lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Veikko Helle

message: Kielitoimisto suosittelee sukunimen Helle taivuttamista genetiivissä Helteen, jota myös paikkakuntalaiset käyttävät. Jossakin vaiheessa lienee ollut joku viisas, joka on nimennyt paikallisen torin "Veikko Hellen toriksi", samoin muistomerkistä käytetään genetiiviä Veikko Hellen muistomerkki . Wikipedia noudatettanee kuitenkin kai Kielitoimiston suositusta (=ohje). --Abc10 (keskustelu) 20. helmikuuta 2016 kello 16.40 (EET)
replies: text: Kiitän keskustelun avauksesta, koska meinasin itse tulla tänne kysymään asiasta. Olen itse sitä ikäpolvea, että muistan (lapsuudestani) Veikko Helteen uutisista ja muutenkin. Mielestäni "jonkun viisaan" mielipide voidaan Wikipediassa hylätä ja noudattaa vakiintunutta taivutusta, jota Kotuskin suosittelee. Tosin jos torin nimi nyt kartoissa ja kylteissä vaan on "Veikko Hellen tori", pakko se on kirjoittaa noin, koska tuo on sen nimi. Näköjään Veikko Helteen vaatimaton toive siitä, ettei hänelle tarvitsisi omaa toria nimetä, on toteutunut, koska tori ei selvästi ole Veikko Helteen vaan ilmeisesti ihan jonkun muun kaverin kunniaksi nimetty. --Pxos (keskustelu) 20. helmikuuta 2016 kello 18.01 (EET)
replies: text: :Lisäsin kuvan, jota suurentamalla keskellä kuvaa näkyy torille osoittava kyltti. Tori oli pelkkä pysäköintipaikka ainakin kuvaushetkellä, joten siitä en ottanut kuvaa. --Abc10 (keskustelu) 20. helmikuuta 2016 kello 18.17 (EET)
=== Veikko Helteen muistomerkki ===
Muistomerkkiä pyrittiin siirtämään Hellen-muotoon, mutta pidetään nyt kuitenkin "Helteen" joka on suositus ja yleisempi. Lisäksi kuvia ottaessani kyselin kuinka paikkakuntalaiset sanovat, ja tulos oli "Helteen". Ohjauksella pärjätään, jos joku etsii Hellen-muodolla. --Abc10 (keskustelu) 11. heinäkuuta 2016 kello 16.01 (EEST)

text: Yllä oleva kommentti liittyy siis artikkeliin Veikko Helteen muistomerkki eikä tähän artikkeliin. Tuo artikkeli siirrettiin muotoon "Veikko Hellen muistomerkki" mutta sitten takaisin muotoon "Veikko Helteen muistomerkki". Siirtojen vuoksi syntyi ohjaussivu. --Pxos (keskustelu) 12. heinäkuuta 2016 kello 11.23 (EEST)
thread_title:  Nimen taivutus 

message: Muistomerkkiä pyrittiin siirtämään Hellen-muotoon, mutta pidetään nyt kuitenkin "Helteen" joka on suositus ja yleisempi. Lisäksi kuvia ottaessani kyselin kuinka paikkakuntalaiset sanovat, ja tulos oli "Helteen". Ohjauksella pärjätään, jos joku etsii Hellen-muodolla. --Abc10 (keskustelu) 11. heinäkuuta 2016 kello 16.01 (EEST)
replies: text: Yllä oleva kommentti liittyy siis artikkeliin Veikko Helteen muistomerkki eikä tähän artikkeliin. Tuo artikkeli siirrettiin muotoon "Veikko Hellen muistomerkki" mutta sitten takaisin muotoon "Veikko Helteen muistomerkki". Siirtojen vuoksi syntyi ohjaussivu. --Pxos (keskustelu) 12. heinäkuuta 2016 kello 11.23 (EEST)
thread_title:  Veikko Helteen muistomerkki
Keskustelu:Karl Vennberg

