lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Sopimus Euroopan unionin toiminnasta

message: Otsikoksi tulisi vaihtaa vanhan sijaan "Euroopan unionin uudistussopimus". Media ainakin käyttää sopimuksesta yleisesti nimitystä "Uudistussopimus".
Sopimus ollaan juuri ristitty "Lissabonin sopimukseksi". http://www.mtv3.fi/uutiset/ulkomaat.shtml/arkistot/ulkomaat/2007/10/572804 84.230.12.177 19. lokakuuta 2007 kello 19.39 (UTC)
replies: text: Sopimuksen nimi virallisesti näyttäisi kuitenkin olevan juuri näin: Sopimus Euroopan unionin toiminnasta. Aihetta siirtoon ei mielestäni vielä ole, sillä ei ole mitenkään varmaa että "uudistussopimus" vakiintuisi tämä sopimuksen nimeksi - yhtä hyvin nimeksi saattaa vakiintua Lissabonin sopimus. Aika sen näyttää. Sen sijaan ehdottaisin että päällekkäiseksi luodun Uudistussopimus-artikkelin materiaalia voisi siirtää tähän artikkeliin. --Trainthh 21. lokakuuta 2007 kello 22.07 (UTC)
thread_title:  Sopimuksen nimi
Keskustelu:Puolan offensiivi

message: Millä perusteella artikkelin nimi on Puolan offensiivi? Eikö Saksan–Puolan sota 1939 olisi neutraalimpi? Puolan offensiivi antaa ymmärtää, että kyseessä olisi vain Saksan suorittama operaatio, johon Puolalla ei ole osaa eikä arpaa. --skarabe 19. lokakuuta 2007 kello 17.33 (UTC)
replies: text: Historiallisista syistä ja siksi, että Puolan offensiivi on yksi käytetyimmistä ellei käytetyin. Useissa teoksissa käytetään Puolan offensiivia. Saksan–Puolan sota 1939 voisi olla neutraalimpi, mutta se on niin harvinainen, että Wikipedia olisi tod.näk. esim. netissä ainoa ja yleensäkin muodostaisi poikkeuksen. Puolassa käyttävät itse "Syyskuun kampanjaa". Saksalaiset usein "Hyökkäys Puolaan". Englannissa "Invasion of Poland" ja joskus myös "Polish Campaign", mitä fr-wikissä käytetään, siis "Campagne de Pologne". Suomessa ei käytetä yleensä kampanjaa muuten kuin suorissa käännöksissä ja se korvataan offensiivillä tai muulla totutulla operaation luonteesta kertovalla määreellä. Yleinen sotahistoriallinen näkökulma on toisen maailmansodan kohdalla usein Saksan näkökulma, varsinkin niiden maiden kohdalla, jotka Saksa valloitti/voitti. --ukas 19. lokakuuta 2007 kello 17.55 (UTC)
Artikkelissa voisi kertoa vielä lisää Saksan lavastamasta rajaselkkauksesta (vrt. Mainilan laukaukset), joka sentään aloitti toisen maailmansodan. Ko. provokaatiossahan puolalaisiksi pukeutuneet saksalaiset kaappasivat saksalaisen radioaseman ja kuuluttivat sieltä puolaksi, että puolalaiset olivat vallaneet sen - mikä antoi Saksalle sitten tekosyyn ryhtyä puolustautumaan sotilaallisesti Puolaa vastaan. --Compance (keskustelu) 25. kesäkuuta 2016 kello 18.51 (EEST)

message: Mikä oli Slovakian osuus sotatoimiin ja kuinka suuri osa saksalaisjoukoista tuli aiemmmin miehitetyiltä alueilta? --62.159.77.164 24. toukokuuta 2012 kello 10.03 (EEST)
thread_title:  Slovakian osuus
Keskustelu:Kurdistanin työväenpuolue

