lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Iivana Vasleinpoika

message: * jotakin elämäkerrallista tietoa Marrtel 15. kesäkuuta 2010 kello 22.55 (EEST)
Tämä henkilö, keskiajan historiallinen hahmo, oli tietysti merkittävä. artikkelia ei saisi mielestäni hävittää ilman asianmukaista poistoäänestystä. Marrtel 15. kesäkuuta 2010 kello 23.05 (EEST)
replies: text: Olisiko kyseessä kenties tämä herrasmies? Jafeluv 16. kesäkuuta 2010 kello 01.39 (EEST)
replies: text: :Näkyy olevan. Mitä tarkoittaa nimi "PATRIKIJEV" (Патрикеев)? -- Petri Krohn 18. kesäkuuta 2010 kello 20.39 (EEST)

text: Nordisk familjebok ja siten myös ruotsinkielinen Wikipedia (katso :sv:Golitsyn) käyttää tästä henkilöstä nimeä Ivan Bulgall. -- Petri Krohn 19. kesäkuuta 2010 kello 00.13 (EEST)
"Bulgall" on pelkästään sellaista kehnoa ruotsalaista työtä, typo. Liikanimi joka tässä perheessä kuljeksi jonkin aikaa, oli Bulgak. Marrtel 25. kesäkuuta 2010 kello 16.32 (EEST)
Golitsa-hansikas on kyllä tarinana yhdistetty Miihkali Bulgakoviin, eli tämän Iivana  Vasleinpojan poikaan. Ehkä siinäkin asiassa ruotsalainen teos on söhrinyt asian väärin. Marrtel 25. kesäkuuta 2010 kello 16.32 (EEST)

message: Tämä lähde luettelee seuraavaa kirjallisuutta:
*  Петров П.Н. История родов русского дворянства: в 2 т. - М.: Современник, 1991.
*  Богуславский В.В. Славянская энциклопедия. Киевская Русь - Московия: в 2 т. - М.: Олма-Пресс, 2001.
* Думин С.В., Гребельский П.Х. Дворянские роды Российской империи. Том 2. Князья. - СПб.: ИПК "Вести", 1995.
-- Petri Krohn 18. kesäkuuta 2010 kello 21.16 (EEST)
Haulla Ivan Bulgak Patrikeev löytyy tällainen google-teos: Kinship and politics: the making of the Muscovite political system, 1345-1547, Tekijät Nancy Shields Kollmann
Tekstin perusteella tyyppi ei näytä erityisen merkittävältä, mutta on ollut olemassa.
--Pettson 21. kesäkuuta 2010 kello 11.33 (EEST)
thread_title:  Kirjallisuutta 

message: 1800-1900-luvun vaihteessa ilmestynyt 86-osainen Brockhaus-Jefronin tietosanakirja tuntee pajariruhtinas Ivan Vasiljevitš Bulgakin, josta kerrotaan että hän oli Volynian Zvenigorodin ruhtinaan Patrikei Aleksandrovitšin, ei siis Juri Patrikejevin, pojanpoika. Bulgakin poika Mihail Ivanovitš sai lisänimen Golitsa, ja hänestä on lähtöisin Golitsynin suku. Artikkelin tekijöillä on siis paitsi keksitty nimi, myös puurot ja vellit täydellisesti sekaisin. Wikipedia ei ole sukututkimusohjelma, ja pelkkä henkilön olemassaolo ei riitä merkittävyyden takeeksi. --Esamatti1 21. kesäkuuta 2010 kello 12.39 (EEST)
valitettavaa kylläkin, Brokhaus on väärässä tuon isyyden suhteen. Vellit ja puurot menivät siis artikelia yllä sillä perusteella kommentoineella ikävästi sekaisin. Merkittävyyden kiistoperusteeksi ei tuosta Brokhaus-perusteisesta väitteestä ole. 82.181.234.211 22. kesäkuuta 2010 kello 03.36 (EEST)
thread_title: Merkittävyys
Keskustelu:St. Louis Blues (kappale)

