lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Sodankylä

message: Huomasin puutteen osiossa Kylät. Unari (Unarin-Luusua) on Sodankylän kunnan eteläisin kylä ja sijaitsee kunnan suurimman luonnonjärven rannalla. Aikoinaan Uimaniemestä käytettiin myös nimeä Unari, mutta käytännössä ne ovat kaksi eri kylää saman järven vastakkaisilla rannoilla. Käsittääkseni Unari oli aikoinaan tärkeä paikka kun tehtiin Lapin ja lannan rajaa. Mukaileehan Rovaniemen kaupungin raja tänä päivänäkin entisen lannan rajaa.

message: Hi all, does any of you live in Sodankylä? Do you have a photo of the airport? Can you go and take one? We need a photo for 6 different articles about sodankylän lentokenttä, but we don't have any free photos. Thanks! Azylber (keskustelu) 26. heinäkuuta 2012 kello 14.45 (EEST)
thread_title:  Kuva sodankylän lentokenttä
Keskustelu:Valtatie 12 (Hollola)

message: #Musamies - on poistanut kunnat, mihin käsillä oleva perusrakennehanke liittyy, vrt. Launeen tie
#Apalsola - vetoaa vanhaan äänestykseen, jolloin ei ollut vielä ajatusta tehdä muista teistä kattavia artikkeleita kuin valtateistä. Valtatiet muodostavat ainoastaan kantaverkon ilman kytkentää paikkakuntiin. Teitä ei voi osoittaa liikennejärjestelmänä.
#Mikko Paananen edelliseen perustuen hakusanan säilyttävä uudelleen ohjaus - kuitenkin käytännössä tyhjennetty sivu tietosisällöltää siirtämättä tietosisältöä kappaleeksi pakollisesti edellytettyyn pääartikkeliin Valtatie 12
Toimenpide    	kontekstin hävittäminen	tarkistamaton ennakkotapaus	tiedustelematon moderointi	sisällön tyhjentäminen	aika  	muuta
Musamies      	kyllä                  	                           	                          	                      	16:05 	
Apalsola      	                       	kyllä                      	                          	                      	02:25+	väärä mallinne
Mikko Paananen	                       	                           	kyllä                     	kyllä                 	00:19+	
Artikkeliin oli liitetty 02:25+ -vaiheessa poistoäänestyksen mallinne, vaikka poistoäänestys oli jo tullut suoritetuksi. Tiedustelua siitä, miksi olemassa olevan hakusanan kirjoittaminen artikkeliksi uudelleen olisi tarpeellista, ei oltu tehty.
thread_title: Artikkelin kehitys

message: #Turvattu tietosisältö poistetaan, jolloin tien osuuksista ei saa kirjoittaa.
#Turvattu tietosisältö sallitaan jääväksi artikkeliin, jolloin artikkelista tulee epätasapainoinen siksi, että joistan osuuksista, joilla on muutoksia, tulee runsaasti juttua ja joistain ei tule lainkaan. Ongelmaksi muodostuu se, ettei tien osuutta voi käyttää viitteenä, vaan koko luettelomainen ja taulukkomainen artikkelin pääosa tulee luettavaksi edelleen. Kommentin jätti 81.175.158.114 (keskustelu – muokkaukset). allekirjoituksen lisäsi--Ulrika 16. huhtikuuta 2007 kello 00.37 (UTC)
thread_title: Mahdollisuudet
Keskustelu:Kantatie 54