message: Haluan lisätä tämän artikkelin listaan, jossa NPOV ei ole kohdallaan. Artikkeli toimii lähinnä apologolistina Turkin toimien selittämiseksi eikä PKK:n motiiveita selitetä kuin negatiiviselta kannalta. 
Englanninkielisestä wikipediasta käy ilmi, että PKK:lla on laaja kansainvälinen tuki länsimaailmassa ja lisäksi useat maat tukevat sitä epävirallisesti. 
Terrorilistalle lisääminen on vain valtapolitikointia USAn ja Turkin toimesta, mikä on sikäli hassua, että PKK on Irakissa tärkeä USAn liittolainen, koska on harvoja järjestyksenpitoon kykeneviä organisaatioita Irakissa. 
tämä ei ole NPOV vaan vain mielipide, että pitäisi selittää molempien osapuolten motiivit.
--Timant1
replies: text: :Onnea Timant1, nyt PKK:ta kasitteleva osuus on suoraa lainausta PKK:ta tukevasta Sosialistiliiton pamfletista. Se vahakin objektiivisuus on kadonnut ja nykyinen teksti on apologetia PKK:lle.
Ljt
replies: text: ::Tämä on todellakin artikkeliksi täysin ala-arvoinen poliittinen vuodatus.
PS

message: PKK ja kurdit ovat lakkautuksen uhan alla ja Turkki haluaa että Suomi lopettaa tukemisen, Ruotsi luovuttaa Turkin kansalaisia ja pitämiään terroristeina olevia ihmisiä ja Suomi tekee uuden asevientisopimuksen Turkkiin tai että vaatii että Suomi sanoo että asevientikieltoa ei ole, joka myös pitää paikkansa. Nykyisiä sopimuksia voidaan muuttaa ja laajentaa tietenkin. 
Unkari on vielä avoinna ja Turkin kanta tulee muuttumaan toivottavasti ensi kesän jälkeen? 
Yle Uutiset -Nato prosessi 8.12.2022 Nonlln (keskustelu) 8. joulukuuta 2022 kello 13.02 (EET)
thread_title:  Tuoretta päivitystä kaivataan.
Keskustelu:Lissabonin sopimus

message: Tämä artikkeli on kyllä harmittavan lyhyt esim. englannin- ja ruotsinkielisiin verrattuna... No pitää laajentaa joskus... --Pisces 20. lokakuuta 2007 kello 04.56 (UTC)

message: Tämän EU-perussopimuksen, joka ei on käsittääkseni aivan 
samansisältöinen vallanjako-osiltaan (lukuunottamatta yhtä europarlamettipaikkaa, jonka Italia vielä vaati lisää itselleen) 
kuin EU-perustuslakiversio, ja Suomen nykyisen perustuslain välisestä ristiriidasta voi lukea Helsingin yliopiston dosentin Terhin Kiiskisen laajan ja hyvin perustellun analyysin osoitteesta <<http://www.perussuomalaiset.fi/ajankohtaista/eu_perustuslakiluento.html>>, 
jos joku epäilee väitteeni paikkanpitävyyttä.
- Muokkaaja 21.10. -
Artikkeli tarvitsee lisäyksenä vähintään selvityksen käytännön muutoksista joita sopimus tuo mukanaan.--84.249.46.248 2. maaliskuuta 2008 kello 20.46 (UTC)
thread_title:  Uudistussopimus ja Suomen perustuslaki 

