lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Ikuinen opiskelija

message: Nykyisin käytettäneen yleisemmin termiä N:nnen vuoden opiskelija, jolla tarkoitetaan opiskelijaa, joka ei valmistu yliopistosta ihanteeksi määritellyssä viidessä vuodessa. --Cuprum 14. lokakuuta 2006 kello 06.49 (UTC)
replies: text: Minä olen kuullut "ikuista opiskelijaa" enemmän. --Smithers
replies: text: :Ikuinen opiskelija on mielestäni parempi nimitys ja yleiskielisempi.--Teveten 16. lokakuuta 2006 kello 17.44 (UTC)
replies: text: ::N:n vuoden opiskelija on liian matemaattinen käsite kuvaamaan yhteiskunnallista ilmiötä. Ikuinen opiskelija on paljon parempi. Latinus 26. lokakuuta 2006 kello 17.25 (UTC)
replies: text: :::Tai ikiopiskelija. --Anr 28. lokakuuta 2006 kello 00.37 (UTC)

text: :::On totta, että N:nnen vuoden opiskelija on terminä myöhäsyntyisempi, eikä siten niin tunnettu kuin ikuinen opiskelija. Käsite N:nnen vuoden opiskelija on syntynyt vasta tiukentuneiden tutkintovaatimusten, suoritusaikojen ja putkiopiskelun myötä. "Ikuinen opiskelija" taas on ymmärtääkseni ollut yleinen käsite varsinkin muutamana edeltäneenä vuosikymmeninä, jolloin opintojen venyminen tai pysähtyminen on ollut yleisempää. Ikuisia opiskelijoita on ollut enemmän, koska opiskelu on ollut vapaampaa ja koska työelämään on sijoittunut helpommin myös ilman tutkintoa. On kuitenkin muistettava, että ikuinen opiskelija tarkoittaa kahta asiaa: henkilöä, jolta loppututkinto jää suorittamatta tai henkilöä, jolle opiskelu on harrastus. Jälkimmäisessä tapauksessa kysymys on elämäntavasta, henkilö siis opiskelee jatkuvasti jotain (esim. työväenopistossa jne.). Tämän voisi ehkä huomioida artikkelissa. --Cuprum 28. lokakuuta 2006 kello 06.06 (UTC)

text: Höpöhöpö, olen kuullut ainoastaan tuota ikuinen opiskelija -termiä käytettävän. Sitä on lisäksi käytetty jo "ammoisista ajoista" lähtien. --Hapo 8. marraskuuta 2006 kello 17.43 (UTC)

message: Jollen ole aivan väärässä, Sakari Topeliuksen novelli Den Evige Student suomennettiin nimellä Ikuinen Opiskelija. Pitäisiköhän tuosta mainita artikkelissa?
thread_title:  Topeliuksen novelli. 

message: Ikuinen teekkari (tai ikiteekkari) on ihan yleinen termi ainakin Otaniemessä, varmaan teekkarimateriaalien pohjalta voisi tuosta termistä jonkun kappeleen kirjoittaa. Tuostahan on tehty laulukin. Ravel 31. heinäkuuta 2007 kello 09.46 (UTC)
thread_title:  Ikuinen teekkari 

message: Tuo tarkennus "Pelkkää mutuilua tällä hetkellä" viittaa varmaankiin Sailaksen lausuntoon, eikö totta? --Cuprum 31. heinäkuuta 2007 kello 10.02 (UTC)
replies: text: No itseasiassa se viittasi tähän, poistamaani osaan Vastoin yleistä luuloa kyse on harvoin laiskuudesta. Monet ikuiset opiskelijat voivat olla hyvinkin aktiivisia. He suorittavat normaalia enemmän kursseja, ovat töissä, osallistuvat järjestötötoimintaan ja harrastavat monia asioita. Tärkeimpiä syitä opintojen venymiseen ovatkin päättämättömyys ja halu jatkaa tiettyä elämänvaihetta tavallista pitempään. --Teveten 31. heinäkuuta 2007 kello 12.25 (UTC)
thread_title:  Mutua
Keskustelu:Maahockey

