lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Signaalitiedustelu

message: RADINT ja LASINT ovat MASINT:n alalajeja. Eli SIGINT tiedustelee signaaleja kokonaisuutena ja MASINT niiden pieniä eroja, jolloin voidaan tunnistaa laiteyksilöitä (tietty tutka (RADINT)), ei tutkan signaali yleensä (ELINT). Ks. Tiedustelu#Tiedustelulajit Sakari Ahvenainen 3. kesäkuuta 2005 kello 04:52:05 (UTC)
replies: text: :Näyttää siltä, että tämä yhteys ECHELOnin ja signaalitiedustelun välille on jossain vaiheessa katkennut muokkausversioiden välissä. Joidenkin lähteiden mukaan ECHELOn on koordinoiva kokonaisuus, missö on eriliaisa vaihtoehtoja Yhdysvaltain omien, yhteisesti operoitavien ja liittolaismaiden kuuntelu- ja satelliittivastaanottoasemien kesken. Myös jotenkin listassa 2 oli Venäjä päässyt ECHELON- ja Nato-maiden joukkoon. Artikkelikokonaisuus on teknisesti parempi ja täsmällisempi kuin ensimmäisissä versioissa, mutta kun sivut lyhenevät ja viittaukset tihenevät, alkaa kokonaiskuva juttua ensi kertaa lukevalta kahdota. Tuohon ECHELOn artikkeliin tarvittaisiin johdantoa, jotta näille teknisemmille ala-artikkeleille tulisi jokin yhteinen kattokäsite.

message: Artikkeliin on jossain vaiheessa siirretty joitain listoja ECHELON-artikkelista. Nyt se on sekava, käsittämätön, Wikipedian tyylin vastainen ja vailla mitään järkeviä lähteitä. Laitan Uudelleenkirjoitettava-mallineen. 80.221.11.245 16. lokakuuta 2011 kello 11.03 (EEST)
replies: text: :Ehdottaisin, että mallina käytettäisiin jälleen englanninkielisen Wikipedian artikkelia.Kartasto 16. lokakuuta 2011 kello 13.16 (EEST)

text: Poistin alkajaisiksi nuo lähteettömät epäoleellisilta vaikuttaneet luettelot. --Ryhanen 16. lokakuuta 2011 kello 14.53 (EEST)
thread_title:  Korjattava
Keskustelu:Kehä II

message: :On puhuttu tien päättämisestä myös Vihdintiehen tai liittymisestä Kehä III:een Hämeenkylässä, mutta näistä ratkaisuista ei olisi yhtä suurta hyötyä kuin tien jatkamisesta Hämeenlinnanväylälle asti; Helsinki suostuu ratkaisuun jos Espoo ottaa länsimetron.
Tuon asian voisi kirjoittaa vähän selkeämmin. Miten niin yhtä suurta hyötyä? Kenen kannalta? Entä mikä on lähde tuolle, että Helsinki suostuu jos Espoo ottaa länsimetron?  -- Jonik 3. kesäkuuta 2005 kello 19:03:49 (UTC)
Jos Kehä II yhtyy Kehä III:een Hämeenkylässä, on Kehä III:lla siitä eteenpäin tuplaliikenne. Kehä III alkaa olla muutoinkin aika tukkoinen ruuhka-aikaan, tosin ei yhtä pahasti kuin Kehä I. – Asioita on vatvottu Espoossa ilmestyvässä Länsiväylä-lehdessä viimeisen vuoden aikana. Evakonpoika 3. kesäkuuta 2005 kello 21:02:05 (UTC)

message: Joku neropatti on lisännyt tämän kappaleen jälkeen huvittavan lähdepyynnön:
"Kehä II on suurimmalta osin moottoritietasoinen väylä, mutta tietä ei kuitenkaan ole moottoritieksi määritelty, sillä vastakkaisiin suuntiin johtavia kaistoja ei ole erotettu fyysisesti joillakin osuuksilla." 
Ainakin omilla silmilläni näen artikkelissa kaksi kuvaa, joita voidaan tässä tapauksessa käyttää varsin luotettavana lähteenä!--Kaak 19. helmikuuta 2008 kello 21.03 (UTC)
replies: text: Jospa se lähdepyyntö koski sitä "suurimmalta osin moottoritietasoisuutta". Sitä ei näe parista kuvasta joten siltä osin lähdepyyntö taisi olla aiheellinen. --Jmk 30. maaliskuuta 2010 kello 21.45 (EEST)

