lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Peter Jackson

message: 80.95.130.29:n teksti tulee suoraan Leffaluukusta.  Soo soo! Jpatokal 15:13 maalis 1, 2004 (UTC)

message: Ehdottaisin, että kaikki Peter Jacksoniin ja hänen elokuviinsa liittyvät artikkelit siirrettäisiin osaksi tätä 'Peter Jackson' artikkelia. Esim. sivu 'Bad Taste' on hurjan lyhyt. Ja sivu TSH: Kuninkaan paluu kertoo Peter Jacksonin elokuvasta, vaikka kyseisellä artikkelilla pitäisi ensisijaisesti viitata kirjaan eikä elokuvaan. Hyvällä otsikoinnilla artikkelista voi laajanakin tulla selkeä ja hyvä.
thread_title:  Peter Jackson Vs. Tolkien
Keskustelu:Sisä-Mongolia

message: Onko merkeillä 内 ja 內 jotain eroakin...?  Ainakin omalla koneella kumpikin 蒙古 on identtinen, mutta perinteinen 內 tulee aivan eri fontista... Jpatokal 14:41 maalis 2, 2004 (UTC)
replies: text: Juu, niissä on eri radikaali, yksinkertaistetussa on ihminen (人) ja perinteisessä sisään (入), Katso: http://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=5185 vs http://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=5167 -- Jpta 15:10 maalis 2, 2004 (UTC)
replies: text: : /me takoo päätä seinään Jpatokal 15:18 maalis 2, 2004 (UTC)
replies: text: ::Joskus kyllä tarvittaisiin sitä kuuluisaa kiinalaista logiikkaa että ymmärtäisi miksi toinen nyt on yksinkertaisempi kuin toinen... -- Jpta 15:28 maalis 2, 2004 (UTC)

message: Artikkelissa voisi olla hyvä näyttää Sisä-Mongolian nimi myös alueella käytettävällä mongolikirjoituksella. Esimerkiksi englanninkielisessä Wikipediassa mongolikirjoituksella kirjoitettu nimi on esitetty sekä kuvana että tekstinä (ilmeisesti, itselläni kirjaimet eivät näy oikein). Olen uusi täällä enkä tunne Wikipedian käytäntöjä - miten nimi kannattaisi lisätä tähän artikkeliin? --xie4 xie4 (keskustelu) 11. heinäkuuta 2015 kello 05.01 (EEST)
thread_title:  Nimi mongolikirjoituksella
Keskustelu:Debian

message: Tässä väitetään että testingille olisi "security repository".. 
Eipäs vaan ole.. Sitä vasta kehitellään ja suunnitellaan.
Olisi parempi suositella Stable(vakaa) versioita käytettäväksi backporttien (http://www.backports.org/) kanssa. 
Tässä toinen mielipide kohtaan jossa GNU/Linuxin konfigurointi oli miinus ominaisuus.
GNU/Linuxia ei ole vaikea konfiguroida. Niin voi tuntua jostakusta joka on tottunut muuhun käyttöjärjestelmään, mutta tämä toimii toisinkin päin. Jos on aina käyttänyt GNU/Linuxia niin eräät kaupalliset järjestelmät tuntuvat perin typeriltä ja hankalilta.
(17.7.2005)
Artikkeli sisältää ainakin ristiriitaista tietoa (yksinkertainen asennus vs. asennus edellyttää aiempaa tietoa) sekä mutu-kommentteja ("Tuotantokäyttöön sopivan kehityshaaran valitseminen on vaikeaa"), joten se olisi hyvä tarkistaa muiltakin osiltaan. Tietosanakirja-artikkelien tulisi perustua verifioitaviin faktoihin, ei mielipiteisiin.
replies: text: Varmaan sitten pitäisi poistaa koko kappale "Hyvät ja huonot puolet"? --Thv 17. heinäkuuta 2005 kello 10:26:17 (UTC)
Projekti vs. hanke: suomensin 'projektin' kun meillä on sellainen hyvä suomenkielinen sana kuin 'hanke'. Englannin kielellä toimivat käyttävät tietysti helposti suomeksikin puheessa projektia, mutta Wikissä nyt on kai pyritty sellaiseen hyvään yleiskieleen, jossa käytetään olemassa olevia suomen kielen sanoja, jos niitä on. Muuten tulee helposti finglishkaa.--Ulrika 25. maaliskuuta 2006 kello 09.26 (UTC)

