lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Suku (kielioppi)

message: Poistettu:
": malliesimerkki tästä on saksan sana Mädchen, tyttö, joka ei ole naispuolinen, vaan neutri (tosin tässä nimenomaisessa tapauksessa suvun voi päätellä sanan kieliopillisen rakenteen perusteella: kyse on sanan Magd, neito, deminutiivista)."
Jos diminutiivi muuttaa sanan sukua, niin jo se rikkoo sen logiikan, että naispuolinen = naispuolinen. Mutta yleensäkin, esimerkki ei ole paras mahdollinen.  –Kommentin jätti Vuo (keskustelu – muokkaukset) 
Entäpä sanavalinta: nähdäkseni genus yleensä käännetään kotoisissa
kieliopeissa ilmaisulla suku -- juuri sen takia, että genus ei enimmäkseen liity
seksuaaliseen sukupuoleen. Suvusta puhuvat esim. Piitulainen, Lehmus & Sarkola teoksessaan Saksan kielioppi (Otava 1998) ja Frösen (Epi oinopa ponton 1984), s. 8: "Artikkeli -- on aina pääsanansa edessä ja taipuu sen mukaan samassa suvussa luvussa ja sijassa --".  –Kommentin jätti MikP (keskustelu – muokkaukset)

message: Selvensin Romanian kielen osiota, että siinä neutri on säilynyt, sekä siirsin sen latinan perään.  –Kommentin jätti 85.29.92.92 (keskustelu)
thread_title:  Selvennystä
Keskustelu:Atomipommi

message: Kyseessä on nimenomaan matalataajuiset röntgensäteet, jotka kuumentavat ilmaa. Tarkistakaa vaikka englanninkielisestä. Ja oikeesti, nuo prosentit kirjoitetaan suomen kielessä näin: 12,3 %. Luetaan "Kaksitoista pilkku kolme prosenttia". Myös yksikkölyhenteet tulevat välimerkin kanssa samasta syystä: 4000 V, luetaan "neljätuhatta volttia". -Vuo 14. joulukuuta 2004 kello 03:40 (UTC)
Artikkeli on aika pitkä ja siinä on paljon asiaa. Osan voisi varmaan siirtää omiin artikkeleihinsa, esimerkiksi Isotooppi ja Kriittinen massa? --Harriv 14. joulukuuta 2004 kello 10:35 (UTC)

message: Tein tuohon listan asioista, joita tarvisi tehdä artikkelin laadun parantamiseksi. Saa muokata. --Harriv 31. tammikuuta 2005 kello 12:14 (UTC)
replies: text: Hirosiman ja Nagasiman voisi eriyttää varmaan omiksi artikkeleiksi? Tällä hetkellä artikkeli on niin pitkä, ettei sitä edes jaksa silmäillä kunnolla läpi. --linnea 15. helmikuuta 2005 kello 14:14 (UTC) lisää: Nyt kun katoin uudestaan niin osan pommiohjelmistakin voisi yrittää irroottaa tästä, niin että artikkeli keskittyisi enemmän atomipommiin. --linnea 15. helmikuuta 2005 kello 14:17 (UTC)
replies: text: :Raskassoutuisuus tässä myös minua hieman häiritsee. Lauseita voisi yhdistellä kappaleiksi rohkeasti. Ehkä jonkinlaista välikuvitustakin voisi käyttää kevennyksenä - olisiko maailmankartasta apua? Höyhens 25. helmikuuta 2005 kello 10:07 (UTC)
thread_title:  Tehtäväluettelo 

message: Tässä atomipommiartikkelissa on paljon tietoa, joka pitäisi mielestäni siirtää ydinase -artikkeliin (tiedot eri maiden ydinaseista)
thread_title:  Ydinase vai atomipommi
Keskustelu:Kaksikielisyys