message: Mikä ihme sana tuo on? 40-lukulainen?  jni (k) 20. helmikuuta 2016 kello 21.17 (EET)
replies: text: :sv:Fyrtiotalism (litterär riktning). Thi korjasi jo termin artikkeliin. -Ochs (keskustelu) 20. helmikuuta 2016 kello 21.29 (EET)
replies: text: :Kiitos. Täällähän oppii ihan uusia asioita aina välillä. jni (k) 20. helmikuuta 2016 kello 21.30 (EET)
thread_title:  "Fyrtionalistisia"
Keskustelu:Miisa Päällysaho

message: Tiedostoissani on syntymäaika 21.2.1970, lähdettä en ole merkinnyt. Todennäköisesti kyseessä on joku 90-luvun Suosikki, palaan asiaan jos joskus löydän sen. 188.238.106.70 21. helmikuuta 2016 kello 05.39 (EET)

message: Kuten yleensä näissä tapauksissa, voisi tämänkin artikkelin nimi olla ihan vaan "Miisa", koska sillä nimellä ihminen on tunnetuin. Slsh (keskustelu) 17. heinäkuuta 2016 kello 16.42 (EEST)
replies: text: Nähtävästi kuitenkin nimi pitää olla Miisa (laulaja), koska ilman täsmennettä oleva sivu kertoo nimestä yleisesti. Ehkä siitä syystä artikkelin nimeen onkin laitettu sukunimi. Mutta onhan muitakin vastaavia, kuten esimerkiksi Evelina (laulaja), Irina (laulaja) ja Sanni (laulaja). 86.115.97.143 5. helmikuuta 2022 kello 04.54 (EET)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu luokasta:Suomalaiset yhteiskunta-aktivistit

message: Luokkien yhdistämisestä keskustellaan sivulla Keskustelu luokasta:Suomalaiset kansalaisaktivistit. --Silvonen (keskustelu) 21. helmikuuta 2016 kello 09.07 (EET)
replies: text: Johan Bäckmania on artikkelissa kuvailtu yhteiskunta-aktivistiksi, mutta se on kumottu https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Johan_B%C3%A4ckman&diff=prev&oldid=22047445 yhteenvedolla "aktivismi on jo itsessään yhteiskunnallista vaikuttamista, eikä "yhteiskunta-aktivisti" on ei ole mikään oikea sana". --37.33.152.233 1. helmikuuta 2024 kello 12.34 (EET)
thread_title:  Kansalais- vs. yhteiskunta-aktivistit
Keskustelu:Saamelainen muinaisusko

message: Joskus ihan hyvien lähteiden ansiosta nopeasti laajentunut artikkeli. Olen tätä haudutellut jonkun aikaa. Mitä tähän pitäisi vielä tehdä. Kielenhuoltoa, kuvitusta ja muuta kosmeettisia juttuja pitää ainakin hoitaa. Mutta miten sisältöpuoli? --PtG (keskustelu) 12. marraskuuta 2015 kello 20.43 (EET)
replies: text: Onko se harkittu valinta, että artikkelin määritelmälause alkaa sanalla "Saamelaisten" kun artikkelin nimessä on "Saamelainen"? Ja se, että määritelmälause on passiivissa ja predikaatti on "tarkoitetaan" eikä aktiivisemmin "on"? --Savir (keskustelu) 17. marraskuuta 2015 kello 11.51 (EET)
replies: text: :Tuon on muokannut nykyiseen muotoonsa Käyttäjä:Athonia vertaisarvioinnin aloituksen jälkeen. Sitä ennen se oli nimenomaa muodossa saamelainen...on. --PtG (keskustelu) 17. marraskuuta 2015 kello 19.13 (EET)
replies: text: ::Palautin nyt sen vanhemman määritelmälauseen. --Savir (keskustelu) 18. marraskuuta 2015 kello 11.32 (EET)