text: https://vayla.fi/kaikki-hankkeet/vt-1-lisakaistat-keha-ii-tuomarila

text: Vuonna 2021 ainakin päivitetty tämä kyseinen juttu ja siinä mainittu 62000 autoa vuorokaudessa josko joku korjaisi vanhan luvun vuodelta 2013 87.95.21.38 20. elokuuta 2023 kello 19.35 (EEST)
thread_title: Lähdepyynnöstä
Keskustelu:Pienpainenatriumlamppu

message: Suurpainenatriumlamppu, Pienpainenatriumlamppu ja Monimetallilamppu ohjaavat Katuvaloon. Kannattaako luoda omituisen nimiset artikkelit Suurpainenatrium, Matalapainenetrium, Monimetalli ja Elohopeahöyry, kun niiden sisältö on suoraan katuvaloartikkelista (mikä muuten olisi kohteliasta kertoa yhteenvedossa)? Tietoa on helpompi hallita, jos se on yhdessä paikassa. Tietenkin jos lampputietoa alkaa tulla liiaksi, sitä voi eriyttää itsenäisiksi artikkeleiksi. Tällainen artikkelien "valmiiksi" luominen ei kuitenkaan kannata. --Tsemii 3. kesäkuuta 2005 kello 20:58:24 (UTC)
replies: text: Uskon että ne tulevat kehittymään. Ensinnäkin artikkelissa katuvalo kerrotaan vain lampun ominaisuuksista katujen valaisimessa. Toiseksi jo Malline:Valonlähteet varten erilliset artikkelit olisivat järkevät. -- Hartz 3. kesäkuuta 2005 kello 21:06:36 (UTC)
replies: text: :Hyvä, että laajensit noita artikkeleja. Pelkäsin vain, että ne jäävät katuvaloartikkelin kopioiksi. Mutta miten perustelet esimerkiksi otsikkoa Elohopeahöyry? Sehän tarkoittaa ihan eri asiaa kuin elohopea(höyry)lamppu, vaikka se lampun lempinimenä menisikin. Google ei muuten löydä matalapainenatriumlamppuja, mutta pienpainenatriumlamppuja löytyy. --Tsemii 3. kesäkuuta 2005 kello 22:06:13 (UTC)
Yhtä en ymmärrä: miksi tämän ja mallineen nimessä on nEtrium, itse artikkelissa nAtrium  ? Tappinen 3. kesäkuuta 2005 kello 21:09:46 (UTC)

text: Typo. -- Hartz 3. kesäkuuta 2005 kello 21:10:55 (UTC)
Lisää ihmettelyä, miksi artikkelin nimi on "Matalapainenatrium" eikä "Matalapainenatriumlamppu" tms? --Harriv 3. kesäkuuta 2005 kello 22:17:56 (UTC)
Ilmeisesti tässä on kyse siitä, että artikkelit on haluttu nimetä valonlähdemallineessa olevia nimiä vastaaviksi, missä "lamppu" on ilmeisesti tilanpuutteen vuoksi jätetty pois. Tämän artikkelin nimi tulee siis tästä huolimatta luonnollisesti olla Matalapainenatriumlamppu ja Matalapainenatrium-artikkelin taas varmaankin Pienpainenatriumlamppu aiemman kommentin perusteella. Malline toimisi toki uudelleenohjauksien avulla entiseen tapaan. Siirsin jo Elohopeahöyryn Elohopeahöyrylamppu-nimelle, kahden muun siirtämiseen tarvitaan ylläpitäjä. – vzb83 3. kesäkuuta 2005 kello 22:24:34 (UTC)