message: "Hockey" -nimellä laji on myös esimerkiksi norjaksi ja englanniksi, joten ei viitsi mainita että "maissa joissa jääkiekkoa ei tunneta". --Frank 14. lokakuuta 2006 kello 08.01 (UTC)
Onko maahockeyssä pakko pitää mailaa ns. right-otteella? Ainakin yleinen tieto tai luulo tuntuu ihmisten keskuudessa tämä olevan, mutta en ainakaan äkkiseltään löytänyt mistään tietoa asiasta. --SM 1. syyskuuta 2008 kello 14.30 (EEST)
replies: text: Sääntöjen mukaan siis pelaamiseen saa käyttää vain mailan suoraa puolta, ja suora puoli on samoin sääntöjen mukaan aina mailan vasen puoli. Olisi kai aika hankala pelata left-otteella, kun mailat on tehty right-otteelle? --Ryhanen 1. syyskuuta 2008 kello 17.29 (EEST)
replies: text: :Eli käytännössä on. Melko hupsulta tuntuva sääntö. --SM 1. syyskuuta 2008 kello 17.36 (EEST)

message: Pari käyttäjää haluaa mainita artikkelin alussa, että maahockey tunnetaan myös nimellä hockey. Ensimmäinen siksi, että hän käänsi sen lauseen englanninkielisetä wikipediasta ja toinen siksi, että Suomessa maahockeyta hallinnoiva liitto on nimeltään Suomen hockeyliitto. Tuo hockeyliitto on ottanut tuon nimensä luullakseni siksi, että sen pelejä ovat ainakin maahockey, hockey 5 ja sisähockey, joten sitä ei voi käyttää perusteena. Omassa kirjassani, hockeyliiton maahockeyn säännöissä, ym. tästä  käytetään vain maahockey-nimeä.  --Savir (keskustelu) 7. maaliskuuta 2016 kello 08.14 (EET)
Samasta syystä Suomen jalkapallon korkein järjestö on nimeltään Suomen Palloliitto, mutta ei sekään tarkoita että jalkapallo on toiselta nimeltään "pallo". --Savir (keskustelu) 7. maaliskuuta 2016 kello 08.23 (EET)
thread_title:  "Hockey"? 

message: Nythän (muistaakseni 1. kertaa) lajeittain viimen vuoden parhaiden urheilijoiden listauksessa on käytetty nimeä "hockey". Voihan tuokin olla tietysti julkaisun kirjoittaneen toimittajan mielipide. 91.154.234.194 18. tammikuuta 2018 kello 01.28 (EET)
thread_title:  hockey #2
Keskustelu:Dallapé

message: Korjasin Dallapé-sivua, koska siinä oli paljon asiavirheitä.
Toivo Tamminen

message: soitti tietääkseni Dallapé orkesterissa 30-40 luvulla. Haluaisin tietää tästä tarkemmin. Hän "tuurasi" eri soittajia keikoilla ? Haluaisin tietää tästä enemmän ! Eino, Antin nuorimmainen tytär ja tästä tiedonhaluinen, Leila Koski
thread_title:  Eino, Antti Puumalainen 

message: Miten tuo orkesteri voi olla yhä toiminnassa jos sen jäsenet, Masa Jäppilä kuoli 1967, Helge Pahlman kuoli 1976 ja Eino Katajavuori kuoli 1984? --Pek 1. elokuuta 2010 kello 07.19 (EEST)
replies: text: Kokoonpano vaihtunut moneen kertaan. Dallapé#Dallapé 2000-luvulla --Otrfan 1. elokuuta 2010 kello 07.21 (EEST)
thread_title: Toiminnassa yhä

message: Tottahan se on että bändin ensimmäiset jäsenet Masa Jäppilä, Helge Pahlman ja Eino Katajavuori
ovat jo kuolleet aikoja sitten. Dallapeta pyytäisin täydentämään tietoja sen nykyisistä jäseneistä
sekä nykyhetkestä jos se orkesteri on muka vielä olemassa.
 
