lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Japanilaiset koirarodut

message: Tästähän tuli nopeaksi artikkeliksi ihan kohtalaisen hyvä! Mitä muuta siinä kannattaisi vielä olla ennen tynkä-merkinnän poistoa? --Suviko 30. elokuuta 2006 kello 12.22 (UTC)
replies: text: Minusta tynkämerkinnän voi poistaa, koska yhteiset asiat on pääpiirteissään kerrottu ja eri rotuihin on omat linkkinsä. --Höyhens 30. elokuuta 2006 kello 12.49 (UTC)
Kyllä minä ainakin keksisin vielä paljon kirjoitettavaa. Kustakin rodusta voisi olla lyhyt kuvaus jo tässä artikkelissa, lisäksi enemmän rotujen yhteistä historiaa sekä siitä, mitä yhteisiä piirteitä niillä on. Kaikista roduista ei vielä ole omaa artikkelia, vaikka taidan korjata sen puutteen aika pian. -Aslak 31. elokuuta 2006 kello 10.26 (UTC)

text: Tästä on täydentymässä hieno ja kiinnostava artikkeli. Kiitoksia Aslak ja Summer05! :) --Suviko 6. tammikuuta 2007 kello 13.49 (UTC)

message: Löytyykö tuohon ”shika inu” -luokitteluun mitään lähdettä? Googlettaminen tuottaa aika epämääräisen näköistä tavaraa, ja japaninkielisen wikin puolella esim. hokkaidōlle ei vaikuta olevan mitään tuollaista yläluokkaa (muuta kuin ”keskikokoinen koira”). En myöskään oikein keksi, mitä termi voisi japaniksi tarkoittaa, mutta toisaalta kyseessä voi olla erisnimi. Vaikuttaa vähän joltain kenties vuosikausia vanhalta käännösvirheeltä, minkä takia haluaisin jonkun lähteen. --Louhikärmes (keskustelu) 3. kesäkuuta 2022 kello 04.34 (EEST)
thread_title: Shika inu?
Keskustelu:Nirvana (yhtye)

message: Hankkikaa tohon hieman parempi kuva! Kommentin jätti Breed (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: ::Etkö millään pysty itte hankkimaan? Käyttäjä:Elmajee Elmajee 27. joulukuuta 2009 kello 18.45 (EET)

message: Eikö tämän voisi laittaa Nirvana hakusanalla ekaksi haussa tulevaksi artikkeliksi, koska todennäköisesti suurin osa hakijoista hakee juuri Nirvana yhtyettä, eikä jotain muuta?--Tier 21. elokuuta 2009 kello 00.02 (EEST)
thread_title:  Ekaksi artikkeliksi
Keskustelu:Lemu

message: (Entisenä) Lemulaisena en ole ikinä kuullutkaan kunnan nimen tarkoittavan ruovikkoa. Mistäköhän kyseinen tieto on peräisin? Käsitykseni mukaan nimen alkuperälle/merkitykselle ei ole annettu pitävää selitystä, paha hajukaan se ei siis todennäköisesti ole... albval 31. elokuuta 2006 kello 12.37 (UTC)
replies: text: Poistin lauseen, kun sille ei vieläkään ole ilmestynyt lähdettä. --albval 11. huhtikuuta 2007 kello 06.50 (UTC)
replies: text: :Tuo artikkelissa mainittu lemu / lemo sanana  ei kielitieteilijän mukaan ole ollut käytössä  1300 luvulla, jolloin Lemu/Lemo paikannimenä mainitaan jo asiakirjalähteissä. Se että erisnimi Lemu/Lemo perustuisi hajuun jota Lemulahti nimisellä merenlahdella, jonka sijainnistakaan ei ole tietoa, on mahdollisesti ollut jokin ominaishaju, ei ole kuin täysin avoin teoria, jonka tueksi ei ole mitään. Minusta on haitallista tällainen nollatieto siksi, että se vakiintuessaan saattaa haitata mahdollisen oikean tiedon löytymistä asiassa.