text: Siirtelin nuo. Korjaanpa samalla templaattin suorat linkit.. --Harriv 3. kesäkuuta 2005 kello 22:32:32 (UTC)

message: Toisen vastaavan artikkelin nimi on suurpainenatriumlamppu, joten tämä voitaisiin siirtää nimelle pienpainenatriumlamppu. Suuri ja pieni. --Hartz 19. maaliskuuta 2008 kello 14.20 (UTC)
thread_title: Siirtoehdotus
Keskustelu:Edgar Degas

message: Kyllä tähän artikkeliin minusta olisi mahtunut varsin hyvin ainakin yksi tai kaksi balettikuvaa, koska maalari oli erityisen tunnettu juuri niistä.—Lemmikkipuu 6. kesäkuuta 2005 kello 00:37:25 (UTC)

message: Olisiko tässä artikkelissa nyt taiteilijan elämä ja tuotanto sopivassa paketissa lupaavaksi? --Savir (keskustelu) 27. tammikuuta 2016 kello 18.13 (EET)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline ok. ("balettitanssijoita esittävät maalaukset" on vähän hämmentävä lukijalle)
# viitteistys aukoton. 
# suppea.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus.
# kieli kohtalaista. viitemerkintöjen paikan tarpeeton horjuminen suhteessa välimerkkeihin haittaa luettavuutta.
# luokittelu ok.
# kielilinkit ok. yleisilme ok.
# artikkelin historia: artikkeli kirjoitettu kokonaan uudestaan 1/2016, jonka jälkeen muokkaushistoria koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.
replies: text: 11/12 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f (keskustelu) 1. helmikuuta 2016 kello 13.37 (EET)

text: Kelpaa. – Najboljši 11. helmikuuta 2016 kello 10.53 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f (keskustelu) 11. helmikuuta 2016 kello 14.34 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Alma Media

message: Bonnier lienee omistuksensa jo myynyt ja vienyt siitä vastikkeeksi MTV3:n mukanaan.

message: Alma Media osti Talentumin tänä vuonna, niin samalla se kokonaan uudisti liiketoimintaluejaottelunsa. En itse ehdi tekemään tarvittavia muutoksia ainakin nyt, mutta tässä on lähde uudelle jaottelulle:  --Pottier (keskustelu) 15. lokakuuta 2016 kello 18.01 (EEST)
thread_title:  Uudet liiketoimintalueet
Keskustelu:Sähköposti

message: Eikö tuo ole vähän harhaanjohtavaa luetella sähköpostin maantieteellistä kattavuutta? Sähköpostin saatavuushan ei ole oikein sidonnainen maantieteelliseen sijaintiin tai valtioon.
replies: text: Eikö sähköposti lisäksi ala olla käytettävissä suurinpiirtein kaikkialla missä tietokoneita pääse käyttämään? Muokattaneen. LPabo 26. lokakuuta 2007 kello 11.42 (UTC)

message: Onko tuo osio vähän mainostusta?
thread_title:  Ilmaisia sähköpostipalveluita 

message: Voisikohan joku kirjoittaa mitä kohdat osoitekentässä To, CC ja BCC tarkoittavat.
replies: text: Jeps. Tehty. LPabo 26. lokakuuta 2007 kello 11.42 (UTC)
thread_title:  vastaanottajat 

message: Onko sähköpostin määritelmä jostakin haettu vai itse keksitty? Ei kai tietokoneen tarvitse olla tietoverkkoon kytketty, jos sähköpostit viedään verkkoon muulla tavalla, esimerkiksi käyttämällä BSMTP:tä (viestit CD:lle, tiedosto syötetään palvelimelle, kun sen saa verkkoon kytketylle koneelle). Myös paikallinen sähköposti (mitä unixeissa käytetään paljon) on tällä määritelmällä rajattu pois. LPabo 28. lokakuuta 2007 kello 08.35 (UTC)
thread_title:  Määritelmä 

