-arvioinnin ja laitan artikkelin vertaisarviointiin. Siellä se voi olla pidempään ja nousta ehkä suositelluksi asti. --Savir (keskustelu) 30. toukokuuta 2016 kello 13.56 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaaava artikkeli -ehdotus 

message: Tavoitteena olisi suositellun taso. Gandhin filosofiasta ja kirjallisesta tuotannosta pitäisi ainakin kertoa vielä enemmän. Siihen voisi osallistua joku, jolla on kokonaisnäkemystä gandhismista ja sen vaikutuksesta. Mitä muuta tämä artikkeli kaipaisi? --Savir (keskustelu) 30. toukokuuta 2016 kello 13.59 (EEST)
replies: text: Arvostus-osiota voisi vähän lihottaa en-wikin tapaan. Artikkelissa on paljon lyhyitä kappaleita, joita pitäisi joko kasvattaa tai sitten yhdistää. Itse laittaisin elämänkerran pääotsikon "Elämä" tms. alle, mutta tämä on kai vähän makuasia. Elokuvasta kertova kappale on nykyisellään melko turha, nämä sinne "Legacy"-kappaleeseen. —kallerna (keskustelu) 31. toukokuuta 2016 kello 18.30 (EEST)
replies: text: :Siirsin nyt sen elokuvan linkin toistaiseksi uuteen katso myös -osioon. --Savir (keskustelu) 2. kesäkuuta 2016 kello 13.32 (EEST)
replies: text: ::Toivottavasti artikkeliin ei eksy sana gandhismi. --Abc10 (keskustelu) 2. kesäkuuta 2016 kello 14.28 (EEST)

text: Gandhi on huonohkosti tuttu - silti jonkin verran ajatuksia tuli lukiessa. Eli, jotkin osiot ovat melkoisen lyhyitä verrattuna en-wikiin. Prikulleen samaa tekstimäärää ei tarvita, mutta suositelluksi ajatellessa monia kohtia voi kyllä kasvattaa, sillä materiaalia varmaan on olemassa. Olisi esim. ihan kiinnostavaa lukea enemmän Gandhin vaiheista, kun hän ei ollut vielä politisoitunut. Sitten, artikkeli kohtelee aihettaan voisiko sanoa silkkihansikkain. Gandhia vastustettiin ja kritisoitiin aikanaan kovastikin, ja myös nyttemmin, ja häneen kohdistui monta murhayritystä. Gandhia vastustavia protesteja järjestettiin Intiassa. Yksi merkittävistä ja äänekkäistä eurooppalaisista arvostelijoista oli Winston Churchill. Aiheista, miksi Gandhia vastustettiin voisi olla lisää. Penn & Tellerin ohjelma on mainittu keskustelusivulla, mutta satuin joskus näkemään kyseisen episodin, ja siitä jäi vaikutelma, että sensaationherkkiin alueisiin kohdistuneella hataralla tutkimuksella pyritään heittämään iskuja vyön alle henkilöstä, joka eli täysin erilaisessa maailmassa kuin ohjelman tekijät. Penn & Teller -näkökulmia ei niinkään varmaan kaivata, mutta olisi joka tapauksessa tärkeää, että niiden poliittisten jännitteiden maailma, jossa Gandhi eli tulisi esille enemmän. Sitten paastoista: kun artikkelissa sanotaan "Joskus hänen paastonsa tuottivat tuloksia myös siksi, koska kukaan ei halunnut olla vastuussa hänen kuolemastaan". Jos paasto on tavoitteellista ja poliittista toimintaa, joka voi päättyä paastoajan kuolemaan - niin miksi Gandhin kohdalla ei käytetä termiä nälkälakko? Sama näkyy toki muuallakin - Gandhin kohdalla käytetään termiä "fast", ei "hunger strike". Paastoamisesta/nälkälakkoilusta voisi olla oma täsmentävä kappaleensa, josta näkyisi myös Gandhin oma ajattelu siitä, miksi hän käytti paastoamista vaikuttamisen keinona. Gandhi ajoi myös sukupuolten tasa-arvoa, ja monien sitä estävien instituutioiden purkamista/korjaamista, tästä voisi mainita myös. Lopuksi, Gandhilta löytyy joitakin hienoja sitaatteja, varmaan pari voisi lisätä. Sellaisia. --Ukas (keskustelu) 8. kesäkuuta 2016 kello 17.55 (EEST)
replies: text: :Gandhin syömättömyysjaksoja kutsutaan kirjallisuudessa paastoiksi, joten siksi käytin sitä sanaa tässäkin artikkelissa. En muista nähneeni sille sananvalinnalle selitystä missään. Siitä voisi joka tapauksessa kirjoittaa vähän lisää tähän artikkeliin. --Savir (keskustelu) 8. kesäkuuta 2016 kello 18.36 (EEST)