text: :25.10.2009 Minä.Kommentin jätti 88.148.211.115 (keskustelu – muokkaukset)
replies: text: ::Tuolle hajuselitykselle nyt joka tapauksessa löytyy painetut lähteet, joten kokonaan sitä ei parane poistaa. Eikä sitä artikkelissa edes minun mielestäni kerrota absoluuttisena totuutena. Jos sinulla on lähteet yllä olevalle kielitieteilijän sanomiselle, niin lisää se ihmeessä artikkeliin. --albval (keskustelu) 26. lokakuuta 2009 kello 18.41 (EET)
thread_title:  Kunnan nimen tarkoitus
Keskustelu:Viivi ja Wagner

message: Olen poistanut artikkelilsta linkin "Automaattisesti päivittyvät Viivi ja Wagner -sarjakuvat Internetissä". Kyseessä on sivusto, jonne suoralinkitetään suoraan kuvatiedostoja.
Perustelut:
*) Kuvien suoralinkitys on www:ssä julkaistavien sarjakuvien ja muiden kuvamateriaalien osalta yleisesti tuomittavaa toimintaa, eikä tietosanakirjan pitäisi tukea tällaista käytäntöä.
*) Suoralinkitys on tekijänoikeudellisesti kyseenalaista. Tuotettu sivusto ei ole oma teoksensa, vaikka se sellaisena esiintyisi.
*) Suoralinkitys kuluttaa alun perin julkaisevan tahon kaistaa, mutta ei tarjoa tälle mitään vastineeksi.
*) Sarjakuvasta on olemassa lukuisia virallisia julkaisukanavia (mm. http://www.hs.fi/viivijawagner/), joihin olisi reilumpaa linkittää.

message: Ulkoasua voisi parannella ja tietoja pohtia uusiksi, että mitkä on tärkeitä. (Elämä-kohta vaikuttaa hutaistulta ja linkit turhalta). Esimerkkejä hyvistä sarjakuva-artikkeleista löytyy runsaasti . - Mikael 5. syyskuuta 2006 kello 12.01 (UTC)
replies: text: Korjasin vähän artikkelia ja sen kieliasua. Tämä on kuitenkin sellainen aihe, että joku versio kuulostaa jonkun mielestä tyhmältä ja toinen versio ja taas tyhmältä ja toisen mielestä taas toisinpäin. En kuitenkaan poistanut  -mallinetta. --Iossed (ilmaise itseäsi) 25. syyskuuta 2006 kello 11.47 (UTC)
thread_title:  Korjauspyyntö 

message: Enkkuwikissä on mielenkiintoinen tieto V&W:n alkuperästä Kultapossu-lehdessä. En itse ole sattunut lehteä tuolloin lukemaan, joten olisiko kenelläkään lisätietoa asiasta? --jeepo 29. joulukuuta 2006 kello 20.20 (UTC)
replies: text: Joo, pitää se paikkansa. Viivi oli pikkutyttö ja Wagner sellainen kaikkea säätävä pikkupossu. Ei niitä kumminkaan kauhean montaa sarjakuvaa silloin ilmestynyt. Itselläni on kyllä ne lehdet tallessa, kaivan ne esiin jossain välissä. --Velma 1. tammikuuta 2007 kello 09.18 (UTC)
replies: text: : Niistä on esimerkki Juban sivuilla ja ajankohta oli 1992-93. --Velma 1. tammikuuta 2007 kello 09.23 (UTC)
thread_title: Kultapossu

message: Kalevan jutussa "Viivi ja Wagner albumissa ruotsiksi" on teksti: Viivi ja Wagner ovat jo aiemminkin seikkailleet vierailla kielillä. Esimerkiksi Virossa hahmot ilmestyvät Eesti Päevalehdessä.
Jutun ruotsinkieliset albumit julkaistiin 2005, ja kolmas 2006.
Myös englanninkielinen albumi, nimeltään "Wow, a pig in my bed" on julkaistu. 85.76.115.116 2. kesäkuuta 2018 kello 09.13 (EEST)
thread_title:  kielet
Keskustelu:Eris (plutoidi)

message: Miten sitä voi sanoa kymmenenneksi planeetaksi, jos pluto ei ole enää planeetta. Eikö se olisi nyt yhdeksäs planeetta.