message: Onhan tämä häpeällistä, jos näin merkittävästä sopimuksesta on näin suppea artikkeli ja ennen kaikkea: ei kritiikkiä? Tietäviä tarvitaan. --88.193.210.115 11. joulukuuta 2008 kello 19.32 (EET)
replies: text: Nykyisellään kritiikki koostuu valheellisista väittämistä, joita käytettiin EU-vastaisten populistien toimesta Irlannin kansanäänestyksen yhteydessä äänestäjien pelotteluun. Asiallistakin kritiikkiä varmasti on mahdollista tuottaa vaikka sivukaupalla, mutta nykymuodossaan osio tulisi mielestäni poistaa. -134.93.52.128 7. kesäkuuta 2009 kello 12.35 (EEST)
replies: text: :Ainakin tässä artikkelissa sanotaan melko selkeästi (sivulla seitsemän), että Lissabonin sopimus tuo myös kuolemantuomion tietyissä tilanteissa, esimerkiksi mellakoissa. Mielestäni tästä pitäisi ehdottomasti laittaa merkintä artikkeliin. --Henu 19. lokakuuta 2009 kello 13.42 (EEST)
replies: text: ::Uuh, täysin väärä huhu. Kuolemantuomio kielletään Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vuodelta 2000, joka tuli Lissabonin sopimuksen vahvistamisen myötä vihdoin lainvoimaiseksi. --Ras 1. joulukuuta 2009 kello 13.29 (EET)
replies: text: :::Mainitsemasi sivun 7 jutut koskevat poliisitoimien hoitamista. Esimerkiksi otettu vankikarkurin "elämän riistäminen" pakoyrityksen yhteydessä ei tarkoita kuolemantuomiota, eikä se silloin riko ko. artiklaa. --Ras 1. joulukuuta 2009 kello 13.37 (EET)

text: Tähdennettäköön vielä, että osiossa kritisoidaan pelkästään vuonna 1950 allekirjoitetun Euroopan ihmisoikeussopimuksen sanamuotoiluja. Se on kuitenkin oma erillinen sopimuksensa jonka voimassaoloon Lissabonin sopimus ei vaikuta lainkaan. -134.93.52.128 7. kesäkuuta 2009 kello 12.47 (EEST)
thread_title:  Missä kritiikki?
Keskustelu:Janne Aikalan surma

message: Artikkelissa on mainittu lähteet, mutta siitä huolimatta alussa on merkintä "tähän artikkeliin ei ole merkitty lähteitä tai viitteitä".
Saanko kysyä miksi? 84.251.202.195 22. helmikuuta 2008 kello 09.43 (UTC)
thread_title:  Lähteet puuttuu? 

message: Ei kenelläkään olisi tuoretta tietoa syyllisen nykyisyydestä? Tuskin on tyyppi kahta vuosikymmentä elinkautistaan lusinut. --Quadriplegia 31. elokuuta 2008 kello 21.30 (EEST)
replies: text: Ei kukaan ole Suomessa istunut elinkautista niin kauaa, koska Suomessa ei ole elinkautista käytännössä. --84.250.185.56 28. maaliskuuta 2009 kello 10.37 (EET)
replies: text: : Näin epävirallisesti (tai no, ei niinkään epävirallisesti, ovathan osoitetiedot olemassa ja virallisia, ja puhelinluetteloista yms. tarkistettavissa) Jorma Patjas asuu edelleenkin Turussa. Mieshän vapautettiin jo ajat sitten ehdonalaiseen, oliko se nyt 2000 vai 2001. Murhatuomiostahan istutaan keskimäärin 13 vuotta, joten Patjas vapautettiin suht normilinjan mukaisesti. 80.221.150.199 12. heinäkuuta 2010 kello 16.39 (EEST)
thread_title:  Murhaaja 

message: Miksi Janne Aikalan surmasta kertovan artikkelin nimi on "Janne Aikala", mutta Eveliina Lappalaisen surmasta kertovan artikkelin nimi on "Eveliina Lappalaisen surma"? Omitti86 (keskustelu) 2. kesäkuuta 2017 kello 23.06 (EEST)
thread_title:  Miksi "Janne Aikala" mutta "Eveliina Lappalaisen surma"?
Keskustelu:Teatterihistoria

message: Teatterista ja sen historiasta löytyy hyvää kirjallisuutta myös suomeksi. Suosittelen lämpimästi! Vaikuttaa siltä, ettei kirjoittaja ole ymmärtänyt englannin kielistä lähdettään. Artikkelin sisältämällä tietämyksellä ei pääsisi edes tentistä läpi, ja sitten Wikipedia vielä esiintyy tietosanakirjana. --Ljuda 21. lokakuuta 2007 kello 03.36 (UTC)
thread_title:  Teatterihistorian tiedoista 