text: Niin vielä stable, unstable, testing. Suomensin testingin testaukseksi kun sitä se on. Unstable olisi epävakaa ja stable tietysti vakaa. Jos harrastaja tästä ärähtävät, pitää keskustella, onko alalla yleisesti käytössä pelkät englanninkieliset termit vai käytetäänkö myös suomenkielisiä. Onhan tämä nyt jo niin vanha ala että voisi mahdollisuuksien mukaan käyttää suomenkielistä sanastoa. - Eikös muuten mielipiteet olisi vakuuttavampia jos niihin liittäisi allekirjoituksen? --Ulrika 25. maaliskuuta 2006 kello 09.32 (UTC)

message: En tiedä suoritin- eli prosessoriarkkitehtuureista mitään. Halusin vastauksen kysymykseen ”Mitä arkkitehtuuria Pentium 4 edustaa?” Kahlailin suomen- ja englanninkielistä Wikipediaa tunnin verran ja vähän Debianin sivuja päälle, kunnes sain kokoon nämä päätelmät: Intel IA-32 (i386) on sama kuin x86-32, joka puolestaan on x86:n eli 80x86:n erikoistapaus. Toisaalta taas Pentium 4 edustaa x86:n seitsemättä sukupolvea ja on yhteensopiva Debianin kanssa, jotenka mitä ilmeisimmin kyseessä on IA-32. Ilmeisesti 386-, 486- ja Pentium-suorittimet kuuluvat kaikki IA-32:n piiriin.
Tämän tervanjuonnin päätteeksi rohkenen muokata arkkitehtuuriluetteloa hiukan. Esitän nöyrän toivomuksen, että joku asiota paremmin tunteva laajentaisi hieman artikkelia IA-32. Siellä voisi ainakin luetella tunnetuimmat IA-32-suorittimet nimeltä. – Jippe 11. heinäkuuta 2007 kello 05.17 (UTC)
thread_title:  Suoritinarkkitehtuureista
Keskustelu:Irssi

message: Teksti on todella vapaasti suomennettu irssin omilta sivuilta. Lisäsin joukkoon myös hieman omaa juttua, mutta lopputulos vaatii varmasti hiomista. Etenkin joidenkin termien kohdalla jäin miettimään mitä ne ovat suomeksi.
- kyte

message: Ajattelin että tuohon joku voisi listata perus oppaan käskyistä ja yleensä irssin konffauksesta ja käytöstä. Joku jolla on aikaa?
replies: text: Se ei ehkä kuulu tietosanakirjaan, mutta wikiaineistoon sellasen voisi ehkä väsätä. Jos olisi aikaa. -linnea 5. huhtikuuta 2005 kello 07:18:45 (UTC)
thread_title:  Komennoista? 

message: Artikkelissa olisi hyvä käyttää sinä-passiivin sijasta oikeaa passiivia.kommentin jätti 192.130.100.45|(Keskustelu käyttäjästä:192.130.100.45)
replies: text: Yritin korjata. --Myrtti <3 26. tammikuuta 2006 kello 06.27 (UTC)
thread_title:  Sinä-passiivi 

message: Sivun sai varmasti helposti aikaan kopioimalla, mutta tästä johtuen sivun sisältö kuulostaa hieman irssin mainokselta. Sitä voisi ehkä muotoilla vähemmän "mainosmaiseksi".
--88.114.113.125 10. tammikuuta 2014 kello 20.38 (EET)
thread_title:  Kopiointi nettisivulta
Keskustelu:Biologia