message: Tausta-aineistoa selaamatta... Miksi ihmeessä tollanen numerosarja nimen eteen? Kuka tollasia muistaa? --EsaL-74 14. syyskuuta 2006 kello 10.08 (UTC)
replies: text: Kaikilla pikkuplaneetoilla on tuollainen numero, jopa Pluto sai sen.. "134340 Pluto". Minusta numero on hyvä täsmennyksenä kun kerran jumalattaresta on artikkeli Eris. Piätisikö jumalatar siirtää sivulle Eris (jumalatar) ja tehdään Eris-sivusta täsmennyssivu? -- Jniemenmaa 14. syyskuuta 2006 kello 10.14 (UTC)
replies: text: : Numero on yksinkertaisesti pikkuplaneettojen nimeämisjärjestyksenmukainen juokseva numerointi. --Joonasl (kerro) 14. syyskuuta 2006 kello 10.15 (UTC)
replies: text: :: Ei nimeämis- vaan radanmääritysjärjestyksen (jos nyt ihan oikein muistan). Nykyään aikamoinen osa pikkuplaneetoista on ilman IAUn MPC:n antamaa koodia kummoisempaa nimikettä (siis sellaista kuten tämän entinen 2003 UB313). Sinänsä tuo otsikko on kyllä aika karu. Eris (kääpiöplaneetta) olisi parempi ja noudattaisi samaa linjaa kuin Pluto (kääpiöplaneetta). Ihan normiasteroidihan tämä ei enää nykyluokitukseltaan kuitenkaan ole. Xepheid 14. syyskuuta 2006 kello 11.56 (UTC)
Xena olisi ollut tosi hyvä nimi punaiselle plutoidille. Pitääkö kaikki aina liittyö Kreikkalaiseen tarustoon? Vaikkakin Xena
on Kreikkalainen nimi.--~~
thread_title:  136... Argh...
Keskustelu:Laikkumalluainen

message: Pitäisikö artikkeli siirtää nimelle isomalluainen sillä se on ainakin Googlen mukaan yleisemmin käytössä ja itsekin olen törmännyt vain isomalluaiseen. --MiPe (wikinät) 31. elokuuta 2006 kello 17.38 (UTC)
Vielä nimestä tämän mukaan se olisi isomalluainen (myös suurmalluainen mainitaan), tämän mukaan laikkumalluainen, kun taas tämä  tuntee suurmalluaisen. --MiPe (wikinät) 31. elokuuta 2006 kello 18.02 (UTC)
Niin ja laikkumalluaista käyttää myöskin Luettelo hyönteisistä. --MiPe (wikinät) 31. elokuuta 2006 kello 18.12 (UTC)
replies: text: Olisi hyvä merkitä jokaiselle suomenkieliselle nimellä lähde artikkeliin ref-tageilla, niin lukija voi itse päättää niiden luotettavuuden. – linnea 31. elokuuta 2006 kello 18.15 (UTC)
replies: text: : Yhdistin artikkelin sisällön artikkeliin laikkumalluainen, koska sillä nimellä laji.fi tämän tuntee ja muutin isomalluaisen uudelleenohjaukseksi. --Zache (keskustelu) 2. elokuuta 2015 kello 12.21 (EEST)
thread_title:  Nimi
Keskustelu:Perinnöllisyystiede

message: Poistin sivulta kansantauteja ja geenien/alleelien periytymistä käsittelevän kappaleen koiraesimerkkeineen osin virheellisenä (geeni ei ole sama asia kuin alleeli ja osin asiaankuulumattomana (dalmatiankoirat). Jos joku haluaa muokata kappaleen sopivammaksi, niin siitä vaan. Muokkasin samalla genetiikan osa-alueiden listan lähemmäs sitä, mitä meille on kursseilla opetettu, vaikka tällaisenaankin se on varmaankin  'erittäin kaukana konsensuksesta albval 1. syyskuuta 2006 kello 11.42 (UTC)
Tähän artikkeliin varmaan sopisi osio perinnöllisyystiedettä opettavista yliopistoista. Uikku 22. tammikuuta 2008 kello 21.16 (UTC)
replies: text: Sopii tottakai, siitä vaan lisäämään:-) --albval 23. tammikuuta 2008 kello 08.47 (UTC)