message: Tämä artikkeli painottaa liikaa Eurooppalaista teatteria. Aasiassa on ollut teatteriesityksiä jo ennen keskiaikaa.
thread_title:  Aasian teatteri
Keskustelu:Suomen musiikkikustantajat

message: Tuon Elvis ry -asian voisi kyllä ilmaista paljon paremminkin ja Elvis on niin puolueellinen taho asiassa ku vaan voi olla. Asia siis liittyy siis tähän:
* Mediayhtiöiden ja levy-yhtiöiden kustantajakytkyt kappale ÄKT: levy-yhtiöillä ei pakkokytkentää
thread_title: Elvis ry:n näkemykset
Keskustelu:Hyacinth Bucket

message: Artikkeleita tehdessä tulisi kiinnittää huomiota rakenteeseen ja kieliasuun ennen kuin tykittää nopeasti tekstiä kasaan. "Hänen mieli puuha on kutsua viikonloppuisin vieraira" -tyyppiset lauserakenteet eivät juuri suomi-wikin antia paranna. Ennemmin lyhyt ja ytimekäs, mutta kielellisesti oikeaoppinen artikkeli kuin pitkä ja rönsyilevä, kielellisesti äärimmäisen heikko artikkeli. Jillord 21. lokakuuta 2007 kello 16.44 (UTC)
replies: text: Voithan itsekin muokata tekstiä. Ei pelkkä valittaminen auta. Tämä vastaus tulee nyt kuusi vuotta myöhässä, mutta kuten huomaat, niin kannattaa ihan rohkeasti painaa sitä Muokkaa-nappia, jos jokin mättää. :) 85.76.188.15 19. kesäkuuta 2013 kello 23.29 (EEST)
thread_title:  Kieliasu kuntoon
Keskustelu:B-ryhmä

message: "Henri Toivonen ajoi Lancialla Portugalissa Estorilin radalla vuonna 1986 ajan, jolla olisi päässyt kuudenteen lähtöruutun saman vuoden Formula 1 -sarjan aika-ajoissa."
Tämä legenda elää ihmeen tiukasti, todellisuudessa rata ei ollut sama. Paikkana oli Estoril mutta Toivonen ajoi lyhyemmän version radasta.

message: Group-B:n aloitusvuosi oli 1982, ei 80'
thread_title:  B-ryhmän alku oli 1982
Keskustelu luokasta:Taidesivustot

message: Eikös taide pidä sisällään myös valokuvataiteen?--Riisipuuro 22. lokakuuta 2007 kello 11.11 (UTC)--
replies: text: Pitää ja nimi olisi syytä selkiyttää. Luokan nykyisen sisällön huomioon ottaen ei liene toistaiseksi myöskään tarpeellista tehdä tämän alaluokaksi erillistä valokuvataidesivustoluokkaa.--Ap4k 24. lokakuuta 2007 kello 14.43 (UTC)
thread_title: Luokan nimi
Keskustelu:Poni

message: Koska ponien säkäkorkeuden ylärajaa käydään näköjään Poni-artikkelissa yhtenään muokkaamassa ilmeisesti kaikenlaisten virheellisten tai vanhentuneiden lähteiden perusteella, laitan nyt tänne perusteet miksi kyseinen raja todellakin on 148 cm, ei esimerkiksi 147 cm. Seuraava on suora lainaus Suomen Ratsastajainliiton sivuilta, tarkemmin täältä (tämä on myös viitteenä itse artikkelissa):
"Ponit jaetaan säkäkorkeuden mukaan ryhmiin seuraavasti:
* Ryhmä 1, säkäkorkeus 140,1 - 148,0 cm.
* Ryhmä 2, säkäkorkeus korkeintaan 140,0 cm."
Eli ihan yksiselitteisesti 148,0 cm korkea on poni, siitä ylöspäin hevonen.--Niora 22. lokakuuta 2007 kello 12.32 (UTC)
replies: text: Ja kun jotkut eivät näy uskovan vieläkään että se raja on 148 cm eikä esimerkiksi 147,3 cm, artikkeliin on nyt lisätty viite suoraan FEI:n ponisääntöihin, joista tässä lainaus:

text: "Article 3103 Pony

text: 1. A pony is a small horse whose height at the withers, having been measured on a smooth level surface, does not exceed 148 cm without shoes or 149 cm with shoes (see Annex C-I & II)."

text: Jokohan tämä nyt riittäisi aiheesta? --Niora 7. marraskuuta 2007 kello 13.19 (UTC)
Todellakin säkäkorkeusraja on 148 cm!!! Tällaiset pienet yksityiskohdat unohtuvat helposti, mutta oikea vastaus tämä on!
-Aasi
thread_title: Ponien säkäkorkeusrajasta
Keskustelu:Ahvenanmaan maakuntapäivät

message: Meillä jäi parin puolueen nimen suomennoksissa epäselväksi pari asiaa viimeksi, mutta nyt vaalien jälkeen monet tiedotusvälineet ovat uutisoineet asiasta, ja puolueet on suomeksi. Aamulehti, Turun Sanomat, Palkkatyöläinen], Hesari jne, Googlesta puolueen nimellä lisää osviittaa. Että enää ei pitäisi olla epäselvyyksiä? --Pudeo 22. lokakuuta 2007 kello 13.13 (UTC)

message: Lähde [1] osoittaa vuosien 1979-2003 tilastoihin joita ei enää ole olemassa, koska ilmeisesti viimeistä vuosilukua korjataan aina uuden vuoden tilastojen tullessa.
Luultavasti pysyvä sivu tiedostoon on Statistik efter ämne > Val > Exceltabeller > Lagtings- och kommunalval, jossa voi vielä huomata että vuosiluku ei ole kokonaan linkattu, varmaan juurikin syystä että se on jatkuvasti muuttuva.
Kannattaakohan lähde merkitä tuoksi sivuksi, josta lukijat voivat valitessaan ladata .xls:n, vai suoraan tiedostolinkkiin ja merkitä wikiin että linkki on .xls?
Ja jos linkin URL pysyisikin samana, miten kannattaisi merkitä vuosiluvut jotka aina muuttuvat? 20xx?
Nelg (keskustelu) 21. joulukuuta 2012 kello 14.57 (EET)
thread_title:  Lähde 1, ''De politiska grupperingarnas röstetal och antal invalda i landstings-lagtingsval 1979-2003''
Keskustelu:Arjalainen fysiikka

message: Tuollaisen artikkelin tein ja kirjoitellut. Jonkin verran materiaalia saisi vielä lisää en-wikistä ja google translaten avulla ehkä de-wikistä. Olisko jotain silmiin pistävää unohtunut. Tarkoituksena olisi ehkä saada hyvä tai jopa suositeltu, jos ei 100 kilotavun pituutta vaadita. --qWerk 22. lokakuuta 2007 kello 13.57 (UTC)
replies: text: Artikkeli on mielestäni sopivan pituinen. --Johney 22. lokakuuta 2007 kello 14.20 (UTC)

text: Mielestäni oikein hyvä artikkeli. Joitakin huomautuksia:

text: # "Arjalaiset fyysikot olivat modernismia vastustavia romantikoita, jotka halusivat fysiikan olevan kokeiden ja intuition sopusointuisaa, yksinkertaista ja helposti ymmärrettävää." - Tartkoitetaanko tässä että kokeiden ja intuition piti olla sopusoinnussa? Koska lause on kieliopillisesti väärin, se on melko epäselvä.