message: Noiden eläinten, kasvien yms. listaaminen suoraan tälle sivulle lienee aikalailla turhaa. Listasta tulee ensinnäkin julmetun pitkä ja lajittelu on aikalailla vaikeaa. Oma ehdotukseni onkin, että listaa ruettaisiin tekemään tieteellisen luokittelun mukaan.
Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että tälle sivulle tulisi ainoastaan kunnat: esitumalliset, alkeiseliöt, sienet, kasvit sekä eläimet. Näitä klikkaamalla päästäisiin luonnollisesti kyseisen kunnan sivulle, jossa olisi listattuna kyseisen kunnan pääjaksot. Pääjaksoa klikkaamalla päästäisiin taas luokkaan ja siitä edelleen lahkoon. Näin voitaisiin jatkaa kunnes päästäisiin lopulta itse lajiin, eli siihen varsinaiseen otukseen.
Jokaisella otuksella voisi olla omalla sivullaan taulukko josta ilmenee ko. otuksen luokittelu. Esimerkki tästä löytyy fretin sivulta - kyte
älkää vielä poistelko tuota selkärangattomat-osiota, sen voi pilkkoa pienemmäksi ja copypastettaa. ettei nyt tarvitse kaikkea kirjottaa uusiksi.
hisk
Muutettu "Neurotiede eli kognitiotiede" pelkäksi "Neurotieteeksi". Syystä että "Neurotiede = Kognitiotiede" -yhtälö ei pidä paikkaansa. Kognitiotiede tutkii informaationkäsittelyn mekanismeja ihmisessä, koneissa tai eläimissä. Neurotiedettä (tai tietojenkäsittelytiedettä, psykologiaa, kielitiedettä jne.) voidaan tehdä kognitiotieteellisistä lähtökohdista käsin, mikäli tutkimuksen tulosten perusteella voidaan päätellä jotain informaationkäsittelyn mekanismeista kyseisen spesifimmän tieteenalan tutkimuskohteen tapauksessa. Kognitiotiede on kuitenkin em. tieteisiin nähden itsenäinen ja omalakinen luonnontieteen haara, jonka tutkimuskohde on em. tieteenalojen tutkimuskohteita abstraktimpi, so. informaationkäsittely sinänsä, ei informaationkäsittely aivoissa, luonnollisen kielen jäsennyksen tapauksessa, ihmisessä, eläimissä, koneissa tms. D-tour 21. helmikuuta 2007 kello 18.39 (UTC)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Biologia käsitteenä tieteenä ei ole kuvailuja eliöiden rakenteesta. Eli selittelyt soluista ja geeneistä pois tästä artikkelista. Muihin artikkeleihin.
Tässä pitäisi kuvata mitä Biologia käsitteenä on ja kattaa.--(λ (?) (!)) 23. marraskuuta 2010 kello 23.24 (EET)
Eli toisin sanoin: Enkkuwikin Biology-artikkeli on keskinkertainen, ja sen suomennos voi olla tasoltaan korkeintaan surkea. --(λ (?) (!)) 23. marraskuuta 2010 kello 23.39 (EET)
thread_title:  Selittely rakenteesta yms pois
Keskustelu:Hans-Ulrich Rudel

message: Lisää tietoo Luftwaffen " ässistä " ois kiva saada !! - Abschuss Fuhrer -
Mike Spickin kirja Luftwaffen hävittäjä ässät. Rudelhan ei ässä ollut
replies: text: Olihan hän. Yhdeksän vahvistettua ilmavoittoa, kun ässärajana on perinteisesti pidetty viittä. Kieltämättä hän ei ollut varsinaisesti hävittäjälentäjä, mutta Fw 190, jolla hän ilmavoittonsa saalisti, oli kuitenkin ensisijaisesti ja alunperin hävittäjäkone. Saruwine 26. syyskuuta 2006 kello 17.57 (UTC)

text: Saksalaisethan eivät käyttäneet "ässä" nimitystä, vaan expert, joksi nimeäminen tapahtui jolteenkin monimutkaisen pistelaskun mukaan. Vrt. pudotettu, tai vaurioitettu vastustaja: Hävittäjä, pommittaja, nelimootorinen..Sitä paitsi Rudel pudotti mm. yhden venäläisen lentokoneen 37 mm pakilla, eli tykki-Stukalla. Ennen kaikkea Rudel oli STUKA-lentäjä, jolla hän lensi, myös sotavankeuteen.Ps. Kreikassa Rudelin komentaja ei antanut hänen lentää sotalentoja, pitäen häntä epäpätevänä. VRT. myöhempi menestys.