message: Lähde                           	
Arvioitu versio                 	7. toukokuuta 2013
Arvioinnin tekijä               	Anto Leikola, oppihistorian professori emeritus, Helsingin yliopisto
Virheettömyys                   	4/5: Liika tiivistäminen voi aiheuttaa väärinkäsityksiä, esim: "Mendelin periytymissääntöjen löytyminen vuonna 1900..." Mendel itse löysi ne jo 1865, kolme muuta tutkijaa 1900. DNA:n rakenne selvisi 1953, mutta geneettinen koodi vasta myöhemmin.
Kattavuus ja painotus           	3/5
Lähteistys                      	3/5: Kirjallisuutta on mainittu vain yksi (suomalainen) teos, sekin vuodelta 2006. Olisi epäilemättä löytynyt useampiakin uusia, vaikkapa sitten englannin- tai muunkielisiä.
Tuoreus                         	3/5
Neutraalius                     	3/5
Selkeys                         	2/5: Monet keskeiset oppisanat jäävät kokonaan selittämättä, esim. DNA, sekvensointi, alleelit, mutaatiot. Siksi jutun ymmärtäminen voi olla muille kuin asiantuntijoille vaikeaa ellei mahdotonta.
Yleisiä kommentteja artikkelista	Artikkeli on kovin suppea ja tiivis, kirjoittaja ei selvästikään ole ajatellut ns. suurta yleisöä. Kielikään ei ole parasta mahdollista.
--Dodi 8238 (keskustelu) 17. elokuuta 2015 kello 09.23 (EEST)
thread_title:  Asiantuntijan arvio
Keskustelu:Melonta

message: Ehdotan, että melonta-artikkelissa kanootit jaotellaan kajakkeihin ja avokanootteihin. Jos puhutaan kajakeista ja kanooteista herää kysymys, eikö kajakki olekaan kanootti?
Kajakit ja avokanootit voidaan jaotella useihin eri alaryhmiin, jos niin halutaan.
tev. Inkkari
replies: text: Ryhmittelyn voi tehdä jonkun lähteen mukaan ihan vapaasti, katso Wikipedia:Muokkaa sivuja rohkeasti. --Harriv 1. syyskuuta 2006 kello 15.17 (UTC)

message: Jako vapaa-ajan melontaan ja kilpamelontaan tuntuu hassulta/ harhaanjohtavalta, olisi mielestäni korjattava. Suurin osa kilpamelojista urheilee Suomessa ja muuallakin maailmassa vapaa-ajallaan eikä työaikanaan. (Jonkinlaisia pienehköjä kama- tai rahapalkintoja saattaa joistain skaboista saada, muttei toimeentuloa.)
Jos käytetään otsikkoa vapaa-ajan melonta, sen vastapari olisi luontevammin ammattimainen melonta (tai jotain sentapaista). Ammattimaista melontaa (tai melonnasta toimeentuloa/ ansiota / stipendiä tms saavia) edustavat lähinnä kait jotkut valmennusstipendin saaneet olympiakilpamelojat ja ohjelmapalvelua ryhmille järjestävät eräoppaat, melontakeskukset, melonta-alan yritykset, urheilukeskukset ja vastaavat. 
Mielestäni olis ehkä järkevämpää - jos jaottelemaan ryhdytään - ryhmitellä melonta liikuntamuotona (sis. virkistys- ja kuntomelonta sekä valkoisessa vedessä/altaissa huvikseen puljaamiset) vs. kilpaurheiluna (kilpamelonta ja valmentautuminen). Kilpailupuolella vois olympialajien ohella tuoda esille muitakin melontaskaboja/-ryhmittelyjä. Tämän ohella olisi hyvä tuoda esille melontaan liittyviä ammatteja. [Linkitykset koskiluokituksiin & extremeharrastajien riskien esilletuonti lienee paikallaan, jollei niitä oo jo jossain. Erityisesti olympialajeista vois olla kuvaukset + linkkejä niitä kuvaaviin videoklipseihin]. 
--Paju 10. lokakuuta 2006 kello 19.06 (UTC) (muutama tuhat km melankin varressa puljannut).
Kannatan Pajun ehdotusta riskien ja melontaturvallisuuden esilletuomisesta.  --Kanttila 3. heinäkuuta 2007 kello 19.35 (UTC)
thread_title:  Vapaa-ajan melonta? 