text: # "Keskeisimpiä tällaisista mielikuvista oli eetteri, jonka Albert Einstein oli erikoisella suhteellisuusteoriallaan osoittanut olevan väärä kuvitelma." - Ymmärtääkseni valoeetterin todistivat vääräksi Michelson ja Morley (kts. Michelsonin–Morleyn koe), eikä Einstein.

text: # "Lenard ja Stark eivät kyenneet saamaan seuraajia heidän tilalle; heitä oli ehkä noin 30." Mielestäni lause on epäselvä. Keiden tilalle? Keitä oli noin 30?

text: # Lisää eri lähteitä olisi kiva saada. Nyt käytetään ainoastaan kolmea eri lähdettä. Lähteiden vähyys on ehkä suurin ongelma.

text: # Artikkelissa mainitaan vaikutus ydinaseohjelmaan. Vaikuttiko arjalainen fysiikka muilla tavoilla sotaponnisteluihin, kärsikö esimerkiksi asekehitys?

text: Pafcu 23. lokakuuta 2007 kello 10.06 (UTC)
replies: text: :Morleyn koe tosiaan on yksi raskaimmista todisteista sille, ettei eetteriä ole. Einsteinia kuitenkin kykeni hylkäämään käsitteen oli Morleyn kokeen tuloksista riippumatta. Parannan tuon kohdan. Ensimmäisessä kohdassa on jäänyt jotakin vanhaa tekstiä, kun kirjoitin useampaan kertaan muutamia kohtia. --qWerk 23. lokakuuta 2007 kello 12.04 (UTC)
replies: text: ::Artikkelissahan on nyt sotkettu kahta asiaa sekaisin; arjalainen fysiikka ja kansallissosialismin vaikutus fysiikkaan. Aiheet ovat kuitenkin niin lähellä tosiaan, että se kannattaa kertoa samassa artikkelissa, mutta onko jako nykyisellä tavalla tarpeksi selkeä? --qWerk 23. lokakuuta 2007 kello 13.46 (UTC)
thread_title: Arkistoitu vertaisarviointi

message: En sattunut huomaamaan vertaisarviointia, mutta ei kai tällä nimellä voi päästää artikkelia irti, ehkä se pitäisi olla niin sanottu tms. --Höyhens 8. marraskuuta 2007 kello 15.26 (UTC)
replies: text: Miksi ihmeessä? Ilmiö tunnetaan ilmeisesti ainakin saksassa nimellä Deutsche Physik tai Arische Physik. Miksi siis Arjalainen fysiikka olisi huono nimi, etenkin jos nimi on vakiintuneessa käytössä? Pafcu 8. marraskuuta 2007 kello 15.31 (UTC)
thread_title:  Keskustelua artikkelin nimestä
Keskustelu:20 suosikkia

message: Ehdotan että listaan lisätään artistien nimet ja lista muutetaan artistien mukaiseen aakkosjärjestykseen. --88.114.67.22 22. lokakuuta 2007 kello 15.37 (UTC)
replies: text: ole hyvä vaan ja tee se --Musamies 22. lokakuuta 2007 kello 17.47 (UTC)

message: Kun sarjan Eri esittäjiä -kokoelmissa on sen "20 suosikkia" -merkinnän alla iso otsikko (esim. "Elämä juoksuhaudoissa"), ja sitten taas sen ja kannen kuvan alla pienempi otsikko laatikossa (esim. "Sota-ajan lauluja"), niin täytyykö levyn koko nimi kirjoittaa näin: 20 suosikkia – Elämä juoksuhaudoissa - Sota-ajan lauluja? Ja artistiksi "V/a" (vaikka itse pitäisin enemmän "Eri esittäjiä" -nimestä)? --N.R. 7. marraskuuta kello 16.27 (UTC)
replies: text: Kahvihuoneessa tehdyn mielipideäänestyksen mukaan nämä pitää olla ilman etuliitettä "20 suosikkia". -tKahkonen 11. marraskuuta 2007 kello 09.16 (UTC)
replies: text: :Eivätkös nuo linkit mene tällä tavoin pieleen? Esim. Kojon "20 suosikkia - So Mean" viittaa nyt siihen alkuperäiseen vuoden 1979 "So Mean" -levyyn, joka ei siis ole tässä mainittu kokoelma? Kojon sivulla oleva linkkikin on nyt pielessä. -O-P- 19. toukokuuta 2008 kello 20.17 (UTC)