message: "Suomen ruotsinkieliset asuvat kaiken kaikkiaan hyvin tiheästi keskittyneinä tietyille alueille." Tämä väite ja sitä seuraavat laskelmat ovat hyvin eriskummallisia. Ruotsinkieliset asuvat pääosin etelärannikolla, jossa myös suomenkielisten asukastiheys on erittäin suuri. Mitä esitetyllä "tiedolla" yritetään sanoa? Samulili 15. joulukuuta 2004 kello 13:45 (UTC)
replies: text: Tiedolla yritetään perustella ruotsin kielen merkityksettömyyttä sisämaassa. cAP5
replies: text: :Eli yrität perustella sillä POV-asioita. Voisitko myös kertoa, miksi poistit tekstistä totuudenmukaisemmat viittaukset peruskoulu-uudistukseen ja pakkoruotsiin?Samulili 15. joulukuuta 2004 kello 20:35 (UTC)
replies: text: ::Peruskoulu-uudistuksen todellinen merkitys oli sen vaikutus suomenkielisen väestön ruotsinopetukseen. On viisastelua väittää, että merkitys olisi ollut molempiin suuntiin sama, sillä ruotsinkielisillä on jo pitkään selkeänä vähemmistönä ollut käytännön pakko opetella vapaaehtoisestikin suomea vähintään sen verran, mitä sitä peruskoulussakaan oppii. cAP5

text: :Siis jos haluaa sanoa, että suurin osa maantieteellisesti suurin osa suomea on aluetta, jossa ei ole kaksikielisiä kuntia, niin asian voi myös sanoa niin. Tähän voi myös lisätä, että kyseisellä alueella ihmiset harvoin tarvitsevat työssään molempia kotimaisia. Se, että ruotsia (tai suomea) väitetään merkityksettömäksi on kova väite, jonka itseasiassa artikkelikin kumoaa. Prosenttien esitteleminen ilman mielekäst tulkintaa ei kuitenkaan ole mistään kotoisin. Samulili 15. joulukuuta 2004 kello 21:03 (UTC)
replies: text: ::Noo, tuo on hyvä nyt. :-) cAP5
Kolmasosa suomenruotsalaisista asuvat länsirannikolla Pohjanmaan maakunnassa. Se on Suomen ainoa maakunta (Ahvenanmaata lukuunottamatta) jolla on ruotsinkielinen enemmistö, vaikka kielisuhde onkin lähes fifty-fifty.  Christian B 13. joulukuuta 2006 kello 13.44 (UTC)
thread_title: Asukastiheys

message: Minusta tämä ei ole hyvä lisäys , koska artikkeli kertoo muuten kaksikielisyydestä yksiön, ei valtion kannalta. Toi luettelo sopisi ehkä paremmin artikkeliin virallinen kieli.--Tanár 14. maaliskuuta 2011 kello 22.42 (EET)
replies: text: Olen täsmälleen samaa mieltä, ja kumosin lisäyksen. --Ryhanen 14. maaliskuuta 2011 kello 23.03 (EET)
thread_title: Luettelo kaksikielisistä maista

message: Koska "kaksikielinen"-nimitystä käytetään myös puhuttaessa kunnista, joissa on merkittävä määrä kahta kieltä äidinkielenään puhuvia, voisi artikkelissa viitata tähän jollain tapaa. Veikk0.ma 30. lokakuuta 2011 kello 21.59 (EET)
thread_title:  Kaksikielisyys kuntatasolla
Keskustelu:Tenochtitlán

message: Hmmm, onko nyt varma että Pariisi ja Konstantinopoli todella olivat tuon ajan suurimmat kaupungit tämän atsteekkimestan ohella? En ole asiantuntija, mutta kuulemma Kiinassa oli 1400-luvulla jo miljoonakaupunkeja, ja olihan suuria kaupunkeja Lähi-idässäkin? Oliko Konstantinopoli varmasti edes Euroopan suurimpia kaupunkeja enää siinä vaiheessa, josta tässä nyt puhutaan? Kaupunkihan oli keskiajan kuluessa kutistunut myöhäisantiikin ajoista. Joku osaa ehkä vastata näihin kysymyksiin -KR.
replies: text: Minulla (kirjoittajana) oli lähteenä tässä asiassa vain en-wiki, joten en itse osaa sanoa vastausta. Ainakin Pariisi oli tuona aikana parhaimmillaan 250000 ihmisen kaupunki. Mikä lie ollut Konstantinopolin asukasluku sen tuhoutuessa 1453? (Kaupungit olivat suhteessa kuitenkin huomattavasti pienempiä kuin nykyään, oliko Kiinassa tosiaan miljoonakaupunkeja? Sanamuotohan toki voidaan muuttaa epämääräisemmäksi :) --TBone 16. joulukuuta 2004 kello 10:44 (UTC)

