Keskustelu:Timo Heikkilä

message: Onko Timo Heikkilä näennäistieteilijä vai vakavasti otettava tutkija?--130.234.5.136 29. toukokuuta 2007 kello 09.52 (UTC)
replies: text: Jos sinulla on lähteitä jompaan kumpaan suuntaan, voit esittää ne. Meidän ei kuuluisi sitä täällä pohtia, mutta koska kysymyksesi muistuttaa väitettä, katson että siihen voi vastata. En ole törmännyt Heikkilää koskevaan kritiikkiin, joka olisi sen kummempaa kuin muihinkaan. Kaikkien teorioita kritisoidaan. Minusta Heikkilä näyttää tekevän sitä mitä muutkin alalla, esimerkiksi hän vertaa muiden kansojen myyttejä suomalaisiin. Hän tekee osin samoja vertauksia kuin muut, esimerkiksi samaistaa Lemminkäisen ja Osiris-myytin kuten jo Haavio ennen. Hänen teoriansa ovat kyllä usein kaukaa haetumpia, mutta en näkisi ainakaan sitä vielä epätieteellisyydeksi. Näen sen kyllä epävarmaksi teoretisoinniksi, mutta se on eri asia.Tuohirulla 30. toukokuuta 2007 kello 20.55 (UTC)

text: Muuten, jo Elias Lönnrot totesi maailman syntytarinasta: Eikö tällä tarinalla alkuluomisesta saattaisi olla jotain yhteyttä - Indialaisten luomistarinan kanssa. (Mehiläinen 1839). Tuohirulla 4. kesäkuuta 2007 kello 20.43 (UTC)

message: Joudun kumoamaan artikkeliin tehtyjä ”korjauksia” niiden epäasiallisen ja huonon laadun vuoksi. Ilmeisesti tässä on kyseessä aina sama henkilö, joka asenteesta päätellen näyttäisi lähinnä kostavan kirjailijalle jotakin henkilökohtaista kaunaa. Muuten tällaista perusteetonta hyökkäilyä on vaikea käsittää. Tämä sivu ei kuitenkaan ole tykkäämisiä tai ei-tykkäämisiä varten. Tarkoitus tässä kirjailijaprofiilissa on vain ja ainoastaan antaa asiallista informaatiota Timo Heikkilän näkemyksistä ja kirjoituksista, ei luetella mitä kaikkea ne jonkun mielestä eivät ole. 
Vaadit: ”Artikkelista pitäisi ilmetä sekin, että näillä teorioilla ei ole mitään tieteellisen folkloristiikan tai uskontotieteen mukaista pohjaa”. Miksi pitäisi olla? Ja kuka on noin ehdottomasti määritellyt tämän suhteen? Sinäkö? Ja miten erot näkökulmien välillä tarkoittaisi automaattisesti, ettei niillä ole mitään yhteistä pohjaa. Täyttä hölynpölyä! Onhan sentään Martti Haavio ja Iivar Kemppinenkin havainneet mm. tuon Lemminkäisen virren yhteyden agraariaiheisiin, mutta he vain eivät vielä osanneet nähdä asiayhteyksiä tarpeeksi pitkälle. Kirjoitat kuin uskoisit, että tieteelliset instituutiot edustaisivat ainoaa ja lopullista tietoa, ja ettei kukaan enää koskaan saa löytää mitään uutta ja varsinkaan vanhoista tutkimuksista poikkeavaa tietoa? Tosi ontto ajatus. Ja kun Heikkilä tutkijana on selkeästi valinnut toisenlaisen reitin, niin kyseessä on filosofisen kirjailijan oma näkemys, jota pitää arvioida tekstin itsensä eikä minkään ulkopuolisen instituution oppien kautta. 