message: Pitkäisikö tähän artikkeliin kirjoittaa myös melontatekniikan perusteista vai meneekö liian monimutkaiseksi, kun  kajakkimelonta on ihan eri juttu kuin avokanootin melonta? Tekniikka-asiat voisi ehkä sisällyttää myös kajakki- ja kanoottiartikkeleihin. --Kanttila 3. heinäkuuta 2007 kello 19.35 (UTC)
replies: text: Yleensä ohjeet ynnä muu "kurssimateriaali" laitetaan WikiBooksiin. --Harriv 3. heinäkuuta 2007 kello 19.42 (UTC)
thread_title:  Melontatekniikka? 

message: ryhmittely avokanootti/kajakki näyttää miten epätietoisia kirjoittavat ovat. Kanootteja (Kanadalaiskanootteja) on monta ja teknisesti on paljon yhteisiä asioita, joten voidaan puhua yleisesti kanoottitekniikasta. Esimerkkeja:
Ratamelonnassa: C1, C2, C4
Kanoottipujottelu: C1, C2 
Koskisyöksy: C1, C2
Freestylemelonta (sekä koskenlasku ja koskipuljaus): C1, OC (Open Canoe = avokanootti)
Mielestäni on kanootteja ja kajakkeja, eikä avokanootteja ja kajakkeja.
thread_title:  (avo)kanooteista
Keskustelu:Tim Commerford

message: The Battle of Los Angeles-levyn kansilehtisessä ei ole kyllä minkäänmoista kuvaa Tim Commerfordin niinsanotusta "pyöräkokoelmasta" erno 1. syyskuuta 2006 kello 16.15 (UTC)
replies: text: Korjasin tuon väittämän en.wikin perusteella. Eli Tim Commerford kiittää pyöriään kansilehtisessä, mutta ei siellä niistä kuvia ole. --kebabi 1. syyskuuta 2006 kello 20.14 (UTC)
thread_title:  mikä pyöräkokoelma?
Keskustelu:Polygeeninen ominaisuus

message: Polymeeristen ominaisuuksien periytyminen ei (toivottavasti) ole missään biologian oppikirjassa vastaan tuleva termi. Sivun nimi on siis virheellinen.  Oikea termi olisi joko tekstissäkin esiintyvä kvantitatiivisten ominaisuuksien periytyminen, polygeenisten ominaisuuksien periytyminen tai yksinkertaisesti polygeeninen periytyminen. Itse kallistuisin ehkä polygeenisten ominaisuuksien periytymisen kannalle. Olisin melko valmis siirtämään artikkelin, muokkaamaan alun sekä muuttamaan kvantitatiivisen ja polymeerisen polygeenisen periytymisen uudelleenohjauksiksi. En vain ole täysin varma valintani oikeellisuudesta tai siirron teknisestä toteuttamisesta. Kommentteja? albval 1. syyskuuta 2006 kello 18.27 (UTC)
replies: text: Itse suosisin joko lyhintä muotoa (polygeeninen periytyminen) tai sitä muoto, jolla tähän aiheeseen viitataan muissa artikkeleissa (mikä se sitten onkaan), jotta linkittäminen olisi helppoa. Siirtäminen onnistuu vaivatta yläreunassa olevalla siirrä-linkillä. -Samulili 1. syyskuuta 2006 kello 18.30 (UTC)
replies: text: :Lyhin muoto on todennäköisesti paras. Sivuun viitataan tällä hetkellä vain sivulta mulatti, jolla kävin juuri muuttamassa virheellisen muodon polymeerinen --> polygeeninen. Tarkoitukseni olisi linkittää tätä sivua useampaankin artikkeliin tulevaisuudessa, joten sen nimi olisi hyvä saada sovittua sitä ennen. albval 1. syyskuuta 2006 kello 18.38 (UTC)
replies: text: ::Eikun vain. Eikös polymeeri ole jonkinlainen aine(yhdistelmä) eikä geneettisyyden juttuja? //Ephief 1. syyskuuta 2006 kello 18.39 (UTC)
Sivu siirretty lopulta otsikon polygeeninen ominaisuus alle & johdanto muokattu siihen sopivaksi. Koska artikkelin johdanto kertoi pääasiassa ominaisuudesta eikä sen periytymisestä, olisi polygeeninen periytyminen -otsikko vaatinut mielestäni liian rajuja muokkauksia. --albval 4. syyskuuta 2006 kello 06.23 (UTC)
thread_title:  Sivun siirto 