message: Korjatkaa tietolaatikkoon kuva ja tuhottu aika kiitos.87.95.56.247 25. huhtikuuta 2013 kello 17.09 (EEST)
thread_title: Tietolaatikko

message: Ehdotan lupaavaksi. Kauttaaltaan lähteistetty esitys aiheen perustiedoista. Tietolaatikossa oleva piirros on asteekkien kirjoitusmerkki kaupungille eikä varsinainen vaakuna, mutta tietolaatikko haluaa kutsua sitä vaakunaksi. --Savir (keskustelu) 7. helmikuuta 2015 kello 12.50 (EET)
replies: text: Tein pieniä paranteluita. Käy. --Hartz (keskustelu) 7. helmikuuta 2015 kello 12.56 (EET)

text: Johdantoa voisi muokata. Nyt se on käytännössä oma maantiede-osionsa. Ainakin toisen kappaleen voisi siirtää ehkä rakennukset-osioon ja laajentaa se esimerkiksi "kaupunkikuvaksi". Mielestäni noi kaupunginosat eivät esimerkiksi ole tarpeeksi merkittäviä johdantoon. Sen sijaan johdannossa ei puhuta mitään espanjalaisvalloituksesta. Mutta muuten asiaa on kai ihan riittävästi. --PtG (keskustelu) 13. helmikuuta 2015 kello 22.48 (EET)
replies: text: :Korjailin johdantoa nyt noiden ehdotusten pohjalta. --Savir (keskustelu) 13. helmikuuta 2015 kello 23.02 (EET)

text: Käy lupaavaksi.  --Kari-kujanpää (keskustelu) 14. helmikuuta 2015 kello 06.46 (EET)
replies: text: : Kannatan ja arkistoin. –J.K Nakkila (keskustelu) 14. helmikuuta 2015 kello 09.31 (EET)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Islannin kieli

message: Onko tuolle väitteelle winnipegiläisistä islanninpuhujista mitään luotettavaa viitettä? Se kuulosta enemmän urbaanilegendalta, eikä englanninkielinen Wikipediakaan sitä mainitse. Samulili 16. joulukuuta 2004 kello 20:54 (UTC)
replies: text: Sillä tarkoitetaan varmaan tätä: en:Gimli, Manitoba. --Tynkänen 11. joulukuuta 2006 kello 11.04 (UTC)

message: 50 000 Islannin kansalaista ei puhu islantia? -[[Käyttäjä:Windtalker|Windtalker]] 11. joulukuuta 2006 kello 10.47 (UTC)
Voiko islannissa persoonapronominit jäää pois lauseista kuten suomessa? Onko pakko sanoa eg tala vai riittääkö pelkkä tala? Vrt. suom. minä puhun ja puhun. [[Toiminnot:Muokkaukset/83.245.222.138|83.245.222.138]] 21. huhtikuuta 2008 kello 11.50 (UTC)
Persoonapronomineja ei jätetä islannissa pois.