Ennen ”korjauksiasi” olin juuri hahmottanut artikkeliin Heikkilän lähestymistapaa ja yrittänyt ottaa huomioon sinunkin mielipiteesi mainiten, ettei Heikkilän filosofinen linja ole folkloristinen, ja siksi kirjoitin: ”Heikkilällä on aivan oma, filosofisesti hahmottava lähestymistapansa, joka poikkeaa totutusta folkloristiikan näkökulmasta. Silti Heikkilän näkemyksissä on monia uskontotieteellisiä piirteitä ja lähdeviitteitä uskontieteilijöiden teoksiin”. Viittaus uskontotieteeseen ja sen piirteisiin omassa tekstissään on selvä tosiasia (mm. lähdeviittaukset: Eliade, Neumann, Jung, Davidson, Frazer, Harva, Haavio jne.). Mikä siinä on niin vaikeaa hyväksyä? Tämä korjaukseni ei tietenkään sinulle kelvannut, koska unohdin tärkeimmän: mitätöivän sävyn. Siksi poistit asiallisen tekstini ja laitoit tilalle tämän: ”Heikkilän tuotantoa on luonnehdittu metafyysiseksi, ei tieteelliseksi.” Onko tämä siis jotenkin valaisevampaa informaatiota kuin minun esitykseni? 
Tieteellisyyttä on selvästi kiva käyttää lyömäaseena milloin missäkin yhteydessä. Tässä kyllä kompastuit pahasti omaan kömpelyyteesi. Ensinnäkin, kuka on määritellyt noin varmasti, että ”tieteellisyys” ja ”metafyysisyys” olisivat käsitteinä jotenkin selvärajaisesti erillisiä ja/tai toisensa poissulkevia? Ja pahemmaksi menee kun nähdään, että olet laittanut lähdeviitteeksi jo aiemmin tässä artikkelissa olleen Tauno Linkorannan kirja-arvostelun. Onko siis Yliopistolehden kirja-arvostelija Tauno Linkoranta todellakin se auktoriteetti, joka sementoi lopullisesti ko. tutkijan laadun ja arvon? Ja aina vain pahenee, tahattoman komiikan partaalle asti, jos sattuu lukemaan tuon Linkorannan arvostelun. Siinä nimittäin ei määritellä mitenkään faktisesti Heikkilän tuotantoa metafyysiseksi. Linkorantahan kirjoittaa erittäin positiiviseen sävyyn kirjasta, ja heittää kirjasta ainoastaan kevyenä loppukaneettina: ”...olkoon sitten metafysiikkaa”, joka sekin on lähinnä viittaus kirjan nimeen: Kalevalan metafysiikka ja fysiikka. Annoit kuitenkin ymmärtää, että "metafysikka" on tieteellinen määritelmä Heikkilän linjasta, mutta sehän on nimenomaan Heikkilän oma määritelmä teksteistään. Että se siitä sinun kriittisyydestäsi ja tieteellisyydestäsi!
Ja lopuksi lähdeviitteistä, joita vaadit pitkin tekstiä. Tämä on sinänsä aihe, jota tietenkin periaatteessa voisi miettiä. Kun artikkeli kuitenkin perustuu Heikkilän alla mainittuihin kirjoihin, niin mitä järkeä olisi toistaa jokaisen lauseen loppuun aina uudestaan samat lähteet? Erityisen vaikeaksi asian tekee käytännössä se, että artikkeli on hyvin tiivis kooste, jossa yhteen lauseeseen on täytynyt mahduttaa ehkä useammassa kirjassa käsiteltyä monitasoista aihepiiriä (esim. tuli-mytologia). Pitäisikö sitten yhdelle lauseelle olla jopa useampi lähdeviite? Kyllä lähdeviitteen käyttö tällaisessa tekstissä liittyy nimenomaan sellaiseen tilanteeseen, jossa siteerataan jonkun toisen kirjoittajan tekstiä, kuten juuri Elias Lönnrot -sitaatti.