message: Artikkelissa on esimerkkinä polygeenisesta puhtaan negridin ja puhtaan valkoihoisen risteytys, mikä rasistisessa esineellistävyydessään on kyllä vailla vertaa. Mulatti-sanaakin on päästy käyttämään - kysymyksessä on koko lailla yksiselitteisesti solvaava sana, jota ei kukaan afrikkalais-suomalainen halua itsestään tai perheestään käyttää. Tästä varmaan on Kahvihuoneessa jo keskusteltu? --84.250.122.35 28. kesäkuuta 2016 kello 22.24 (EEST)
replies: text: Ei kantaa noihin. Poistin esimerkin virheellisenä. --Hartz (keskustelu) 28. kesäkuuta 2016 kello 22.43 (EEST)
thread_title:  Puhdas valkoihoinen? Onko hiukkasen 1930-lukuinen esimerkki?
Keskustelu:Sheryl Crow

message: Aika erikoinen sattuma, mutta kirjoitin juuri tästä aiheesta nyt viimeisen tunnin aikana artikkelin ja siitä ehdittiinkin tehdä kirjoittaa jo, että ei voinut tallentaa, työtä hukkaan. ;P Olen miettinyt, että voiko näin samanaikainen juttu käydä, mutta nähtävästi voi. --Kathy 1. syyskuuta 2006 kello 20.11 (UTC)
replies: text: :Jos se on pidempi ja parempi, tallenna päälle. Voihan siitä yhdistellä tarvittaessa osia. Tuo nyt on vain tuollainen levyjen luettelo kirjoitettuna tekstiksi. Artikkeli on tosiaan ollut aika kauan tekemättä artistin suosioon verrattuna, joten aika onneton yhteensattuma :) --Mikko Paananen 1. syyskuuta 2006 kello 20.23 (UTC)
replies: text: ::Eiei, kuitenkin samaa tietoa ja joissakin kohdissa tuossa enemmänkin, niin mitä turhia tallentelemaan päälle. Jotakin koitin vain tosiaan lisäillä. Parasta kyllä on ettei enää tyhjää sivua ammota tästäkään aiheesta. :) --Kathy 1. syyskuuta 2006 kello 20.53 (UTC)

message: Tuo boksissa oleva yhtyeluettelo on kyllä melko kummallinen: lista pääosin sooloartisteja (muutama yhtye seassa), eikä mistään koko artikkelissa käy ilmi, että mikä on hänen yhteytensä noihin lueteltuihin. Vaikuttaa siksi ihan sattumanvaraiselta. --Makevonlake (keskustelu) 25. joulukuuta 2020 kello 23.41 (EET)
thread_title:  Yhtyeet
Keskustelu:Tähdistö

message: IAU vahvisti 1928 tähdistöille rajat vuoden 1875 epookin mukaan. Tähdet voivat siirtyä ainoastaan ominaisliikkeensä ansiosta tähdistöstä toiseen. --Seppo Linnaluoto 2. syyskuuta 2006 kello 09.34 (UTC)
thread_title: (Ensimmäinen keskustelu)

message: Eikö vähempi linkitysten määrä riitä? Lisäksi esim. And menee täsmennyssivulle. --Hartz 27. syyskuuta 2008 kello 15.48 (EEST)
thread_title: Taulukon linkitykset