message: Välimatkataulukko kannattanee pitää valtatie 12:n välimatkataulukon tapaisena, mutta lisätä sinne reitille kuuluvat pisteet.
(km)             	Hollola (vt 12)</small>	                 	             	
Riihimäki (vt 12)	53                     	Riihimäki (vt 12)	             	
Loppi (vt 3)     	68                     	15               	Loppi (vt 10)	
Tammela          	97                     	44               	29           	Tammela
– Kommentin jätti 81.175.158.114 (keskustelu – muokkaukset). (Allekirjoituksen lisäsi – Apalsola k • m 11. elokuuta 2007 kello 15.49 (UTC))
replies: text: Lahden ja Forssan sisällyttäminen välimatkataulukkoon on perusteltua, koska kyseiset kaupungit ovat kantatien 54 viitoituskohteita, vaikka itse tie ei niihin saakka ylläkään. Tien alku- ja päätepisteet selviävät kyllä muualta artikkelista. Lisäksi käytäntö tekee välimatkataulukosta informatiivisemman. Käytäntö on yhtenäinen muiden tieartikkeleiden kanssa (esim. valtatie 5, valtatie 6). Palautin Lahden ja Forssan välimatkataulukkoon. Myöskään paikkakuntien wikitys välimatkataulukossa ei minusta ole välttämätöntä, sillä paikkakuntien nimet on wikitetty jo aiemmin artikkelissa. (Yleensähän käytäntönä näyttää olevan, että kukin sana wikitetään vain kerran.) En kuitenkaan tehnyt artikkeliin muutoksia tältä osin. – Apalsola 4. heinäkuuta 2007 kello 21.42 (UTC)
===Reitit===
*Hollola (vt 12)
*Kärkölä (st 295)
*Hausjärvi (st 290)
*Riihimäki (vt 3 E12, st 130)
*Loppi (st 132)
*(Renko)
*Tammela (vt 10, st 283)
– Kommentin jätti 81.175.158.114 (keskustelu – muokkaukset). (Allekirjoituksen lisäsi – Apalsola k • m 11. elokuuta 2007 kello 15.49 (UTC))
thread_title: Välimatkataulukko

message: *Hollola (vt 12)
*Kärkölä (st 295)
*Hausjärvi (st 290)
*Riihimäki (vt 3 E12, st 130)
*Loppi (st 132)
*(Renko)
*Tammela (vt 10, st 283)
– Kommentin jätti 81.175.158.114 (keskustelu – muokkaukset). (Allekirjoituksen lisäsi – Apalsola k • m 11. elokuuta 2007 kello 15.49 (UTC))
thread_title: Reitit
Keskustelu:Omega (yhtye)

message: Kappaleiden nimet on ilmeisesti "suoraan" ilman asiaankuuluvia "aksenttimerkkejä". --TBone 16. huhtikuuta 2007 kello 05.46 (UTC)

message: Kappaleiden nimet kirjoitusasuineen, on otettu suoraan, sivulla linkkinä olevasta lähteestä.
thread_title:  Kappaleiden nimet
Keskustelu:Luettelo Japanin rautatieyhtiöistä

message: Mietin pitkään yhtiöiden järkevää nimeämistä, mutta en päässyt mihinkään lopulliseen tulokseen. Aluksi ajattelin suomentaa nimet, mutta vaikeuksia tuli jo Keihin kyūkō dentetsun kohdalla: tetsudō/dentetsu nyt voidaan kääntää ihan järkevästi, mutta mitä kyūkō sitten on? Sitten on vielä kaiken maailman termejä kuten kōsoku-tetsudō ja rinkai-tetsudō. Nimien jättäminen englanniksi tuntui myöskin hölmöltä, sillä tämä on suomenkielisen Wikipedian artikkeli, jossa kerrotaan japanilaisista rautateistä ja vaikutti hassulta kirjoittaa kaikki kymmenet nimet englanniksi. Lisäksi englanninkielisetkin nimet monien pienempien yhtiöiden kohdalla ovat kai vaan summittaisia käännöksiä. Onko kenelläkään mitään mielipiteitä, vai onko nykyinen japaninkielinen versio hyvä?
Mietin, että pitäisikö vaan unohtaa kaikki viralliset nimet ja käyttää yhtiön yleisintä nimeä +rautatiet (jos linjoja on useita) tai +rautatie (jos linjoja on yksi). Esim. Keikyū-rautatiet, (eikä Keihin Electric Express Railway), Hanshin-rautatiet (eikä Hanshin denki-tetsudō). Näissäkin voi kyllä tulla ongelmia... --Olli 16. huhtikuuta 2007 kello 08.27 (UTC) muokkauksen teki Käyttäjä:Orri
replies: text: Joudut varmaankin toimimaan luovasti. Minusta ehdotuksesi, että unohdat viralliset nimet ja nimeät yleisimmän mukaan ja sitten tarvittaessa kehittelet sopivasti. Japanilaisilla rautateillä ei varmaankaan tule koskaan olemaan virallisia suomennoksia. --Ulrika 16. huhtikuuta 2007 kello 08.43 (UTC)
thread_title: Nimistä
Keskustelu:Monnoinen