Sunnyx 02.12.2008 klo 19.06
replies: text: 1) Sinä et voi ratkaista yksinäsi mikä on artikkelin tarkoitus ja mitä siinä kuuluu kertoa. Artikkeli ei ole pelkkä "kirjailijaprofiili". Lähteiden kanssa Wikipediassa voidaan ilman muuta kertoa myös niistä näkökulmista, jotka Heikkilän fanien silmissä ovat epämiellyttäviä. Wikipedia ei sattumoisin tunne sellaista periaatetta kuin että tekstiä pitäisi arvioida ja esitellä vain kirjoittajansa näkemyksen eikä "ulkopuolisten instituutioiden oppien" kautta. Tietosanakirjan näkökulmasta vapaan tutkijan teorioiden suhde asiantuntijainstituutioiden näkökulmiin on erittäin merkittävää tietoa. Käyttämäsi ilmaisu "folkloristiikan totuttu näkökulma" muuten vaikuttaa mielestäni sekin halventavalta ja mitätöivältä. 2) Lähdeviitteistä: Lähdepyyntöjen luvaton poistelu voidaan katsoa jopa vandalismiksi. Tekstistä pitää tavalla tai toisella ilmetä, mikä on Heikkilän omaa tulkintaa ja mikä yleisesti hyväksyttyä!!! Nyt tämä ei kaikissa kohdissa käy ilmi ainakaan riittävän selvästi. Artikkelissa on useita väitteitä, joiden esittäjä ei ilmene millään lailla. Asiaa voi korjata lähdeviitteillä tai Heikkilän mukaan -ilmaisun ahkeralla käytöllä. Toisaalta Heikkilän omatkin väitteet tulisi kyllä viitoittaa yksityiskohtaisesti. Wikipediassa lähdeviitettä vaaditaan periaattessa kaikilta tiedoilta. Jos lähdeviitoittaminen on kohtuuttoman hankalaa tai työlästä, on synteesin esittämisessä ehkä edetty jo niin pitkälle, että se käytännössä on jo omaa tutkimusta.  3) Tieteellisyydestä: Artikkelissa oli ja on lähteellinen tieto, jonka mukaan Heikkilän teos on määritelty "ei tieteelliseksi". Voi sen metafysiikka-sanan siitä yhteydestä poistaa, jos se sinua häiritsee. Määritelmä on peräisin kirja-arvostelusta. Jokainen päättäköön itse Wikipedian ulkopuolella, onko luonnehdinta osuva vai ei. Lähde voisi olla arvovaltaisempikin, mutta parempi tuo kuin ei mitään. Wikipedia kertoo neutraaleja ja tarkistettavia näkökulmia ja mielipiteitä eri asioista, mutta ei selvitä totuutta mistään. X on Y:n mielestä Z tarkoittaa eri asiaa kuin että X on Z. Omia, lähteettömiä analyysejä täällä ei saa esittää. Vaikka hahmotelmasi Heikkilän tuotannon lähtökohdista ovatkin ehkä osuvia, nekin tarvitsevat lähteen. 4) En ole vaatinut artikkeliin mitään sellaista väitettä, että tieteelliset instituutiot edustaisivat lopullista tietoa. Sellainen olisi Wikipedian neutraaliusperiaatteen vastaista. Missään tapauksessa en väitä, että uskontotiede ja folkloristiikka olisivat jo saavuttaneet lopulliset tuloksensa. Haluan vain, että artikkelista tavalla tai toisella ilmenee, että yksityisajattelija Heikkilän teoretisointi eroaa selvästi siitä, mitä uskontotieteen ja folkloristiikan laitoksilla nykyisin tehdään ja mikä mahtuu tieteen piiriin (Haavioon suhtaudutaan nykyisin aika varauksellisesti: "puoliksi runoa, puoliksi tiedettä"). Tämä on tärkeää tietoa, jonka hämärtäminen on suoranaista harhaanjohtamista ja valehtelua. Jokainen saa itse päättää ketä uskoo. Tieteellistä näkökulmaa ole mikään pakko hyväksyä - mutta sekin on tuotava artikkelissa esiin.