message: Tähdistöjen Corona Australis sekä Corona Borealis suomennokset olivat menneet sekaisin, joten korjasin niitä. 
Corona Australis on nyt "Etelän kruunu"
Corona Borealis on nyt "Pohjan kruunu".
--193.65.112.4 26. toukokuuta 2011 kello 13.07 (EEST)
thread_title:  Corona Australis, Corona Borealis 

message: Olenko tosiaan niin puusilmä, vai puuttuuko artikkelista selkeä listaus/maininta mitkä tähdistöt näkyvät Suomessa (aina, joskus, ei koskaan tähän malliin)? --195.148.29.73 15. huhtikuuta 2013 kello 00.26 (EEST)
thread_title:  Suomessa näkyvät tähdistöt?
Keskustelu:Nasu

message: Onko Nasu tyttö vai poika? Tämä asia on vaivannut minua jo pitkään.. Kommentin jätti 89.236.68.251 (keskustelu – muokkaukset).

message: Pitäisikö sivu jo suojata, kun tänään on tullut aika paljon turhaa sotkua? --Stryn(k) 4. joulukuuta 2010 kello 14.42 (EET)
replies: text: Suojattu uusilta ja anonyymeiltä merkillisen vandalismiaallon takia. --Quadriplegia 4. joulukuuta 2010 kello 14.47 (EET)
thread_title:  Suojaus
Keskustelu:Fredrika Runeberg

message: Käsitettä suomenruotsalaisuus ei liene ollut olemassa Fredrika Runebergin aikaan? Valtakielihän oli ruotsi, jolla julkaistiin niin lehdet kuin kirjatkin. Jos J. L. Runebergkin määritellään suomenruotsalaiseksi, hänestä ei voine silloin enää puhua kansalliskirjailijana. Tässä tarvittaisiin nyt historioitsijan näkemystä. Vaihdoin takaisin suomalaiseksi, joka kattaa sekä suomenkieliset että ruotsinkieliset. Vai pitääkö sanoa suomenmaalainen;)? --Ulrika 2. syyskuuta 2006 kello 12.43 (UTC)
Fredrika RUnebergin äiti oli o.s. Bergbom, oliko hän Kaarlo Bergbomille sukua? (195.212.29.171 22. kesäkuuta 2009 kello 18.43 (EEST)).
replies: text: Fredrikan äidin Anna Margareta Bergbomin veli Gabriel Bergbom oli Kaarlo Bergbomin isoisä, sukua siis kyllä. Fredrika Runebergin lapset ja Kaarlo Bergbom olivat pikkuserkuksia. Eipä sitä taideta juuri missään mainita vaikka miespuoliset sukulaisuussuhteet yleensä muistetaan tarkasti. --Ulrika 22. kesäkuuta 2009 kello 19.39 (EEST)
Kiitos Ulrika, se lukee nyt myös artikkelissa.Kommentin jätti 195.212.29.163 (keskustelu – muokkaukset)

message: Kirjailijan syntymäpaikasta keskustelua ja perustelut: Keskustelu:Johan Ludvig Runeberg#Syntymäpaikka. --Raid5 (keskustelu) 6. helmikuuta 2016 kello 10.41 (EET)
thread_title:  Fredrika Runebergin syntymäpaikka
Keskustelu:Ehkäisyrengas

message: Artikkeli antaa terveystarvikkeiden käyttöohjeita. Tämä ei ole wikipedian tarkoitus. Samat tiedot voi kyllä esittää hieman eri muodossa. Ohjeita ei kuitenkaan saa antaa. --128.214.205.4 2. syyskuuta 2006 kello 13.10 (UTC)
replies: text: Kirjoitin artikkelin uusiksi asiallisempaan tyyliin ja poistin käyttöohjeet (jotka oli taidettu kopioida suoraan tuoteselosteesta). Vanhassa versiossa mainittiin pariin kertaan "Suomessa yleisin ehkäisyrengas NuvaRing", mikä on tavallaan totta, koska se on ainoa markkinoilla oleva. Kuitenkin ehkäisyrengas voi sisältää muitenkin hormoneja kuin NuvaRingin sisältämät, joten yritin erottaa toisistaan yleiset ehkäisyrengasta koskevat tiedot ja nimenomaan NuvaRingiä koskevan infon. Hehkuviini 2. tammikuuta 2007 kello 21.21 (UTC)