message: Tässä on ehdottomasti ainesta enempäänkin, mutta mielestäni lupaavan artikkelin kriteerit täyttyvät jo tässä vaiheessa. Mitä mieltä ollaan? Jafeluv 16. kesäkuuta 2010 kello 00.55 (EEST)
replies: text: Ilman muuta lupaavaksi. Ääninäyte olisi hyvä olla, jos innostut vielä kehittämään.--Tanár 16. kesäkuuta 2010 kello 17.55 (EEST)

text: Joo. Mielenkiintoinen artikkeli. --JannE 16. kesäkuuta 2010 kello 18.47 (EEST)

text: Onko tuo "kirjoitti" ihan yleisesti käytetty termi bluesissa? Itse en tiedä kyseisestä musiikkilajista käytännössä mitään, mutta tuo pisti silmään...-Henswick- Toivomuskaivo 16. kesäkuuta 2010 kello 21.40 (EEST)
replies: text: :Muutin muotoon "sävelsi ja sanoitti", joka on varmaan selkeämpi. Kirjoittaminenhan yleensä viittaa vain tekstiin eikä niinkään musiikkiin. Jafeluv 16. kesäkuuta 2010 kello 22.04 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline?
# viitteistys aukoton. 
# laajahko.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus. 
# kohtalaista kieltä. vielä korjattavaa.
# luokittelu.
# kielilinkit ok. yleisilme ok.
# artikkelin historia aukoton.
11/11 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 17. kesäkuuta 2010 kello 12.27 (EEST)

text: Mallineen voisi tosiaan lisätä, mutta  ei taida tukea kuvan alt-tekstiä ja sitä paitsi se bugittaa jos albumilta-kentän jättää tyhjäksi... Jafeluv 17. kesäkuuta 2010 kello 12.31 (EEST)
replies: text: :Eikös tämä ole selvä juttu. Merkkaan lupaavaksi ja arkistoin keskustelun.--Tanár 18. kesäkuuta 2010 kello 21.07 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -keskustelu 

message: Tällainen pitäisi saada laajennettua hyväksi. Ehdotukset ovat tervetulleita siitä mitä artikkeliin voisi lisätä ja miten sitä voisi vielä parantaa. Musiikkinäyte on tulossa vielä joka tapauksessa jossain vaiheessa. Jafeluv 13. huhtikuuta 2011 kello 14.30 (EEST)
Artikkeli kelpaisi jo lähes tällaisenaan hyväksi. Jos suinkin mahdollista, artikkelin johdantoa voisi laajentaa. Sitten kävisi hyväksi, ainakin omasta puolestani. --Tejasello 16. huhtikuuta 2011 kello 12.21 (EEST)
replies: text: Johdannossa olisi hyvä olla noin yksi virke jokaista alaotsikkoa varten. Noin niin kuin tiivistelmämielessä. Pitke 16. huhtikuuta 2011 kello 12.28 (EEST)
replies: text: :Kuulostaa järkevältä. Johdantoa laajennettu. Jafeluv 17. huhtikuuta 2011 kello 13.17 (EEST)
Hyvältä näyttää. Musiikkinäyte vielä niin menee mielestäni hyväksi. Plussaa sointukulkutaulukosta. --JannE 18. huhtikuuta 2011 kello 11.11 (EEST)

text: No nyt on ääninäytteitä oikein kaksin kappalein. ODJB:n nauhoituksen voisi ehkä periaatteessa tallentaa kokonaankin kun äänite tehtiin ennen vuotta 1921 1923 (vrt. Livery Stable Blues), mutta jenkkien tekijänoikeussäännöt ovat sellainen ongelmakohta Commonsin porukalle musiikkinauhoitteiden osalta ettei kukaan oikein osaa päättää mikä on sallittua ja mikä ei. Olkoon nyt sitaattioikeuden perusteella. Jafeluv 20. huhtikuuta 2011 kello 01.15 (EEST) edit: Vuosiluku korjattu. Ajatus ei oikein tainnut kulkea kun kirjoitin tuota... Jafeluv 20. huhtikuuta 2011 kello 20.59 (EEST)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Nils Liedholm

message: Miten olisi tämä lupaavaksi artikkeliksi? Mielestäni siitä löytyy kaikki olennaiset tiedot lähteistettynä. Laajudeltaan ei olla vielä HA-tasolla. --Jusb 16. kesäkuuta 2010 kello 09.41 (EEST)
replies: text: Löytyykö noille kaikille palkinnoille ja saavutuksille lähteet tekstistä?-Henswick- Toivomuskaivo 16. kesäkuuta 2010 kello 10.01 (EEST)
replies: text: :Lähteet noille on osiossa Lähteet / Tilastot ja saavutukset. Osaan on toki viite myös leipätekstissä. --Jusb 16. kesäkuuta 2010 kello 10.17 (EEST)
replies: text: ::Katos, en tajunnutkaan :) Kelpaa minun puolestani lupaavaksi.-Henswick- Toivomuskaivo 17. kesäkuuta 2010 kello 12.31 (EEST)
# perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti. (johdannon valmennusurasta puuttuu vuodet. alotus ja lopetus italiassa riittää)
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys aukoton. 
# laajahko.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelevät aihetta.
# kuvitus. 
# kieli ok.
# luokittelu.
# kielilinkit ok. yleisilme ok. lopun malline-kasan informaation lähellä nollaa.
# artikkelin historia vaikuttaa aukottomalta. laajennettu 10/2008
12/12 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 17. kesäkuuta 2010 kello 12.29 (EEST)
Kelpaa minusta. J.K Nakkila 17. kesäkuuta 2010 kello 13.17 (EEST)
sopii erinomaisesti. arkistoin keskustelun ja merkkaan. --Zache 18. kesäkuuta 2010 kello 06.52 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:Natriumvetykarbonaatti

message: Hajoaa kuumennettaessa vedeksi vai vedyksi? Olen käsittänyt että vapautuu vetyä.

message: Hieman sekaisin olen tästä: Kansanomainen triviaalinimi natriumvetykarbonaatille on ruokasooda  (käytetään leivonnassa), kun taas natriumkarbonaattia kutsutaan soodaksi. Eli siis kertooko artikkeli Natriumbikarbonaatista, vai natriumvetykarbonaatista... Voi olla että asia on ihan yksinkertainen, eikä vaan aukea minulle, mutta voisiko joku selivittää? --FnH 16. kesäkuuta 2010 kello 13.07 (EEST)
replies: text: "Natriumbikarbonaatti [...] josta käytetään suomen kielessä myös nimeä natriumvetykarbonaatti" on artikkelin ensimmäinen virke. En näe tuossa mitään epäselvää. Natriumkarbonaatti on sitten eri artikkeli. Jafeluv 16. kesäkuuta 2010 kello 13.11 (EEST)

text: Jos luit tekstini kokonaan, niin tiedät varmasti etten väittänytkään sen olevan epäselvä, vaan sanoin että ei aukea minulle. Ja kiitos, nyt meni perille. Keskittymiskyky näköjään heikoilla... --FnH 16. kesäkuuta 2010 kello 13.24 (EEST)
replies: text: :Sattuu itse kullekin :) Ehkä termistö tulee paremmin ilmi näin? Eri nimitykset on kuitenkin yleensä hyvä ilmoittaa alussa eikä lopussa. Kumotkaa jos joku on eri mieltä. Jafeluv 16. kesäkuuta 2010 kello 13.50 (EEST)

text: :Nyt selviää paljon paremmin, vaikka lukisikin vain sivusilmällä. Kiitos korjauksesta! --FnH 16. kesäkuuta 2010 kello 14.18 (EEST)
thread_title: Ruokasooda?
Keskustelu:Milankovićin jaksot

message: Lähteiden merkintätavasta on keskusteltu paljonkin, ja ainakin jotkut ovat suositelleet merkintätapaa, että jos johonkin kirjaan viitataan vain kerran, sen voi laittaa vain viitteeseen, mutta jos johonkin kirjaan viitataan useamman kerran, niin kirja olisi viitteiden yläpuolella kohdassa lähteet, jolloin viitteissä voisi viitata kirjaan vain tekijän nimellä, vuosiluvulla ja sivunumerolla. Tässäkin voisi helpottaa muokkausta jos useaan kertaan viitatut kirjat merkitsisi noin. Nyt joistakin kirjoista (esim. Ruddman) puuttuu laajempi viitetieto kokonaan ja joissakin on ensin viitteitä vain tekijän nimellä ja sitten vasta edempänä löytyy laajempi viite. Jos useaan kertaan viitattavat sen sijaan luetellaan viitteiden yläpuolella, niin niihin on helppo viitata vaikka viitteitä tulisi eri paikkoihin lisää tai poistuisi (ks. esim. artikkelissa Suomenvedenpohja noudatettua merkintätapaa).--Urjanhai 16. kesäkuuta 2010 kello 14.31 (EEST)
replies: text: Mietin myös, mitenhän esimerkillisiä Wikipedialähteitä ovat nuo "detectingdesign.com" sekä "naturalastrology.com". Sakvaka (keskustelu) 12. toukokuuta 2014 kello 23.56 (EEST)
replies: text: : Ei ne nyt kauhean esimerkillisiä ole ja parempia saa toki vaihtaa tilalle, jos sellaisia löytyy. --Velma (keskustelu) 13. toukokuuta 2014 kello 16.36 (EEST)
thread_title: Lähteiden merkintä
Keskustelu:Kevät (Botticelli)

message: # perusasiat käsitellään ihan ok ja aukottomasti.
# lähde merkitty. 
# malline ok.
# viitteistys ok. 
# suppea.
# monta lähdettä.
# lähteet käsittelenevät aihetta?
# kuvitus. 
# kohtalaista kieltä. vielä parannettavaa.
# luokittelu. (botticelliin viittaavan luokan lisäys?)
# kielilinkit ok. yleisilme ok. (turha katso myös -osio pois)
# artikkelin historia aukoton.
11/12 -> Hyvää työtä. Lupaava artikkeli. Gopase+f 17. kesäkuuta 2010 kello 12.33 (EEST)
replies: text: Lyhyehkö, mutta riittää lupaavaksi. --Jusb 17. kesäkuuta 2010 kello 15.55 (EEST)
Sopii lupaavaksi. --Zache 18. kesäkuuta 2010 kello 08.22 (EEST)
</div>
thread_title: Ehdolla lupaavaksi artikkeliksi
Keskustelu:Rosenheimin poltergeist

message: Tulee mieleen että mitähän Eysenck on todella sanonut. --Ulrika 17. kesäkuuta 2010 kello 16.09 (EEST)
replies: text: Hans J.Eysenck oli tunnettu paranormaalien ilmiöiden puolestapuhuja, vaikka olikin myös perinteinen psykologi. Olen joskus lukenut tuon lähteeksi annetun kirjan, ja se on hyvin paranormaalimyönteinen. --ML 17. kesäkuuta 2010 kello 16.11 (EEST)
replies: text: :Eipä tuo tullut mieleen, muistin vain että Eysenck on nimekäs. --Ulrika 18. kesäkuuta 2010 kello 09.23 (EEST)
Jep, minulla on tuo kirja :) Artikkelin kuvaus vastaa tässä kirjassa annettua. Tapaus on tunnettu juuri siksi, että se dokumentoitiin teknisillä välineillä. Mukana siinä oli alansa koulutettuja ihmisiä  kuten puhelinteknikot. Kirja toteaa että skeptikoiden selitysyritykset olivat tuloksettomia. Kirja pitäisi olla varsin helposti saatavissa kirjastojen kautta.Korina 17. kesäkuuta 2010 kello 16.32 (EEST)

text: OK, ei enempää jaksa kiinnostaa, kun ei omissa nurkissa kolise. :) --Ulrika 18. kesäkuuta 2010 kello 09.23 (EEST)
Internetissä on paikalla otettua videomateriaalia, hakusanaksi Rosenheim video Korina 19. kesäkuuta 2010 kello 12.38 (EEST)

text: Ai niillä oli videokamerat jo silloin? --Ulrika 19. kesäkuuta 2010 kello 13.44 (EEST)
Lähteistä ei käy ilmi olivatko kamerat filmi- vai videolaitteita. Kannettavia videolaitteita oli olemassa jo tuohon aikaan.Korina 19. kesäkuuta 2010 kello 20.06 (EEST)

message: Mikähän naisen nimi on, kun enwikissä, commonsissa ja hollannin wikissä nimi on Schaberl, italian wikissä Schabel, saksan wikissä Annemarie S. ja suomen wikissä Schneider?--MAQuire (keskustelu) 8. elokuuta 2017 kello 21.06 (EEST)
Niissä kirjoissa mitä minulla on, esiintyy vain nimi Annemarie S. tai Sch. mutta juttu on silloin ollut tuore ja nimi on siksi lyhennetty.Korina (keskustelu) 31. elokuuta 2017 kello 16.05 (EEST)
thread_title:  Naisen nimi
Keskustelu:Siika

message: Se ei voi olla en:Coregonus lavaretus koska siella on "It is endemic to Lake Bourget and Lake Aiguebelette in the Rhône river basin, and it formerly occurred in Lake Geneva" (saksan wikipediassa on samalainen) - ja tämä ei oo suomessa.  Onko se oikeasti "Coregonus Lavaretus"? Kommentin jätti Mpeylo (keskustelu – muokkaukset) 17. kesäkuuta 2010 kello 22.52 (EEST)
replies: text: Kyllä se ainakin tämä nmukaan se olisi. FishBasen mukaan levinneisyys kyllä ulottuu suomeen asti. Ja endeeminenhän ei välttämättä tarkoita että se esiintyisi ainoastaan mainituilla alueilla, vai kuinka? Jafeluv 17. kesäkuuta 2010 kello 22.59 (EEST)

text: Nimelle on useita lähteitä. Enkkuwikin lähde  kertoo taas "Europe: usage of name restricted to Lakes Genève (now extinct), Bourget, and Aiguebelette in the river Rhône basin by designation of neotype from this area (Ref. 13696). Other authors assume it to be a superspecies occurring in Great Britain and Alpine areas of Central Europe. Has been stocked into many other places in Europe outside its native range. There are many parallel and wrong scientific names for this species in use because of the problems in classifying the genus Coregonus (Ref. 7495)". Ilmeisesti aika vaikea juttu... --ML 17. kesäkuuta 2010 kello 23.01 (EEST)
replies: text: :IUCN:n mukaan Coregonus lavaretus elää vain parissa järvessä Ranskassa ja Sveitsissä. Sama lähde kertoo näin: At some time, the name C. lavaretus has been used for about all Eurasian coregonids (and many North American ones). Its use is now restricted to the present species. --Compance 18. kesäkuuta 2010 kello 19.42 (EEST)
thread_title: Muilla kielillä
Keskustelu:Brian Clough

message: Tälläinen jalkapallopersoona tällä kertaa ehdolla lupaavaksi artikkeliksi. Olennaiset tiedot pitäisi löytyä lähteistettynä. --Jusb 18. kesäkuuta 2010 kello 13.08 (EEST)
replies: text: Perustiedot on, malline on, lähteet kunnossa, viitteet toimii. Lupaavaksi kevyesti.--Tanár 18. kesäkuuta 2010 kello 21.14 (EEST)

text: Kannatan  –J.K Nakkila 20. kesäkuuta 2010 kello 12.05 (EEST)
Oikein hyvä artikkeli, arkistoin keskustelun ja merkkaan. --Zache 21. kesäkuuta 2010 kello 10.09 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -arviointi
Keskustelu:HIV-testi

message: HIV-testejä on nykyään useita, ja varsinkin pikatestistä on tullut yleinen käytäntö myös monissa terveyskeskuksissa. Artikkelia tulee laajentaa käsittelemään testaustapoja. --FnH 18. kesäkuuta 2010 kello 13.24 (EEST)
replies: text: Lisäksi on PCR] joka paljastaa jo hyvin tuoreen HIV infektion. Se on vaan turhan kallis ja harvoin jopa vääriä positiivisia tuloksia antava, koska se on niin herkkä monistamaan mitä tahansa nukleiinihappoa ja näyte ei saa kontaminoitua. Veripalvelussa se on käytössä sekä yksityisillä lääkäriasemilla(maksaa maltaita).--Ihmisoikeus ja lääketiede (keskustelu) 25. joulukuuta 2013 kello 15.32 (EET)
thread_title: Laajennettava
Keskustelu:Sirkka-tietokanta

