Keskustelu:Gustav Meyrinkin elämäkerta

message: Onko tämä tosiaan tarpeellinen. Elämäkerta-artikkelin luomisen yhteydessä pääartikkeli Gustav Meyrink lyheni vajaat 5 000 tavua. Elämäkerta-artikkelin koko on vajaat 23 000 tavua. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että noin 80 % artikkelien sisällöstä on päällekkäistä. Mielestäni ei ole järkeä panea lukija käymään läpi kaksi artikkelia, jotka ovat lähes sanasta sanaan samat, mutta toisessa on siellä täällä ylimääräinen lause tai pari. Ymmärtäisin erillisen elämäkerta-artikkelin luomisen, jos pääartikkeli olisi kamalan pitkä tai elämäkertaosuus olisi jotenkin kohtuuttoman yksityiskohtainen, mutta siitäkään ei tässä tapauksessa ole kyse, sillä pääartikkeli oli ennen elämäkerran eriyttämistä vajaat 30 000 tavua ja nyt tietysti vielä vähemmän. Vertailun vuoksi suositeltujen artikkelien pituus on yleensä ollut noin 50 000 – 100 000 tavua. --Miihkali (K • M) 13. helmikuuta 2023 kello 17.22 (EET)
replies: text: Ei ole tarpeen. Se on tietenkin niin, että Wikipedian artikkeleissa on päällekkäisyyttä, mutta nyt nämä ovat kyllä lähes täysin samat artikkelit samasta aiheesta. Alkuperäinen artikkeli ei ollut liian pitkä ja ihan todella hyvin jaoteltu, joten tietoa etsivä ei tarvitse muutenkaan lukea sitä kokonaan, jos vain osa siitä kiinnostaa. Nyt samaa tietoa joutuu etsimään mahdollisesti kahdesta lähes samasta artikkelista. --PtG (keskustelu) 13. helmikuuta 2023 kello 17.41 (EET)
replies: text: :Samoilla linjoilla. Sitä paitsi tämä ei ole pelkkä elämäkerta, koska tässä käsitellään jonkin verran myös hänen teoksiaan. Johdantokin on lähes identtinen pääartikkelin kanssa. Kannatan erillisen elämäkerta-artikkelin poistoa ja tilanteen palauttamista aikaisempaan. -176.72.97.243 13. helmikuuta 2023 kello 17.53 (EET)

text: Henkilöstä on kirjoitettu yksi tai useampi laajahko elämäkertateos eli aiheesta voi kirjoittaa enemmän. Pääartikkelin ongelma, suuri tai pieni, oli taas sen sisältämä anekdoottinen tai muu vastaava ylimääräinen aines. Se poikkeaa tietosanakirja-artikkelin tiiviistä tyylistä. Kun tekstiin pomppaa toisen tekstilajin eli elämäkertakirjallisuuden tyyliä, se ainakin potentiaalisesti ärsyttää lukijaa. Humanistit kertovat mielellään kaskuja , mutta jos ei ole aiheesta yhtä kiinnostunut, se vie aikaa ja huomiota muulta sisällöltä. Ainakin minä katson, että vasta kirjallisten tuotteiden tultua esitellyksi on päästy aiheen ytimeen. Kun kuvaillaan jotain yksittäistä tapausta, voi myös kysyä miksi juuri sitä, mitä muuta on jätetty pois. Ongelma ratkeaisi artikkelia lyhentämällä, mutta toiseen artikkeliin siirtäminen on muodollisesti kohteliaampaa. --Thi (keskustelu) 13. helmikuuta 2023 kello 22.44 (EET)