message: Kehittyikö pääteviestintä ennen postilaatikkoviestintää? Ensimmäisillä monen samanaikaisen käyttäjän tietokoneella ei ollut kovin montaa päätettä, ja usein nämä olivat kaikki tietokoneen yhteydessä. Sähköposti oli silloinkin hyödyllinen ja ymmärtääkseni kehittyi niihin aikoihin. Viestintä päätteltä päätteelle tuli hyödylliseksi, kun päätteitä oli enemmän, eri huoneissa ja mahdollisesti puhelinyhteyden päässä. Ehkä tässä yhteydessä olisi syytä viitata myös pääteviestintään erikoistuneisiin ohjelmiin (write, wall, talk). LPabo 29. lokakuuta 2007 kello 07.33 (UTC)
thread_title:  Historia 

message: Miten sähköpostiosoitteessa voidaan @-merkin sijaan käyttää jotain muuta merkintää?
näkee esim. [at] (a)
tietääkö joku mikä olisi virallisin? täytän pdf-lomaketta, johon en saa @-merkkiä näkyviin.
replies: text: Tällaiseen kysymykseen saattaisi saada hyvyä vastauksia nyyssi/usenet-ryhmässä sfnet.viestinta.www

text: Virallisesti käytetään nimenomaan tuota @-merkkiä. Vaihtoehtoja olen nähnyt lähinnä silloin, kun yritetään välttää automaattista sähköpostiosoitteen tunnistamista (roskapostia ajatellen). Jos pdf-lomakkeen lukija on ihminen, yllämainitut merkinnät toiminevat hyvin, mutta jos pdf-lomakkeen käsitteleekin automaatti, näin merkittyä osoitetta ei luultavasti tunnisteta ja pahimmassa tapauksessa koko lomake häviää (käsitelyskriptit kun saattavat olla ad hoc -tyylisiä, ajattelemattomasti koodattuja). Jos skripti on fiksusti koodattu, se lähettää tällaiset tapaukset ihmisen käsiteltäväksi.

text: Tilanne sinänsä on kestämätön, sillä lomakkeessa saatetaan tarvita muitakin "eksoottisia" merkkejä esimerkiksi nimen oikein kirjoittamiseen. Yksittäistapauksessa ongelman voi mahdollisesti kiertää syöttämällä merkki muulla tavoin, sen numeerisen koodin tai leikepöydän kautta. Käytettävät niksit riippuvat ympäristöstä, eikä tämä keskustelu kuulu Wikipediaan, vaan esimerkiksi yllämainittuun nyyssiryhmään.

text: --LPabo 20. lokakuuta 2008 kello 12.33 (EEST)
thread_title:  @-merkki
Keskustelu:Kakka

message: roskamerkki pois! tämä on ihan normaali redirect puhekielisestä ilmaisusta kirjakieliseen ilmaisuun. Kommentin jätti 128.214.69.47 (keskustelu – muokkaukset)

message: Mihin tätäkin uudelleenohjausta tarvitaan? Ei kai kukaan etsi ulosteesta tietoa hakusanalla "kakka". --Jetman 30. huhtikuuta 2006 kello 13.29 (UTC)
replies: text: Joku saattaa ihan oikeasti etsiä tietoa kirjoittamalla hakukenttään "kakka". Tapana on ollut ohjata puhekielisiäkin ilmauksia. Lähinnä sivu kai palvelee testailijoita. Jos ohjausta ei ole, saamme tasaisin väliajoin lukea, mitä ihmisille tulee mieleen sanasta "kakka". --Tsemii 30. huhtikuuta 2006 kello 14.01 (UTC)
replies: text: :Viisainta olisi korvata tämä haiseva artikkeli uudelleenohjauksena Wikisanakirjaan. Interwiki-linkit näyttävät johtavan Uloste-käsitteen artikkeleihin. Poistoäänestykseen, jos uo:ta ei tehdä. --Thi 20. elokuuta 2007 kello 17.45 (UTC)
replies: text: ::Joo; eihän tämä ole mikään sananselitys-sanakirja. --Watsamies 20. elokuuta 2007 kello 17.59 (UTC)
thread_title:  Uudelleenohjauksen tarpeellisuus
Keskustelu:Luettelo suomalaisista perinneruokalajeista