Uuden Dallapé-orkesterin kokoonpano: 
Johtajana: Juha Hostikka, 
Anssi Nykänen rummut, 
Harri Rantanen basso, 
Varre Vartiainen kitara, 
Niko Kumpuvaara harmonikka, 
Mauri Saarikoski viulu, 
Arttu Takalo ksylofoni, 
Petri Puolitaival alttosaxofoni, 
Heikki Pohto tenorisaxofoni, 
Tero Lindberg trumpetti, 
Mikko Mustonen pasuuna/tuuba, 
Sami Saari laulusolisti, 
Lisää tietoja Dallapéstä mm. sivulta: http://kanto.suntuubi.com/?cat=10
thread_title:  Tarkennusta ja lisää tietoja 

message: Dallapé- orkesteri on monta kertaa aloittanut ja lopettanut, mutta jatkajina on aina ollut edellisessä kokoonpanossa soittaneita muusikoita. Tässä mielessä 85 vuotta on ihan oikein ja sitä ei voi kyseenalaistaa, vaikka monta muusikkopolvea on jo kuollut.
Samalla tavalla voidaan sitten kyseenalaistaa sinfoniaorkesterit ja soittokunnat, joista osa on perustettu jo 1800-luvun puo-
lella. Näidenkin ikä lasketaan perustamisvuodesta. Dallapé-orkesteria ei ole missään kokouksessa päätetty lopettaa, vaan
muutamien vuosien tauot ovat syntyneet olosuhteiden pakosta.
Toivo Tamminen
thread_title:  Dallapén jatkuvuus 

message: Lisäsin artikkelissa olevat henkilöt ja muutin otsikon "Jäsenet" -> "Orkesterissa vaikuttaneita muusikoita", koska on vaikea määrittää (varsinkin jälkeenpäin) raja, milloin joku kuuluu orkesteriin ja milloin kyseessä on esim. orkesterin ulkopuolinen solisti.
Instrumentit ja muu toimenkuva orkesterissa olisi kanssa ollut hyvä lisätä, mutta mahdollisesti sen teen myöhemmin, ellei joku muu sitä tee.
88.114.174.82 3. heinäkuuta 2011 kello 14.45 (EEST)
thread_title:  Orkesterissa vaikuttaneita henkilöitä 

message: Olen joitain nimiä + instrumenttitietoja tuohon listaan lisännyt ja se alkaa vaikuttaa hieman turhan pitkältä luettelolta. Orkesterin historiaan henkilöt kuitenkin kuuluvat ja mielestäni ovat mainitsemisen arvoisia, mutta pitäisikö lista erottaa omaksi artikkelikseen, jotta pääartikkelin luettavuus ja olemus ei kärsisi niin paljon kuin nyt? Pulikka (keskustelu) 24. kesäkuuta 2013 kello 22.11 (EEST)
thread_title:  Orkesterissa vaikuttaneiden henkilöiden lista
Keskustelu:Kansan Arkisto

message: Kirjoitin artikkelin alun uusiksi, joten sen ei enää pitäisi loukata Kansan Arkiston tekijänoikeuksia. Toveri 14. lokakuuta 2006 kello 16.23 (UTC)
replies: text: Hyvä, Toveri. -tKahkonen 14. lokakuuta 2006 kello 16.30 (UTC)
Entä jos tekstin on kirjoittanut tekijänoikeuksien haltija? ;)  Pirjok 25. marraskuuta 2006 kello 20.42 (UTC)

text: Jos näin, niin siitä pitää aina mainita ainakin yhteenvedossa, emme voi tietää onko joku laillisesti tänne kopioitu jos siitä ei mainita. --Anr 25. marraskuuta 2006 kello 20.57 (UTC)