message: Artikkelissa on "Sotasankarina hän ei voinut välttää sitä, että hänen nimensä aika ajoin liitettiin uusnatsismiin." Eiköhän Rudel ollut kiven kova kansallissosialisti, ja itse vielä värkkäili uusnatsismin kanssa Etelä-Amerikassa? Eipä hän sitä paljon olisi vältellyt. --Pudeo 20. marraskuuta 2006 kello 17.16 (UTC)
Natsihan Rudel oli, eikä Stuka- lentäjien keskuudessa edes pidetty, mutta kova jäppinen. Kommentin jätti 87.94.85.194 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Uusnatsismi 

message: "Sodan häviämisen käydessä yhä väistämättömämmäksi Rudel laivueineen oli valmis suorittamaan itsemurhalennot, mutta luopui suunnitelmistaan ilmeisesti esimiestensä taivuttelun johdosta.[1"
Tuohan on täyttä paskaa? Kahlasin juuri Rudelin omaelämänkerran läpi ja ei mainintaakaan tuosta.
thread_title:  erhe
Keskustelu:Näätäeläimet

message: Yritin epätoivoisesti etsiä netistä näätäeläimien (Mustelidae) alaheimoja suomeksi, mutta en niitä onnistunut löytämään. Onkohan niitä edes suomennettu? Joku biologiaa opiskeleva tai siitä tietävä voisi nuo suomennokset laittaa jos ne tietää tai sai saa jostain selville. Englanniksi nämä tiedot löytyvät esimerkiksi Animal Diversity Webistä, mutta en niitä viitsinyt lähteä suoraan suomeksi kääntämään koska oikeat termit eivät välttämättä kuitenkaan ole suoria käännöksiä. - kyte 18:45 maalis 5, 2004 (UTC)
thread_title:  Alaheimot 

message: Määritelmä on vapaasti suomennettu Animal Diversity Webistä. En oli varsinainen biologian harrastaja/opiskelija, joten termit voivat olla väärin. Myös hammaskalustoon liittyvä kappale jäi melko pahasti suomentamatta koska suomenkielisiä termejä ei yksinkertaisesti löytynyt mistään. Tämä kaipaa siis vielä tarkistamista ja jos joku osaa kääntää ja tietää termit niin se hammaskalustojuttu olisi hyvä tänne saada. - kyte 20:50 maalis 5, 2004 (UTC)
thread_title:  Tarkennuksia
Keskustelu:Selkäjänteiset

message: Sisältö on vapaasti käännetty Animal Diversity Webistä. Termejä lienee syytä tarkistaa koska joidenkin sanojen kanssa oli pieniä vaikeuksia. Pari kohtaa ominaisuuksista jäi kokonaan suomentamatta. -- kyte 01:38 maalis 6, 2004 (UTC)
Mitä tarkoittaa kolme bakteerikerrosta? -- Piisamson 11. huhtikuuta 2008 kello 19.50 (UTC)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)
Keskustelu:Brittiläinen imperiumi

message: Ja millähän perusteella mongoolien imperiumi olisi suurin? Kattoiko se Amerikoista, Afrikasta tai Australiasta yhtään osaa?
replies: text: Ei, mutta yli 35 miljoonaa neliökilometriä Aasiaa ja Eurooppaa kyllä. Toivottavasti joku siitä kirjoittaa jutun pian... -- Jpta 09:11 maalis 6, 2004 (UTC)
Tämä artikkeli kaipaisi jonkinlaista parannusta. Hyvää esimerkkiä voisi ottaa esim. englanninkielisestä versiosta.

message: En-Wikin artikkelissa Brittiläisen imperiumi näyttää olevan laajimmillaan suurin, eikä suinkaan Mongolivaltakunta. 
http://en.wikipedia.org/wiki/World%27s_largest_empires 84.230.230.144 9. syyskuuta 2006 kello 20.49 (UTC)
thread_title:  Brittiläinen imperiumi laajimmillaan
Keskustelu:Kissaeläimet

message: Mikä on loppujen lopuksi kesykissan oikea lattarinimi, vai onko niitä olemassa sekä laji että alalaji. Ja onko kesykissa sama asia kuin kotikissa.
[http://www.tunturisusi.com/kissat/historia.html Tunturisusi.com] sanoo "''Felis silvestris catus'', kesykissa eli kotikissa". Myös [http://www.fmnh.helsinki.fi/users/haaramo/Metazoa/Deuterostoma/Chordata/Synapsida/Eutheria/Carnivora/Aeluroidea/Felinae.htm   Haaramon sivut] kertovat näin. Sen sijaan kädessäni on kirjat "Eläinten kiehtova maailma" ja "Euroopan nisäkkäät" ja näissä kesykissa on ''Felis catus''. Myös [http://www.kissamaailma.net/psykologia_ja_kayttaytyminen/ongelmat.htm kissamaailma.net] kertoo asian olevan näin. Kolmas kirja "Nisäkkät, koko perheen eläinopas" sanoo kesykissan olevan ''Felis cattus'', joka kuitenkin on varmastikin kirjoitusvirhe ja tarkoitettu catus:ksi. Eikä tässä vielä kaikki, sillä esimerkiksi [http://www.saunalahti.fi/~jas662/catticartano/alkup.html CattiCartano's] kertoo kesykissan olevan ''Felis domesticus''. Olettaisin Haaramon sivujen olevan sangen pätevä tietolähde, mutta ihmetyttää silti suuresti tämä hajonta. Termejä kotikissa ja kesykissa tunnutaan myös käyttävän hyvin mielivaltaisesti. -- [[Käyttäjä:Kyte|kyte]] 17:17 maalis 7, 2004 (UTC)
http://www.bigcats.org/swc/wildcattaxonomy.html
Tuolta selviää tämänhetkinen tilanne eli ''(Felis silvestris'') on laji ja (''catus'') alalaji. [[Käyttäjä:007zoo|007zoo]] 17:58 maalis 7, 2004 (UTC)

message: Kesykissa on tietenkin juuri sama, kuin kotikissa. Molemmat muodot ovat oikeat.
Vaikka kirjoittaja edellä ihmettelee kotikissasta esiintyviä lukuisia tieteellisiä nimiä, niin ei asiassa ole mitään kummallista. ''Felis silvestris catus'' on tällä hetkellä kotikissan tieteellinen nimi ja sen on määrittänyt ja vahvistanut W. Christopher Wozencraft vuonna 1993, vaikkakin se oli otettu käyttöön jo aiemminkin. Linnaeus antoi vuonna 1758 kotikissalle tieteelliseksi nimeksi ''Felis catus'' ja vuonna 1829 Fisher puolestaan antoi sille tieteelliseksi nimeksi ''Felis domestica''. Ei ole harvinaista, että samalle lajille annetaan useampiakin tieteellisiä nimiä. Kotikissan kohdalla ei kuitenkaan voida puhua lajista, vaan se on villikissan ''Felis silvestris'' alalaji ''catus''. Sen nykyinen
tieteellinen nimi ''Felis silvestris catus'' korostaa ja kertoo sen, että ei ole kyse lajista, vaan alalajista. ''Felis catus'' puolestaan antaa erheellisesti kuvaa, että olisi kyse lajista.
Eläinlajin tieteellinen nimi on kaksiosainen, ensimmäinen osa eli sana tarkoittaa sukua ja toinen lajia - alalajille tarvitaan aina kolmeosainen tieteellinen nimi. Kuten tässä tapauksessa kotikissalle. {{allekirjoittamaton|Tunturisusi}}

message: Onko Pantherinae myös suurkissat? --Hartz (keskustelu) 11. heinäkuuta 2013 kello 15.51 (EEST)
replies: text: Suurkissat on uusi ehdotus Pantherinaelle, http://www.luomus.fi/nisakkaat/index.php?name=Pantherinae sen sijaan Pantheralle ei ole ainakaan tuon nimistön mukaan vanhaa nimeä. - linnea (keskustelu) 11. heinäkuuta 2013 kello 16.06 (EEST)
thread_title:  Onko myös "suurkissat"?
Keskustelu:Kalajoki

message: -Suteri 18:39 maalis 13, 2004 (UTC): Tuossa hiukan pohjaa, huomasin että tarvitsen rutkasti lisää materiaalia, että voin kirjoittaa järkevän ja suhteellisesti kattavan kuvauksen. Eli omalta osaltani lisää tulee vähän myöhemmin. :)
replies: text: Tervetuloa Wikipediaan!  Varsin hyvä aloitus.  Sellainen pieni huomio kuitenkin, että ensimmäisen kappaleen pitäisi olla alustus lopulle jutulle eikä sille ei laiteta omaa otsikkoa -- tällöin Wikisofta osaa näyttää sisällysluetteloboksin vasta sen jälkeen. Jpatokal 04:34 maalis 14, 2004 (UTC)
replies: text: : Kiitoksia! Oli todella mukava löytää tämä suomenkielinen osasto Wikipediasta. Ja kiitoksia korjauksesta, pidän sen mielessä jatkossa. Suteri 10:49 maalis 14, 2004 (UTC)

message: Voisiko tonne kalajoen matkailuun siirtää sautinkarin kun himanka kerran on kalajokea? ja eikö siihen kuulu samalla raumankarin markkinat? 
Ja voisiko kalajoki sivulla mainita myös toisen lähimmän rautatieaseman ku himangan lähinhän on Kannus?
tv jari
212.50.194.254 6. tammikuuta 2010 kello 07.24 (EET)
"Nähtävyydet: 
Plassi"
Väärä linkki! Kuka korjaa?
(V.O.)
thread_title:  kalajoen matkailut 

message: Voisko tuon Kalajoen alkuperäisen/edellisen vaakunan nähdä esim. tällä sivulla? Tyyliin http://fi.wikipedia.org/wiki/Rovaniemi. 82.141.73.133 18. helmikuuta 2011 kello 02.40 (EET)
thread_title:  Vaakuna?
Keskustelu:Nylon Beat

message: En nyt tiedä huomionko näitä turhaan, mutta tämänkin sivut tiedot ovat lähes kokonaan koipoitu toisaalta. Ainoastaan itse lisäämäni kaksi viimeistä riviä olen itse kirjoittanut, muut on joku toinen kopionut. Sivustolla, josta tuo on otettu on ainoastaan etusivulla copyright merkintä, ei samalla sivulla, josta tämä teksti on peräisin. Se lienee siis vain alkuper.sivujen tekijän oma moka?
Nylon Beat Kommentin jätti Jonna (keskustelu – muokkaukset) 15. maaliskuuta 2004 kello 10.07 (EEST)
replies: text: Joo no tämä on ihan selkeästi kopioitu, poistetaan/muokataan sitä jotenkin. Copyright-merkinnöillä ei ole väliä, sillä Suomen lainsäädännön mukaan (ja useimpien muidenkin maiden) tekijällä on tekijänoikeus materiaaliinsa ihan riippumatta siitä onko jonnekin laitetti copyright-merkintä vai ei. Hyvä kun huomasit tämän! Kommentin jätti TJ (keskustelu – muokkaukset) 15. maaliskuuta 2004 kello 10.18 (EEST)
thread_title: Tekijänoikeus
Keskustelu:Late Night with Conan O’Brien