text: Itse pidän Heikkilän tulkintoja enimmäkseen (en sataprosenttisesti) epäkiinnostavina fabulaatioina, mutta en toki ole tunkemassa mielipidettäni artikkeliin. Mitään henkilökohtaista suhdetta minulla ei Heikkilään ole, en usko koskaan edes tavanneeni häntä. On tarpeetonta kuvitella, että Wikipedia-artikkelin kritisointi johtuisi henkilökohtaisista kaunoista. Myönnän että keskustelusivuilla hörhöirritaatiokynnykseni ylittyminen on näkynyt ehkä turhan selvästi, ja artikkelimuokkauksianikin saa tietysti arvostella kipakastikin jos tarvetta on. Mielipiteekseni kuitenkin jää, että artikkelissa on nyt vakavia ongelmia ja puutteita.--130.234.68.224 4. joulukuuta 2008 kello 10.07
 (EET)
Kyllä tämä todellakin on ennen muuta kirjailijaprofiili. Ja mainitaan vain Heikkilän suhteesta tieteisiin, mutta ihan käytännön syistä lyhyesti ja selvästi. Näinkin pitkässä artikkelissa ei ole tilaa eikä myöskään tarvetta kovin pitkiin analyyseihin. Ei kaikkea tarvitse vääntää rautalangasta. Kyllä ihmiset vähemmälläkin ymmärtää Heikkilän olevan itsenäinen yrittäjä tällä alalla. Korjailin tältä pohjalta tekstiä, jos se nyt vaikka muuten jäisi joltain huomaamatta. Viitteitä - ainakin omiin kirjoituksiini - tarkastelen myöhemmin. 
Nyt kun olen muokkaillut tekstiä ehdottamaasi suuntaan esitätkin entistä hulppeampia vaatimuksia. Mistä se johtuu? Tuollaisten pohdiskelujen paikka on jossain muualla kuin tällä sivulla. Voisit huviksesi katsella muiden tietokirjailijoiden profiileja, joissa ei ole mitään tuon kaltaisia selvityksiä eikä kukaan myöskään sellaisia vaadi. Nämä jutut antavat entistä enemmän aiheen pitää kirjoitteluasi epäasiallisena sabotaasina.  
Sunnyx 05.12.2008 klo 6.50

text: Kummallinen kirjailijaprofiili. Ensisijaisesti tämä artikkeli sisältää Heikkilän teorioiden yksityiskohtaista referointia, henkilöstä itsestään ei kerrota juuri mitään. Minä en ehdi enkä halua puuttua jokaiseen artikkeliin, mutta mihinkään ei ole kirjattu sääntöä, jonka mukaan "hulppeat vaatimukseni" olisivat asiattomia. Jatkan niiden esittämistä kunnes artikkeli on mielestäni tyydyttävällä tolalla tai esitetään selkeä Wikipedian toimintaohje, jonka kanssa ne ovat ristiriidassa. Jos jostain löytyy lähteellistä tietoa Heikkilän teosten vastaanotosta tai arvioinneista, se voidaan ilmaan muuta lisätä artikkeliin riippumatta siitä onko se tieto Heikkilää mairittelevaa vai ei. Lähteetöntä kritiikkiä ei tietenkään artikkeliin pidä tuoda. Lähteiden kanssa on toki se ongelma, että jostain ei-niin-merkillisestä syystä Heikkilän ajatuksiin ei pahemmin viittailla tutkimuksissa eikä niistä ilmeisesti ole julkaistu ainuttakaan kirja-arvostelua kyseessä olevien tieteenalojen lehdissä tai aikakauskirjoissa. Mikä itsessään kyllä kertoo jotain olennaista Heikkilän tutkimusten tieteellisyydestä, vaikka tällaista johtopäätöstä ei artikkeliin voidakaan ilman selväsanaista lähdettä viedä.--130.234.5.137 5. joulukuuta 2008 kello 14.43 (EET)
replies: text: : Siitä vain artikkelia muokkaamaan. —kallerna™ 5. joulukuuta 2008 kello 14.53 (EET)
replies: text: ::Ja tuon kommentin pointti oli...?--130.234.5.137 5. joulukuuta 2008 kello 14.55 (EET)
thread_title:  Asiallista tekstiä! 