message: Artikkelin muokkaushistoria ennen tätä päivää on (ainakin minun koneeltani katsoen) kadonnut jonnekin. Tietääköhän joku, mistä on kysymys? --Noinikkää 10. kesäkuuta 2005 kello 16:13:06 (UTC)
thread_title: Sivuhistoria hukassa

message: Mikäs suomalainen perinneruoka se on (tiedän kyllä suunnilleen mitä se on)? Höyhens 14. heinäkuuta 2005 kello 16:43:18 (UTC)
replies: text: Ihmettelen myös mistä lähtien vorschmack, sinällään herkullinen ruoka, on tullut suomalaiseksi perinneruuaksi.  Perinneruuan perusteeksi ei riitä, että yksi korkea-arvoinen upseeri on joskus ollut siihen erityisen tykästynyt.--Myyrylainen 28. joulukuuta 2005 kello 09:23:46 (UTC)
thread_title: ei kai vorschmack

message: Perinneruuista puuttuu mielestäni uunijuusto. Sehän on suomalaista maalaisperinnettä parhaimmillaan. ah.
thread_title:  Perinneruuat 

message: Itselläni ei ole pahemmin asiantuntemusta, niin pistän nämä internetistä löytyneet ensin tähän keskuselupalstalle ja sitten jos joku tietää jonkun näistä olevan suomalainen perinneruoka, niin lisätköön artikkeliin:
*Ahvenkukko
*Hapanvelli, hapanlohko
*Haudotettu riekko
*Hiilisilakka
*Isoäidin salaatti
*Jauhelihapihvi
*Jauhoklimppi
*Juurespata
*Kaalilaatikko
*Kaalipiirakka
*Kaljavelli
*Kokkelipiimä
*Koskenkorva
*Lanttukukko
*Lapskoussi
*Leipäjankki
*Lihaklimppi
*Lihapiirakka
*Lihapullat
*Lohipiirakka
*Mannapuuro
*Metsopaisti
*Mustikkakeitto, mustikkasoppa
*Naurispaistikkaat
*Omenariisipuuro
*Paistetut ahvenet
*Papurokka
*Perunajauhopannukakku
*Perunamuussi
*Perunapiirakka
*Perunapuuro, helmipuuro, pastanttipuuro
*Perunasalaatti
*Piimävelli
*Porkkanakastike
*Poronkoparakeitto
*Puolukkahillo
*Puolukkapiirakka
*Pylsy
*Rasvarieska
*Rommitoti
*Ryynimakkara
*Räätikkäputsi
*Rötkävuassu
*Savuporokeitto
*Savusilakka
*Sultsina
*Suolasilakka
*Suolasärki
*Suutarinsoossi
*Taikinaklimppi
*Tappaiskeitto
*Tirripaisti
*Tokero
*Topseilvellinki
*Uuniriisipuuro
*Vatruski
*Vispipuuro
Artikkelissa perinneruoka on listattu perinneruokia maakunnittain, kuitenkaan monia niistä ei ole kirjattuna tässä artikkelissa, onko kyseessä "vahinko" vai onko siihen joku erityinen syy miksi ei niitä ole tähän listattu? --Pek 15. heinäkuuta 2010 kello 19.25 (EEST)
thread_title: Puuttuvat

message: Ainakin Talkkunaviili pitäisi poistaa artikkelista, sillä sehän on vain viiliä jossa on talkkunaa mausteena. Se myös sisältyy linkin viili tekstiin.
thread_title:  Poistettavat 

message: Hernekeittoa on ainakin artikkelinsa mukaan syöty jo lähes 2500 vuotta sitten eli antiikin aikana. Ja onkos aladobi muka suomalaista perinnettä?
Onhan pizzallakin jo aika pitkät "perinteet" Suomessa, eikös senkin voisi lisätä? 212.50.203.198 7. helmikuuta 2015 kello 06.23 (EET)
thread_title:  suomalaisia? 