message: Voi olla kopioitu teoksesta "Suomen kartanot ja suurtilat". Olisiko jollakulla mahdollisuutta saada teossarja käsiinsä? --Ulrika 16. huhtikuuta 2007 kello 11.18 (UTC)
replies: text: Ei minulla, valitettavasti. Saan kuitenkin viikonloppuna käsiini Lemun kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta-kirjan, josta toivottavsti on apua joissakin kohdissa. --albval 16. huhtikuuta 2007 kello 11.24 (UTC)
replies: text: ::En osaa juurikaan käyttää Wikipediaa. Ohessa kuitenkin lähdetieto kohtaan "Juhana Herttuan aikaan kartano oli Lemun, Maskun ja Raision pitäjän voutikunnan keskuksena ja voudin asuinpaikkana".
replies: text: ::Arkisto: Kansallisarkisto/ Jyväskylän maakunta-arkisto/ Varsinais-Suomen voutikuntien tilejä/ Räkenskapsbok för Monnois gårds fögderi

text: ::Arkistonmuodostaja: Voudintilit

text: ::Sarja: Asiakirjat

text: ::Arkistoyksikkö: 691 Monnoisten kartanon voutikunnan tilikirja Alkuvuosi - loppuvuosi 1557 - 1557

text: ::Mikrofilmi ES:547

text: ::Kohtaan "prof. Isak Ross"

text: ::"Juuret William Georgenpoika Rossisista s.1598 Lauder, Haddingtonshire, Skotlanti – Alajärven NELIMARKKAAN.Laatinut; NELIMARKKA sukuseura ry, Pentti Jukantupa."

text: ::http://www.nelimarkka.info/uusi/index.php?hash=0837f20a9214a8d1abbdb3453061bc8a&mnid=31&page=

text: ::Kohta 6. Isac Hermanninpoika Ross, professori, syntynyt n.1.11. 1706 Turku, kuollut 5.12. 1783 Monnois, Lemu.

text: ::Puoliso: Vihitty Monnois, Lemu Birgitta Olofintytär Ross o.s. Miödhin kuollut 1791 Monnois, Lemu. Vanhemmat: Olof Miödhin. Brita Hedman.

text: ::kirjoitti JP  05.06.09Kommentin jätti 85.131.25.202 (keskustelu – muokkaukset)
replies: text: :::Modifioin sivua. Se on nyt melkein sanasta sanaa kartanoa koskevassa artikkelissa lähteenä mainitun kirjan tekstin mukaan. Se Maakuntamuseo tarkoittaa Kaarina Kurrin työpaikkaa, eikä teoksen säilytyspaikka. Lisäksi Maakuntamuseo on Turun maakuntamuseo. Korjaan sen toiste, jos joku ei ehdi ennen. Mainittuun kronikkaan mainitaan kirjallisuudessa, jota en ole vielä käsiini saanut.

text: :::Lemun kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta. Julkaisutyöryhmä Varsinais-Suomen kulttuuriympäristötyöryhmä. Toimitus ja taitto Kaarin Kurri, Turun Maakuntamuseo. Saarijärven Offset Oy, vuonna 2000. ISBN 951-595-064-3, ISBN 951-9054-42-1, ISSN 0784-2457

text: :::25.10.2009 Minä.Kommentin jätti 88.148.211.115 (keskustelu – muokkaukset)
replies: text: ::::Muokkasin vähän sivua ja lähteitä jälkeesi. Ainakin minun hyllyssäni olevassa kirjassa toimittaja on Elina Pursimo eikä Kaarin Kurri. Toivottavasti "melkein" ei ole liian lähellä tekijänoikeusrikkomusta, en ehdi nyt tarkistaa... --albval (keskustelu) 25. lokakuuta 2009 kello 20.20 (EET)
replies: text: :::::Niinpä onkin Elina Pursimo. Toimitus ja taitto on Kaarina Kurrin Turun Maakuntamuseosta.Kommentin jätti 88.148.211.115 (keskustelu – muokkaukset)
replies: text: ::::::OK, hyvä että tuli selväksi. Yst. --albval (keskustelu) 25. lokakuuta 2009 kello 20.56 (EET)
thread_title: Lähteet
Keskustelu:Haukkalinnut ja ihminen