message: Kyllä tämä edelleenkin on ennen muuta kirjailija-profiili. Se on sitten toinen asia, että kukaan ei näköjään ole osannut lisätä tarkempia henkilötietoja. Sitä on turha laittaa minun syykseni: olen vain täydentänyt jo tehtyä, puutteelliseksi katsomaani tekstiä siinä määrin kuin osaan. Joo, osaa noista yksityiskohtaisista selvityksistä Heikkilän tuotannosta voisi teoriassa ajatella, mutta ne noin 10-kertaistaisivat tekstimäärän. Eli eiköhän nuo asiat kuulu keskustelusivuille.
Annat usein ymmärtää, että haluan salata ”epämiellyttäviä asioita”. En tiedä mitä epämiellyttäviä asioita haluaisin peitellä. Haluan vain, että kirjoitetaan tosiasioista ottaen lähtökohtaisesti huomioon kirjailijan oma visio, ja unohtamatta myös laajemmin muita asiaan liittyviä tosia tekijöitä, ja että kokonaiskuva edes yritetään rakentaa objektiivisesti. Ja kun olet avoimesti tämän tyyppistä näkökulmaa vastaan, niin kuinka sinua voisi pitää objektiivisena? Vielä vähemmän tieteellisenä. Ja miksihän jankutat tuosta tiedesuhteesta, vaikka kuvio on kovin selvä. Olet aika naiivi, kun kysyt, miksi Heikkilää ei siteerata tiedekuvioissa. Jokainen tiedeyhteisö vartioi tarkasti omaa reviiriään, eikä ulkopuolisilla ole asiaa näille markkinoille (muutama poikkeus on, esim. Kivikäs, joka pilkulleen seuraa auktoriteettien linjaa). Eihän edes instituutioiden sisällä olla samanmielisiä. Jo 50-60 –luvuilla Haavio oli sellainen guru, että Iivar Kemppinen ajettiin nurkkaan, niin että Kemppisen kirjoja ei edes julkaistu virallisesti laitoksen toimesta, vaan mies joutui itse kustantamaan kirjansa. No itse olen vakuuttunut, että Kemppisen linja olisi kehittänyt suomalaista kansanrunouden tutkimusta huomattavasti terveempään suuntaan kuin Haavion linja, jossa oleellisin: sisällöt ja merkitykset häivytettiin nollaan. Tuolloin melkein kaikille pakanuuden aikuisille asioille (mm. Ritvalan helka) ”todisteltiin” hölynpölyinen kristillinen tausta, koska haluttiin olla niin eurooppalaisia. Vaikka tuskinpa kukaan enää nykyisin allekirjoittaa moniakaan noista hölmöyksistä, niin eipä kukaan ole ottanut selvästi etäisyyttä folkloristiikan pölyyntyneisiin oppeihin (jonkalaista tutkimusta ei juurikaan enää harjoiteta muualla länsimaissa), Heikkilää lukuun ottamatta. Ja tältä pohjalta ajatellen, ei kai kansanrunoudentutkimus voi siteerata tai yleensäkään antaa mitään tunnustusta Heikkilälle, koska samalla se tunnustaisi epäonnistumisensa omalla työsarallaan.