message: lisäisi Sianpääsyltyn. Sitä isoäiti teki.
thread_title:  lisää
Keskustelu:Søren Kierkegaard

message: Palasin katsomaan tätä artikkelia ja tuo lista Kierkegaardin teoksista on mielestäni aika kummallinen. Mitä itse listaa katselin, niin kai se ainakin jossain määrin vastaa Kierkegaardin tuotantoa, mutta on esimerkiksi omituista, että listassa filosofin nimi kirjoitetaan muodossa ”Kirkegaard”, jota muotoa en itse ole missään nähnyt (joskin pidän tietysti mielessä mahdollisuuden, että se on vaihtoehtoinen muoto 1800-luvun villien kirjoituskäytäntöjen jäljiltä). En ole varma, onko sellainen lista alkujaankaan kovin hyödyllinen ja koska olen tosiaan tarkkuudestakin epävarma, niin poistin sen. Sivun historiastahan sen löytää, jos sen haluaa uudelleen muotoilla, mutta sellaisessa muodossa kuin se oli, en näe, että siitä olisi suomenkieliselle tietosanakirjalle hyötyä. –Jni 10. kesäkuuta 2005 kello 18:17:36 (UTC)
Artikkelissa kerrotaan, että Kierkegaard "väitteli teologian maisteriksi vuonna 1841". En-wikin mukaan tuo tutkinto vastaisi nykyistä tohtorin tutkintoa, mutta kun maisteriksi ei väitellä, niin voisiko pikemminkin kirjoittaa, että "Kierkegaard valmistui teologian maisteriksi vuonna 1841. Tutkinto vastaa nykyistä teologian tohtorin tutkintoa"   --Cuprum 4. lokakuuta 2008 kello 14.51 (EEST)

message: Ja saisiko tiedon Kierkegaardin kuolemasta ja -syystä. Anyone? Kommentin jätti Lehtovitra (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Kuoli Frederikin sairaalassa Kööpenhaminassa kahdeksan viikon sairauden jälkeen. Kuolinsyyn kohdalla on kysymysmerkki . Arveluja kuolinsyystä: putosi lapsena puusta, joka aiheutti kuoleman 42-vuotiaana ; tuberculous spondylitis, :en:Pott’s disease with paraplegia, a special form of tuberculosis with a characteristic course. Artikkelin mukaan lapsuuden vammana saatuun selkärankavaurioon, joka ilmeni 
kyttyränä, kehittyi tuberkuloosi, joka vei potilaan sairaalaalaan, jossa kuoli 7 viikkoa myöhemmin. .--RicHard-59 (keskustelu) 2. elokuuta 2015 kello 16.20 (EEST)

text: Jatkoa pdf:sta, oireita ennen kuolemaa: "spread to the abdominal and upper dorsal muscles, development of weakness of the arms (paresis) and facial nerve paresis, and eventually bulbar paralysis to which he finally succumbed" eli suunnilleen näin: halvausoireet levisivät vatsan ja selän alueelle, käsiin sekä kasvoihin. Kasvojen aivohermohalvaus vei hänet hautaan. --RicHard-59 (keskustelu) 3. elokuuta 2015 kello 02.25 (EEST)
thread_title:  Kuolema ja kuolinsyy
Keskustelu:Salama

message: Kuinka suuri mahdollisuus on,että salama iskee taloon?
Miten käy silloin talon sisällä oleville ihmisille?
Ihmisille voi tulla monenlaisia vaikutuksia voimakkaan sähkökentän läheisyydessä.
Mielenkiintoisia selviytymistarinoita salamansikuista löytyy osoitteesta:
http://www.lightning-strike.org

message: http://geology.about.com/od/climate_change/a/fulgurites.htm Esimerkki salamafossiliista, aiheesta löytyy tietoa mm. Tieteen Kuvalehden numerosta. Saisiko tämän jonnekin (fossiileita käytetään mm. ilmaston tutkimiseen)? Harva tuskin tietää näistä.
thread_title:  Salamafossiilit tms 