message: Voi mainiosti yhdistää Sirkuksen tiedostuskeskukseen. --Kalmo 18. kesäkuuta 2010 kello 18.39 (EEST)
replies: text: Niin voi. -- Petri Krohn 18. kesäkuuta 2010 kello 20.10 (EEST)
replies: text: :Kumpi teistä tuossa nyt sitten lupautui yhdistämään sen? -- Cimon Avaro, hiljainen seiväshyppääjä 19. kesäkuuta 2010 kello 12.31 (EEST)
thread_title: Merkittävyys?
Keskustelu:Suomalainen lastenkirjallisuus

message: Lastenkirjallisuutta ehdolle. Viitteet on kaikki alan perusteoksiin. Kuvitusta ei ole, mutta voihan tuohon tietysti lätkiä vaikka Yrjö Kokon ja Tove Janssonin kuvat, jos joku kuvitusta kaipaa.--Tanár 18. kesäkuuta 2010 kello 21.18 (EEST)
 Kannatan –J.K Nakkila 18. kesäkuuta 2010 kello 21.31 (EEST)
Kuvia ilman muuta, lastenkirjojen kansia. Annin Swanin kirjoja, Topeliusta, Janssonia, Kunnaksen Koiramäkeä. --Ulrika 19. kesäkuuta 2010 kello 14.25 (EEST)
replies: text: Lastenkirjojen kannet olisivat tässä nähdäkseni ongelmallisia sitaattioikeuden kannalta, koska tämä artikkeli ei käsittele kovinkaan laajasti yksittäisiä kirjoja.--Tanár 21. kesäkuuta 2010 kello 11.13 (EEST)
 Kannatan Ei ongelmia. –Lakritsa 21. kesäkuuta 2010 kello 17.14 (EEST)
. Hieno artikkeli. Tosin joku voisi korjata lähdeviitteet välimerkkien jälkeen kuten tyyliopas suosittelee. Jafeluv 22. kesäkuuta 2010 kello 18.52 (EEST)

text: No niissä on se idea, että ennen välimerkkiä tuleva viite on vain edeltävään virkkeeseen, kun taas välimerkin jälkeen tuleva viite on edeltävään kappaleeseen tai edelliseen viitteeseen asti. Joskus tästä asiasta keskusteltiin ja kumpikin tapa hyväksyttiin silloin. --Tanár 22. kesäkuuta 2010 kello 22.15 (EEST)
Eiköhän tämä ole selvä tapaus. Arkistoin keskustelun ja merkitsen lupaavaksi.--Tanár 22. kesäkuuta 2010 kello 22.15 (EEST)
</div>
thread_title: Lupaava artikkeli -keskustelu

message: Tällä hetkellä artikkeli keskittyy suomalaisen lastenkirjallisuuden historiaan, 2000-luvustakin pitäisi kirjoittaa jotain. Artikkelissa olisi myös hyvä kertoa jotain suomalaisista lastenkirjallisuuspalkinnoista. Kiinnostavaa olisi myös tieto siitä, miten paljon lastenkirjallisuutta nykyisin julkaistaan. --Hermis (keskustelu) 7. joulukuuta 2014 kello 12.02 (EET)
thread_title:  Artikkelin kehittäminen
Keskustelu:Teepuuöljy

message: Teepuuöljyä on tutkittu suhteellisen vähän, mutta niillä tuloksilla joita ollaan saatu, näyttää erittäin lupaavalta tuotteelta. Esimerkiksi aknen ja bakteeritulehdusten hoidossa teepuuöljy on vastannut ihan lääkevalmisteita. Jos joku viitsisi hiukan suomentaa Tea tree oil-artikkelista tähän artikkeliin? --FnH 19. kesäkuuta 2010 kello 17.48 (EEST)
thread_title: Suomentamista tarvitaan

message: Aftojen hoidossa toimii. Tästä on omakohtaista kokemusta, mutta en pysty laittamaan tähän mitään lähdettä. Argonnessen (keskustelu) 6. syyskuuta 2021 kello 00.45 (EEST)
thread_title:  Aftat
Keskustelu:Heinäratamo

message: Aivan aluksi haluan kiittää... artikkelin kirjoittamiseen osansa antaneita. Noh, kai tässä nyt on ainakin perusjutut koottuna. Ja punaiset linkit tullevat jossain vaiheessa vielä täytetyiksi. --Cerebrum 20. kesäkuuta 2010 kello 00.54 (EEST)
replies: text: Punaisen linkkien  ei pitäisi haitta lupaavaksi pääsyä.  Kannatan –J.K Nakkila 20. kesäkuuta 2010 kello 12.04 (EEST)
replies: text: :Kannatan lievästä Suomi-keskeisyydestä huolimatta.--Tanár 21. kesäkuuta 2010 kello 13.53 (EEST)