message: Sivu sisältää tietoa, joka poistettiin äskettäin englanninkielisestä versiosta turhana triviana. Ajattelin kuitenkin, että se voisi kiinnostaa suomalaista lukijaa. Etenkin, kun kyseisiä tietoja tuskin on muualla suomenkielisessä Wikipediassa. Sivu saattaa sisältää myös virheitä, puutteita ja käännöksestä jäänyttä kankeaa kielenkäyttöä. Sivu sisältää myös omia huomautuksiani, jotka on kirjoitettu [näin]. -- Lakefall 17:03 maalis 16, 2004 (UTC)
Artikkeli mielestäni sisältää alkuosaltaan pääosin tekstiä, joka ei kerro aiheesta "Late Night with Conan O'Brien" vaan enemminkin kuuluisi (vielä tekemättömään) talk show -artikkeliin. --TBone 30. toukokuuta 2006 kello 16.25 (UTC)

message: Voisiko Pale Force -osiosta tehdä mieluummin oman sivun? Mielestäni asia ei kuulu Late Night with Conan O'Brieniin, vaan Pale Force on pikemminkin ihan oma animaatiosarja.
Jepse 12. lokakuuta 2007 kello 16.17 (UTC)
thread_title:  Pale Force
Keskustelu:Red Hat

message: Puhutaanko tällä sivulla yhtiöstä Red Hat vai sen tuottamasta Linux-jakelupaketista? Red Hatin jakelupaketin nimi on käsittääkseni nykyään Red Hat Enterprise Linux ja kai jossain määrin myös Fedora Core. Aiemmin tehtiin myös Red Hat Linuxia.
Katsokaa mallia eglanninkieliseltä puolelta:
* http://en.wikipedia.org/wiki/Red_Hat
* http://en.wikipedia.org/wiki/Fedora_Linux
* http://en.wikipedia.org/wiki/Red_Hat_Linux
Lakefall 22:44 maalis 16, 2004 (UTC)

message: en- ja de-wikissä on omat kopiot teksti+hattu logosta, commonsissa on vain erillisinä. Pitääkö noista vääntää yhdistetty versio vai salliiko tekijänoikeudet logon kopioimisen fiwikiin sellaiseen sopivassa käyttötarkoituksessa? Ipr1 (keskustelu) 16. tammikuuta 2022 kello 19.15 (EET)
thread_title:  Logo
Keskustelu:Karvoitus

message: No niin, tämä sivu kaipaisi kielenkäytön siistimistä. Se on muutenkin kirjoitettu hyvin epätieteelliseen tyyliin, ilmeisesti kirjoittajan omien näkemysten mukaiseksi. Kommentin jätti 130.232.131.31 (keskustelu – muokkaukset) 
Ainakin ne kohdat voisi ottaa pois, joissa lukee, että jotkin fetisistit ovat sitä ja sitä mieltä, koska aina löytyy vastakkaista mieltä olevia fetisistejä. Tästä aiheesta voi kirjoittaa niin ihmisbiologian, evoluutiobiologian, etologian kuin muodin historian näkökulmasta. Voisiko kappaleita jotenkin lajitella käsittelytapojen mukaan? No, ei ole vielä juuri lajiteltavaa. -Jean d'Arc
Ja todellakaan sanat tyyliin "Persekarvoitus" eivät kuulu mihinkään vakavasti otettavaan tietosanakirjaan. Eri asia sitten jos tästä on tarkoitus tehdä joku teinien leikkikenttä. Kommentin jätti 130.232.131.31 (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Ei kuulosta asialliselta, ei, joten saa korjata - se on nopeampaakin kuin kirjoittaminen siitä, että jokin on pielessä. Eli rohkeasti muokkaamaan vain jos parannettavaa näkyy! Korjasin tuon mutta artikkelia varmasti edelleen voisi parantaa tietosanakirjamaisempaan suuntaan. Kommentin jätti TJ (keskustelu – muokkaukset)