replies: text: :Tässä on epäilemättä kasvunvaraa... mutta on kokonaan toinen asia, realisoituuko se kasvunvara koskaan. Siksi tällaista pääartikkelin kaksoiskappalettakaan ei mielestäni ole järkevää tehdä ennen kuin siihen tosiaan löytyy jotain uutta sisältöä. Jos taas mietitään asiaa lukijan näkökulmasta, niin todennäköisesti anekdootit ärsyttävät huomattavan paljon vähemmän kuin se, että pitää lukea kaksi lähes sanasta sanaan samanlaista artikkelia. Erillinen Yksityiselämä- tai Henkilökuva-luku on mielestäni ollut toimiva ratkaisu, sillä siihen on mahdollista sisällyttää sellaista tietoa, joka ei kovin helposti istu kronologiseen elämäkertaan. Esimerkiksi uskonnollinen kanta on usein läsnä ihmisen koko elämän halki eikä se kiteydy mihinkään yksittäiseen tapahtumaan tai hetkeen. Selkeästi jaotellussa rakenteessa on myös se hyvä puoli, että lukija voi yksinkertaisesti hypätä niiden kohtien yli, jotka eivät häntä kiinnosta, kun taas tällainen pitkä elämäkerta on vaikeammin navigoitava jööti, joka – tämä kaikella kunnioituksella – on vieläpä aika kiirellä ja välinpitämättömästi tehdyn oloinen (esimerkiksi alaluvussa 1.4 on näkyvillä rikkinäistä wikikoodia). Mitä tulee kohteliaisuuteen, niin en pahastu, vaikka kirjoittamiani artikkeleja karsitaan, kunhan karsinta tapahtuu asiallisesti ja poistoista voi tarvittaessa myös keskustella. Wikipediaan mahtuu monenlaisia toimituksellisia näkökulmia ja artikkeleja väännetään yhteistyössä, mihin väistämättä kuuluvat myös toimitukselliset erimielisyydet, mutta en näe, etteikö niitä voisi ratkaista yhteisymmärryksessä. Wikipedian tekstilajia on mielestäni turha verrata perinteisiin tietosanakirjoihin, koska Wikipedia ei sellainen ole ja sen tyyli ja sisältö ovat kehittyneet hyvin omaleimaiseen suuntaan, jolle ei oikeastaan löydy vertailukohtaa muualta kuin muista wikipohjaisista verkkotietosanakirjoista. Se ei välttämättä ole pelkästään hyvä asia, mutta näin ovat näreet eikä sille mitään mahda. Miihkali (K • M) 16. helmikuuta 2023 kello 19.30 (EET)
replies: text: ::Tämän artikkelin kohtalolla ei ole suurta väliä, joten se voidaan yhtä hyvin yhdistää. Artikkelin kehittämisen näkökulmasta Yksityiselämä-luvun perustaminen ja laajentaminen on vähintään yhtä hyvä vaihtoehto. Koska arvioidut artikkelit ovat yleisesti ottaen malleja ja esikuvia, jakamisen ja siirtämisen pitäisi kuitenkin minun mielestäni olla vaihtoehdoissa mukana. Näin koska monissa artikkeleissa on turhaa hölynpölyä, johon joskus ollaan liian kiintyneitä. En tarkoita edellisellä mitään tämän artikkelin sisältämää. Divisionismi on vanha muokkausnäkökanta ja minua epäilyttää, mitä mergismillä voitaisiin jossain toisessa tilanteessa puolustaa. Tietosanakirjatyylin sijaan jotkut puhuvatkin nykyään wikipediatyylistä tarkoittaen samaa. --Thi (keskustelu) 16. helmikuuta 2023 kello 20.31 (EET)
replies: text: :::Muutan tämän uudelleenohjaukseksi, niin historia ja keskustelu säilyvät kaikkien nähtävillä. Elämäkerta-artikkelin voi myöhemmin palauttaa, jos siihen löytyy lisää aineistoa. Ja olen samaa mieltä siitä, että Wikipediassa on paljon yleistietosanakirjaan sopimatonta huttua — josta kaiken lisäksi suuri osa on minun kirjoittamaani. Miihkali (K • M) 20. helmikuuta 2023 kello 10.38 (EET)
thread_title:  Onko tarpeen?