text: :En ole vielä onnistunut löytämään kirjoistani kuvauksia Gandhin ajatuksista sukupuolten tasa-arvon suhteen. Lisäsin artikkeliin maininnan Gandhin arvostelusta. Mutta on luonnollista, että englanninkieliset kirjoittajat löytävät hänestä enemmän arvosteltavaa kuin me. --Savir (keskustelu) 13. kesäkuuta 2016 kello 23.18 (EEST)

text: :Gandhin varhaisesta elämästä kerrottaan enkkuwikissä tosiaan melko paljon. Itse ajattelin että se ei ole niin tärkeää, joten pidin sen osion melko suppeana, siltäkin varalta, että muut osiot laajenevat tästä huomattavasti. --Savir (keskustelu) 14. kesäkuuta 2016 kello 19.06 (EEST)
replies: text: ::Silti voisi varhaisesta elämästä olla enemmän, etenkin lapsuudessa ja nuoruudessa koetulla ja opitulla on aina merkittävä vaikutus henkilön myöhempään elämään. Tuosta sukupuolten tasa-arvosta. Oma tietoni perustui artikkeliin, jonka joskus luin. Nyt kun vilkaisin haulla "gandhi women rights", niin pari ensimmäistä lukemaani ovat täysin eri mieltä Gandhin tasa-arvoon liittyvistä ajatuksista ja toimista. The Guardianin artikkelin 1 mukaan "Gandhi was also a puritan and a misogynist who helped ensure that India remains one of the most sexually repressed nations on earth", kun sitten nämä intialaisten kirjoittamat (2 & 3) tarjoavat täysin vastakkaisen kuvan. Mene ja tiedä, ehkä kirjallisuudesta löytyy tutkitumpaa tekstiä. Esim. Angela Woollacott 4 voi olla oikeilla jäljillä, kun esittää että vaikka Gandhi ajoi joitakin asioita kuten naisten oikeutta koulutukseen ja puhui joitakin vastaan, kuten sukupuolten välillä vallinneita kaksoisstandardeja, niin siitä huolimatta hänen näkemyksensä oli aika perinteinen eikä hän esimerkiksi ottanut asiakseen tukea naisten pääsyä siviilivirkoihin jne.  --Ukas (keskustelu) 15. kesäkuuta 2016 kello 23.36 (EEST)
replies: text: :::Laitoin artikkeliin nyt Gandhin varhaisvaiheista sen mitä Tähtisen kirjasta vielä löysin. --Savir (keskustelu) 16. kesäkuuta 2016 kello 18.10 (EEST)

text: Luin puoleenväliin, ja seuraavia ajatuksia heräsi: Suomalainen termi on "roomalainen oikeus". Mikä on Lontoon lakimiesseura? Omatekoisia suomennoksia pitäisi välttää, sillä tätä ei pysty kytkemään mihinkään. Lukeeko Fischerin suomennoksessa näin: "pääsi asianajajaksi kesäkuussa 1891 ja liittyi ylioikeuteen"? Epäilen että ilmaisun "Rowlattin asetuksilla" voisi suomentaa paremmin. Se on linkitettävä ja tehtävä artikkeli. Jos oikein muistan, käyttäjien joukossa on joku juristi. Häntä voisi pyytää tarkistamaan juridiikkaan liittyvät käsitteet, ettei jää pahoja mokia. Lähteet ovat luvattoman vanhoja. Uudemmassa kirjallisuudessa voi olla tuoreempia näkemyksiä Gandhin urasta ja merkityksestä. Kielenhuollon puute on tämänkin artikkelin kompastuskivi. --Abc10 (keskustelu) 16. kesäkuuta 2016 kello 08.42 (EEST)
replies: text: :Selvensin paria kohtaa, joista huomautit. Fischerin kirjassa lukee sanatarkasti "Hän pääsi asianajajaksi 10. kesäkuuta 1891, liittyi ylioikeuteen seuraavana päivänä, mutta lähti..." Rowlatt Act on Tähtisellä "Rowlatt-laki"; joku voisi katsoa kumpi on parempi suomennos. Itse en pidä lähteitä liian vanhoina, sillä ainakin Fischerin ja Tähtisen Gandhi-kirjat ovat arvostettuja klassikoita, joista otetaan edelleen uusia painoksia. --Savir (keskustelu) 16. kesäkuuta 2016 kello 19.59 (EEST)
replies: text: :: Lähdekritiikkiä käsitellään Wikipedian ohjeissa. Fischerin kirja on kirjoitettu pian Gandhin murhan jälkeen. Gandhi murhattiin 1948, kirja ilmestyi 1954. Se on kuriositeetti ja merkittävä aikalaiskirjana. Aulan kirja on vuodelta 1967. Tähtisen kirja on myös 1960-lukua, ilmestyi 1970. Muistan kyllä kun se ilmestyi: se sai aikanaan suosiollisen vastaanoton. Nyt sen julkaisi Into, joka on ostanut joukon vanhojen kirjojen uusintajulkaisuoikeuksia, ja kirjan "klassikkous" on luonnehdinta kustantajan mainostekstissä.