Sunnyx 08.12.2008 klo 4:09
replies: text: Tuollainen paasaus kuuluisi kyllä muille foorumeille. Täällä keskustellaan vain artikkelien kehttämiseen välittömästi liittyvistä asioista. Olet ymmärtänyt pointtini tietenkin päin helvettiä ja muutenkin on aika paksua, että noin mustavalkoisia  näkemyksiä omaava henkilö syyttää toisia naiiveiksi. Pahat folkloristikot yrittävät vaieta Heikkilän kuoliaaksi ihan silkkaa kateuttaan, plaa-plaa-plaa. No, tuosta mielipiteestä päättelen ainakin sen, että tämän keskustekun jatkaminen on täydellisen turhaa - varsinkin kun artikkeli itsessään on tyydyttävässä tilassa, kunhan lähdeviitoitus hoidetaan kuntoon.--130.232.192.128 10. joulukuuta 2008 kello 16.41 (EET)

text: En ole lukenut jokaista artikkelin viimeaikaista versiota enkä ole selvillä käydystä keskustelusta, joten puhun vanhan käsitykseni pohjalta. Tähän artikkeliin on liitetty muista mytologia- artikkeleista leikattua Heikkilän teorioita koskevaa sisältöä, joka on muualla korvattu lähinnä maininnoilla tai poistettu kokonaan. Perusteena näille siirroille on ollut, että koska kyse on Heikkilän käsityksistä, ja koska käsitykset eivät ole tiedeyhteisön suosiossa, asiaa kuuluu käsitellä ensi sijassa tässä artikkelissa, ei niissä muissa. Siirrot on siis toteutettu ajatellen, että sisältö kuuluu tänne. Siirtoja ei ole tehty sisällön tuhoamiseksi. Mikäli siirretty sisältö halutaan poistaa tästä artikkelista artikkelin laatuun tai tilaan vedoten, se olisi soveltuvilta osin palautettava niihin artikkeleihin, mistä se on poistettu. Muutoin uuteen paikkaan lähetetty sisältö tavallaan "hukkuisi matkalla", joka ei ole ollut siirtojen tarkoitus.

text: Kannattaa huomata, että tekstiä sellaisena, missä muodossa se on muualta poistettu, ei ole ainakaan silloin pidetty pääosiltaan Wikipediaan soveltumattomana. Jos sitä olisi pidetty sopimattomana, sen poistosta olisi silloin käyty keskustelua, jonka päätteeksi se olisi poistettu. Tosin silloin teksti ei ollut aivan näin laveaa, rönsyilevää ja vaikeaselkoista.

text: Mahdollisten poistojen olisi siis lähinnä tapahduttava poistettavan tekstin itsensä perusteella, eikä artikkelin ihanteellisen muodon vuoksi. Ihanteellinen muoto (esim. "kirjailija-profiili") on lähinnä peruste siirtää aineisto takaisin sinne, mistä se on alun perin leikattu.  Tuohirulla 20. marraskuuta 2010 kello 21.00 (EET)
thread_title: Diedeellisyyttä!