message: Voisiko sitä teoriassa ehkäistä vaihtamalla rengas useammin eli pyytämällä lääkäriltä ylimääräinen resepti?
Eli muuttuuko ehkäisyrengas epähygieeniseksi, kun se lojuu emättimessä viikkokausia?
https://fi.wikipedia.org/wiki/Em%C3%A4tintulehdus
Enkunkielisessä Wikipediassa sanotaan, että vaihdevuosien hoitoon käytetään renkaita, jotka paikallaan 3 kuukautta (eli ehkä 12-13 viikkoa), kun taas NuvaRing on paikallaan 3 viikkoa, joten sikäli epäilyttää voiko NuvaRing merkittävästi aiheuttaa emätintulehdusta, kuten suomenkielinen Wikipedia nyt väittää?
https://en.wikipedia.org/wiki/Vaginal_ring
Jos rengas on likainen, sen voi huuhdella kylmällä vedellä. Täällä mainitaan kylmä vesi, mutta likaa ei varsinaisesti mainita:
https://www.plannedparenthood.org/learn/birth-control/birth-control-vaginal-ring-nuvaring/what-should-i-do-if-i-mess-up-using-nuvaring
"If the ring has been out of your vagina for less than 2 days, rinse it in cool water and put it back in right away".
Kylmällä vedellä, koska hormonia renkaasta vapautuu lämpötilan perusteella, mitä kuumempi sen enmmän. Emättimessä lämpötila on noin 37C. Kuumalla vedellä jos huuhtelee, huuhtelee hormoneita pois renkaasta.
--128.214.78.206 17. elokuuta 2018 kello 14.10 (EEST)
thread_title:  Ehkäisyrenkaan aiheuttama emätintulehdus, mistä se johtuu?
Keskustelu:Yhdysvaltain varapresidentti

message: Onko taulukon väreillä joku merkitys vai ovatko vain koristeita? --thule 2. syyskuuta 2006 kello 17.13 (UTC)
replies: text: Väreillä on korostettu puolueita. --Gurumasa 2. syyskuuta 2006 kello 17.16 (UTC)
replies: text: :Kappas joo. Asiaa olisi ehkä hyvä selventää vielä jossain.. --thule 2. syyskuuta 2006 kello 17.24 (UTC)

text: :Totta tosiaan, värejä ei ole selitetty kahteentoista vuoteen. Huomasin itsekin värit, päättelin itse, että niillä on jokin merkitys, mutta missään ei selitetä, mitä puolueita värit tarkoittavat. Asiaa kysyttiin vuonna 2006 ja nyt näkyy olevan vuosi 2018. Asiaa olisi hyvä selventää artikkelissa. --Pxos (keskustelu) 14. elokuuta 2018 kello 11.49 (EEST)
thread_title:  Taulukon värien merkitys 

message: Voisko joku selventää tähän artikkeliin, että onko se todellista ja Yhdysvaltain perustuslaissa määritelty. 
Kun on presidentinvaalit ja jos kaksi ehdokasta saapi tasan saman määrän ääniä niin edustajainhuoneen osavaltion edustajien äänet ratkaisee, että kummasta ehdokkaasta tulee presidentti. Ja jos edustajien äänet menevätkin tasan niin se joka on nykyisen istuvan presidentin varapresidentti niin yllättäen hänestä tehdäänkin Yhdysvaltain presidentti. 
Tällainen huvittavat seikka tuli esille Rouva Varapresidentti (VEEP) sarjan 4. kauden viimeisessä jaksossa eli 10. jakso Election Night. 
93.106.170.73 16. heinäkuuta 2015 kello 01.00 (EEST)
thread_title:  Selvennyspyyntö 

message: Joku voisi aloittaa sivun tuosta virka-asunnosta.--85.194.208.163 14. marraskuuta 2016 kello 09.39 (EET)
thread_title: Virka-asunto