message: Miksi erillinen artikkeli, kun mahtuu hyvin artikkeliin haukat? Ei mitään syytä pitää erillään, tämäkin alue kun voidaan käsitellä haukkalintuja käsittelevässä artikkelissa. --Tve4 16. huhtikuuta 2007 kello 14.13 (UTC)
thread_title: Yhdistäminen
Keskustelu:Tataarit

message: Wikipedian artikkeli sanoo että niitä on 800. Täällä tataareja sanotaan olevan noin 700. Tässä taasen heitä sanotaan olevan 900 (tai siis Suomen Islam-yhdistyksessä, mutta tataarit eivät tietääkseni ota klubiinsa jäseneksi muita kuin toisia tataareja. Jossain muistaakseni mainittiin Suomen tataareja olevan peräti yli 1 000. Mikähän mahtaa olla oikea? Erot eivät tietysti hirveän isoja ole, mutta prosentuaalinen muutos on jo melkoinen. --Miihkali 16. huhtikuuta 2007 kello 17.09 (UTC)
thread_title:  Tataarien määrästä 

message: "Tataarien kieli kuuluu altailaisen kielikunnan turkkilaisten kielten ryhmään." Pitääkö tuota ihan aloituksessa julistaa, kun "altalaisen ryhmän" olemassaolo on vähän niin ja näin? --Wikisijä 7. joulukuuta 2007 kello 19.46 (UTC)
thread_title:  Altalainen? 

message: Mikä on tuo vihreä pilkku savossa= J.K Nakkila 7. marraskuuta 2008 kello 16.39 (EET)
replies: text: Kaipa se osoittaa Suomen tataareita, mutta ilmeisesti kartan laatija ei ole täysin ollut perillä Etelä-Suomen sijainnista. --Miihkali (artikuloi) 8. marraskuuta 2008 kello 18.13 (EET)
thread_title:  Kartta tataareista 

message: Minä olen käyttänyt noita vanhoja lähteitä aivan varta vasten, koska en ole löytänyt mistään uudemmasta kirjallisuudesta itse tataari-sanan alkuperän käsittelyä. Jos uudempi lähde löytyy, sopii viitata siihen, mutta uudemmankin lähteen tiedot tulevat näistä vanhoista teoksista. Luvun ”Sanan tataari alkuperä” alku on vain tiivistelmä siitä, mitä alempana on kirjoitettu. Se on siis orientaatio lukijaa varten eikä kaipaa lähdettä – pitää lukea eteenpäin. Nykyisen tataari-kansan käsittelyyn ei tässä ole vielä edes päästy kuten koko sivun lukemalla huomaa. --Arto (keskustelu) 8. lokakuuta 2014 kello 20.00 (EEST)
thread_title:  Vanhat lähteet
Keskustelu:Blohm & Voss BV 40

message: Mielenkiintoinen tapaus, ensimmäinen johon itse törmään: Artikkeli on kopioitu suoraan lähteestä (Hutikuti), joka taas on käännös en-wikin BV 40 -artikkelista. Onko tällainen tapaus copyvio vai..?--Jukka Kolppanen 16. huhtikuuta 2007 kello 18.24 (UTC)

message: Kova oli kone noin purjekoneeksi, kun nousunopeuskin on merkitty... ;-) Näitä varmaan hinattiin ylös, millähän konetyypillä? Kuvittelisi jotain pommaria? Terv. --Riisipuuro 22. huhtikuuta 2009 kello 18.31 (EEST)--
thread_title: Nousunopeus
Keskustelu:The World Factbook

message: Varmaankaan ei ole välttämätöntä nimetä suomeksi englanninkielisellä artikkelilla "The", koska näin pitäisi nimetä kaikki samanalkuiset englanninekieliset joukkotiedotusvälineet ja kustanteet. Suomen kielessä ei ole määräistä artikkelia. 81.175.158.114 17. huhtikuuta 2007 kello 12.56 (UTC)
replies: text: Kirjan nimi on englanninkielinen, joten määräisen artikkelin puuttumisella suomen kielestä ei ole juurikaan merkitystä. –Kooma 17. huhtikuuta 2007 kello 13.05 (UTC)
thread_title: Nimeäminen

message: "Suomessa The World Fact Bookia on käyttänyt valtiopäivätoimiin liittyen eduskuntapuheessaan referenssinä mm. kansanedustaja Tuija Nurmi Suomen tasavallan maarajoja, joista Venäjän vastainen maaraja.." Erittäin hankala kieliasu, asia ei tule kunnolla selväksi. Kommentin jätti 85.23.50.91 (keskustelu – muokkaukset) 
replies: text: Asia tosiaan jää täysin epäselväksi eikä mitään lähdettäkään ilmoiteta. Lisäsin selvennyspyynnön. --Jmk 12. elokuuta 2009 kello 15.34 (EEST)
replies: text: :Eipä kuulunut lähdettä vaikka pyydettiin. Eikä omalla haeskelullakaan löytynyt mitään selvyyttä asiaan. Poistin koko jutun. --Jmk 17. syyskuuta 2009 kello 12.41 (EEST)
thread_title: kieliasu

message: Tuo heitto johdannossa tuntuu oudolta. Taitaisi olla parempi ilman? Kyllähän eri toimijoiden julkaisemien teosten sisällöstä voi keskustella. Keskustelu minkä tahansa suurvallan politiikan apuvälineenä julkaistun teoksen sisällöstä ja sen painotuksista keskusteleminen on jopa suotavaa, ainakin jos ja kun aineistoa käytetään lähdejulkaisuna avoimessa tietosanakirjassa. Eurooppalaisittain / Suomalaisittain tarkasteltuna (esimerkiksi CIA) World Factbookin tilastoluvut tai tekstuaalinen sisältö osoittaa toisinaan selvää aihealueen osaamattomuutta, vanhenunutta tietämystä ja/tai jonkun kirjoittajan tai taustaorganisaation käsitysten esilletuomista faktojen sijaan. --Paju (keskustelu) 8. helmikuuta 2021 kello 14.28 (EET)
replies: text: Niin ei kai tuo tuota tarkoita, etteikö me voitaisi keskustella kirjan sisällöstä ja sen painotuksista ja jopa kyseisen tuotoksen käyttämistä lähdemateriaalia. Tuo huonosti kirjoitettu lause tietenkin viittaa siihen (ja edelliseen virkkeeseen "Näin ollen"), että World Factbookilla ei ole julkista toimituskuntaa, joten kirjan tekijöiden kanssa ei oikein voi käydä keskustelua sisällön painotuksista. --PtG (keskustelu) 8. helmikuuta 2021 kello 15.00 (EET)
thread_title:  ...kirjan sisällöstä ... ei ole mahdollista keskustella?
Keskustelu:Benetton Group

message: Voisiko joku, joka tietää wikipedian muokkaamisesta enemmän muokata tuota laittamaani (pitkähköä) lisäystä historia-kohtaan? --Killerkonnat 17. huhtikuuta 2007 kello 13.10 (UTC)

message: Joku oli pistänyt lähdemerkintäpyynnöt. Tarkentava kysymys: Mihin osioon tarkemmin lähteitä? Ja  yrityksen sivuilta löytyy suurin osa artikkelin tiedoista. Joten pitääkö siitä laittaa viitteet, jos lopussa on Aiheesta muualla -osiossa yrityksen kotisivut? --Usm 13. lokakuuta 2009 kello 11.51 (EEST)
thread_title: Lähde-merkintä
Keskustelu:Kytkin (konetekniikka)

message: isommissakin pyörissä kuten gsx750r kytkin toimii vaijerin välityksellä Kommentin jätti 83.102.10.171 (keskustelu – muokkaukset)

