Keskustelu:Matalaenergiatalo

message: Mitkä mahtaa olla minimienergia talon vastaavat arvot. Kommentin jätti Summanen (keskustelu – muokkaukset).
thread_title: U-arvot

message: Entä mitä eroa on minimienergiatalolla ja passiivitalolla?--Mr. MasterBastard 6. tammikuuta 2008 kello 15.51 (UTC)
replies: text: Mitä on tullut vastaan: Passiivitalo on aika vakiintunut termi, löytyy tarkkoja määrittelyjäkin. Matalaenergiatalo on pitempän meillä käytetty, mutta epäselvempi: tarkimmat määritykset viittaavat siihen paljonko energiaa säästyy "normaaliratkaisuun" verrattua (esim. 25% tai 50% - passiivitalossahan raja on usein määritetty 75 prosentiksi lämmitysenergian osalta). Minimienergiatalo on  aika vähässä käytössä, tietääkseni  sillä on lähinnä tarkoitettu passiivitalo-konseptia ennen kuin termi vakiintui Suomen kieleen. Koko artikkeli kaipaisi kyllä läpikäyntiä, tässä on asioita vähän sieltä täältä.--Riisipuuro 6. tammikuuta 2008 kello 16.59 (UTC)--
thread_title: Termit

message: Mainostaminen on Wikipediassa käytäntöjen mukaan kiellettyä. Käytännöt koskevat myös Helsingin Sanomia. Kehoitan poistamaan laittoman mainonnan. Se antaa mielestäni Sanoma-WSOY:stä korruptoituneen ja huonon vaikutelman ja tuhoaa koko Wiki-hankkeen. Watti 24. heinäkuuta 2008 kello 15.23 (UTC)
replies: text: Mihinkähän mahdat viitata, siihen, että Hesaria on käytetty lähteenä? --Louhikärmes 24. heinäkuuta 2008 kello 15.31 (UTC)
replies: text: :Watti viittaa siihen että lehtiviitemallineessa merkitään sekä paperilehden numero, että verkkoarkiston linkki. Asiasta on keskusteltu useaan otteeseen, ja on selvää että molempia saa käyttää lähteinä ja merkitä viitteenä. Tämä on hyvin Watin tiedossa, sillä hän on osallistunut keskusteluun useaan otteeseen. Lähdemerkintöjen poisto on vandalismia, josta olen huomauttanut hänen käyttäjäsivulleen. --Riisipuuro 24. heinäkuuta 2008 kello 17.40 (UTC)--
replies: text: :: Keskustelet Helsingin Sanomien maksullisista viitteistä, jonka poistin Wikipedian käytäntöihin perustuen. Käytännöt ovat kaikkia sitovia. WP:EI: Wikipedia ei ole mainospaikka. Siksi poistin viitteet. Helsingin Sanomien artikkeleita voi tarkistaa ilmaiseksi ainakin suurimpien kaupunkien kirjastoissa lehtinä, atk-versioina ja mikrofilmattuna. Lehti on sallittu viite: WP:Merkitse lähteet. Mainosten puuttuminen Wikipediasta on mielestäni sen vallankumouksellinen kilpailuetu verrattuna muihin kilpailijoihin, kuten Googlen uusi sanakirjaprojekti. Siksi siitä kannattaa mielestäni tarkoin vaalia ja korostaa.   Watti 28. heinäkuuta 2008 kello 16.42 (UTC)
replies: text: ::: Voi olla että "asiaa kannattaa sinun mielestäsi korostaa", mutta wikiyhteisössä toimitaan yhteisön luomilla säännöillä. Päinvastoin kuin esität, lähdelinkkisi poisto perustuu omaan tulkintaasi. Tismalleen tästä asiasta on keskusteltu  syyskuussa 2007 (Kahvihuone (käytännöt): Maksulliset lähteet) ja maaliskuussa 2008 (Keskustelu:Fortum#Maksullinen linkki), sekä myös touko-kesäkuussa ( Kahvihuone (käytännöt): Maksullinen arkisto lähteenä) ja toukokuussa 2007 tässä kommenttipyynnössä. Molempia voi käyttää lähteenä, ja molemmat voi merkitä viitteeseen. Tämä onkin ainoa järkevä tapa, lähteissä kun tärkeintä on tarkistettavuus. Mieti nyt hyvä Watti ihan aikuisen oikeasti mitä olet tekemässä: olet poistamassa ainakin joiltakin lukijoilta erittäin nopean ja helpon tavan tarkistaa lähde. Miksi? Saattaa tuntua kivalta idealta, mutta arvaapa mitä miettii jonkin maksullisen arkiston tilannut lukija Pelkosenniemen korvessa; sinä patistat häntä lähimpään kirjastoon tarkistamaan paperivarsiota koska linkki arkistoon olisi mainontaa. Koetetaas nyt välillä näitten suurten kirjoittajaegojemme lisäksi  ajatella nyt vähän noita lukijoitakin. Terv.--Riisipuuro 28. heinäkuuta 2008 kello 17.46 (UTC)--
thread_title: Maksulliset mainoslinkit