message: Yleislähteeksi merkitty kielioppi, mutta todellisuudessa se on lisätty vasta 9. huhtikuuta 2008 kello 19.10, ja senkin jälkeen artikkeli on muuttunut. --Abc10 (keskustelu) 21. huhtikuuta 2021 kello 18.09 (EEST)
Toivoisin artikkeliin tiedon siitä, voiko islannissa jättää persoonapronomineja subjekteina pois samoin kuin suomessa voi sanoa puhun tai sinä puhut, siis voiko islannissa vastaavasti sanoa tala tai ég tala vai onko pronomini pakollinen kuten ruotsissa? 86.114.207.94 8. toukokuuta 2022 kello 02.54 (EEST)
thread_title:  Lähde
Keskustelu:Pelit (lehti)

message: Joo, ei tuo kuva kyllä mitenkään PD- tai GFDL-kelpoinen ole. Pois vaan. --Stonda 17. joulukuuta 2004 kello 14:36 (UTC)
replies: text: En nähnyt itse kuvaa, mutta ilmeisesti se esitti lehden kantta? Käsittääkseni (en nyt ole tosin ihan varma) lehtien, kirjojen tai muiden julkaisujen kannet eivät kuulu tekijänoikeuden piiriin. Olenko väärässä? Laajennan: siis että periaatteessa kannen esittäminen kuvassa tyyliin: "Tässä on Hotakaisen uusin kirja" olisi fair usea?-JP 17. joulukuuta 2004 kello 16:35 (UTC)
Kyse on sitaattioikeudesta. Jos artikkelissa viitataan johonkin tuotteeseen, on tässä yhteydessä automaattisesti oikeus julkaista kuva kyseisestä tuotteesta. Ei ole väliä, onko kuva kuvakaappaus tuotteen sisältä (esim. tietokonepelistä) tai vaikkapa webbisivusta. Tärkeintä on, että tehty artikkeli (+ kuva) on itsessään teos, eikä "ratsasta" aiheellaan. Näin muutoin yksittäinen skannaus lehden erään numeron kannesta on täysin Ok. (Kokonaan toinen juttu on sitten, että kyseinen kuva ei varmuudella itsessään ole GFDL- tai PD-kelpoinen. Artikkelin yhteydessä sen julkaisu on kuitenkin sallittua). --Ossiman 22. joulukuuta 2004 kello 01:57 (UTC)
Näppärintä olisi ehkä laittaa lehti pöydälle ja napata tästä valokuvan. Näin saisimme GPLF-kelpoisen kuvan Wikipediaan.
--Ossiman 12. maaliskuuta 2005 kello 08:27:58 (UTC)

text: Asia ei valitettavasti ole noin yksinkertainen: Pelit-lehden kannen valokuvaaminen on vain yksi tapa tehdä siitä kopio, aivan saman lopputuloksen saa skannerilla, eikä kumpikaan ole toista laillisempaa. Lehden kantta voi toki käyttää sitaattitarkoituksessa, mutta sen monistaminen kameralla ei todellakaan tee kannesta GFDL-materiaalia. Tietenkin, jos kuvassa on muutakin materiaalia (eikä sen päätarkoitus ole yrittää kiertää tekijänoikeutta kopioimalla kameran avulla), valokuva voi ylittää teoskynnyksen ja on sitten itsenäinen teos. —MikkoM (♫) 12. maaliskuuta 2005 kello 11:40:31 (UTC)
Millähän perusteella Pelit on Pohjoismaiden arvostetuimmaksi julistettu? Luulisi tästä olevan eriäviäkin mielipiteitä. --Khilon 28. kesäkuuta 2006 kello 21.16 (UTC)
Tuossa sanotaa, että joskus julkaistaan erikoisnumeroita jotka keskittyvät johonkin tiettyyn asiaan. Tämähän ei pidä paikkaansa vaikka joissakin lehdissä voikin olla suurempia tiettyä asiaa käsitteleviä kokonaisuuksia. Varsinaisesti näitä lehtiä ei kuitenkaan sanota erikoisnumeroiksi.
NNirvin naaman julkaisemattomuus myöskin muistaakseni muotoutui jo Mikrobitin aikana.  –Kommentin jätti The owl (keskustelu – muokkaukset)  12. helmikuuta 2009 kello 02.11