message: Nirhamo kirjoittaa Kommunistissa 1/1977: "Kansan Arkisto on vuonna 1945 perustetun SKP:n Arkiston ja vuodesta 1948 toimineen SKDL:n lehtileikearkiston yhdistämisestä kohonnut koko kansandemokraattisen liikkeen keskusarkistoksi...". Nyt artikkelissa kuitenkin puhutaan "SKP:n poliittisesta lehtileikearkistosta". Nirhamokin kirjoittaa toisaalta myös "säätiön haltuun siirtyneistä SKP:n Arkistosta ja poliittisesta lehtileikearkistosta". Mikä se virallinen nimi nyt sitten oli? Kai kuitenkin kyseessä oli SKDL:n lehtileikearkisto? Arkistosäätiön perustavan kokouksen (28.11.1956) olin tosiaan sekoittanut ensimmäiseen järjestäytymiskokoukseen (18.12.1956).--Ap4k 4. helmikuuta 2007 kello 13.48 (UTC)
replies: text: SKDL ei ole ylläpitänyt lehtileikearkistoa vaan sitä ylläpiti SKP.--Pirjok 11. helmikuuta 2007 klo 12:28 (UTC)
replies: text: :Nirhamo lienee sitten korjannut vuoden 1977 artikkelissa tekemänsä virheen uudemmassa historiikissaan? 1977 hän mainitsi myös Onni Ulaskan, joka oli "SKDL:n lehtileikearkiston hoitaja". Joka tapauksessa, arkiston nimi pitäisi laittaa artikkelin alussa (vahvennettuna) viralliseen muotoon. Oliko se siis SKP:n poliittinen lehtileikearkisto vai pelkkä Poliittinen lehtileikearkisto.--Ap4k 11. helmikuuta 2007 kello 18.46 (UTC)
replies: text: ::Asia ei ole niin yksinkertainen. Kevääseen 1956 on käytetty nimeä Polit.arkisto, epävirallisesti nimiä leikearkisto tai lehtiarkisto. Varmaan löytyisi muitakin nimiä. Arkisto oli joka tapauksessa osa SKP:n organisaatiota, joka kylläkin palveli paitsi SKP:n toimitsijoita myös esim. Demokraattista lehtipalvelua (DLP). --Pirjok 12. helmikuuta 2007 kello 17.31 (UTC)
thread_title: Lehtileikearkisto
Keskustelu:Kirjanpito

message: Saarion meno-tuloteoria tähän.
Vastuu 14. lokakuuta 2006 kello 16.28 (UTC) Vastuu
Miten niin kirjanpito on "tietojärjestelmä"? Mikä sitten on tuo tietojärjestelmä? --91.158.41.251 6. syyskuuta 2013 kello 17.11 (EEST)

message: "Esimerkiksi jos myyjä luovuttaa myymänsä tuotteen tänään, kirjataan tapahtuma per Myyntisaamiset an Myynti
Esimerkiksi kun asiakas lopulta maksaa velkansa, kirjataan saapunut rahasumma per Pankki an Myyntisaamiset (Myyntisaamiset-tili nollautuu)"
Nuo "per" ja "an" vain kertovat miten kirjataan. Ei kai niitä varsinaisesti käytetä kirjanpidossa? Meillä ainakin aikoinaan kauppiksessa nuo termit olivat vain teoriatunneilla muistiinpanoissa käytetyt termit. Vähän erikoista käyttää niitä tietosanakirja-artikkelissa. 46.132.78.122 1. tammikuuta 2021 kello 05.32 (EET)
thread_title: ========================
Keskustelu:Tulevaisuudentutkimus

message: luettavaa jotta artikkelia voi kasvattaa:
* tulevaisuudentutkimuksen tietokanta: http://www.tukkk.fi/tutu/topi/
* oppikirjan 'Tulevaisuudentutkimus - perusteet ja sovelluksia' luvut 1 ja 2
molemmat suomeksi ja helposti lähestyttäviä.
englanninkielinen artikkeli, johon suomenkielisen pitäisi "linkittyä" kielivalikossa: http://en.wikipedia.org/wiki/Future_studies
ehdottamani suomenkieliset tekstit ovat parempia lähteitä kuin engl. kielinen wikipedian artikkeli. Kommentin jätti 80.221.23.79 (keskustelu – muokkaukset).

message: Kohta yritysfuturologeista on aika mainosmainen ja keskittyy yhteen henkilöön. Sitä voisi varmaan vähän lyhentää?  Vipsu (keskustelu) 24. tammikuuta 2024 kello 10.16 (EET)
thread_title:  Yritysfuturologit - CV?
Keskustelu:Megaloceros giganteus

message: Artikkeli on näköjään käännös en.wikipediasta. En.wikin keskustelusivulla on käsitelty ajoituksen ristiriitaisuuksia. --Ulrika 15. lokakuuta 2006 kello 15.47 (UTC)
thread_title:  Ajoitus 

message: Commonsissa on tämän lajin kohdalla mielenkiintoinen levinneisyyskartta. Sen mukaan laji olisi elänyt myös Skandinaviassa ja Suomessa. Missään lähteessä en muista tuollaista tietoa nähneeni, joten kyseessä lienee virhe. --Compance 19. helmikuuta 2012 kello 21.38 (EET)
replies: text: Suomesta ei ole löydetty jättiläispeuran jäänteitä, mutta sitä on hyvinkin voinut elää ainakin maan eteläosissa. Kartassa kuitenkin näkyy virheellisesti koko Skandinavia ja Suomi. --Parantaja asiantuntija (keskustelu) 4. joulukuuta 2016 kello 16.09 (EET)
thread_title:  Laji Suomessa? 

message: Elikkä saisiko tuon nimenselvennyksen lyhyemmäksi ja järkevämmäksi? Voisitte luoda aiheen nimeltä "muita nimiä" tms.
thread_title:  Eli eli eli
Keskustelu:Mönkijä

message: Pitääkös tämä väite paikkansa "Mönkijä on tyypillisesti nelipyörävetoinen". Olen luullut että mönkijöitä on myös takavetoisia. --Teme 15. lokakuuta 2006 kello 16.51 (UTC)
replies: text: Onhan niitä, mutta kun ovat pääasiassa maastokäyttöön suunniteltuja niin tyypillisesti mönkijä on nelivetoinen --DifiCa 30. tammikuuta 2007 kello 20.33 (UTC)

message: Mönkijä on nyt "turhake". Kannattaisi lisää sekin info.217.159.205.130 4. joulukuuta 2007 kello 11.10 (UTC)
replies: text: Lisätty. Voithan toki lisätä tekstiä itsekin. --albval 4. joulukuuta 2007 kello 11.14 (UTC)
thread_title: Vuoden turhake

message: L7e luokan mönkijällähän saa ajaa myös moottoritiellä. Artikkelin viimeinen lause on hieman harhaanjohtava, ei käy ilmi tarkoitetaanko siinä mopomönkijää vai kaikkia mönkijöitä yleensä. Liikenneturvan sivuilla faktaa Kommentin jätti Timpuri (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Moottoritiellä ajo 

message: Lainsäädäntö ei tunne mönkijää Kommentin jätti 62.216.103.216 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Virallisesti kevyt nelipyörä 

message: Allaoleva poistettu artikkelista:
"Huvikäytössä olevat mönkijät valittiin kuitenkin vuoden turhakkeeksi Suomen Luonto -lehden järjestämässä äänestyksessä vuonna 2007. Mönkijää ehdotti 12 henkilöä."
Ns "työkäytössä" olevia mönkijöitä pitäisin enemmän turhakkeina. Esimerkkeinä vaikkapa mönkijän varustaminen nosturilla ja tukkikärryllä, tai yksisiipisellä kääntöauralla tai vaikkapa sekin että mönkijällä vedetään peräkärryä jolla kerran vuodessa kuljetetaan haravoituja lehtiä pihan laidalta toiselle.
Sen sijaan tehokkaalla moottorilla varustettu mönkijä jolla rällästetään missä huvittaa on harrastusväline. Omasta mielestäni sukset on turhakkeita, jonkun toisen mielestä se että kavereiden kanssa vkloppuisin poltan bensaa mönkijöillä tai moottoripyörillä on turhaa. Jos suksien kanssa matkustaa kerran vuodessa lappiin hiihtämään niin se kuormittanee ympäristöä enemmän.
Noh.. ylläoleva on ajatuksia aiheesta, poistosyynä enemmänkin se että äänestystulos joka on voitettu 12 äänellä ei ole merkittävä. --Seegge (keskustelu) 4. maaliskuuta 2014 kello 13.24 (EET)
replies: text: Vuoden turhake on merkittävä aihe, koska siitä on artikkeli. Siksi en näe syytä poistaa mainintaa valinnasta artikikelista. Turhakevalinnoista nyt joissakin kohdin voi olla montaakin mieltä, mutta kun aihetta kerran ei ole määritelty epämerkittäväksi, niin ei tuota linkkiä pelkillä subjektiivisilla tykkäämisperusteilla oikein voi poistaakaan. --Urjanhai (keskustelu) 4. maaliskuuta 2014 kello 13.38 (EET)
replies: text: :Hmh, no en lähde riitelemään tuon perustelun kanssa. --Seegge (keskustelu) 6. maaliskuuta 2014 kello 13.30 (EET)
thread_title: Ajatuksia turhakkeesta 2014
Keskustelu:Tampereen Kaupunkiliikenne

message: Jos tarkkoja ollaan, niin kyllä Tampereen sisäistä liikennettä hoitaa vieläkin yksityisyrittäjiä. Esim. linja 95. Lisäksi 50 liikennöi toisen puolikkaansa Tampereen sisällä. Jónsì 15. lokakuuta 2006 kello 17.34 (UTC)
Yhteistariffin seutulinjat voi tosiaan laskea tuohon sisäiseen liikenteeseen mukaan, sillä niillä kulkee merkittäviä määriä matkustajia jo pelkästään Tampereen sisällä. TKL ei lisäksi liikennöi bussilinjoja 32, 90 eikä palvelulinjoja. Niiden liikenne on ostettu yksityisiltä. TKL:llä  kuitenkin on ainakin lähtöjen määrän perusteella selvästi eniten liikennettä. Lähteenä voisi käyttää myös matkustajamääräarviota tai -tutkimusta, mikäli sellaisen jostakin löytää.
Linjan 50 kumpikin pää on muuten Tampereen ulkopuolella, toinen Ylöjärven Siivikkalassa ja toinen Lempäälän Höytämössä.  –Kommentin jätti ;) (keskustelu)  85.156.226.25 22. lokakuuta 2006 kello 17.29 (UTC)
Ja osa linjan 90 vuoroista ajetaan Virroille/lta. :) -Ultrix 8. joulukuuta 2006 kello 21.36 (UTC)

message: Onkohan TKL:n kaluston määrän väheneminen linjojen menettämisen takia liikaa ennustelua? --Aulis Eskola 31. lokakuuta 2010 kello 22.22 (EET)
thread_title:  Ennusteluako?
Keskustelu:Antti

message: Antti Herlin lisätty -Woodpecker 16. lokakuuta 2006 kello 00.09 (UTC)

message: Miksi artikkelista on poistettu lisäämäni maininta, jonka mukaan Antti on ollut nimenä monilla sekä todellisilla että kuvitteellisilla voimakkailla persoonilla? Jaalei (keskustelu) 11. elokuuta 2015 kello 00.08 (EEST)
thread_title:  Voimakkaat persoonat 

message: Pitäisiköhän Rukkas-Antti poistaa tästä luettelosta? Hänen oikea nimensä oli Urho Kuronen, ei Antti Kuronen. Omitti86 (keskustelu) 21. huhtikuuta 2019 kello 08.51 (EEST)
thread_title:  Rukkas-Antti
Keskustelu:Kalliokielo

message: Niin ja jos joku viitsisi ja osaisi tarkistaa tieteellisen luokittelun oikeellisuuden.... -- Velma 16. lokakuuta 2006 kello 04.39 (UTC)
Pinkassa oli tällainen luokittelu kalliokielolle.
Kunta: Plantae (Kasvit)
Kaari: Magnoliophyta (Siemenkasvit)
Alakaari: Magnoliophytina (Koppisiemeniset)
Luokka: Liliopsida (Yksisirkkaiset)
Lahko: Asparagales 
Heimo: Convallariaceae (Kielokasvit)
Suku: Polygonatum (Kalliokielot)
Laji: Polygonatum odoratum (Kalliokielo)
Mikä mahtaa olla oikein ? Terv 85.157.96.143 18. tammikuuta 2008 kello 22.18 (UTC)