text: :Linkki "äänestykseen": , kun on arkistoitu. Ilmeisesti 20 suosikkia on niputettu Aku Ankan taskukirjojen kanssa hieman hätäisesti yhteen. Albumin nimihän on tuo 20 suosikkia - So Mean eikä pelkästään nimen jälkimmäinen osa. Lisäksi useimmat 20 suosikkia -artikkelin linkit johtavat nyt ja tulevat johtamaan aivan vääriin paikkoihin, koska suurimmalla osalla artisteista on samalla nimellä joko tällaista tavanomaista kokoelmaa merkittävämpi albumi ja/tai samanniminen kappale. --TBone 10. kesäkuuta 2008 kello 09.22 (UTC)
Jonkun pitäisi jaksaa korjata nämä kaikki artikkelit. Albumien nimet ovat yksiselitteisesti muotoa 20 suosikkia - xxx. Ks. ed. kommentti. --TBone 1. elokuuta 2009 kello 10.52 (EEST)
thread_title:  Otsikon muodosta
Keskustelu:Sekularismi

message: Tämän artikkelin kaksi ensimämistä virkettä: "Sekularismi tarkoittaa maallisuutta, jonka mukaan elämänsä elää ja kaikkeuden ymmärtää parhaiten, kunhan ajattelussaan ei tukeudu jumalaan tai muuhun yliluonnolliseen. Politiikassa sekularismi tarkoittaa valtion ja kirkon erottamista toisistaan, ja voidaan nähdä vastakohtana teokratialle." Eivät kuvaa sekularismia kovinkaan hyvin.
Sekularismi ei tarkoita sitä, että arvoarvostelman tavoin oltaisiin sitä mieltä, että uskonnoton maailmanselitys olisi parempi kuin uskonnollinen. Sekularismi tarkoittaa irtautumista uskonnosta ja uskonnollisista tavoista siten, että syntyy uskonnosta irrallaan olevia kultturin muotoja, jotka eivät hae perustelujaan uskonnosta. Silti tälläinen toiminta ei välttämättä ole lainkaan uskontovastaista, vaan se on vain siitä irrallaan ja omalakinen (kuten myöhemmin artikkelissa oikein sanotaan). Nykyinen selittävä virke muistuttaa ateistista, katsomuksellista määritelmää. Politiikassa sekularismi ei nähdäkseni tarkoita pyrkimystä erottaa kirkko valtio ja kirkko toisistaan, vaan sellaista politiikkaa, joka ei hae perustelujaan uskonnosta tai uskonnollisesta retoriikasta, ja on siten politiikan tekemisen ja poliittisen puheen  tapa, joka ei viittaa uskontoon. Näiden eroa voisi havainnollistaa sillä, että olisi esim. mahdollista, että joku poliitikko hyvin sekulaarilla tavalla, sekulaarein perustein, ilman viittausta uskonnolliseen argumentaatioon, puolustaisi valtiollisen uskonnon olemassaoloa. On totta, että esim. Ranskassa sekularismi ymmärretään vähän samalla tavoin kuin laïcité-periaate, mutta se on melko raskalainen asian ymmärtämisen muoto.80.223.218.72 22. lokakuuta 2007 kello 20.15 (UTC)
replies: text: Määritelmä on tosiaan täysin päin honkia. Sekularismi viittaa politiikkaan, ei maailmankatsomukseen. --ML 22. lokakuuta 2007 kello 20.17 (UTC)