message: Jäin miettimään tuota artikkelin lähteessä mainittua Simo Knuuttilan ajatusta (http://www.kalevalaseura.fi/kaku/sivu.php?n=p5a1&s=p5a1s3s2&h=hp5a1&f=fp5s#top), että Heikkilä edustaisi ”fiktiivistä tutkimusta”, ja mielestäni määritelmä on täysin epäonnistunut (tai tahallinen vitsi). Poikkeuksena tosin on varhainen ”Kullervon suku”, joka käsittääkseni johonkin tapahtumaan liittyen on aivan tarkoituksella tehty sävyltään fiktiiviseksi. Mutta yleisesti ottaen luonnehdinta fiktiiviseksi tutkimukseksi tuntuu melkoisen kaukaa haetulta. Fiktiivinen tarkoittaa kuvitteellista, jolla ei ole todellista pohjaa: esim. tarina ja satu, tavallisesti romaani ovat fiktiota, "keksittyjä juttuja". Mutta mitä sitten olisi fiktiivinen tutkimus? Eikö fiktiivinen tutkimus olisi jotakin sellaista, että tutkija itse keksii fiktiivisesti, siis mielivaltaisesti, perusteita, todisteita ja dokumentteja, ja tekaisee niistä juttuja, joilla ei ole tarkoitustakaan esittää mitään todellisuuspohjaista? Mielestäni fiktiivisen kirjoittajan tunnistaa yleensä jo lähtökohtaisesti asenteesta, painotuksista, kirjoitustavasta, faktojen väheksymisestä, ristiriitaisuuksista ja usein myös lähteiden puutteesta. Heikkilässä ei mielestäni ole mitään sellaiseen viittaavaa. Ehkä Wettenhovi-Aspan kirjoitukset täyttävät jotakin tästä määritelmästä, mutta miten ihmeessä Heikkilän näkökulmaa voisi pitää ”fiktiivisenä tutkimuksena”? Se, että miehellä on tavallisuudesta poikkeava, "ärsyttävän erilainen" näkökulma (kuten eräs tutkijatuttava on sanonut), ei sinänsä mitenkään voi tehdä asiasta fiktiivistä. Heikkilähän hahmottelee ja perustelee asiansa hyvin tarkasti ja loogisesti, osoittaa edetessään jatkuvasti lähdeviittein varustettuja runsaita kansanruno-, tapaperinne-, historia ym. ym. dokumentteja (ei siis fiktiivisiä lähteitä eikä lähteistä irrallaan olevia väitteitä), jotka suorastaan alleviivaavat esityksen todenperäisyyttä. Ja kun kirjoittaja siirtyy seuraavaan aiheeseen, toistuu taas sama täsmällisyys lukuisine havaintoineen, todisteineen ja lähdeviitteineen yhtä johdonmukaisesti. Minua kiinnostaakin erityisesti juuri tämä kokonaiskuvan loogisuus, joka eri yksittäisalueilla pysyy aina hämmästyttävän hyvin koossa suhteessa muuhun aineistoon. En voi kenenkään tosissaan uskovan, että tällaisen monikerroksisen, johdonmukaisesti yksityiskohtiin ulottuvan ja laajan lähteisiin tiiviisti nojaavan systeemin luominen olisi fiktiivisesti edes mahdollista. Toinen silmiinpistävä seikka on se, että kun suomalainen perinnetutkimus ja arkeologia eivät juurikaan ole kyenneet rekonstruoimaan muinaissuomalaista kulttuuria – meillähän on aina hupsusti väitetty (hätävalheena?), että lähestulkoon kaikki muinaissuomalainen kulttuuri on tavalla tai toisella ”kristillistä alkuperää” (heh) -  niin Heikkilä sitä vastoin on täysin uskottavasti hahmottanut muinaissuomalaisen yhteiskunnan, kulttuurin ja todellisuuskuvan sekä niiden taustalla olevan filosofian sekä lisäksi niiden kulttuurihistorialliset taustat. (Länsilounainen) Suomi on jo esihistoriallisella ajalla ollut osa Eurooppaa, ja minä Pohjoiseuroopan varhaiskulttuureihin perehtyneenä tiedän, että  näillä seuduilla vallinneissa kulttuureissa on ollut hyvin samankaltainen filosofinen, sanallinen ja symbolinen kuvasto ja tapa ilmaista eri elämänalueita ja asioita, ja aivan kuten Heikkilä esittää. Meillä näitä taustoja tunnetaan erittäin huonosti, kuten monet tutkijat esityksillään osoittavat. Virallisuus naurattaa Alivaltiosihteerissä, mutta virastotutkijoiden yksisilmäisyys huolestuttaa, ja joskus mietin kysyvätkö he itseltään: Mitäpä jos... jos Heikkilä onkin oikeassa!¨
Tähtisade 21. joulukuuta 2010 kello 22.10 (EET)
thread_title:  Fiktiivistä tutkimusta?