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f 20. syyskuuta 2011 kello 13.22 (EEST)
replies: text: Käy... –ElmA (Keskustelu – Muokkaukset) 20. syyskuuta 2011 kello 18.58 (EEST)

text: Käy.  --Lakritsa 21. syyskuuta 2011 kello 19.25 (EEST)
Arkistoin ja merkkaan. --PtG 23. syyskuuta 2011 kello 17.47 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Purje

message: Saisiko leijapurjeen takaisin? Kuten Jsu kirjoitti purjealusta koskevassa keskustellussa, "Siis leija ja siipi ovat aluksessa puhtaasti purjeita".
Esimerkiksi purjeveneisiin tarkoitetujen leijapurjeiden valmistajasta, http://www.kiteship.com/ ja video 
http://62.96.221.234/streamingfarm/Skysails/Beaufort_03_768k.wmv%20 .--84.251.71.7 16. lokakuuta 2006 kello 10.53 (UTC)

message: Kolme eri purjettako?
Genaakkerisivulta lainaus,
"ISAFin varustesäännöt erottelee genua genaakkerista purjeen puolikorkeulta mitatun leveyden mukaan, jolloin genaakkeri puolikorkeuden minimi leveys on 75% kokoneisleveydestä ja genuan vastaava maksimi mitta on 50%." 
Genua etuliikki kiinnitetään koko matkaltaan etuharukseen ja genaakkeria ei. Code0 on kuin muodoltaan kuin genua, mutta sitä ei kiinni etuharukseen.--88.113.156.109 1. marraskuuta 2006 kello 20.55 (UTC)
thread_title:  Genua - Genaakkeri - Code0
Keskustelu:Luonnonuskonto

message: "Luonnonkansa" alkuperäisväestöjen nimityksenä on hylätty, koska se vihjaa että alkuperäisväestöt ovat kulttuurittomia ja kuuluvat eläinkuntaan. Tämänkin termin korrektisuudesta voi syntyä epäilyksiä, ellei lähteillä osoiteta että uskontotieteissä oikeasti käytetään yhä tällaista käsitettä.--130.234.75.18 16. lokakuuta 2006 kello 10.54 (UTC)
replies: text: Ainakin uskonnon oppikirjoissa käytetään välillä nimitystä luonnonuskonto. Toinen nimivaihtoehto, mitä oppikirjat käyttävät on varhaiskantainen uskonto, joka on uudelleenohjaussivuna tänne. --Vnnen 18. tammikuuta 2008 kello 14.45 (UTC)

message: http://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Luonnonuskonto&diff=4474539&oldid=4430875, Ip-osoite teki tähän tälläisen muokkauksen. Saako teksti olla tässä, vai antaako olla uudelleenohjaus wikisanakirjaan? Siliamaav 16. maaliskuuta 2008 kello 18.10 (UTC)
Laitoin artikkelin täsmennyssivuksi. Tällä on niin monta merkitystä, naturalismia, uskontojen alkuperään liityviä asioita, uskontojen antropologiaan jne. Artikkelin aiheen rajaaminen olisi tärkeää tässä vaiheessa. --Hannu0303 14. huhtikuuta 2008 kello 07.29 (UTC)
replies: text: :Luonnonuskonnot on merkittävä ja samalla laaja uskonnollinen käsite. Kyllä oman artikkelinsa tarvitsisi. --Vnnen 14. huhtikuuta 2008 kello 18.45 (UTC)
Poistin artikkelista nyt sanakirjamerkinnät, sillä täytyyhän tästä oikea artikkeli saada. Jos joku viitsisi vielä kertoa vähän laajemmin. Itse en kiireeltäni kerennyt --Kermit-san 15. huhtikuuta 2008 kello 08.01 (UTC)
thread_title: Artikkeli
Keskustelu:Isthmian kisat