text: ::Gandhista on ilmestynyt 2000-luvullakin elämäkertoja, tosin ei suomeksi, jos se on kriteerisi. Muun muassa Gandhin pojanpoika :en:Rajmohan Gandhi on kirjoittanut palkitun elämäkerran, joka on saatavissa suomalaisistakin kirjastoista. Mutta sinä valitset lähteesi, äänestyksessä sitten näkee, ovatko käyttäjät samaa mieltä. Itse näen niin, että puolen vuosisadan takaiset lähdeteokset eivät tee suositeltua artikkelia, vaikka artikkelin muut ongelmat olisi korjattu. Lupaavaksi voi ehdottaa, siitä on hyvä jatkaa laadukkaan lähdeaineiston keräämistä. --Abc10 (keskustelu) 17. kesäkuuta 2016 kello 07.42 (EEST)
replies: text: :::Minä puolestani ajattelen, että parhaiten Gandhia saattoivat ymmärtää ne kirjoittajat, jotka elivät samaan aikaan ja samassa maailmassa. Esimerkiksi Unto Tähtinen opiskeli Intiassa 1950-luvulla ja on intialaisen uskontofilosofian dosentti. Kuten Ukas tuossa ylempänäkin huomauttaa, nykyisin Gandhia usein katsotaan nykyajan lasien läpi, mikä voi vääristää hänen luonnettaan ja sanomaansa. Gandhin elämänvaiheissa ja toiminnassahan ei ollut mitään salaista, joten en usko että elämäkerroissa on merkittäviä eroja. --Savir (keskustelu) 17. kesäkuuta 2016 kello 17.25 (EEST)
replies: text: :::: En löydä Ukasin kummastakaan kommentista sitä mitä väität siellä olevan. --Abc10 (keskustelu) 17. kesäkuuta 2016 kello 18.30 (EEST)
replies: text: :::::Tarkoitin kohtaa "...sensaationherkkiin alueisiin kohdistuneella hataralla tutkimuksella pyritään heittämään iskuja vyön alle henkilöstä, joka eli täysin erilaisessa maailmassa kuin ohjelman tekijät." Samanlaisia esimerkkejä löytyy lisää helposti. Artikkelissa nyt käytetyt elämäkerrat ja analyysit eivät ole sensaatiohakuisia vaan analyyttisiä ja kohdettaan kunnioittavia. --Savir (keskustelu) 17. kesäkuuta 2016 kello 18.45 (EEST)
replies: text: :::::: Ukas arvioi yhden televisio-ohjelman, Penn & Tellerin, näkökulmaa. Outoa että yleistät sen koskemaan kaikkea tuoretta kirjallisuutta aiheesta. Toin artikkelin ongelmia esille jo vertaisarvioinnissa, ettei käy niin kuin kävi Romanit-artikkelin kohdalla. Siinäkään et muuten hyväksynyt kriittisiä kommenttejani käytetystä heppoisesta lähteestä. Mutta kuten sanoin, lähteiden valinta on sinun, käyttäjät arvioivat. --Abc10 (keskustelu) 17. kesäkuuta 2016 kello 19.48 (EEST)
replies: text: ::::::: Juu, tarkennan, että kyllä Gandhia kohtaan esitettyä kritiikkiä saa ja pitää olla, sitähän tuossa kommentissani kaipasin. Mitä tarkoitin on, että sen suhteen mitä lähdettä käyttää kritiikistä kertomiseen kannattaa olla varovainen erityisesti silloin, kun lähde itsessään vaikuttaa tarkoitushakuisen negatiiviseltä. Lähteen suhteen kannattaa olla varovainen myös silloin, mikäli se esittää liian kunnioittavan ja puhtoisen kuvan kohteestaan - sillä sekin on tarkoitushakuista. Kyllä niillä ihmisillä, jotka Gandhia vastustivat oli joku pointti olemassa - olipa se nyt sitten hyvä/huono tai järkevä/järjenvastainen, ja näitä pointteja kannattaa kyllä tuoda esiin. --Ukas (keskustelu) 19. kesäkuuta 2016 kello 16.29 (EEST
 Viimeisestä kommentista on kulunut pari kuukautta, joten arkistoin vertaisarvioinnin 10 päivän kuluttua, ellei uusia kommentteja tule. Minä en laajenna artikkelia enää merkittävästi, joten joku voi halutessaan tehdä sille kielenhuollon. --Savir (keskustelu) 8. elokuuta 2016 kello 11.29 (EEST)
Arkistoidaan. --Savir (keskustelu) 18. elokuuta 2016 kello 19.19 (EEST)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi