lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Koira (korttipeli)

message: Jäin miettimään, mitä tuo "Seuraavan pelaajan on kaadettava kaikki sarjassa olevat kortit joko samaa maata olevalla korteilla, valteilla tai näitten yhdistelmällä." oikein tarkoittaa. Kertokaa.
Eikös sarjaa voi jatkaa eteenpäin sarjana (lyödä 5-6-7, jos pöytään on lyöty 2-3-4) ja pakka kaatuu, kun siihen on lyöty kolme kertaa. Jos joutuu nostamaan, nostaako silloin 2-3-4 vai pelkän kakkosen?
Lisäilin oman näkemykseni. Korjatkaa.
--Jvalanen 3. maaliskuuta 2007 kello 14.30 (UTC)
Koira on maantieteellisesti ilmeisesti vain pienellä alueella (Lähinnä Etelä-Pohjanmaalla) pelattu korttipeli.
Koira kahdella pelaajalla on älytöntä, koska toisella kierroksella kaikki kortit ovat käytössä, ja omia kortteja katsomalla voi päätellä naapurin kortit. Toisaalta ylärajaa pelaajamäärälle ei käsittääkseni ole, vaikkakin monen pelaajan pelissä harvoin kortit jakautuvat pelin ensimmäisessä vaiheessa kovin tasaisesti, mikä voi aiheuttaa toisessa vaiheessa pitkään pelin pyörimistä ilman kaatoja. Sanoisin että Koiraa voi sujuvasti pelata 3-8 hengellä. Hätätilanteessa koiraa voi pelata kahdella pelaajalla esimerkiksi puolella pakalla, jolloin vastapelaajan kortteja ei pysty päättelemään, mutta se on huono korvike kolmannelle pelaajalle.
Koirassa jaetaan 3 korttiä käteen, ainakin Härmässä voimassa olevien sääntöjen mukaan :)
Jos pelin toisessa vaiheessa on käytössä "sumat" eli usean kortin sarjat (esim 2-3-4), yhtä sumaa kohdellaan yhtenä korttina. Usein "jatkosumien" käytöstä sovitaan erikseen, sillä joissain tapauksissa niiden käyttö hämärtää peliä. Esimerkiksi jos joku lyö pöytään 2:n, ja seuraava pelaaja lyö 3:n ja 4:n, voi olla vaikea muistaa kortteja nostettaessa mitkä kortit on "sumattu" ja mitkä lyöty erikseen.
Kaato tapahtuu kun yhteen pakkaan on lyöty kierroksen alussa pelissä mukana olleiden pelaajien määrän verran kortteja (tai sumia), eli ei välttämättä kun jokainen pelaaja on lyönyt. Jos esimerkiksi on tilanne, jossa yhdellä pelaajalla ei toisen kierroksen alussa ole lainkaan kortteja, hän nostaa aina, mutta pakka saadaan kaatumaan kun muut saavat lyötyä siihen tarpeeksi kortteja. 
Toinen erikoistilanne tapahtuu, kun kierroksella yksi tai useampi pelaaja lyö viimeisen korttinsa, jolloin käsi kaatuu vasta kun käteen on lyöty kierroksen alussa mukana olleiden pelaajien lukumäärän verran kortteja.

message: Minä en ymmärrä tuosta viimeisestä osiosta oikeastaan yhtään mitään. Siis onko tuo Muittari jokin variaatio, vai mitä tuo väliotsikko ylipäänsä tarkoittaa? Mikä ihme on "vuorellinen seurapeli"? "Hau kaksinpelille"? Makevonlake (keskustelu) 14. helmikuuta 2015 kello 22.41 (EET)
replies: text: Kun ei tuohon mitään vastaustakaan ollut tullut, enkä edelleenkään älynnyt tuosta yhtään sen enempää, poistin koko osion. Makevonlake (keskustelu) 3. maaliskuuta 2015 kello 22.07 (EET)
thread_title:  Muittari
Keskustelu:Kuunpimennys

message: Pitäiskös tuoho laittaa että kuunpimennys on TÄNÄÄN 3.3.2007 Kommentin jätti 85.157.117.196 (keskustelu – muokkaukset).
Itse asiassa huomenna 4.3.007 Kommentin jätti 87.94.128.131 (keskustelu – muokkaukset).
Tuossa lukee että viimeisin oli 21.12.2010. Viimeisin oli kylläkin eilen 15.6.2011, ei kovin hyvä idea laittaa näitä artikkeleihin. Lisääjän pitäisi myös päivittää tällaiset kohdalleen. Mutta kuten tuossa tagissa on, niitä ei eihkä kannata laittaa ollenkaan. 85.217.42.86 16. kesäkuuta 2011 kello 09.53 (EEST)

message: Tää pitäisi kyllä päivittää tulevien ja menneiden osalta edes jotakuinkin kurantiksi. -- Cimon Avaro 22. heinäkuuta 2018 kello 20.17 (EEST)
replies: text: Kuranttia olisi jättää artikkeliin vain tiedot tulevista täydellisistä kuunpimennyksistä ja muuallakin kuin Suomessa. --Savir (keskustelu) 22. heinäkuuta 2018 kello 20.35 (EEST)
replies: text: :Sinänsä olisi hauska nähdä puolivarjopimennys keskipäivällä täällä suomessa :) -- Cimon Avaro 22. heinäkuuta 2018 kello 21.45 (EEST)
thread_title:  Päivitys
Keskustelu Wikipediasta:Käyttäjälaatikot/Wikipedia

message: Miksi mielipideotsikon alla on vain yksi käyttäjälaatikko (minityngät)? Voisiko sinne tehdä jotain muitakin? Jos, niin mitä? Nyt tämä näyttää siltä, että ainoastaan minitynkiä koskevan mielipiteen kertominen käyttäjälaatikolla on sallittua. :) --Elena 3. maaliskuuta 2007 kello 19.31 (UTC)
replies: text: No, senkin voisi varmaan poistaa... -tKahkonen 3. maaliskuuta 2007 kello 19.48 (UTC)
replies: text: : Mun puolesta, joo. Parempi, ettei yhtään kuin vain yksi. (Tosin tällöin sekin käyttäjälaatikko muuttuisi ”kielletyksi”.) Oletan, että tuohon liittyy joku vanha kiista minitynkien tarpeellisuudesta, jota mä en tunne. --Elena 3. maaliskuuta 2007 kello 21.03 (UTC)
thread_title: Mielipiteet

message: En ole varma, mihin näitä ehdotuksia tulisi kirjoittaa, mutta laitan tänne.
Kelpaisiko tällainen käyttäjälaatikko viralliseksi? Ainakin liittyy käyttäjän toimintaan Wikipediassa ja on minusta ihan tarpeellinen. Värejä voi joku vaihtaa, jos siltä tuntuu. Nykyiselläänhän tuo on melkein identtinen noiden Wikipedia-laatikoiden kanssa. Simop 14. maaliskuuta 2007 kello 21.38 (UTC)
replies: text: Käsitykseni mukaan kyllä. Kielipoliisi-sana hieman epäilyttää, mutta jos se jää käyttäjälaatikkoon, siihen sopisi ehkä paremmin Siulan haalarimerkin kaltainen kuva. ;) Toisaalta laatikko on nyt ihan tyylikkään näköinen. Muita mahdollisia tekstejä siinä voisivat olla vaikka ”Tämä käyttäjä on kielenhuoltaja”, ”Tämä käyttäjä huoltaa kieltä” tms. --Elena 2. huhtikuuta 2007 kello 20.21 (UTC)
replies: text: :Lisään sen laatikon sitten tuonne projektisivulle, ainahan sen voi poistaa. Kielenhuoltaja-teksti sopii varmaan paremmin siihen. Kielipoliisi on toisaalta ihan hauska ja tunnettu sana, mutta ei niin virallinen :-). Kuvaksi jääköön pilkku, koska se on kaikessa yksinkertaisuudessaan ehkä paras. Ehdottamasi kuvan kaltainen kuva voisi muuten olla hyvä, mutta en osaa piirtää, ja toisaalta käyttäjälaatikon pienen koon takia kovin monimutkainen kuva ei sovi.
replies: text: :: Kiitos. :) --Elena 8. huhtikuuta 2007 kello 19.10 (UTC)
thread_title:  Ehdotus
Keskustelu:Yatzy

message: Onko laillista laittaa pelin ohjeet Wikikirjastoon? Onko tuotemerkki? --Tigru 4. maaliskuuta 2007 kello 06.54 (UTC)
replies: text: Saisinko vastauksen?--Tigru 30. maaliskuuta 2007 kello 16.18 (UTC)
replies: text: :Ikivanha peli

message: Tuossa seitsemän nopan yatzyssa on tuplasuora ja siinä on esimerkki millainen se on eli se voisi olla siis 6-5-4-3-4-5-6 tai 4-3-2-1-2-3-4. Voisiko se olla myös esim. 3-4-5-6-5-4-3 tai 1-2-3-4-3-2-1?
Mistä nuo seitsemän nopan yatzyn ohjeet on haettu? Olisi kiva tietää lähteet, koska tuo täällä Wikipediassa oleva ohje ei näytä olevan oikein esim. termi "talo" tarkoittaa maxi yatzyssa eri asioita maxi yatzyssa se tarkoittaa kahta kolmilukua, kun taas seitsemän nopan yatzyssa se tarkoittaa nelilukua ja paria ja nuo "seiska"-kohdat eivät tunnu realistiselta eikä ainakaan se kohta, jossa saa pisteitä, jos noppien silmä luvut ovat yhteensä jaollisia seitsemällä. Lisäksi seitsemän nopan yatzy kohta täällä on aika hujan hajan niin kuin tuo maxi yatzy kohtakin. Voisiko joku siis myös vähän siistiä noita kohtia, koska en itse osaa esim. joissain kohdissa en tiedä mitä niillä tarkoitetaan? Tuo seitsemän nopan yatzy kohta näyttää jonkun Wikipedian kirjoittajan päästä keksityltä jonkun kirjoittajan, joka on katsonut huolimattomasti mitä tarkoittaa "talo".
JonneAbc (keskustelu) 14. lokakuuta 2020 kello 13.52 (EEST)
replies: text: Siivosin nuo säännöt pois kokonaan, niille ei nähtävästi ole lähdettä, eivätkä yksityiskohtaiset pelisäännöt muutenkaan oikeastaan kuulu tietosanakirja-artikkeliin.--Fotogurachan (keskustelu) 14. lokakuuta 2020 kello 14.10 (EEST)
thread_title:  Seitsemän nopan Yatzy
Keskustelu:Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa

message: Miten noiden ylimääräisten kanssa menetellään? Onko tilastoissa laskettu MM-mitaleihin olympialaisten mitalit? Tuon mitalimäärän nappasin en-wikistä. -tKahkonen 4. maaliskuuta 2007 kello 13.43 (UTC)
thread_title:  Ylimääräiset kisat 

message: Mitenkäs tämän lähteistyksen kanssa? Päivittääkin pitäisi. --BrDead (keskustelu) 24. helmikuuta 2017 kello 15.05 (EET)
thread_title:  Lähteet
Keskustelu:V1-ohjus

message: V1 raketissa käytettiin pulssisuihkumoottoria ei patoputkimoottoria.
-juha- Kommentin jätti Jih (keskustelu – muokkaukset).--Jukka Kolppanen 4. maaliskuuta 2007 kello 18.31 (UTC)
thread_title:  Patoputkimoottori vs. pulssisuihkumoottori
Keskustelu:Corey Taylor

message: COREY TAYLOR EI ASU ESPOOSSA!!!
Aijaa? --Matti-92 24. syyskuuta 2007 kello 16.04 (UTC)
Eiks Corey nakannu pulpetilla rehtoria high schoolissa? :D  - AK
Juu-u.
Kyl se sitä Reksiä
pulsalla hakkasi... Ja vielä oikeen verille! Kommentin jätti Danonatick85 (keskustelu – muokkaukset).

message: Voisiko joku vastata tähän otsikkoon?
87.94.152.132 30. marraskuuta 2008 kello 11.57 (EET)
thread_title:  Miksi Corey maalaa itsensä mustaksi?
Keskustelu:Katyn

message: Poistan kaksi epäkuntoista linkkiä. Mema1968 5. maaliskuuta 2007 kello 02.49 (UTC)

message: Ihmettelin kun tämän Katynin aiheen kohdalla ei ollut paljon mitään laajalti tiedetystä Katynin metsän joukkomurhasta. Sehän on tälläkin hetkellä ajankohtainen kun Putinin Venäjä ei halua murhattujen omaisten pääsevän osaksi korvausprosessia. 
Sitten luin tämän artikkelin muokkaushistorian....ja ihan selvästi artikkelia pyritään "tyhjentämään". Mitään selityksiä isojen, faktapohjaisten tekstien poistolle ei ole annettu. Samat aiemmin kirjatut faktathan on luettavista muista Wikeistä.
Katsotaan kestääkö juuri laittamani laiha lisäys FAKTOJA edes muutaman minuutin :-) Kommentin jätti 88.114.205.104 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Et ehkä huomannut artikkelissa linkkiä Katynin joukkomurha. Lisäämäsi teksti käsittelee vain joukkomurhaa, ei metsää. --ML 30. tammikuuta 2009 kello 00.03 (EET)
Totta ML, en huomannutkaan. Ja kertoilen siitä tuonne lisää. Tällainen satunnainne lisäilijä ei aina huomaa...vielä kerran, anteeksi. Toisaalta on hassua että paikkaa ei todellakaan tiedetä mistään muusta kuin kyseisestä tapahtumasta. -Ville--Villeke 30. tammikuuta 2009 kello 00.22 (EET)
thread_title:  kummaa sensuuria?
Keskustelu:Islanninhevonen

message: monta vuotiaaksi islannin hevonen elää? Kommentin jätti 84.248.17.155 (keskustelu – muokkaukset).

message: Ne jotka haluavat tietää moniko vuotiaaksi issikka elää tässä vastaus: Issikka elää keskimäärin 60-70 vuotiaaksi (ainakin tietojeni mukaan)
en ole varma tästä asiasta mutta näin olen kuullut. xD Tintuska 12. maaliskuuta 2007 kello 17.03 (UTC)
replies: text: Höpöhöpö. Hevosten kaikkien aikojen tunnettu ikäennätyskään ei taida yltää 60 vuoteen. Issikat saattavat elää 30-40-vuotiaiksi, mutta suurin osa kuolee paljon nuorempana - syystä tai toisesta. --Niora 15. kesäkuuta 2007 kello 21.16 (UTC)
thread_title:  Issikka elää... 

message: Islanninhevonen voi elää n. 30 vuotiaaksi.
thread_title:  NO EI! 

message: voivat elää 30v tiedän koska kävin just leirillä jossa oli 60 issikkaa !!
Joo kyllä tuo n. 30v. pitää kutakuinkin paikkansa. Mulla on 21 Issikkaa...
mulla on otona 3 issikkaa ja yks niistä eli 30 vuotiaaks
miun kaverilla on 15 issikkaa ja vanhin niistä eli 31.v.
thread_title:  moi
Keskustelu luokasta:Fonetiikka

message: Kuten tiedetään syntyy vierasta kieltä puhuessa ilmiö, jota sopimattomasti kutsutaan
korostukseksi. Tämä käytännössa kaikkia ihmisia koskeva ongelma on jäänyt unohtuksiin.
Media on vaiti ja alan kirjallisuudessa vältellään aihetta mahdollisuuksien mukaan tai
rajoitutaan muutamaan hämärän lauseeseen. Vironkielisessä Wikipediassa edustavat tätä alaa
ikivanhat näkemykset äitinkielen alitajuisista tottumuksista, jotka arkeologit lienevät
jostakin esiin kaivaneet. Jo vuonna 1968 Moskovassa oli niistä luovuttu (Jelena Bryzgunova).
Artikulaatiopohjan oikea asento ei merkitse vielä oikeaa ääntämistä, se käy ilmi myös
foneetikkojen töistä (Beatrice Honikman), mutta eteenpäin he eivät pääse.
Korostuksen todellinen aiheuttaja ovat varhaisessa nuoruudessa puheprosessissa syntyneet
artikulaatiopohjan pysyvät muutokset, jotka ovat eri kielillä erilaiset. Sieltä korostusta
täytyy etsiä, eikä uskoa puheita jostakusta jossakin, joka omaksui aikuisena vieraan kielen
ääntämyksen niin hyvin, että toimi vakoilijana.
Foneetikkot, herätkää! On kolmas vuosituhat - huhuihin perustuvilla teorioilla ei ole
ollut sijaa enää aikoihin.
Leonhard Klaar 
Kommentin jätti 193.40.133.134 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title: VIERASPERÄINEN KOROSTUS

message: When a child begins to speak, he/she sets its articulatory base on that of the people surrounding him/her. Different languages have different normal movements of the parts of articulatory base in the time of talking. For that reason the speech effect in the vocal tract is different. When the tissues there are still young and yield to speech actions, permanent changes take place on the pharynx wall. Behind the lower part of the tongue there is an activated surface created. A mechanical speech apparatus is formed in the vocal tract, which is serviceable until the death of the owner. After a certain critical period
all new acquired languages are spoken with that instrument. As the native language has a limited number of sounds and their characteristics are only for that language, all the others are pronounced incorrectly.
A person can have more than one talking instrument in his/her vocal tract - for instance, when a child is born in a bilingual family.
For comparison: a person has a melody in his/her head and he/she can make it audible with the help of musical instruments, whereas each of them has its own "accent". But the melody can be right with all instruments.
Why phoneticians do not want to admit that they have no idea about the origin of accent?
Leonhard Klaar
thread_title:  The origin of accent
Keskustelu:Fonetiikka

message: Kuten tiedetään syntyy vierasta kieltä puhuessa ilmiö, jota sopimattomasti kutsutaan
korostukseksi. Tämä käytännössa kaikkia ihmisia koskeva ongelma on jäänyt unohtuksiin.
Media on vaiti ja alan kirjallisuudessa vältellään aihetta mahdollisuuksien mukaan tai
rajoitutaan muutamaan hämärän lauseeseen. Vironkielisessä Wikipediassa edustavat tätä alaa
ikivanhat näkemykset äitinkielen alitajuisista tottumuksista, jotka arkeologit lienevät
jostakin esiin kaivaneet. Jo vuonna 1968 Moskovassa oli niistä luovuttu (Jelena Bryzgunova).
Artikulaatiopohjan oikea asento ei merkitse vielä oikeaa ääntämistä, se käy ilmi myös
foneetikkojen töistä (Beatrice Honikman), mutta eteenpäin he eivät pääse.
Korostuksen todellinen aiheuttaja ovat varhaisessa nuoruudessa puheprosessissa syntyneet
artikulaatiopohjan pysyvät muutokset, jotka ovat eri kielillä erilaiset. Sieltä korostusta
täytyy etsiä, eikä uskoa puheita jostakusta jossakin, joka omaksui aikuisena vieraan kielen
ääntämyksen niin hyvin, että toimi vakoilijana.
Foneetikkot, herätkää! On kolmas vuosituhat - huhuihin perustuvilla teorioilla ei ole
ollut sijaa enää aikoihin.
Leonhard Klaar
Kommentin jätti 193.40.133.134 (keskustelu – muokkaukset).
thread_title: VIERASPERÄINEN KOROSTUS
Keskustelu:HBO

message: Itse asiassa HBO ei ole enää puhtaasti yhdysvaltalainen kaapelitv-verkko:
1) HBO ei käsittääkseni omista fyysisiä kaapelitv-verkkoja?
2) HBO on pääasiallisesti ohjelmien tuotantoyhtiö
3) Sen tuottamia ohjelmia on myyty useisiin eri maihin, kuten suomeen (Rome-sarja, jne)

message: http://hbonordic.com/fi
thread_title:  HBO Nordic 

message: Käyttäjä Jukka Wallin siirsi artikkelin nimeltä HBO nimelle HBO Max ilman keskustelua. Eivätkö nämä kaksi ole eri asioita? --Savir (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 17.28 (EET)
replies: text: Miksi pitäisi asiasta keskustella? Palvelun virallinen nimi on nykyään HBO Max... Jukka Wallin (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 17.39 (EET)
replies: text: :Artikkelihan ei käsittele vuonna 2020 perustettua suoratoistopalvelua vaan kaapelitelevisioverkkoa (enkkuwikin sivu), joka perustettiin vuonna 1972.  --Savir (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 17.43 (EET)
replies: text: ::Tiedän,mutta sillä ei ole muuta toimintaa kuin tuo suoratoistopalvelu jenkkien ulkopuolella, siten se tässä projektissa ei ole mitenkään relevanttia. Sittehän tämä artikkeli voisi laittaa poistoäänestykseen? Tuskin monikaan suomalainen edes tietää sen olemassaoloa... Jukka Wallin (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 17.49 (EET)
replies: text: :::Kai tämä nyt edes on joku vitsi? --Prospero One (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 17.59 (EET)
replies: text: ::::Miten niin? HBO ei julkaise mitään HBO-nimellä, vaan kaikki suoratoisto tapahtuu tuolla HBO Max-kanavalla. https://www.hbo.com/chernobyl Siksi tuo artikkeli voisi käsitellä puhtaasti Max-kanavaa, mainita vain ohimennen HBO-yrityksestä. Jukka Wallin (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 18.06 (EET)

text: :::Montakohan kertaa tästäkin asiasta on keskusteltu, että suomenkielinen Wikipedia ei ole suomalainen Wikipedia. Sitä paitsi HBO:n tuotantoa on esitetty suomalaisilla kanavilla jo vuosia ennen mitään suoratoistopalveluita, joten artikkeli on hyvinkin perusteltu. 01miki10 (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 18.22 (EET)
replies: text: ::::Toivottavasti pitäisi keskutella siitä vielä lisää,kun artikeleiden kieli on Suomi,niin siten luulisi projektikin heijastelevan kielialueen kiinnostuksen kohteita, eikä "suurtamaailmaa" Jukka Wallin (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 18.33 (EET)

text: ::::Myös perustelu että jotain on näytetty vuosia sitten jollakin tunnuksella tai logolla, ei ole enää relevantti, kun se ei näy millään tavalla "suurelle yleisölle",jolle me teemme tätä(kin) juttua....Jukka Wallin (keskustelu) 8. marraskuuta 2021 kello 18.37 (EET)
thread_title:  Nimi?
Keskustelu:Oiva Lohtander

message: GAY poisti viitteen Timo Haapalan blogiin ja sanoi, ettei siinä kehuta Lohtanderin työtä. Katso blogin alas saakka, siellä lukee seuraavasti:
"Ps 2. Henkilökohtaisesti toivon, että SAK pitäisi mainoksensa. Jos politiikan heittää siitä sivuun, niin on se pirun hauska. Oiva Lohtander on arvostettu näyttelijä, mutta tästä SAK-roolistaan hänelle pitäisi antaa Oscar-palkinto vai mitä jusseja ne kulituuri-ihmiset täällä Suomessa toisilleen jakavatkaan."
Näin ollen palautin tuon muutoksen, kuten se olikin. GAY, jos haluat muuttaa tuon takaisin, perustele tänne muutoksesi.
--Ktt 6. maaliskuuta 2007 kello 10.23 (UTC)
thread_title:  Timo Haapalan blogista
Keskustelu:Ohjelmiston versiohallinta

message: Jäsensin tuotteet kaupallisiin ja ei-kaupallisiin. Nyt artikkelissa on esitelty tunnetuimmat versionhallintaohjelmat.
Ei-kaupallisissa järjestys on kronologinen RCS - CVS - Subversion, koska näillä tuotteilla on selvä looginen yhteys. Kaupallisella puolella järjestys on aakkosjärjestys niin, että ohjelmistotoimittajan nimi on mukana järjestyksessä. Ossiman 6. maaliskuuta 2007 kello 12.36 (UTC)

message: Tässä ja varsinaisessa versiohallinta-artikkelissa puhutaan versiohallinnasta. Kuitenkin monet sivistyssanakirjat ja jopa Gitin suomenkielinen sivusto käyttävät termiä versionhallinta (http://www.git-scm.com/book/fi/Alkusanat-Versionhallinnasta).
Ehdottaisin, että termissä päivitetään versio-sana genetiivimuotoon, mikäli asian suhteen ei ole muilla tarjota tarkempaa tietoa.  –Kommentin jätti 85.76.180.171 (keskustelu – muokkaukset)
thread_title:  Versiohallinta vs. versionhallinta
Keskustelu:Prosessinkehittäminen

message: Sivuilla oleva materiaali pitäisi järjestää uudelleen ehkä eri otsikoiden alle. Prosessin kehittäminen sinänsä ei ole työkalu vaan toimintaa jolla tyypillisesti tehostetaan tai järkeistetään olemassaolevaa toimintaa, joka silloin kun toiminta on organisoitua on prosessin kehittämistä. Prosessijohtaminen lienee tämän aihpiirin laajin käsite jolta aihetta voisi alkaa rakentelemaan QoS 6. maaliskuuta 2007 kello 13.15 (UTC)
thread_title: Prosessin kehittämisestä
Keskustelu:Termiitti

message: Aineen luvaton käyttö on monissa maissa kielletty. Onhan se noinkin. :) Mitenhän tuon asian voisi muotoilla järkevämmin? --EsaL-74 6. maaliskuuta 2007 kello 16.18 (UTC)
replies: text: Parempi nyt? --Höyhens 6. maaliskuuta 2007 kello 16.23 (UTC)
Jaa mutta tämä termiittireaktio pitäisi varmaan kirjoittaa yhteen ja siirtää nimeltä termiitti nimelle termiittireaktio? Kuka tietäis? --Höyhens 6. maaliskuuta 2007 kello 16.37 (UTC)

text: Jos ja kun tämä käsittelee reaktiota, niin kannattaisi tosiaan siirtää nimelle termiittireaktio. Termiitti kun on se ”rautaoksidin ja alumiinijauheen seos”. --Anr (keskustelu) 9. huhtikuuta 2015 kello 20.33 (EEST)

message: Kohta "Termiitin sytyttämiseen voi käyttää magnesiumjauheen ja kaliumpermagnaatin seosta (massasuhde 1:1), jota levitetään muutaman sentin kerros termiittijauheen päälle. Tämä seos voidaan sytyttää normaalin sytytyslangan avulla." on hengenvaarallinen ja harhaanjohtava.
Magnesium on energiapitoinen polttoaine ja kaliumpermagnaatti on erittäin voimakas hapetin. Tuossa kuvaillaan nuiden kahden jauheiden sekoitusta, ja sellaisen sekoituksen käyttöä. Tuo ohje on hengenvaarallinen, koska kyseinen jauhesekoitus olisi hengenvaarallinen käsitellä ja/tai sytyttää. Mielestäni maininnat tuollaisesta sekoituksesta tulisi poistaa.
Lisäksi se on harhaanjohtava. Kyseessä ei ole mikään "yleisesti tunnettu" termiitin sytytystapa ja helpompia (ja ennen kaikkea turvallisempia) keinoja on olemassa.
Tuon tilalle tekstiksi voisi laittaa esim:
"Termiitin sytyttämiseen voi käyttää magnesiumjauhetta. Termiittijauheen päälle asetetun pienen keon magnesiumjauhetta saa syttymään termiittiseosta helpommin. Palava magnesium kykenee sytyttämään termiittiseoksen."
Eihän tässä artikkelissa ole juurikaan mainittu lähteitä, ja on muutenkin aika lyhyt. Enkä itse tässä paljoa paremmin asiaa hoida.
Mutta kyllä nyt harhaanjohtavat ja hengenvaaralliset "ohjeet" pitäisi saada pois ennen kuin joku omien teinivuosiensa supersankari tapattaa itsensä vahingossa.
84.248.70.179 7. joulukuuta 2021 kello 01.24 (EET)
thread_title:  Artikkeli nykymuodossaan on hengenvaarallinen