text: Huolimatta muutamasta oleellisesta punaisesta linkistä  Kannatan  –Lakritsa 21. kesäkuuta 2010 kello 17.02 (EEST)
----
Merkitty lupaavaksi. Jafeluv 22. kesäkuuta 2010 kello 18.38 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Kwela

message: Sivuhistoriasta löytyy lähteellinenkin versio, mutta Googlelle tanssi vaikuttaisi olevan täysin tuntematon. --Otrfan 20. kesäkuuta 2010 kello 09.16 (EEST)
replies: text: Haku Googlen englanninkieliseltä sivulta hakusanalla Kuela dance tarjoaa heti oikeinkirjoitusta "Kwela dance". Intewikitkin löytyvät. -- Petri Krohn 21. kesäkuuta 2010 kello 02.09 (EEST)
replies: text: :Minulle ei tarjoa, mutta merkittävyys lienee sitten selvä. Otan mallineen pois. Artikkelin nimi on vähän kysymysmerkki. Tämä suomennos on ilmeisesti jossain 1950-luvun lehtijutussa ollut, mutta tiedä sitten miten vakiintuneena sitä voi pitää. --Otrfan 21. kesäkuuta 2010 kello 11.28 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys?
Keskustelu:Edith

message: Onko yksittäinen tutkimushanke merkittävä? --Limentti 20. kesäkuuta 2010 kello 11.55 (EEST)
replies: text: Useimmiten ei. Tässä tapauksessa SKS:n artikkelissa esittely voisi olla ihan okei. --Velma 20. kesäkuuta 2010 kello 14.06 (EEST)

text: Ymmärrättekö mistä tässä on kysymys? --Abc10 20. kesäkuuta 2010 kello 21.03 (EEST)

text: Kustantamot, joskus myös niiden imprintit ovat merkittäviä. -- Petri Krohn 21. kesäkuuta 2010 kello 02.28 (EEST)
replies: text: :Aivan oikein. Taustalla on tutkimushanke, mutta ulospäin tämä on julkaisusarja. Se että julkaisujen taustalla on tutkimusta, ei tietenkään vähennä sarjan arvoa, päinvastoin. Tämä on kansallisesti merkittävä hanke, eivätkä julkaisut ole päiväperhosia. Wikipedian tarkoitus ei liene kertoa vain ensisijaisesti kaupallisesti merkittävistä ja motivoiduista julkaisuista. --Abc10 21. kesäkuuta 2010 kello 07.01 (EEST)

text: :Kyllä kai julkaisusarjat ovat merkittäviä. Jos meillä on Keltainen kirjasto, jossa on korkeatasoista ulkomaista proosaa, tai SaPo, jossa on salapoliisiromaaneja, niin ei kai kotimaisen kirjallisuuden kriittisten editioiden sarja voi olla vähemmän merkittävä? --Urjanhai 21. kesäkuuta 2010 kello 10.00 (EEST)
replies: text: ::Ilman muuta merkittävä. --Ulrika 21. kesäkuuta 2010 kello 10.20 (EEST)

text: :: Näköjään mä ainakin olen sitten lukenut artikkelin huonosti. Julkaisusarjana tietenkin merkittävä, aikaisemmin ymmärsin tämän olevan pelkkä tutkimushanke. --Velma 22. kesäkuuta 2010 kello 08.20 (EEST)
replies: text: :::Julkaisemisestahan siinä jo silloin puhuttiin, mutta ehkä julkaisupuoli ei painottunut riittävästi. Tärkeintä kuitenkin ettei lähdetä poistamaan, vaikka itse julkaisutoiminta ei vielä olekaan päässyt vauhtiin. Paljon työtä hankkeen eteen on varmasti tehty kun se on aloitettu jo 2007. Mielenkiintoista seurata mitä kaikkea siihen ajan myötä tulee sisältymään. --Abc10 22. kesäkuuta 2010 kello 08.36 (EEST)
thread_title:  Merkittävyys?