message: Onko lauseen "Suurin osa lukijoista on alle 29-vuotiaita miehiä" jotain lukijatutkimuspohjaa vai mille faktalle tuo väite perustuu? –mikko (habla) 12. maaliskuuta 2005 kello 11:45:46 (UTC)
Tuo väite perustuu luultavasti kyselyyn www.pelit.fi nettisivulla  –Kommentin jätti 80.223.26.207 (keskustelu)  22. maaliskuuta 2007 kello 17.11‎
Mutta se on jo vanha kysely  –Kommentin jätti 80.223.26.207 (keskustelu)  22. maaliskuuta 2007 kello 17.12‎
thread_title:  Lukijoista
Keskustelu:Polttopallo

message: Luokkaa lasten leikit ei vielä ole luotu, mutta olisi varmaankin hyvä luoda tällainen. Uskaltaako olemattomia luokkia käytttää?  –Kommentin jätti 80.221.14.143 (keskustelu) 
Luokka syntyy, kun vaan liittää jonkin artikkelin luokkaan. Mutta ensin on hyvä tarkastaa, mitä luokkia on jo valmiina, ettei tulisi luoneeksi turhaan uutta rinnakkaista luokkaa. http://fi.wikipedia.org/w/wiki.phtml?title=Toiminnot:Categories&article=Luokat --Aulis Eskola 17. joulukuuta 2004 kello 17:22 (UTC)
Toisaaltaan yhdelle jutulle ei kannattane luokkaa rakentaa, vaan pyrkiä ensin löytämään monia samaan luokkaan sopivia artikkela... - sama

message: Löysin tämän sivun alunperin englanninkielisen Wikipedian kautta. Olin lukemassa artikkelia nimeltä dodgeball, kun huomasin sivun reunalla kielissä suomen. Painaessani nappia siirtyäkseni suomenkieliselle sivulle eteeni ilmestyi yllätyksekseni polttopallosta kertova artikkeli. Ymmärrän että, dodgeballin suomennus on polttopallo, mutta artikkelissa ei mainita mitään amerikkalaisesta dodgeballista. Kutsun sitä tästä lähtien dodgeballiksi selvyyden vuoksi. Vaikka ymmärrän, ettei kielivalikossa oleva nappi ole suuri ja tärkeä osa suomenkielistä artikkelia, on silti loogista, että dodgeballistakin pitäisi olla oma artikeli tai kertoa artikkelissa hieman. Dodgeball ja polttopallo vaikuttavat hyvin eri lajeilta, esimerkiksi dodgeball on joukkuepeli. Pitäisikö dodgeballista luoda oma artikkeli, vai siitä luoda kohta polttopalloa käsittelevään artikkeliin kuten Neljän tulen välissä -leikki. Dodgeballissa mainitaan lyhyesti artikkelissa: "Yhdysvalloista Suomeenkin levinnyt joukkuelajimuoto saa koko ajan uusia pelaajia myös Suomessa ja mm. SM-kisoja pelataan eri tasoilla Suomessa." Sen lisäksi pidän sitä omituisena, että Neljän tulen välissä on lisätty samaan artikkeliin, vaikka leikki on myös aivan selkeästi erilainen kuin polttopallo. Yhtenäistä näillä kolmella lajilla sekä keinupolttopallolla on periaatteessa vain pallon heittäminen ja väistely, polttopallo on ikäänkuin nimitys kokoelmalle lajena. Artikkeliin ei ole vielä merkitty lähteitä, mikä on yksi puutteisat. Lisään myös, että artikkelin "aiheesta muualla" kohdassa on linkki suomen polttopalloliiton nettisivuille, joissa näytetään käytettävän amerikkalaista dodgeballia sääntöjen pohjana.Juhouse Wolfryx (keskustelu) 20. maaliskuuta 2019 kello 17.29 (EET)
thread_title:  Polttopallo ja dodgeball
Keskustelu:Lakka (kasvi)

message: Ihan satavarma en ole, mutta eikös kuvassa oleva suomuurain ole raaka? Jos näin on, se olisi hyvä kertoa kuvatekstissä, joka siten kertoisi jotain uutta. Ja jos marja onkin kypsä, sekin olisi hyvä sanoa kuvatekstissä. - Zeal 18. joulukuuta 2004 kello 16:35 (UTC)Zeal
OK, lisäsin täsmennyksen kuvatekstiin. - Käyttäjä:Veli Holopainen
thread_title: Raaka?