message: Mistä tällainen tieto on peräisin? "Entisaikoina loisien häpykarvoitukseen pesiytymisen estämiseksi häpykarvoitus ajeltiin ja korvattiin keittämällä puhdistettavalla peruukilla." Tätä ei lukenut ainakaan Toivo Vuorelan "Suomalainen kansankulttuuri" -kirjassa eikä jossakin Kaari Utrion kirjassa, jonka nimeä en muista. -Jean d'Arc 1. kesäkuuta 2005 kello 09:46:04 (UTC)
"Myös monille naisille kasvaa viikset, mutta he leikkaavat ne pois." Käsittääkseni niitä höytyviä nenän alla ei sanota viiksiksi.
Niin, ja eri puolilla maailmaa ja eri aikoina on ollut eri näkemyksiä siitä, millainen on se oikea karvoistus. Tästä voisi olla artikkelissa, jos olisi asiallisia lähteitä asiasta. -Jean d'Arc 1. kesäkuuta 2005 kello 09:46:04 (UTC)
thread_title: Kummaa tekstiä
Keskustelu:Hindulaisuus

message: Krishna tulee kirjoittaa suomenkielisessa translitteraatiossa "krishna". Mikäli käytetään diakriittisiä merkkejä, voidaan sanskritia kirjoittaa siten, että sanojen foneettinen asu voidaan kuvata mahdollisimman oikein.
Nykyisin käytössä oleva unicode merkistö mahdollistaa periaatteessa oikean kirjoitusasun (Kṛṣṇa) tuottamisen web-sivuilla, mutta ongelmaksi muodostuu se, että vanhemmilla web-selaimista tai käyttöympäristöistä toistaiseksi puuttuu fontit, joissa olisi sanskriitin vaatimat diakriittiset merkit. Tämän vuoksi on parempi pitäytyä muissa translitteraation muodoissa.
Kirjoitusasu "krsna" on erittäin väärin, sillä siitä puuttuu r -kirjaimen alapuolelle kuuluva "ri" -äännettä kuvaava piste sekä s-kirjaimen yläpuolelle kuuluva suhuäännettä kuvaava aksenttimerkki. Näinollen asiaa tuntematon ei voi tietää kuinka sana tulisi lausua. Kirjoitusasu "krishna" on huomattavasti lähempänä todellisuutta ja varmistaa oikean ääntämysasun.

message: Tässä artikkelissa tuntuu ylikorostuvan tuo Krisna-tietoisuus liike joka maailman miljardin hindulaisen joukosa on kuitenkin käsittääkseni marginaalinen (1-2%?), vaikkakin länsimaissa tunnettu. 
Ravelre 18:13 heinä 3, 2004 (UTC)
Totta. Hindulaisuus ei itseasiassa ole tarkkaan rajattu uskonto, vaan kasa rykelmä erilaisia oppijärjestelmiä. Shaivismi - eli Shivalaisuus lienee yleisimpiä hindulaisuuden muotoja.
--Ossi Viljakainen 09:56 heinä 12, 2004 (UTC)
thread_title:  Krisna-tietoisuus hindulaisuuden osana 

message: ::: Krishna-liikkeen mukaan esimerkiksi Jeesus ja Muhammed olivat Krishnan uudelleensyntymiä.
Tätä eivät allekirjoittaisi. Käsittääkseni opettavat, että nämä olivat Krishnan valtuuttamia avataroja (shakti-avesh-avatar). --Madhava 23. huhtikuuta 2005 kello 16:35:34 (UTC)
thread_title:  Jeesus ja Muhammed 

message: Translitteraatiovirheistä johtuvien sekaannuksien korjailua - Brahman on kaiken kattava kosminen tietoisuus. Luojajumala Brahmaa on puolestaan yksi kolmiyhteisen jumalan (Tripura) persoonallisuus Vishnun ja Shivan ohella. On oleellista kirjoittaa Brahmaan nimi kahdennetulla a-kirjaimella oikean ääntämyksen ja sekaannusten välttämiseksi.
thread_title:  Brahman, Brahmaa 

message: Viitteen 2 alkuperäislähteestä löytyi tieto, jonka mukaan luotettavimmat kannatusmäärät vaihtelevat 850 miljoonan ja 1 miljardin välillä. Tätä tukevat myös muut näkemäni uskontotilastot.
Sivun englanninkielisen version mukaan kannattajamäärä on 1,2 miljardia. capitoivo (keskustelu) 11. syyskuuta 2019 kello 08.42 (EEST)
thread_title:  Kannatusluku