message: En tunne Wikipedian kirjoitusetikettiä ja pyydän jo etukäteen anteeksi mikäli kommenttini on mainitun etiketin vastainen tai loukkaa artikkelin kirjoittajia. Seuraavassa kuitenkin joitakin rakennus- ja lvi-tekniikan diplomi-insinöörinä matalaenrgiatalo-artikkelista tekemiäni havaintoja:
i) Yleinen mielikuvani artikkelista on, että se käsittelee sangen yksisilmäisesti ja köykäisesti aihetta ja perustuu paljolti matalaenergiarakentamista käsitteleviin yleislehdissä, kuten Helsingin Sanomissa, julkaistuihin artikeleihin. Yhtään viittausta esim. Suomen rakentamismääräyskokoelmaan tai Rakennusinsinööriliiton (RIL) julkaisuihin ei ole. Näiden määräysten ja ohjeiden mukaan talot kuitenkin Suomessa rakennetaan ja niistä löytyy "oikein" tieto ja "oikeimmat" tutkimustulosten johtopäätelmät
ii) mielestäni mitään prosenttilukuja ei pitäisi esittää ilman alkuperäistä lähdettä. Lukuja esitettäessä on hyvä myös huomioida, kuka ne on julkaissut ja kuka on maksanut tutkimuksen josta ne on otettu
iii) Eristyspaksuuksia tai u-arvoja ei artikkelissa pitäisi esittää, ainakaan tasolla "nämä eristepaksuudet riittävät passiivitaloon". Rakennus on aina kokonaisuus eikä asia ole näin yksinkertainen. Joitain eristepaksuuksia lienee hyvä olla mukana, mutta tällöin on syytä korostaa että ne ovat suuntaa-antavia ja tapauskohtaisia
iv) artikkelissa ei ole käsitelty ongelmia, joita viimeisten tutkimusten mukaan yletön eristepaksuuden lisääminen aiheuttaa rakenteiden kosteusteknisessä toimivuudessa (Tampereen Tekn.YO). Itse tosin hieman epäilen mainitun tutkimuksen puolueettomuutta
Summa summarum, matalaenergiarakentaminen on hyvä asia, mutta mikään asia ei ole niin yksinkertaisesti vain hyvä kuin artikkelissa esitetään. Enemmän todellisia faktoja ja tieteellisen kirjoittamisen periaatteita siis kaipaisin, varsinkin, kun artikkeli on ensimmäinen linkki joka googlen hakusanalla "matalaenergiatalo" löytyy. Toisaalta tietenkin olisin voinut käyttää tämänkin ajan artikkelin päivittämiseen joten ei kai pitäisi valittaa. 
Ja kieltämättä aihe ja eritoten termistö on sekava ammattilaisellekin eikä ole vielä oikein vakiintunut rakennusalan sisälläkään.
213.58.201.225 24. tammikuuta 2009 kello 21.50 (EET)
replies: text: Tervehdys. Pistän artikelin yhtenä muokkaajana pari kommenttia jotka ehkä selventävät miksi artikkeli on mitä on, ja kertovat millä tavoin wikissä asia on ajateltu ratkaistavan, eli Wikipedian käytännöistä:

text: i) Wikipedian artikkelit perustuvat jo julkaistuun tietoon. Lähteiden tulee olla toissijaisia, so. ei itse tulkita asiaa, vaan esitetään miten muut ovat sen tulkinneet. RakMk tai RILlin ohjeet eivät muistaakseni mainitse matalanergiataloja suoraan lainkaan (korjaa jos olen väärässä), joten niiden käyttö ilman tulkintaa on hyvin vaikeaa.

text: ii) Totta. Lähteettömät tiedot saa poistaa, tai niihin voi pistää lähdepyynnön, kuten artikkelissa esim. energiankulutuskaaviossa on tehty.

text: iii)  Olen samaa mieltä. Mutta jos ko. asia on lähteistetty on tiedon käsittely/poisto/muutos hankalampaa. Lähdekritiikkiä esitetään artikkelin keskustelusivulla, ja katsotaan mikä on yhteisön konsensus.

text: iv) Erityisesti uudemman tiedon saanti artikkeleihin vaatii aina aktiivisen wikipedistin. Samaten artikkeliin lisätyn tiedon kontrollointi vaatii aktiivisen asiaa tuntevan käyttäjän. Rakennuspuolta tuntevia artikkelimuokkaajia on hyvin harvalukuinen määrä - oman veikkaukseni mukaan heidät voi laskea sahurinkin yhden käden sormilla. Lisää tarvittaisiin kipeästi - esimerkiksi Wikin Rakennustekniikkaprojektissa on kolme jäsentä, jotka ovat kukin aktiivisia myös muilla rintamilla.

text: Summa summarum: wikipedia on epätäydellinen monessakin suhteessa. Artikkelissa on tekstiä vain about 400 sanaa, joten kyllä se on aika lailla alkuvaiheessaan, ei siihen hirveää energiamäärää ole uhrattu. Kovin tyhjentävää selostusta matalaenrgiatalosta ei tuohon mittaan heitä edes asian tunteva ammattitoimittaja. Mutta: kiinnostaisiko ja riittäisikö itselläsi aika? Rakennusalaa tuntevia kirjoittajia kaivataan kipeästi. Jos wikikäytännöt ja menetelmät tuntuvat monimutkaisilta, lupaan kaikin tavoin jelpata, ja toisaalta myös keskustalla ja arvioida sisältökysymyksiä, lähteitä, asiaa jne. Kannustaisin siis rohkeasti mukaan duuniin, kirjoittamisen myötä tulee myös hyötyä itselle tietoa hakiessa ja sitä jäsennellessä. Jos haluat keskustella asiasta, sen voi tehdä esim. keskustelusivullani. Terv. --Riisipuuro 24. tammikuuta 2009 kello 22.45 (EET)--
thread_title:  Artikkelin tieteellisyys 

message: Enemmän pitäisi olla poistoilmasta ja poistoilman lämmön talteenotosta. --Hartz (keskustelu) 29. huhtikuuta 2019 kello 09.38 (EEST)
thread_title:  Poistoilma