message: I think it should be moved to hilla, not lakka.--69.165.160.171 15. kesäkuuta 2009 kello 00.19 (EEST)
thread_title: Move

message: Siis kypsyvät joskus heinä-elokuussa, mutta mihinkäs asti noita sitten voi poimia? 80.220.52.203 1. kesäkuuta 2010 kello 10.20 (EEST)
thread_title: Poiminta-aika?

message: Luin englanninkielisestä wikipediasta (http://en.wikipedia.org/wiki/Freedom_to_roam#Finland) että hillojen poimintaa on rajoitettu osissa Lappia. Oliskohan kenelläkään tästä lisää informaatiota. Mielestäni olisi hyvä lisä artikkeliin. --Yebbey 9. heinäkuuta 2010 kello 17.14 (EEST)
thread_title: Poiminnan rajoitukset

message: Lakka on nimenomaan itäsuomalainen nimitys. 94.101.4.115 15. heinäkuuta 2014 kello 18.16 (EEST)
thread_title:
Keskustelu:Eritrea

message: UNMEE-operaatiossa jatkaa 15.12.2004 alkaen kymmenen suomalaista, joista kuusi on sotilastarkkailijoita ja neljä esikuntaupseeria operaation päämajassa Asmarassa. Suomalaisten vartiokomppania meni alueelle alkujaan 31.05.2003 ja poistui konaisuudessaan 2004 joulukuussa.

message: "Riippumattomia uutislähteitä ei juuri sallita, kun syyskuussa 2001 hallitus lopetti kaikki yksityiset lehdet. Ihmisoikeusryhmien mukaan toisinajattelijat pidätettiin ja vangittiin ilman oikeudenkäyntiä. Vuonna 2004 Yhdysvallat julisti Eritrean tarkkailtavaksi alueeksi uskonnollisten vainojen vuoksi."
"Ainoastaan katolilaisuus, islam, ortodoksisuus ja evankeliset kirkot ovat sallittuja. Muiden uskontojen harjoitus on kiellettyä ja niiden jäseniä vainotaan. Etenkin Jehovan todistajat ovat joutuneet vainon kohteeksi asepalveluksesta kieltäytymisen vuoksi."
Missä lähteet? On syytä huomata, että Yhdysvaltain ulkoministeriön uskonnonvapausraportti ei ole puolueeton ja luotettava tietolähde. Sama koskee Reporters Without Borders -järjestöä, joka on Yhdysvaltain hallinnon propagandajärjestö. USA:n ulkoministeriö ja RWB eivät ole mitään ihmisoikeusryhmiä. Sopii muistaa, että Eritrea ei ole USA:n ylimpiä ystäviä. 
http://www.globalresearch.ca/index.php?context=va&aid=7274
Arafat 14. joulukuuta 2007 kello 07.21 (UTC)
replies: text: Lähde tuohon näyttäisiolevan brittiläiomisteinen BBC. --Tappinen 7. helmikuuta 2011 kello 20.49 (EET)
thread_title: Lähteistä

message: Pikkuartikkeli pikkuvaltiosta. Perusasiat lähteistettyinä. Ehdotan lupaavaksi. --Tappinen 17. heinäkuuta 2011 kello 15.06 (EEST)
replies: text: Käy lupaavaksi.  --Lakritsa 17. heinäkuuta 2011 kello 23.10 (EEST)

text: Kielenhuoltoa voi kaivata (esim. kohta "mutta Eritreasta oli myös parempi pääsy suunnitellulle Etiopian valtaukselle, joita oli yhteensä kaksi" vaatisi vähän stilisointia).--Urjanhai 18. heinäkuuta 2011 kello 21.41 (EEST)
replies: text: : Mainittua kohtaa stilisoin, muuallakin olisi hommia. --Tappinen 18. heinäkuuta 2011 kello 21.59 (EEST)
replies: text: ::Tein pientä kielenhuoltoa ja merkkasin lupaavaksi.--Tanár 23. heinäkuuta 2011 kello 21.13 (EEST)
</div>
thread_title:  Lupaava artikkeli -ehdotus
Keskustelu:Konsonantti

message: Tämä ei kyllä minusta kuulu kielioppiin ollenkaan, vaan fonetiikkaan.
replies: text: Lisäsin tuonkin luokan, mutta kyllä konsonatin käsite taitaa olla tarpeen myös kieliopissa --Prhi 19. joulukuuta 2004 kello 03:24 (UTC)

message: Suomenkielessä sanat päättyvät perusmuodossa yleensä vokaaliin, joskus myös konsonanttiin, esim. housut, sakset, askel, ym... 91.155.21.139 11. syyskuuta 2023 kello 16.35 (EEST)
thread_title:  Päätekirjain
Keskustelu:Mysteeriuskonto

message: Tämä juttu ei oikein vastaa otsikkoa. Pitäisikö otsikon olla mysteeri tai mysteerio (kumpiakin taidetaan käyttää samassa merkityksessä tässä artikkelissa?). Tai mysteeri (uskonto). --Prhi 20. joulukuuta 2004 kello 02:19 (UTC)

message: Mikäli en-wikiä uskoo, niin mysteeriuskonnoista puhutaan imperfektissä. Pitäisikö määritelmää muuttaa ja karsia kaikki nykyiset uskonnot pois? --Peltimikko 26. toukokuuta 2008 kello 17.42 (UTC)
thread_title:  Mysteeriuskonnot mennyttä?
Keskustelu:FUD

message: Tämä artikkeli ei tunnu kovin NPOV:lta, koko termi ikäänkuin vyörytetään Microsoftin normaaliksi toimintatavaksi. Mielestäni en-wikissä on onnistuttu kirjoittamaan paljon kiihkottomampi artikkeli. Tämä muistuttaa taannoista naispappeus-artikkeliversiota :) --TBone 20. joulukuuta 2004 kello 21:54 (UTC)
replies: text: Kyseessä on jo kauan ennen Microsoftia määritelty toimintatapa (ks. linkit) ja sitä ovat käyttäneet kaikki valta-asemassa olleet firmat aikojen saatossa (esim. IBM, Digital, Sperry,...) mutta tällä hetkellä tietotekniikassa tällaisessa valta-asemassa ei taida olla muita kuin Microsoft. Nokian toiminnasta voisi löytyä samoja piirteitä ja voisin tietysti yrittää etsiä esimerkkejä Nokiankin toiminnasta vertailun vuoksi. Ja Microsoft on myöntänyt toimivansa nimenomaan tietoisesti tällä tavalla (ks. linkit). Poistan esimerkin heti kun osoittautuu, että se ei ole FUD:ia – toistaiseksi se on mennyt täysin klassisesti arvattavalla tavalla. Huomaa, että välttääkseni jälkiviisastelua olen kirjoittanut esimerkit heti, kun ne ovat tapahtuneet. Jos minä olisin Microsoft, minä ainakin toimisin täsmälleen näin... --Prhi 20. joulukuuta 2004 kello 23:34 (UTC)

message: Eikö myös Microsoftin Get the Facts -kamppanja olisi hyvä laittaa tänne. Samantyylistä propagandaa sekin on.
http://www.microsoft.com/canada/getthefacts/default.mspx Microsoftin Get the Facts sivu
--Ceppo 12. helmikuuta 2008 kello 15.18 (UTC)
thread_title:  Get the Facts 

message: Tuo ensimmäinen rivi on outo, en muista kuulleeni termiä muussa kuin loppuartikkelin kuvaamassa käyttötarkoituksessa. Englanninkielisellä sivulla sanotaan, että alkuperäinen termin merkitys on "toimintataktiikka levittää disinformaatiota" ja siitä se on levinnyt joissain yhteyksissä synonyymiksi termille "appeal of fear" eli jonkinlaiseksi tunnetilaksi, "muutosvastarinnaksi". Olisi kiva kuulla jostain lähteestä, jossa termiä FUD on käytetty Suomessa jälkimmäisessä merkityksessä. Ensimmäisessä käyttötarkoituksessa termiä FUD käytetään selväsi IT-alalla terminä myös Suomessa. Mitäköhän se voisi olla suomeksi? Repo 10. tammikuuta 2010 kello 14.12 (EET)
thread_title:  Markkinointitermi?
Keskustelu:Kunto