message: Eikös tuo kytkin kulu niin, että se alkaa luistamaan kun koittaa ylämäkeä ajella ylös? Kun tuossa artikkelissa lukee, että ei enään irrottaisi kunnolla. Kun en ole varma asiasta, en sitä uskalla lähteä muokkaamaan. Korjatkaa viisaammat. 88.112.106.235 13. huhtikuuta 2008 kello 09.47 (UTC)
replies: text: Ei vaan mekaaninen kytkin kuluu irrotus- ja kytkentätilanteissa, jolloin aina väistämättä tapahtuu luistoa ja kulumista hetken ajan, ennen kuin kytkös on lukossa. Mitä suurempi vääntö on päällä, mitä suurempi pyörimisnopeusero on kytkimen puolikkaiden kesken ja mitä hitaammin kytkin päästetään lukkoon(luisutetaan kytkintä), sitä pahempi kuluminen. Ehjän mekaanisen kytkimen ei ole tarkoitus alkaa luistaa ajoneuvon vetovastuksen kasvaessa. Kytkin pitäisi olla mitotettu siten, että moottorista loppuu teho ennen kuin kytkin alkaa luistaa. Siispä jos kytkin alkaa kesken ajon luistaa luistaa, se on joko laaduton, väärin mitoitettu, kytkeytymismekanismissa on häikkää tai kytkin on kulunut.--K.salo.85 (keskustelu) 11. helmikuuta 2013 kello 16.12 (EET)
thread_title:  Kytkimestä 

message: Voisiko tätä kuvaa käyttää artikkelissa kytkimen toiminnan selittämiseen? Samulili 31. elokuuta 2008 kello 12.05 (EEST)
Miksipä ei. Tuo ei todennäköisesti ole minkään ajoneuvon kytkin? --85.77.211.107 17. elokuuta 2009 kello 18.27 (EEST)
thread_title:  Kuva 

message: Artikkelista varmaan pitäisi joko ottaa konetekniikka suluista pois tai sitten muokata ensimmäistä lausetta "Kytkin on laite, joka mahdollistaa pyörivään akseliin perustuvan voimansiirron keskeyttämisen." - tässä on ristiriita. Suluissa pitää tietysti olla jotain erottamassa mekaaninen kytkin tietoliikenteen kytkimestä, ehkä autotekniikka olisi nykyiseen artikkeliin sopiva täsmennys?
Konetekniikassa kytkin on ensisijaisesti kahden akselin yhdistävä koneenelin, ja irrotettava kytkin (eli voimansiirron keskeyttämisen mahdollistava kytkin) on tästä erikoistapaus. Näin ainakin vielä muutama vuosi sitten koulussa opetettiin. Autotekniikassahan kytkin taitaa vakiintuneen puhetavan mukaan olla irrotettava. Valitettasti tässä ei ole käsillä lähteitä tähän, muuten tekisin itse tuohon muokkauksen samantein. 
Englannissa tämä hoidetaan hienosti erottelemalla coupling ja clutch. Kommentin jätti 83.145.243.3 (keskustelu)
thread_title:  Kytkin (konetekniikka)
Keskustelu:Petroli

message: Mikä on petrolin määritelmä? Miten se eroaa bensiinistä ja dieselöljystä?
thread_title: Erot muihin tuotteisiin

message: Valopetrolia myydään usein nimellä lamppuöljy.
Eikös lamppuöljy ole tavallisesti parafiiniöljyä? --ilaiho (k) 2. kesäkuuta 2011 kello 20.20 (EEST)
replies: text: http://www.lasol.fi/ktt_lasol/Lamppuoljy.PDF --J 2. kesäkuuta 2011 kello 20.31 (EEST)
thread_title:  Lamppuöljy 

message: Eihän petrolin toinen nimi ole kerosiini? 
Eikös kerosiisi ollut vain venäläisen petrolivalmistajan tuotemerkki?
194.100.107.130 6. helmikuuta 2013 kello 13.37 (EET)
JuhaU
replies: text: USAssa petrolia nimitetään kerosiiniksi, britit puolestaan puhuvat aineesta nimeltä paraffin. "Kerosene" oli jenkkiläinen tuotemerkki. Suomessa lentopetrolista käytetään joskus nimeä kerosiini. --Erantala (keskustelu) 6. helmikuuta 2013 kello 13.50 (EET)
thread_title:  Kerosiini
Keskustelu:Plateosaurus

message: Miks ihmeessä tä on merkitty roskaksi?  –Kommentin jätti Anrik (keskustelu – muokkaukset)