message: Minua taas kiinnostaa enemmän yläsalamoiden tarkoitus, erään teorian mukaan sillä olisi yhteys CO2:een?
Eräässä dokumentissa tiedemies selitti, että yläsalamoita olisi ollut enemmän ja voimakkaampia miljoonia vuosia sitten kun ilmakehässä oli paljon butaania. Samassa ohjelmassa tutkijat ihmettelivät miksi eräässä Yhdysvaltalaisessa kaupungissa (nimeä en muista) jossa saastemäärä oli korkea ukkonen oli myös tavallista voimakkaampi ja muistelen yläsalamoiden esiintymistä. Hassuinta tässä oli se, että yläsalamoita esiintyi joka kerta. Kaupunki on rakennettu siten, että ilma kaupungissa liikkuu huonosti. Samassa ohjelmassa oli spekulaatiota siitä voisiko yläsalamat olla niitä joilla ylimääräinen hiilidioksidi poistuisi ilmakehästä?
thread_title:  Yläsalamat 

message: Muistelisin, että olen kuullut jostain, että Maahan lyö joka sekuntti noin sata salamaa, mutta en osaa antaa tälle tiedolle lähdettä. Tietääkö joku enemmän? Tästä voisi toki mainita tekstissäkin... Ja siitä vielä, että eikö se ole aika yleinen harhakäsitys, että salama purkaantuisi ylhäältä alas, vaan päinvastoin, purkautuesaan maahan? - K:i --84.248.21.10 27. lokakuuta 2007 kello 00.41 (UTC)
thread_title:  Kuinka usein salamat lyövät maahan? 

message: Tästä(kin) puuttuvat lähdeviitteet täysin. Ovien ja ikkunoiden sulkeminen ovat enemmänkin kansanperinnettä. Samoin savupiipun johtavuuskin saattaa olla vähän niin ja näin. Lisäksi salamasuojaus nykytaloissa (maakaapelit yms) on aivan toista luokkaa kuin vanhoissa ilmajohdolla virtansa saavissa maalaistaloissa.
Muutenkin koko artikkeli on kirjoitettu jokseenkin täysin ilman mitään lähteistöä ja siinä on viittauksia kuulopuheisiin kuten "joskus salama on lyönyt kahden pilvenpiirtäjä väliin" tai "jotkut sanovat nähneensä mustan salaman" tai "Ennen iskua sähkökentän voimistumisen saattaa kuitenkin havaita hiuksien nousemisesta pystyyn". Ei tällainen kuulu wikipediaan ensinkään.
Ehdotan koko artikkelin kirjoittamista uudelleen. Kommentin jätti 88.194.202.116 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Siitä vaan --albval (keskustelu) 12. syyskuuta 2008 kello 10.20 (EEST)
replies: text: :Virittelin. --Agony (403) 12. syyskuuta 2008 kello 10.36 (EEST)
thread_title:  Salamalta suojautuminen yms? 

message: Salamasymbolille voisi luoda oman artikkelin ja siirtää sinne aiheeseen liittyvän aineiston tältä sivulta. Muita merkityksiä onkin jo lueteltu sivulla Salama (täsmennyssivu). --Jawacz (keskustelu) 31. toukokuuta 2013 kello 09.11 (EEST)
thread_title:  Oma artikkeli salamasymbolille
Keskustelu:Suola

message: Neutraali, hapan ja emäksinen suola kaipaisivat vielä tarkennusta ja esimerkkejä. 
Sähköneutraalisuus ja pH-asia saisivat erottua selvemmin toisistaan...
 –Kommentin jätti Mkk (keskustelu – muokkaukset) 
Kationi on varautunut metalli-ioni; Anioni tulee vahvasta haposta Al(NO3)3, FeCl3 Hydratoitunut kationi toimii happona; Anionilla ei vaikutusta PH < 7. Tuo kohta on aika sekava, miksi rauta-ioni toimii happona, mutta kalium- tai natriumioni ei.  –Kommentin jätti 84.248.168.224 (keskustelu)