text: Minä jäsentelisin Šamanismi-osion ehkä jotenkin eri tavalla. Ensinnäkin siinä puhutaan nyt sekaisin šamaaneista ja noidista selittämättä että ne ilmeisesti ovat tässä sama asia, vai? Nyt Šamaani eli noaidi -osio alkaa selityksellä nimestä ja apuhengistä ym. Eikö osion voisi aloittaa esim. "Saamelaisten šamaani eli lapinnoita (noaidi) toimi aktiivisena tämän- ja tuonpuolisen välisenä välittäjänä" tms.--Savir (keskustelu) 27. joulukuuta 2015 kello 21.59 (EET)
replies: text: :Olen muokannut tätä. --PtG (keskustelu) 20. tammikuuta 2016 kello 16.50 (EET)

text: Artikkelin päättävä käännytys-osio jää nyt vähän avoimeksi ja päättyy 1800-luvun alkuun. Johdannossa sentään sanotaan että "monet muinaisuskon tavoista säilyivät aina 1900-luvulle saakka", mutta 1900-luvusta ei kuitenkaan itse artikkelissa mainita kai mitään (onko väite siis lähteetön?). Mikä on saamelaisuskon tilanne nykyisin, onko siitä mitään jäljellä? Onko uuspakanallisuuden nousu vaikuttanut saamelaisuskoon mitenkään? --Savir (keskustelu) 18. tammikuuta 2016 kello 20.14 (EET)
replies: text: : Lisäsin maininnan 1900-luvutusta. Muinaisuskosta kirjoitettaessa on käsitelty pääsääntöisesti uskoa sellaisena kuin se oli. Uuspakanallisuutta ei ainakaan noissa lähdekirjoissani muistaakseni ollut. Olen joutunut ne palauttamaan jo välissä. Mutta täytyy katsoa löytyiskö jostain muualta asiasta tietoa. --PtG (keskustelu) 20. tammikuuta 2016 kello 16.50 (EET)
Hyvältä näyttää. Onko tämä boaššu sama kuin posio, vaikuttaa siltä. Sitten tuli mieleen tämä karvainen ja hännäkäs olio tšälähmis tjsp. jonka mukaan suomalaiset kartantekijät nimittivät Inarin Apinavaaran karttaansa. --Höyhens (keskustelu) 21. tammikuuta 2016 kello 20.31 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Päätäi

message: Joku Virhejuuren opetuslapsi kirjoittaa: "Täisampoot ovat myrkyllisiä myös ihmiselle, eikä niitä tulisi käyttää liikaa. Luonnonmukaisempia hoitokeinoja ovat muun muassa täitten tukahduttaminen voitelemalla vaseliinia tai majoneesialähde? päähän yön ajaksi ja suihkuhatun asettaminen tämän jälkeen pään päälle sekä täiden karkottaminen eteerisellä öljyllä kuten laventelilla taikka teepuu- tai bergamottiöljyllä."
Tuo on kyllä täysin paikkaansapitämätöntä tietoa. Täishampoissa on lääkkeellisiä versioita (esim. Nix), mutta esimerkiksi Linicin perustuu tukahduttamiseen, jolloin siitä ei ole mitään vaaraa ja käsittely voidaan toistaa useita kertoja. Lääkkeellistä shampoota ei tulisi käyttää kuin tarvittaessa, jotta täit eivät muodosta niille resistenssiä. En osaa kirjoittaa tuota tarkemmin, mutta nämä majoneesia lapsen päähän -ohjeet voisi korjata tähän päivään. --87.94.227.144 21. helmikuuta 2016 kello 10.49 (EET)
thread_title:  Tukahduttavat täishampoot eivät ole myrkyllisiä
Keskustelu:Cygnus CRS OA-4

message: Ehdotan lupaavaksi. --Msaynevirta (k · m) 22. helmikuuta 2016 kello 15.07 (EET)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys lähes aukoton. 
# suppea.
# monta lähdettä. (lähteet aihetta sivuavaa uutisointia ja toimijan itsensä orbital.comin ja nasan tuottamaa sisältöä, mutta voitaneen katsoa että spaceflightinsider.com on jossain määrin ulkopuolinen toimija)
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus.
# kielenhuolto tekemättä.
# luokittelu ok.
# kielilinkit ok. yleisilme ok.
# artikkelin historia koostuu luotettavalta vaikuttavista lisäyksistä.
replies: text: 9/11 -> Lupaava artikkeli. Gopase+f (keskustelu) 25. helmikuuta 2016 kello 07.22 (EET)

text: Käy. --PtG (keskustelu) 25. helmikuuta 2016 kello 18.30 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f (keskustelu) 26. helmikuuta 2016 kello 23.54 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Hurja

message: Ilmeisesti noita päiväkirjamerkintöjä on kuitenkin enemmän, koskapa Vesa Karosen teoksessa Haanpään elämä vuodelta 1985 on siteerattu Haanpään kuolinpäivän merkintää "Pilvistä etelästä, yksi siima syötteihin" . Karonen toteaa myös Haanpään tehneen lyhyitä päivkirjamerkintöjä elämänsä loppuun asti. Herää kysymys, mikä aineisto Karosen käytössä on ollut ja missä se on nyt?
Salmisen kirjakin sisältää joitain epätarkkuuksia. Eräs kuva esim. esittää tekstin mukaan sökörinkiä Korpelaisessa, vaikka kuvassa tuskin pelataan korttia lainkaan. Samoin kyseisen kuvan henkilöt on esitetty eri tavoin kuin saman kuvan yhteydessä Ahosen-Sallamaan kuvateoksessa Pentti Haanpään maailma.  –Kommentin jätti Mahanen  (keskustelu – muokkaukset)
thread_title: Mielipide
Keskustelu:Armas Äikiä

message: "Kilpeläisen ja "Poika" Tuomisen mukaan tiedetään varmasti, että Äikiä ilmiantoi NKVD:lle muun muassa pahimman kilpailijansa, petroskoilaisen runoilija Nikolai Virtasen..." Vähän vaikea tuota on mennä korjaamaan, kun kerran asia muka niin varmasti tiedetään... Tosin kyse on varmaankin Jalmari Virtasesta. --Esamatti1 (keskustelu) 23. helmikuuta 2016 kello 09.29 (EET)
replies: text: Tiedon lähteeksi on merkitty Jahvetin (Kilpeläisen) pakina Suomen Sosialidemokraatissa. Voidaanko poliittisten vastustajien pilkkaamiseen tarkoitettua pakinaa edes pitää riittävänä lähteenä "varmalle tiedolle"? --Risukarhi (keskustelu) 10. joulukuuta 2016 kello 13.54 (EET)
replies: text: :Ehkäpä ei, mutta suurempi ongelma lienee, ettei Nikolai Virtanen -nimistä runoilijaa tainnut olla olemassa. --Esamatti1 (keskustelu) 10. joulukuuta 2016 kello 14.10 (EET)
replies: text: ::Lähteenä käytetyn tekstin löytää kokonaisuudessaan artikkelin Yrjö Kilpeläinen vanhasta versiosta. Siinä sanotaan: "Äikiän runoilijankykyjä ei uskallettu enää epäillä. Värssyilipä hän kuinka ääliömäisesti tahansa. Niille jotka sitä uskalsivat oli lyhyestä virsi kaunis. Sadat suomalaiset kommunistit menettivät päänsä. Heidän joukossaan muun muassa Neuvosto-Karjalan Majakovskiksi ja kansalliskirjailijaksi julistettu Nikolai Virtanen, joka oli koko ajan ollut uudelle, pyrkivälle “Majakovskille“ pitkänä kantona kaskessa." Vaikka voitaisiinkin pitää todennäköisenä, että Kilpeläinen olisi tarkoittanut mainitsemaasi Jalmari Virtasta, ei tuolle pakinatekstille voi kovin suurta lähdearvoa antaa. Sekä tiedon että lähteen on artikkeliin lisännyt käyttäjä Kippari10 vuonna 2007. Poistaisin väitteen kokonaan, jos sille ei löydy parempaa lähdettä. Voi olla, että sama syytös löytyisi myös Tuomisen Kremlin kelloista. Silloin sen mainitseminen ainakin Tuomisen ja Kilpeläisen levittämänä huhuna voisi olla relevanttia, vaikka väitteen sisältö olisi täyttä puppuakin. --Risukarhi (keskustelu) 10. joulukuuta 2016 kello 14.29 (EET)
replies: text: :::Kremlin kelloissa käsitellään kyllä Äikiää, Kuusisen suhdetta Äikiään ja vähän Virtastakin. Mainintaa Äikiän ja Virtasen suhteesta en ainakaan näin pikaisesti löytänyt. Minun puolestani kohdan voi poistaa. --Esamatti1 (keskustelu) 10. joulukuuta 2016 kello 16.05 (EET)
replies: text: ::::Otin koko Virtaseen liittyvän kohdan sieltä nyt pois. Myös Kippari10:n arkistotutkimuksiin perustuvat jutut voisi periaatteessa poistaa, mutta annoin niiden nyt olla, kun ne eivät ole sisällöltään yhtä epäilyttäviä. --Risukarhi (keskustelu) 10. joulukuuta 2016 kello 16.41 (EET)
thread_title: Runoilija Virtanen

message: Pitääköhän paikkansa, että Äikiä käänsi myös salanimellä Ami Aarto? Saksalaisen ja venäläisen wikipedian lähteenä on tämä http://authorscalendar.info/aikia.htm
Tittelintuure (keskustelu) 13. joulukuuta 2022 kello 19.08 (EET)
replies: text: Löysinkin sille lähteen. Tittelintuure (keskustelu) 13. joulukuuta 2022 kello 21.23 (EET)
thread_title:  kääntäjä Ami Aarto
Keskustelu:Jerry Lewis

message: Onko tässä jo tarvittavat perustiedot elämästä, urasta, tyylistä ja yksityiselämästä?  --Savir (keskustelu) 23. helmikuuta 2016 kello 11.42 (EET)
replies: text: Eiköhän. --PtG (keskustelu) 25. helmikuuta 2016 kello 18.19 (EET)

text: Juu, kannatan lupaavaksi.--Ukas (keskustelu) 27. helmikuuta 2016 kello 01.06 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f (keskustelu) 27. helmikuuta 2016 kello 12.13 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Sr3

message: Sr3:n "apuvoima" on mielestäni epäselvästi kerrottu. Tekstissä todetaan toisaalta, että 'se on varustettu sähkömoottoreiden lisäksi kahdella dieselkäyttöisellä aggregaatilla', mutta toisaalta puhutaan dieselmoottorista. Onko niin, että dieselaggregaatit tuottavat sähköä 360 kW 'normaaleille' sähkökäyttöisille ajomoottoreille vai onko aggregaattisähköajotilannetta varten omat 360 kW sähkömoottorit, joita tarkoitetaan termillä dieselmoottorit?--Huhdanjo (keskustelu) 23. helmikuuta 2016 kello 17.55 
(EET)
Yritin selvittää tästä lisää kooklella: tieto lisäsi tuskaa entisestään. Tietoa löytyi kyllä, mutta ei teknisesti yksiselitteistä faktaa:
* VR kertoo, että "sähköveturissa on lisäksi kaksi dieselmoottoria, 360 kW" VR
* Hesari jatkaa VR:n sanamuodoilla HS
* Yle kertoo apukoneista: "Sähkökatko ei pysäytä VR:n uusia sähkövetureita – apumoottoreina dieselkoneet" Yle
* Resiina-lehdessä on asia selkeimmin ja myös uskottavammin: "...Sr3:ssa ovat kuitenkin dieselmoottorit: kahdella dieselaggregaatilla tuotetaan sähköä veturin ajomoottoreille..." Resiina-lehti.
Kyseessä ovat ilmeisesti dieselaggregaatit, joiden sähköteho on ilmoitettu 360 kW? Puhe dieselmoottoreista on siinä mielessä oikein, että dieselmoottori on aggregaatin osana. Tehon ilmoitustapa ei kuitenkaan vastanne 6,4 MW maksimitehoa, joka Siemensin mukaan tarkoittaa "max power at wheel" Vectron datasheet.
Se niistä suomalaisista valtamedioista ja monopoli-VR:stä. --Huhdanjo (keskustelu) 2. lokakuuta 2016 kello 14.26 (EEST)
thread_title:  Dieselmoottorit 

message: Eikös todennäköisemmin _korkeintaan_ 21 tonnin akselipaino? –Kommentin jätti 91.190.195.178 (keskustelu) 
replies: text: Lähteessä lukee, että valmistajalta vaaditaan muun muassa 20 sähköveturin valmistamista, joiden akselipaino on vähintään 21 tonnia. Tämän perusteella tuo vähintään 21 tonnin akselipaino on oikein. Kävin korjaamassa tarjouskilpailussa esitettyjä vaatimuksia artikkeliin.--Puppe100 (keskustelu) 15. kesäkuuta 2020 kello 20.01 (EEST)
thread_title:  "vähintään 21 tonnin akselipaino" 

message: "jarrutuksessa syntynyt energia syötetään takaisin sähköverkkoon ja veturin valaistus on kauttaaltaan toteutettu LED-tekniikalla"
- Kuinka paljon pelkällä veturilla ja sen generaattoreilla jarrutetaan koko junaa? Ts. kuinka suuri (pieni) osa junan liike-energiasta saadaan generaattoreilla talteen ja kuinka suuri osa kuitenkin menee jarruilla hukkaan lämpöenergiaksi? Jarruthan on koko junassa, mutta generaattorit vain veturissa? Hukkinen (keskustelu) 5. heinäkuuta 2023 kello 02.22 (EEST)
thread_title:  Kuinka suuri osuus junan jarruenergiasta saadaan oikeasti hyötykäyttöön)
Keskustelu:Paksusuolen syöpä

message: "Paksusuolen syöpä (lat. carcinoma coli) on ruoansulatuskanavan loppuosassa, paksusuolen ja peräsuolen alueella esiintyvä syöpämuoto." 
Tämä syövän esittely sisältää virheitä. Paksusuolisyöpä on latinaksi cancer intestini crassi, peräsuoli on paksusuolen osa. Ehdotan tilalle seuraavaa:
Paksusuolen syöpä (lat. cancer intestini crassi) on ruuansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolessa (caecum), koolonissa tai peräsuolessa sijatseva pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassyöpä (adenokarsinooma).
JeanK
JeanK~fiwiki (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 02.52 (EET)
Aikaisemman korjaukseni jälkeen oli latinalainen nimitys palautettu muotoon carcinoma intestini crassi. Korjasin uudelleen carcinoman tilalle cancerin. Syöpiä (cancer) eli pahanlaatuisia kasvaimia ovat muutkin kuin karsinooma, epiteelisolukosta (paksusuolen tapauksessa limakalvosta) lähtenyt. Karsinoomat ovat paksusuolen tavallisimpia syöpiä, mutta muitakin on. Lähteenä ks. esim. Lääketieteen termit -sanakirja.----

message: Wikitekstissä on toistuvasti muutettu paksusuolisyöpä muotoon carcinoma intestini crassi. Perusteluna on käytetty sitä, että Google-äänestyksessä carsinoma-muoto kerää enemmän osumia kuin cancer-muoto. Tällä äänestyksellä asiaa ei voi kuitenkaan ratkaista, koska, kuten olen aikaisemminkin kertonut, karsinooma (carsinoma) on yksi syövän (cancer) alalaji. Paksusuolessa se on tavallisin muoto, mistä johtuu Google-suosio. Muitakin silti on, ja lisäsin tekstiin maininnan malignista karsinoidikasvaimesta ja lymfoomasta. – JK, vatsaelinkirurgian erikoislääkäri, Lääketieteen termit -sanakirjan päätoim8ittaja evp.
JeanK~fiwiki (keskustelu) 18. kesäkuuta 2018 kello 12.33 (EEST)
thread_title:  Paksusuolisyöpä on cancer intestini crassi 

message: Lisäsin paksusuolisyövän englannin käännökset cancer of the large intestine ja colorectal cancer, mutta wikipedisti ComradeUranium oli kumonnut ne mielestään tarpeettomina. Tarpeettomuus ei taida pitää paikkaansa. Lähdeluettelossa on englanninkielisiä tekstejä, joissa nimityksernä on colorectal cancer ja täälläkin vatsaelinkirurgit puhuvat kolorektaalisyövästä tai -karsinoomasta. Jonkin verran tätä nimitystä näkee myös suurelle yleisölle suunnatuissa artikkeleissa. Cancer of the large intestine on syytä ottaa mukaan, koska se on terminologisesti parempi. – JK, vatsaelinkirurgian erikoislääkäri, Lääketieteen termit -sanakirjan päätoimittaja evp.
JeanK~fiwiki (keskustelu) 18. kesäkuuta 2018 kello 13.07 (EEST)
replies: text: Tämä on yksikielinen tietosanakirja, eivätkä vieraskieliset käännökset kuulu artikkeleihin. Jos on muita suomenkielisiä nimityksiä, ne voi laittaa artikkelin alkuun. --Savir (keskustelu) 18. kesäkuuta 2018 kello 13.14 (EEST)
thread_title:  Englantiä käytetään lähdeviittauksissa
Keskustelu:Max Taut

message: WSOY:n tietosanakirjassa on ilmeisestikin annettu professorivuosiksi 1945–1954, mutta muissa lähteissä 1945–1953, esim. koulun omat sivut  ja Architekturzeitung Tautin elämäkerta-arviossa . Katsoisin että voidaan näiden perusteella pitää WSOY:n lukua virheenä ja mainita pelkästään 1945–1953. --Ryhanen (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 12.19 (EET)
thread_title:  Professorivuodet
Keskustelu:Ólafur Thors

message: Artikkelissa lukee nyt: ”Hän oli parlamentin jäsen vuodesta 1925.” Onkohan tuo 1925 peräisin lähteestä vai kirjoitusvirhe? Muissa wikeissä vuotena on 1926, samoin parlamentin kotisivuilla . Hiukan hämmentävästi tosin myös 1925:lle löytyy osumia, esim. Encyclopædia Britannica , mutta lähtökohtaisesti pitäisin parlamentin omia sivuja luotettavampana lähteenä. Tai olisikohan kahdelle eri vuosiluvulle jokin luonteva selitys? --Ryhanen (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 14.29 (EET)
replies: text: Factan ja Otavan Suuren Ensyklopedian mukaan tuo vuosiluku on 1925. Nenoniel (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 15.01 (EET)

text: Jos toinen on vaalivuosi ja edellinen vuosi, jolloin kausi alkoi?--Bluto (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 16.28 (EET)
replies: text: :Noin olisin itsekin muuten arvellut, mutta 1925 ei ollut vaalivuosi, vaan edelliset parlamenttivaalit pidettiin 1923 (:en:Icelandic parliamentary election, 1923). Thorsin ensimmäinen istuntokausi parlamentissa alkoi 6.2.1926 (), eli ennen seuraavia vaaleja. Löytyi pienellä kaivamisella kuitenkin tieto, että vuoden 1923 vaaleissa valittu Ágúst Flygenring sairastui kesken vaalikauden syksyllä 1925 ja erosi parlamentista  . Thors valittiin ylimääräisissä vaaleissa hänen tilalleen. En äkkiseltään löytänyt täsmällisiä päivämääriä Thorsin valinnalle, mutta ainakin  väittää että nuo vaalit pidettiin alkuvuonna 1926. Tämänkin perusteella voitaneen muuttaa tässäkin artikkelissa vuodeksi 1926. --Ryhanen (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 20.26 (EET)
thread_title:  Vuosilukuepäselvyys
Keskustelu:Kultalehtikuusi

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 20.43 (EET)
replies: text: Menee. --PtG (keskustelu) 26. helmikuuta 2016 kello 17.30 (EET)

text: Mitähän tarkoittaa "hankala lisäys"? Käy kuitenkin lupaavaksi. J.K Nakkila (keskustelu) 28. helmikuuta 2016 kello 18.35 (EET)
replies: text: :Tarkottaa eri lisäämistapoja. (varttaminen jne.: :Luokka:Kasvien lisääminen) Gopase+f (keskustelu) 28. helmikuuta 2016 kello 18.43 (EET)

text: Hieno artikkeli, jopa lähellä SA-tasoa. Sen verran sitten aluksi seuraavaa tasoa ajatellen että syökö ja levittääkö jokin lintu nitä siemeniä ja onko mahdollisesti ihmisen hätäravinnoksi kuten siperiansembran kanssa on? --Höyhens (keskustelu) 1. maaliskuuta 2016 kello 05.48 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Gopase+f (keskustelu) 1. maaliskuuta 2016 kello 09.31 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Grenadan historia

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 20.43 (EET)
replies: text: Kannatan. --Ukas (keskustelu) 25. helmikuuta 2016 kello 20.19 (EET)
replies: text: :Kielenhuoltoa kaipaisi.--Phiitola (keskustelu) 25. helmikuuta 2016 kello 20.36 (EET)

text: Saattaa olla tyhmä huomio, mutta eikös historia ala aina ensimmäisestä kirjallisesta lähteestä kaiken muun ollessa esihistoriaa? J.K Nakkila (keskustelu) 28. helmikuuta 2016 kello 18.28 (EET)
replies: text: :Ei tyhmä huomio, mutta tästä ei selkene mitä Crask (lähde) tarkoittanee. Kielenhuotoa tein minkä osasin. Kai tämä kelvannee. --Höyhens (keskustelu) 3. maaliskuuta 2016 kello 07.14 (EET)

text: Pitäiskö toi artikkelin alotus olla sitten jotenkin "Grenadan historian esihistoa alkaa". Onko sulla joku valmis ajatus muotoilusta. Vai pitäiskö koko esihistoria poistaa johdannosta? (huono ajatus) Gopase+f (keskustelu) 3. maaliskuuta 2016 kello 08.20 (EET)
Merkkaan ja arkistoin. Nähdäkseni esitetyt parannusehdotukset on toteutettu. Esihistorian sanamuotoa johdannossa voi miettiä edelleen. Gopase+f (keskustelu) 3. maaliskuuta 2016 kello 08.46 (EET)
</div>

text: Ongelma lienee siinä, että artikkeli on ikäänkuin pakko aina aloittaa artikkelin nimellä. Mutta tämä ei liity lupaavuuteen. J.K Nakkila (keskustelu) 4. maaliskuuta 2016 kello 18.41 (EET)
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Mäntykasvit

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 20.43 (EET)
replies: text: Jes. --PtG (keskustelu) 28. helmikuuta 2016 kello 09.28 (EET)

text: Ei laaja, mutta kyse on heimosta ja joka suvusta on oma artikkelinsa. Kannatan. --Höyhens (keskustelu) 3. maaliskuuta 2016 kello 15.20 (EET)
Merkitsen. --PtG (keskustelu) 3. maaliskuuta 2016 kello 22.40 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Emmanuel Joseph Sieyès

message: Ehdotan lupaavaksi. Gopase+f (keskustelu) 24. helmikuuta 2016 kello 20.43 (EET)
replies: text: Kai tää menee. --PtG (keskustelu) 28. helmikuuta 2016 kello 09.40 (EET)

text: Lupaavaksi. --Ukas (keskustelu) 5. maaliskuuta 2016 kello 18.37 (EET)
Merkkaan ja arkistoin Gopase+f (keskustelu) 6. maaliskuuta 2016 kello 08.16 (EET)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -ehdotus