message: aika vähän tietoa :(
thread_title:  plateusaurus 

message: Tuossa eilisiltana, noin puoli tuntia sitten tein useita muokkauksia artikkeliin: muun muassa paransin taksoboksia, lähteistin artikkelin ja uusin tekstiä. Etenkin ensimmäisestä lähteestä löytyy vielä runsaasti tietoa, ja joku voi lisätä sitä tänne, jos haluaa. Itse aion vielä lisätä paljon asiaa tähän artikkeliin, tosin joskus heinäkuun jälkeen, koska nyt keskityn lähdetalkoisiin. Ainakin artikkeli on nyt paljon parempi mielestäni kuin ennen. Terveisin --Mäntysato (keskustelu) 12. heinäkuuta 2017 kello 00.05 (EEST)
thread_title:  Asiaa
Keskustelu:Merihaka

message: Wikipediassa on useissa kohdissa (mm.Merihaka, Itä-Pasila ja Hakaniemi) väitetty, että Merihakaa suunnitellessa on ihannoitu henkilöautoliikennettä ja että on haluttu jalankulkijat pois autoliikennettä häiritsemästä. Tiedän, että tämä ei pidä paikkaansa, koska olin yksi suunnittelijoista. Tulkitsen ilmaisut asenteelliseksi vihamielisyydeksi, joka loukkaa suunnittelijoiden tekijänoikeuksia. Tavoitteena oli suojella ihmisiä liikenteeltä. Siinä myös onnistuttiin, mitä asennevammaiset kirjoittajat eivät ehkä ole huomanneet. 
Toinen virhe on väite, että Itä-Pasila olisi ollut Merihaan esikuvana. Merihaan suunnittelu alkoi vuoden 1969 alussa, jolloin Itä-Pasilasta ei ollut tietoakaan. Sen sijaan Itä-Pasilassa käytettiin hyväksi sitä laajaa ja uranuurtavaa selvitystyötä, joka tehtiin Merihaan perusselvityksissä. 
Sulo Savolainen, arkkitehti SAFA  –Kommentin jätti 88.115.121.225 (keskustelu – muokkaukset) 
On miellyttävää saada tänne alueen alkuperäistenkin suunnittelijoiden kommentteja. Tekijänoikeuksilla ei tämänkaltaisia faktaväitteitä esitettäessä ole mitään tekemistä. Mitä tulee yksityisautoilun ihainnointiin 1960-1970-luvuilla, voi tätä teemaa löytää ja tarkastella useista Helsingin historiaa käsittelevistä teoksista. Professori, kaupunkitutkija Laura Kolben teokset lienevät kattavimpia Helsingin historiaa käsitteleviä teoksia. GAY 24. huhtikuuta 2007 kello 20.31 (UTC)
replies: text: Jotain kertonee 60-70-lukujen kaupunkisuunnittelun arvoista sekin, että aikakaudella aktiivisesti toiminut ammattilainen pilkkaa asioista nykypäivänä kirjoittavia asennevammaisiksi. Tuo keskustelupuheenvuoro on siksikin arvokas ja tervetullut lisä tähän tietopakettiin. -B. Nuhanen 9. toukokuuta 2007 kello 18.58 (UTC)

message: Artikkelissa rakennusaika mainitaan pitkäksi: voitaisiin kertoa missä järjestyksessä rakennukset rakennettiin ja esim. mikä oli ensimmäinen kohonnut rakennus ja mikä viimeinen. Googlesta löytyi tieto, että Merihaassa on 17-kerroksinen rakennus, joka näkyy tässä kuvassa: http://www.venajaseura.com/etusivu/yhteystiedot/keskustoimisto/tulo-ohje-merihakaan. Tuosta korkeimmasta rakennuksesta voitaisiin kertoa enemmän artikkelissa, ainakin että se on korkein rakennuksista. --Hartz (keskustelu) 24. elokuuta 2014 kello 08.10 (EEST)
thread_title: Parannusehdotuksia
Keskustelu:CSS

message: Onko "kaskadinen" aito suomenkielen sana? -- 212.213.204.99 18. huhtikuuta 2007 kello 20.51 (UTC)
replies: text: Muuta suomennosta ei juuri käytetä. http://www.cs.tut.fi/~jkorpela/styles/termit.html. --Thi 18. huhtikuuta 2007 kello 20.55 (UTC)
thread_title:  kaskadiset? 

message: Kuvatekstissä käytetty "layeri" ei ole suomea parhaimmillaan. 130.232.126.1 18. tammikuuta 2009 kello 19.38 (EET)
thread_title:  Layeri?