lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Messu

message: Tarkoitetaanko kohdassa: 'Messu eri kirkkokunnissa' kreikkalais-katolisella kirkolla läntiseen kirkkoon kuuluvaa ns. uniaattikirkkoa (esim. Ukrainan kreikkalais-katolinen kirkko), joka tunnustaa Rooman paavin kirkkonsa johtajaksi ? 
Nyt linkki vie redirectinä ortodoksisuuteen, joka kaikesta huolimatta tarkoittaa tämän päivän Suomessa aivan muuta kuin 'kreikkalais-katolinen kirkko'. Vaikka Suomenkin ortodoksisen kirkonkin nimi oli ennen maailmansotia jonnekin noin 30-luvulle saakka Suomen kreikkalais-katolinen kirkko, nimitystä ei enää käytetä virallisissa eikä edes epävirallisissa yhteyksissä. (Kokeile Googlea hakusanalla: uniaatit). Nykyinen virallinen ja kaikkialla käytetty termi on Suomen ortodoksinen kirkko ja ortodoksisuus, jolla ei kirkkohallinnollisesti eikä oikeastaan käytännön teologisestikaan ole mitään yhteyttä uniaatteihin, päinvastoin kova riitely. Siksi sen käyttö on enemmänkin loukkaavaa kuin asiallista tällaisessa yhteydessä.
Koska en tunne uniaattien liturgiaperinnettä, en korjannut mahdollista virhettä.
Suosittelisin myös asiaa tuntevan kirjoittamaan ihan oman artikkelinsa kreikkalais-katolisuudesta (uniaateista) ja poistamaan redirectin ortodoksisuuteen.
--HAnnuP 26. toukokuuta 2005 kello 14:18:20 (UTC)
replies: text: Luultavasti artikkelin kirjoittaja on tarkoittanut ortodoksista liturgiaa, jossa on periaatteessa samat keskeiset osat, kuin katolisessa messussa.  Kreikkalais-katoliset, eli unioidut kirkot, noudattavat itäistä jumalanpalvelusperinnettä (ja säännöksiä esim. pappien avioliitosta), mutta tunnustavat paavin erityisaseman.  Eli uniaattien ehtoollisjumalanpalveluksen oikea nimitys on liturgia kuten ortodoksienkin. Joonas 26. toukokuuta 2005 kello 14:55:33 (UTC)
Kertokaapa miten suomennan ranskalaisen Messe Basse --em 5. lokakuuta 2006 kello 15.49 (UTC)

message: Protestanttisten kirkkojen sisällä esintyy laajaa vaihtelua matalakirkollisten ja korkeakirkollisten traditioiden välillä, voiko oikeastaan väite protestanttisten kirkkojen jakamattomasta perinteestä olla edes oikein? Protestanttisissa kirkoissa jumalanpalvelus seuraa pitkälti jakamattoman kirkon perintöä, eli se sisältää samat perusosat kuin katolinen messu ja ortodoksinen liturgia. 
Mikäli väitteellä tarkoitetaan luterilaisen kirkon liturgista traditiota olisi parempi tarkentaa kyseessä olevan lauseen kirkkokuntaa. Panttitunti (keskustelu) 11. toukokuuta 2024 kello 22.54 (EEST)
thread_title:  Protestanttiset kirkot
Keskustelu:MS-DOS

message: MS-DOS on tuotenimi. Vaikka Windows 95:ssä ja myöhemmissä on komentorivikehote, joka on yhteensopiva MS-DOSin kanssa ja ilmoittaa (joissain tapauksissa, ainakin ohjelmallisesti kysyttäessä) versionumerokseen 7.0, minusta on väärin väittää että olisi olemassa tuote nimeltä MS-DOS 7.0 tai MS-DOS 8.0. (Ristiriita artikkelin sisällä.) Sama kuin väittäisi että Windows 2003:n nimi olisi Windows NT 5.2. Lisäksi - Windows 95 ei asennu hakemistoon nimeltä ''command'' vaan ''WINDOWS''. [[Käyttäjä:Ravel|Ravel]] 27. toukokuuta 2005 kello 12:44:04 (UTC)

message: Jahas... MS DOS 1.0 olisi Windows 9.x:n versio? :) -- [[Käyttäjä:Jniemenmaa|Jniemenmaa]] 26. maaliskuuta 2006 kello 10.29 (UTC)

message: Stonda, miksi palautit artikkelin? viestin jätti [[Käyttäjä:193.229.219.211]]

message: Artikkeliin on ripoteltu asioita niitä tarkemmin selventämättä. Aihe on kyllä merkittävä, mutta tällaisenaan artikkeli on kehno eikä mielestäni ole tietokirjamainen. Luotettavuutta ei edistä lähteiden puuttuminen. --Juha.ebt (keskustelu) 15. kesäkuuta 2014 kello 16.29 (EEST)
replies: text: :Muokkaa toki vapaasti. Arvostelut "artikkeli on kehno" ja "Uudelleenkirjoitettava: Tarkennus: Paljon tarkennettavaa" eivät oikein auta artikkelin kehittämisessä. Mitä puuttuu? Rakenne on mielestäni ok ja tuo oleellista esiin paremmin kuin esim. en.Wiki. --Mikko Paananen (keskustelu) 22. huhtikuuta 2017 kello 23.40 (EEST)
thread_title:  Uudelleenkirjoitettava & Lähteetön
Keskustelu:Karma-kagyü

message: Suora kopio osoitteesta http://www.buddhalaisuus.fi/karmakagyu/karmakagyu.html. Odotetaan, että kirjoittaja vastaa keskustelusivullaan, onko lupa kopioimiseen. –Antti Leväsaari(jutskaa) 27. toukokuuta 2005 kello 15:27:43 (UTC)
replies: text: Ilmeisesti tuohon tekstiin on lupa Keskustelu käyttäjästä:Wikipa. --Teme 28. toukokuuta 2005 kello 20:39:51 (UTC)
Vaatisi vähän laittoa tämäkin ... uskovaiset itse eivät tunnu olevan näissä itämaisissa uskonnoissa selkeimpiä kirjoittamaan omastaan. Uskontotieteilijöitä? Anyone? --TBone 28. kesäkuuta 2005 kello 10:32:13 (UTC)

text: Teksti on alunperin uskovaisille tarkoitettu, ilmeisesti suoraan tänne siirretty käännös. Se vaatii selvästi terminologian tuntemusta, esim. opettajat, opetuslinjat ja välitykset ovat keskeisiä tiibetinbuddhalaisuudessa, mutta eivät ihan heti aukea ulkopuolisille. 1. luvun (Buddhalaisuuden saapuminen Tiibetiin) voisi ehkä siirtää Vajrayana-artikkeliin, koska se liittyy oikeastaan kaikkiin koulukuntiin eikä vain tähän. Koitan korjailla tuota pikku hiljaa yleistajuisemmaksi, aloitin johdannosta. Tuliko parempi? -- (128.214.14.51)

message: Artikkelissa mainitaan: "Mahamudra on kagyu-perinteen pääharjoitus. Oppilaan saavutettua täyden mahamudra-ymmäryksen hän voi ryhtyä harjoittamaan Naropan kuutta joogaa."
Siinä vaiheessa kun mahamudra on täysin "ymmärretty", ei Naropan kuudelle harjoitukselle ole enää tarvetta. Mahamudra ja Naropan harjoitukset ovat toisiaan täydentäviä - toinen ei ole askel toiseen. Tästä en ole 100% varma, mutta muistelen että joillakin kolmen vuoden retriiteillä Naropan harjoitukset annetaan ennen mahamudra-meditaatioita. Asiaa tietty sotkee myös se, että mahamudra on sekä nimi harjoitukselle, että päämäärä (valaistuminen). Mahamudra-tilan voi saavuttaa myös Naropan harjoituksilla...
Ehdotan kyseistä lausetta poistettavaksi tai sen voi korvata jollakin muulla, esim: "Kagyu-perinteen kaksi keskeisintä harjoitusta ovat Naropan kuusi joogaa ja mahamudra".
thread_title:  Mahamudra
Keskustelu:C-kasetti

message: Eikö ole hieman puolueellista sanoa C-kasettien ainoa etu CD-levyihin verraten on se, että...? Kyllähän niistä voi keksiä muitakin etuja, vaikkapa hinnan ja sen, että niiden kuuntelu ei vaadi korkeata teknologiaa. Ja toimii esim. melkein kaikissa autoissa, toisin kuin CD:t. Ravel 27. toukokuuta 2005 kello 21:00:55 (UTC)
replies: text: Onhan tuo vähän jyrkästi ilmaistu. Muokkaa vain artikkelia paremmaksi, jos haluat! --Tsemii 28. toukokuuta 2005 kello 10:25:44 (UTC)
eivätkä ne ole yhtä herkkiä kosketukselle kuin CD-levyt -Minkälaisesta kosketuksesta tässä on kyse? Paljain käsin CD-levyyn tarttumisesta ei ole mitään seuraamuksia, CD saattaa jopa kestää siihen kohdistetun vasaraniskun, entäs C-kasetti sitten. Argus 1. marraskuuta 2008 kello 17.44 (EET)

text: Kyse onkin siitä, että CD-levy helposti vahingoittuu naarmuuntumalla. Jaalei (keskustelu) 5. helmikuuta 2015 kello 10.35 (EET)

message: C-kasetin käytön tietokoneissa voisi mainita jo heti artikkelin ensimmäisissä kappaleissa.
thread_title:  Tietotekniikkaan liittyvä puute artikkelissa
Keskustelu:Impedanssi

message: Tätä aihetta voisi olla hyvä kuvailla myös vähän "maallisemmin" kuin tuollaisella teknisellä jargonilla mistä ei normaali ihminen saa mitää selvää. <small>Kommentin jätti [[Käyttäjä:62.183.204.251|62.183.204.251]] ([[Keskustelu käyttäjästä:62.183.204.251|keskustelu]]&nbsp;–&nbsp;[[Special:Contributions/62.183.204.251|muokkaukset]]).</small>

message: Tsiisus... tuli ihan koulun fysiikka mieleen... Ei tosta saa mitään tolkkua. 
Jokainen kuvauksessa käytetty tekninen sana pitää tietää etukäteen ja kun niiden tietämiseen taas tarvitsee kaikkia muita teknisiä sanoja on noidankehä valmis. Se, joka sitten tietääkin tarvitut tekniset sanat, ei tarvitsekaan näitä artikkeleita...? Eli jonkun teknisen asian selittäminen teknisten sanojen avulla, on monessa mielessä turhaa. Osaisko joku tosiaan selittää kansalle?????????????????????????? --[[Käyttäjä:212.50.194.89|212.50.194.89]] 12. lokakuuta 2006 kello 10.49 (UTC)Hypex

message: Tarkoittaakohan toi nyt suomeksi sitä, että jos kaapeliin syöttää tarpeeksi nopeaa vaihtovirtaa niin se luo magneettikentän, joka taas tekee kaapeliin vastaavan heikomman signaalin hiukan jälkeen alkuperäisestä... eli hiukan kuin muuntaja yhdellä langalla? Kommentin jätti 81.197.41.86 (keskustelu – muokkaukset).
-----
Todellakin, joku asian hyvin tunteva voisi selittää rautalangasta impedanssin sekä sen käyttötarkoituksia ja sovelluksia käytännössä. - Garo 83.145.240.220 7. heinäkuuta 2007 kello 21.10 (UTC)
thread_title:  täh?
Keskustelu:Jalavat

message: Onkohan vuorijalavan ja kynäjalavan latinankielisten nimien käytössä tapahtunut muutoksia kymmenen vuoden sisällä? Omissa artikkeleissaan puut ovat toisilla, aiemmin kaikkein käytetyimmillä nimillään eli Ulmus glabra ja Ulmus laevis (lähteenä mm. Viljelykasvion nimistö (1996) - Suomen puu- ja pensaskasvio (1989) ei muita lat. nimiä tunnekaan). Kaikki vaihtoehdot voisi joka tapauksessa luetella ainakin vuori- ja kynäjalavan omissa artikkeleissa. --Noinikkää 28. toukokuuta 2005 kello 12:14:15 (UTC)
replies: text: Hupsis: glabra- ja laevis-versiot vaihdettu artikkeliin jo sillä välin, kun tarkistelin tietoja opuksista. Kasvien nimiä kyllä muutellaankin niin, ettei aina perässä pysy. --Noinikkää 28. toukokuuta 2005 kello 12:29:23 (UTC)
replies: text: :Otavan värikasvio (2005) antaa vuorijalavalle Ulmus glabra (U. scabra) ja kynäjalavalle leavis, noita toisia ei mainita ollenkaan. 46.132.95.84 14. syyskuuta 2020 kello 06.20 (EEST)
thread_title: Ulmus montana/ U. glabra ja Ulmus effusa/ U. laevis
Keskustelu:Gospel

message: Olisi kiintoisaa jos joku lisäisi tähän (tai muualle) tekstiä kristillisestä metallimusiikista (ns. white metal). Ravel 28. toukokuuta 2005 kello 17:58:43 (UTC)
Ulkomaalaisten artistien lista pitäisi jakaa perinteisen mustan gospel-musiikin edustajiin ja muihin gospel-artisteihin. Kommentin jätti 128.214.200.98 (keskustelu – muokkaukset).
Kannatetaan. Erilliset listat kehiin. Hiilidioksidi

message: Minusta gospel-genren erityispiirteitä -osiossa oleva huomio hengellisen tehtävänsä unohtaneista gospelartisteista sopisi enemmän gospel-lehden keskusteluosioon, eikä tietosanakirjaan. En poistanut sitä, koska vasta tutustun wikipedian editointikulttuuriin. Joka tapauksessa maininta kuulosti epämääräiseltä 'piilopottuilulta' joillekin. Kommentin jätti 85.156.185.96 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title:  Piiloviestintää - kenelle 

message: Tarvitseeko noin pitkää listausta artisteista? --81.197.165.230 16. toukokuuta 2007 kello 11.48 (UTC)
thread_title:  Listaus 

message: Luettelo gospel-laulajista ja -yhtyeistä pitäisi erottaa omaksi luettelokseen. --Zxc 31. elokuuta 2007 kello 20.00 (UTC)
thread_title: Pitkä luettelo

message: Tämä artikkeli käsittelee kristillistä populaarimusiikkia yleisesti, mutta useassa tänne viittaavassa artikkelissa gospel selvästi tarkoittaa ns. perinteistä gospelia, eli negrospirituaaleja ja niihin pohjautuvaa kristillistä soul-musiikkia. Artikkelissa pitäisi paremmin selventää nämä gospel-sanan kaksi merkitystä. Kenties olisi hyvä tehdä jopa kaksi eri artikkelia? --LemonKing (keskustelu) 19. lokakuuta 2012 kello 18.03 (EEST)
thread_title: Gospel-sanan eri merkityksistä
Keskustelu:Damon Hill

message: Kyllähän Damon ennen kaikkea on F1-luokan maailmanmestari vuodelta 1996 ja sitten vasta ehkä Grahamin poika. Mielestäni on aika rankkaa väittää maailmanmestaritason kuljettajan jääneen isänsä varjoon kun on itse voittanut maailmanmestaruuden, vaikkei Damon ehkä kaikkien aikojen kuskeja olekaan eikä ehkä isänsä tasoinen kuljettaja. -- Ana 29. toukokuuta 2005 kello 10:37:56 (UTC)

message: 1990-luvun alussa hän pystyi hallitsemaan Formula 3000 -sarjaa.
...aika ylistävä väite sinäänsä ajotaitoja väheksymättä ottaen huomioon sijoituksen vasta seistemänneksi vuden 1991 sarjassa, ollen kuitenkin paras lola kuljettaja ja ainoa joka pystyi tällä kilpailukyvyttömällä autolla johtamaan kilpailua koko kauden aikana.
thread_title:  teksti artikkelissa 

message: Olen parannellut tätä nyt kuukauden päivät. Laitan vielä viitteitä mallineisiin ja etsin edelleen lisää lähteitä verkosta, jos jotain vielä löydän (mitään ilmiselvää ei pitäisi puuttua), mutta artikkelin runko on nyt kasassa ja lähteistys kattavaa. Tuota tekstissä mainittua elämäkertaa en ole aikeissa hankkia.--Buchstaful (keskustelu) 8. lokakuuta 2017 kello 16.30 (EEST) Lisäys tehty.--Buchstaful (keskustelu) 8. lokakuuta 2017 kello 16.35 (EEST)
replies: text: Artikkeliin voisi minusta lisätä vielä kuvan Hillistä Arrowsin tai Jordanin ratissa, mutta joka tapauksessa kannatan lupaavaksi. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 11. lokakuuta 2017 kello 23.03 (EEST)

text: Käy varmaan lupaavaksi. Pistin pyydetyn kuvan. J.K Nakkila (keskustelu) 12. lokakuuta 2017 kello 04.43 (EEST)

text: Kannatan. --Seeggesup? 16. lokakuuta 2017 kello 02.31 (EEST)
Arkistoin keskustelun ja merkitsen artikkelin lupaavaksi. --Lentokonefani asiaa? | syntilista 17. lokakuuta 2017 kello 17.03 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Sith

message: Toin artikkelisivun puolelta: -- 30. toukokuuta 2005 kello 16:32:00 (UTC)
Korjaus: Sithit ovat alunalkaen voiman pimeänpuolen käyttäjiä. Voiman pimeällepuolelle kääntyttä jediä kutsutaan Dark jediksi. Totta on se että ensimmäiset sithit haarautuvat jedeistä. Lisänimen Darth voi ottaa kun sith on surmannut jedin. Sith Lord taas on vain yksi sith "luokka" muita ovat "sith marauder" ja "sith assasin". Sithien alkuaikoina oli useampia sithejä kerrallaan, mutta sithien "sissällis" sodan jälkeen huomattiin että on parempi jos sithejä on vain kaksi kerrallaan.

message: Nythän on niin, että Disneyn retconin myötä tämän artikkelin sisällöstä aika iso osa kuuluu vanhaan kaanoniin ja mm. viimeisin muokkaus on siksi ongelmallinen, ettei suoraan istu koko jutun jatkumoksi. Pitäisikin ehkä pohtia sitä, että tehtäisiinkö vanhalle ja uudelle kaanonille omat kokonaisuutensa artikkelin sisällä (mikä lienee järkevintä) vai halutaanko toimia jotenkin toisin. Ajattelin, että mikäli ns. kahden kokonaisuuden malli artikkelin sisällä nähtäisiin toimivana, voisin ottaa projektiksi näiden Star Wars -artikkelien viilailun nykytilanteen mukaisiksi. --Sateenvarjotyttö (keskustelu) 25. marraskuuta 2016 kello 13.15 (EET)
replies: text: Tätä artikkelia ei ollut juurikaan muutettu paljon uuden kaanonin myötä. Mutta tein osan siitä hommasta jo joihinkin artikkeleihin. Tänään myös tähän artikkeliin. CAJH (keskustelu) 28. huhtikuuta 2020 kello 15.03 (EEST)
thread_title:  Uusi ja vanha kaanon
Keskustelu:Huumori

message: Vertaisarviointi:

message: Siis ei missään nimessä vielä suositelluille sivuille. Haluan ystävällisesti arviointia kohdasta "Tunnettuja humoristeja". Toisaalta koko kohta tuntuu minusta kornilta kun se on niin rajallinen. Eikä siihen voi laittaa kaikkia tunnettuja humoristeja. Mutta voisiko siihen tehdä sopiviä lisäyksiä ja poistoja vai olisiko koko alaotsikko syytä poistaa liian mielettömänä? Höyhens 7. helmikuuta 2005 kello 21:39 (UTC)
replies: text: "Sana "huumori" juontuu samasta kuin humoraalinen, joka tarkoittaa antiikin lääketieteellisiä ruumiinnesteitä." on lause jota en vain ymmärrä. Antiikin lääketieteellisiä ruumiinnesteitä? Ja tuo yleistä-osio pitäis saada jotenkin jaettua siten, että ensin on pieni tiivistelmä ylimpänä ja sen jälkeen aliotsikot. ps. kuva ois kiva :) —mikko (habla) 10. helmikuuta 2005 kello 14:23 (UTC)

text: Voi olla ettei Wittgenstein käsitellyt asiaa kovin syvällisesti, mutta jos artikkeliin pystyisi lisäämään jotain Wittgensteinin näkemyksistä huumorista kielipeleinä, niin se olisi vallan mainiota. Muutenkin eri teorioiden esittely kehittäisi artikkelia mainioisti. --Samulili 8. maaliskuuta 2005 kello 20:08 (UTC)
Toivottavasti en vaikuta tosikolta, mutta pianistivitsin versio on huono esimerkki, koska minäkin kykenen soittamaan pianoa, mutta en todellakaan osaa. --jeepo 17. kesäkuuta 2005 kello 20:39:57 (UTC)

text: Tämä on tietenkin makuasia, mutta kyllä se käy esimerkkinä huumorista - ainakin käsitteen vaikeudesta - vaikkei loogisesti toimikaan. Höyhens 19. kesäkuuta 2005 kello 23:43:03 (UTC)

text: Olen itsekin Jeepon kanssa samaa mieltä. Malliesimerkki on suora kopio englanninkielisen Wikipedian Humour -artikkelista ja vitsin juju englannissa piileekin juuri siinä, että sanalla can voidaan tarkoittaa sekä osaamista tai kykenemistä. Janezky 17. syyskuuta 2007 kello 17:33 (UTC)
"Suomalaisista tunnettuja ovat esimerkiksi Valentin Vaala ja Risto Jarva. Nykyisin suosittuja koomikkoja ovat muun muassa Jim Carrey ja Jack Black. Ja tietysti edesmennyt Pertti "Spede" Pasanen sekä Vesa-Matti Loiri." Katsokaas ihmiset tuota lauserykelmää ja sen järjestystä. Lieneeköhän se huumoria? (En kehdannut korjata.) --Tämän naurettavan kommentin jätti Sw-f 15. tammikuuta 2010 kello 17.39 (EET)
thread_title:  [[Huumori]] 

message: Pitäisikö huumori eri maissa olla oma artikkelinsä, vai mahtuuko tähän artikkeliin? Oma artikkeli/osio suomalaiselle huumorille/savolaiselle huumorille ja/tai muille suomalaisille tai kansainvälisille valtiota tai kansaa pienempien alueiden huumorin käsityksille? Ken tietää, tai kenties joku muu? -- Cimon Avaro 6. lokakuuta 2023 kello 00.37 (EEST)
thread_title:  Joitain huumorin kansallisia erityispiirteitä.
Keskustelu:Irak

message: Tällä sivulla on jotakin kummallisia väliotsikoita, kuten 
replies: text: Pääartikkeli: Irakin historia

text: Pääartikkeli: Irakin politiikka
replies: text: :Perustietoa:

text: :Historia:

text: :jne., jne.
En ymmärrä näiden merkitystä, siksi en poistanut niitä.
—Lemmikkipuu 1. kesäkuuta 2005 kello 08:56:51 (UTC)

text: Näyttää ihan siltä kuin joku olisi kirjoittanut suuren määrän tekstiä kopioiden jostakin tietosanakirjasta. Vilisee kirjoitusvirheitä, on wikittämättä jne. --TBone 1. kesäkuuta 2005 kello 09:43:12 (UTC)
replies: text: :Käyttäjä:84.230.8.182 on luonut oman Irakin  Politiikka-alaotsakkeen alaisuuteen. Kuka tarkistaa paikkansapitävyydet ja siivoaa/ryhmittelee tiedot tarvittaessa? Evakonpoika 8. kesäkuuta 2005 kello 08:53:26 (UTC)

message: Tämän mukaan: Ohje:Arabian kielen transkribointi ainakin maakuntien nimet on väärin. Tarkkeita ei pitäisi käyttää otsikoissa: "Artikkelien otsikoissa ja käsiteltäessä erisnimeä tai ilmaisua juoksevassa tekstissä on syytä käyttää standardin määrittelemää yleiskielistä transkriptiotapaa,...". --Tappinen (keskustelu) 6. toukokuuta 2013 kello 15.39 (EEST)
thread_title:  Arabian kielen transkribointi  

message: Olisi hienoa jos joku osaisi siivota historiasta resentismiä ja kaivaa Background noten vuoden 2008 version arkistoista. --Tappinen (keskustelu) 6. toukokuuta 2013 kello 16.56 (EEST)
thread_title:  Kehityskohteita 

message: @abc10
"Korjattava|Piilotetulle aineistolle tehtävä jotain"
Mille piilotetulle? En löytänyt < ! - - piilotettua aineisoa - - > Mun Tilit (keskustelu) 9. syyskuuta 2021 kello 02.51 (EEST)
replies: text: Poistin tuon huomautuksen. Ei ollut - ainakaan näkyvinä kommenttina - piilotettua aineistoa. --Paju (keskustelu) 30. tammikuuta 2023 kello 14.50 (EET)
replies: text: : Historia- ja Politiikka-väliotsikoiden yhteydessä on muutama lähdepyyntö, milloin-täsmennyspyyntö ja selvennyspyyntö. Nuo kohdat olisi hyvä käydä läpi niin, että nuo lauseet tulevat selkeämmäksi ja kunnolla lähteistetyksi. --Paju (keskustelu) 30. tammikuuta 2023 kello 14.57 (EET)
thread_title:  mitä korjattavaa 9.9.2021?
Keskustelu:Levä

message: Pitäisikö tämänkin olla muodossa levät, koska tämä kertoo ryhmästä? Tämä ei ole virallinen tieteellinen luokittelu, mutta mielestäni tähän pitäisi koskea samat säännöt kuin luokkaan kasvit ja sienet. – linnea 1. kesäkuuta 2005 kello 11:58:34 (UTC)
replies: text: Toisaalta tätä voisi verrata viljakasveihin, pensaisiin, petoihin tai kotieläimiin, jotka ovat ei-taksonomisia luokitteluja eliöille. --Samulili 1. kesäkuuta 2005 kello 12:05:39 (UTC)
Minusta monikollisen nimen raja pitää vetää pelkkiin taksonomisiin ryhmiin, koska muutoin astumme artikkelien nimien suhteen sekavalle alueelle – jollain tavalla ryhmiksi tulkittavia käsitteitä kun on niin valtavasti. Levät ovat ryhmänäkin sen verran tulkinnanvarainen, että kyseessä on enemmänkin kutsumanimi kuin todellinen, biologisesti perusteltavissa oleva ryhmä. – vzb83 1. kesäkuuta 2005 kello 12:40:47 (UTC)

text: Juuh, huomaan, että tämän on järkevintä olla yksikössä. Samulilla oli hyvä pointti tossa. :) – linnea 1. kesäkuuta 2005 kello 12:54:59 (UTC)

message: Johdannossa ei mainita halaistua sanaakaan leville tyypillisitä ominaisuuksista - esimerkiksi lähinnä vedenalainen kasvuympäristö. Johdanto, ja artikkelin osat, kaipaisivat lauseen tai pari siitä mikä näille kasvikunnan eliöille on tyypillistä. --Casimirpo 21. maaliskuuta 2010 kello 08.33 (EET)
replies: text: Tai no, lähinnä kasvikunnan eliöille jotka lähinnä vetehisissä oloissa olioivat. --Casimirpo 21. maaliskuuta 2010 kello 08.38 (EET)
thread_title:  Levät, savannien tai arojen kasviryhmä? 

message: Kun ryhmä on niin keinotekoinen, niin olisiko syytä säilyttää taulukossa esim. sinilevät, vaikka ne luetaankin bakteereihin? Nimitys on kuitenkin hyvin vakiintunut. --Pitke (keskustelu) 22. maaliskuuta 2015 kello 15.44 (EET)
thread_title:  Rajaus
Keskustelu:Sopimus Euroopan perustuslaista

message: Yhdistämisestä
Ensinnäkään Euroopan unionin perustuslaki ei ole Euroopan unionin perustuslaki, vaan Euroopan unionin perustuslakisopimus, millä osoitetaan, että kyseessä ei ole (vielä) Euroopan unionin perustuslaki federalistisessa mielesssä, vaan kyseessä on federaation ja konfederaation sekamuoto, missä vain osa konfederaation jäsenvaltioille kuuluvasta suvereniteetista luovutetaan Euroopan unionin päätöksentekoon. 
Toisekseen Euroopan unionilla ei ole Euroopan unionin perustuslakia, koska sitä ei saada hyväksyttyä siksi, että Ranska, Hollanti, mahdollisesti Tanska ja jotkin muuta maat siitä kieltäytyvät.
Ehdotan, että tehdään niin kuin EU:ssa eli joku kirjoittaa valmiiksi Euroopan unionin perustuslakiartikkelin täyttäen sinne kaikki pykälät sekä artikkelin alkuun kirjoittaa joitain vaiheita Pariisin 1951 sopimuksesta Nizzan sopimukseen.
Tällä hetkellä perustuslakisopimuksen hyväksymisprosessi on ajankohtaisin, joten yhdistämisestä seuraisi se, että Euroopan unionin perustuslaki -artikkeli ei olisi valmis samaan aikaan kun perustuslakisopimus -artikkeeliin tuloo koko ajan tietoa lisää sitä mukaa kun ratifioinnit ja kansanäänestykset jatkuvat.
Ehdottaisin siis, että minimissään ensiksi täydennettäisiin Euroopan unionin perustuslaki-artikkeli kaikkien osioiden kohdalta täyteen, lisättäisiin hieman tietoa alkuun nykyisistä perussopimuksiksi katsottavien sopimusten tietoja ja sitten yhdistäminen tehtäsiin siten, että perustuslakisopimus-artikkli olisi osio Euroopan perustuslakisopimus-pääartikkelia prosessin kuvauksena, miten EUn valtiosääntö kehittyy. Kommentin jätti 81.175.152.242 (keskustelu – muokkaukset).

message: Tämä sivusto kaipaisi vihdoin rajua remonttia. Tarvittaisiin alaotsikkoa, joka käsittelisi sopimuksen etenemisen eri vaiheita ym. Kommentin jätti 84.230.12.177 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title: Uusi sopimus