message: Mihin muoto ”Isthmoksen kisat” oikeastaan perustuu? Sinänsä se on täysin ymmärrettävä, mutta mielestäni vakiintunut muoto on kuitenkin ”Isthmian kisat”. Olisin jopa taipuvainen jättämään toisen muodon kokonaan mainitsematta. Epäilen, että kyse on käännösvirheestä (englanninkielisestä nimityksestä Isthmian games ei voi suoraan nähdä, tuleeko se Isthmoksesta vai Isthmiasta). Vai käytetäänkö tosiaan muotoa ”Isthmoksen kisat” joissakin suomalaisissa lähteissä? --Mb 16. lokakuuta 2006 kello 12.03 (UTC)
thread_title:  Kisojen nimi suomeksi
Keskustelu:Vapaa-ajattelijain liitto

message: Ehdotan lupaavaksi. --Hartz (keskustelu) 19. joulukuuta 2013 kello 13.40 (EET)
replies: text: Kannatetaan. --Savir (keskustelu) 22. joulukuuta 2013 kello 11.32 (EET)

text: Johdannossa on pahasti toistoa, ja lisäksi minua mietitytti se, että tarviiko yhdistyksen artikkelissa käydä läpi koko vapaa-ajattelun historiaa. Kannatan silti. --PtG (keskustelu) 24. joulukuuta 2013 kello 09.20 (EET)
Kukaan ei vastusta ja kannatustakin tullut tarpeeksi. Arkistoidaan ja merkitään. --PtG (keskustelu) 25. joulukuuta 2013 kello 11.16 (EET)
</div>
Arkisto 30.9.2022 
Naturalisti (keskustelu) 30. syyskuuta 2022 kello 16.53 (EEST)
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Eliot Ness

message: "Ness kirjoitti uransa jälkeen kirjan Lahjomattomat (The Untouchables), mutta kuoli ennen kirjansa ilmestymistä. Kirja saavutti suuren suosion ilmestyessään vuonna 1957, hieman ennen Nessin kuolemaa."
Mitenköhän tuo on mahdollista? Kommentin jätti Nikojutila (keskustelu – muokkaukset).

message: Siten, että Eliot Nessillä oli haamukirjailija. Kirjan varsinainen kirjoittaja on Oscar Fraley, joka on kirjoittanut myös kirjat Eliot Nessin Tuntemattomat, joka valottaa Nessin myöhempiä vaiheita Clevelandin turvallisuuspäällikkönä ja Viimeinen lahjomaton, joka kuvaa Chicagon tapahtumia erään riviagentin näkökulmasta. Jokainen noista kirjoista lienee hiukan dramatisoitu, joten aivan aukottomina totuuksina niitä ei ole syytä pitää. Ellroy 22. helmikuuta 2007 kello 00.40 (UTC)
thread_title:  Ai mitenkö onnistui? 

message: Muistaakseni Eliot Nessin maine perustuu tuohon hänen kirjaansa ja sen synnyttämään legendaan. Ryhmä teki jotain viinatakavarikkoja, mutta Caponen pidättämiseen veropetoksista sillä ei todellisuudessa tainnut olla juuri osaa eikä arpaa, vaan vihollisgangsterit vasikoivat Caponen. Joku voisi tarkistaa. --ML 5. huhtikuuta 2007 kello 18.25 (UTC)
thread_title:  Nessin maine? 

message: Mihin tämä Ness kuoli, aika nuori oli ikä kuollessa. Lähtikö luonnollisesti (esim. sydänkohtaus, syöpä) vai murhasiko joku mafioso hänet vuosien jälkeisenä kostona? --84.250.158.44 28. lokakuuta 2007 kello 15.35 (UTC)
replies: text: Enkkuwikin mukaan kuoli sydänkohtaukseen. --ML 28. lokakuuta 2007 kello 15.40 (UTC)
thread_title:  Kuolema