message: Tälle on varmastikin suomenkielinen sana. Yleisesti kun suomeksi puhutaan Fitnessistä, puhutaan siitä urheilulajista. Samulili 22. joulukuuta 2004 kello 10:17 (UTC)
replies: text: "Kelpoisuus" sanoo http://users.utu.fi/veijor/ebp/ebpnetti4/sld007.htm --Harriv 22. joulukuuta 2004 kello 10:26 (UTC)

message: ... (Fitness) on ongelmallinen, sillä se ei ole suomea. Parempi olisi Kunto, jonka alakäsite olisi fyysinen kunto. Termillä Fitness on paljon merkityksiä, joista mikään ei taida suomen kielessä olla ylitse muiden, joten tämä pitäisi muuttaa täsmennyssivuksi. Onko vastalauseita? Yleinen suomalainen asiasanasto siis tuntee käsitteen "Kunto". --Alcedoatthis 15. heinäkuuta 2010 kello 09.31 (EEST)
replies: text: Fitness on kyllä varsin nopeasti suomen kielessä vakiintuva sana, mutta artikkeli kyllä käsittelee lähinnä kuntoa ja terveyttä. Fitness uuskielisenä sanana kumpuaa mielestäni fitness-urheilusta ja on alkanut nyt käsittää/tarkoitta tavisten fitness-henkistä kuntoilua; kuntosaleilla harjoittelua, yhdistettynä aerobisella harjoittelulla ja ruokavaliolla, joka tukee harjoittelua. Pidänkin siis artikkelia sisältöä ongelmallisena otsikkoon, mutta itse otsikko olisi kyllä artikkelin arvoinen.--Caygill 19. heinäkuuta 2010 kello 22.46 (EEST)
replies: text: : Mä itse ainakin ymmärrän fitnessin tarkoittavan ensisijaisesti sitä kuntoilua. --Velma 11. elokuuta 2010 kello 09.44 (EEST)

text: : Tiina Kasvi-artikkelin perusteella sanoisin että fitness-urheilu on lähempänä kehonrakennusta.   --RicHard-59 11. elokuuta 2010 kello 18.38 (EEST)
replies: text: ::Jos puhumme fitness-urheilun kilpailulajeista ja -luokista, niin mukana ovat mm. Fitness (iltapuku, fysiikka sekä yleensä kovatempoinen voimistelun ja aerobikin välimaastossa liikkuva vapaaohjelma) ja Bodyfitness (fysiikka parilla eri asulla). Tästä pehmeämpään/kevyempään suuntaan on vielä erinäiset Figure- ja Bikini-kisat, joita Suomessa ei liiemmin ole, mutta esimerkiksi juuri mainitun Tiina Kasvin sisko, Mari Kasvi voitti Miss Bikini Universe -kilpailun Yhdysvalloissa, jossa urheilullinen fysiikka on keskeinen kilpailukriteeri. --Caygill 12. elokuuta 2010 kello 00.39 (EEST)
replies: text: :::Koska tämä artikkeli selvästikään ei käsittele sitä urheilulajia vaan pikemminkin kuntoa ylipäätään, siirrän artikkelin uudelle nimelle Kunto ja muutan uo:n täsmennyssivuksi. Itselleni fitness tarkoittaa ennen muuta samaa kuin evoluutiobiologian käsite kelpoisuus, joka oli aiemmin Wikipediassa nimellä fitness. --Alcedoatthis 12. elokuuta 2010 kello 04.53 (EEST)

text: :::Toteutettu siirto nimelle Kunto, joka vastaa Yleisen suomalaisen asiasanaston hakusanaa. Saa laajentaa. --Alcedoatthis 12. elokuuta 2010 kello 06.03 (EEST)
thread_title: Artikkelin nimi