message: Tämä sivu on nyt liitetty Ateismi projektiin. Sivun navigointimalline on muuttunut. Seuraavaksi kaikkien navigointimallineeseen liitettyjen artikkelien sisältöjen päällekkäisyydet tarkistetaan, liian pitkät artikkelit jaetaan pääotsikon alle jätetyiksi tiivistelmiksi ja pääotsikkolinkillä alkuperäiseen liitetyiksi uusiksi artikkeliksi. Jos päällekkäisyyksien poiston vuoksi navigointimallineeseen liitettyjä artikkeleita yhdistetään, päivitetään navigointimallinetta vastaavalla tavalla. Seuraavaksi stilisoidaan artikkelien tekstit sekä tarkistetaan ja täydennetään linkit ja viitteet. Jos osallistut tähän vaiheeseen, käytä työnalle ottamissasi sivuissa tilanteeseen sopivaa huomiomallinetta, kirjoita lyhyt toimintasuunnitelmakuvaus käsitelyyn ottamasi artikkelin keskustelusivulle ja linkitä se tiedoksi Ateismiprojentin muutosehdotus -sarakkeeseen. Välkky (keskustelu) 15. maaliskuuta 2021 kello 11.10 (EET)
thread_title:  Ateismiprojekti
Keskustelu:Perkolaattori

message: Olisikohan hyvä vaihtaa otsikoksi esim. Kahviperkolaattori? Perkolaattoreita on nimittäin muitakin; esim. rohdosuutteita tehdään usein perkolaattorissa käyttäen alkoholia liuottimena. --Männynkäinen 23. lokakuuta 2007 kello 04.08 (UTC)Männynkäinen

message: Artikkelissa verrataan perkolaattoria espessokeittimeen, mutta mielestäni se on mokkakeitin/pannu eli mutteripannu (ei löydy vielä artikkelia). Mitä mieltä olette??? Mokkapannusta puhutaan kyllä arkikielessä myös espressokeittimenä. --Petri Lappalainen 4. joulukuuta 2008 kello 15.21 (EET)
thread_title:  Espresso vai mokkakeitin
Keskustelu:Sotalapset

message: Lähetettiinkö Mikkelistä sotalapsia Ruotsiin? Luin erään chileläisen kirjoittaman kirjan, jossa oli muun muassa tällainen väittämä. Lisäksi siinä kerrottiin, että tämän sotalapsen äiti kuoli pilkillä venäläisten ampumana. Kirja piti olla todellisiin kokemuksiin perustuva. Kommentin jätti 88.85.143.114 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Varmaan kuule aika monesta kaupungista lähetettiin lapsia pois, vaikkei tässä olekaan lueteltu kaikkia paikkoja.... Tosin jos joltain löytyy jotain lähdemateriaalia, niin olisi ihan mielenkiintoista  ja hyödyllistä lisäillä artikkeliin tietoja, että mistä päin Suomea lähetettiin minkäkin verran lapsia pois. --Velma 9. maaliskuuta 2008 kello 08.40 (UTC)
thread_title:  Mikkelistä sotalapsia Ruotsiin? 

message: Artikkeliin voisi lisätä luettelon KUULUISISTA sotalapsista. 109.240.83.129 27. kesäkuuta 2018 kello 13.55 (EEST)
replies: text: Tänne viittaavien sivujen perusteella löytyivät: Pentti Kaskipuro, Esko Almgren, Teija Sopanen, Raimo O. Kojo, Kari Tuomisaari, Matti Vähänäkki, Jean Cronstedt (voimistelija), Esko Kilpiö, Pertti Ylermi Lindgren, Risto Pelkonen, Erkki Ruokokoski, Taisto Wesslin, Kai Hagelberg, Rauno Virtanen, Eino Romppanen. Ruotsinkielisestä Wikipediasta löytyy samaa keinoa käyttäen joitain artikkeleita henkilöistä, jotka ovat olleet sotalapsia ja joista ei täällä ole artikkelia: :sv:Special:Länkar_hit/Finländska_krigsbarn 194.68.44.115 1. elokuuta 2019 kello 03.44 (EEST)
thread_title:  Luettelo kuuluisista sotalapsista