message: Eikö pitäisi mainita esim. jään poisto teiltä, Antimoni-magnesiumakku ‎ja suolapatsaat? Tekvie (keskustelu) 29. huhtikuuta 2012 kello 13.55 (EEST)
replies: text: Miksi juuri nuo. Ajatus on että esimerkiksi tärkeimmät käyttötavat mainitaan (mieluiten leipätekstissä syineen eikä listoina), suolapatsaat ja akku eivät missään tapauksessa niitä ole. Etsi joku lähde suolasta ja sen käytöstä, ja poimi sen mainitsemat tärkeimmät käyttötavat.--Opa (keskustelu) 29. huhtikuuta 2012 kello 14.59 (EEST)
thread_title: Käyttöä osio tarvitaan
Keskustelu:V. A. Koskenniemi

message: Muodossa VA Koskenniemi on tainnut Google johtaa harhaan, koska se jättää yhteenvedoissaan tällaiset pisteet kirjoittamatta. Yleisimmät muodot ovat V.A. ja V. A., joista jälkimmäinen on fi-Wikipediassa käytettävässä muodossa. --Tsemii 10. kesäkuuta 2005 kello 22:27:36 (UTC)
replies: text: Kappas vain. Google-haku "V. A. Koskenniemi" (lainausmerkkienkin välissä) antaa todellakin harhaanjohtavan kuvan asiasta (makes a metal note: check dots from the actual pages). Seisomme korjattuna. --TBone 12. kesäkuuta 2005 kello 07:06:21 (UTC)
thread_title: VA vs. V. A.
Keskustelu:Bibliofilia

message: * Tuleeko kenellekään mieleen suomalaisia bibliofiilejä tai -maaneja?
* Voisiko tekstiä laajentaa vaikkapa historiallisella katsauksella aiheeseen? (Aiheeseen kaiketi liittyy myös itse kirjaston synty.)
--MiaK 12. kesäkuuta 2005 kello 13:34:30 (UTC)
replies: text: En tunne aihetta, mutta minun mielestäni artikkelille parempi nimi olisi aihe/harrastus/ilmiö eli bibliofilia. --Samulili 12. kesäkuuta 2005 kello 13:35:19 (UTC)
replies: text: :Hei, Samulili. Olen samaa mieltä. Kirjoitin tämän toivottujen listalta suoraan klikaten, joten siitä nimi. --MiaK 12. kesäkuuta 2005 kello 13:37:32 (UTC)

text: :Löytyisikö joukosta joku ystävällinen sielu, joka haluaisi kirjoittaa aiheesta Bibliofilia ja lisätä redirect-komennon hakusanalle Bibliomania, tai päinvastoin? Siihen voisi yhdistää tämän riipustamani tekstin, ja se voisi sisältää viitteitä myös kirjaston syntyhistoriaan, sillä tietääkseni jonkinlainen "bibliofilia" oli myös kirjastojen syntymisen takana. Historiatietoni (tai lähteeni) eivät kuitenkaan ole riittävät. - Lisään tämän toivottujen listaan saman tien. --MiaK 12. kesäkuuta 2005 kello 13:46:45 (UTC)
Suosittelen termiä bibliofiili. Bibliofiilien Seuran jäsenluettelo ilmestyi vuonna 1979.
Seuran lehti Bibliofiili.

text: Siirsin sivun nimelle bibliofilia, koska Wikipedian tarkoitus on kertoa ilmiöistä eikä sanoista. --Samulili 12. kesäkuuta 2005 kello 13:49:36 (UTC)
replies: text: :OK, en lisännyt toivottujen artikkelien listaan. --MiaK 12. kesäkuuta 2005 kello 13:50:53 (UTC)
Voitaisiin suomalaisina sitten käyttää harrastuksesta suomenkielistä nimeä tai ainakin sillä selittää sanaa bibliofilia, mikä sananakaan ei ole yleisessä käytössä vaan se sana yleensä korvataan suomenkielisellä vastineella toisin kuin termi bibliofiili.
thread_title: Artikkelin laajentaminen