lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Keskustelu:Työmies (savuke)

message: Lähteen mukaan Työmiehen valmistus lopetettiin 1984, mutta muistini mukaan sitä oli vielä myynnissä pitkälle 1990-luvun puolelle. Onko lähde väärässä vai muistanko väärin? --Anr 13. marraskuuta 2007 kello 00.37 (UTC)
replies: text: Voihan olla että molemmat, sekä lähde että sinä olette oikeassa: Valmistus kiellettiin 1984, muttei myyntiä, jolloin myynti loppui vasta 1990-luvulla. En ole ekspertti savukkeiden säilyvyydessä, mutta uskoisin että pillitupakan kulutus on ollut kovin minimaalista 1980-1990-luvuilla jolloin olisi hyvinkin mahdollista että 1984 asti valmistetut savukevarastot riittivät 10 vuotta. --Agony (403) 13. marraskuuta 2007 kello 09.21 (UTC)

text: Kuva olis kiva. Argus 13. marraskuuta 2007 kello 09.14 (UTC)
replies: text: :Remonttia tehdessä löysin pari viikkoa sitten vanhan Työmiesaskin kannen lattialautojen alta, mutta heitin menemään. Nyt harmittaa. Anr muistaa varmasti oikein, sillä itsekin poltin muutaman askin vielä 90-luvun alussa. Lähteen tieto jäi siksi minuakin epäilyttämään, mutta laitoin sen kun ei muuta ollut. --ukas 13. marraskuuta 2007 kello 10.20 (UTC)
replies: text: ::pahus. muistaakseni näin sellaisen ylläksellä savottamuseossa. olisi pitänyt kuvata. Argus 13. marraskuuta 2007 kello 11.12 (UTC)

message: Työmies ei ollut pillisavuke, kuten esimerkiksi Klubi oli.
Työmiehen savukkeet olivat ruskehtavaan ohueen paperiin käärittyjä ja niissa ei ollut kovikepaperista "pilliä". Ne olivat tasapaksuja ja koko "hylsy" oli täytetty tupakalla. Pillin puutteen takia askissa oli puinen imuke, jotta porot eivät tule suuhun.
Itse asiassa artikkelissa viitataan pillin poissaoloon kertomalla että juuri siitä syystä työmiehessä on enemmän tupakkaa kuin pillisavukkeissa.
Artikkelissa sanotaan että Työmies oli pilli- eli pöllitypakka. Pilli- ja pöllitupakat eivät tarkoita samaa asiaa, vaan ne ovat erilaisia.
Pillitupakassa savukkeen peräosa oli kovitettua paperia ja ontto, jolloin se toimi imukkeena. Tupakkaa pillisavukkeessa oli vain noin puoliväliin sen pituudestä. Poltettaessa pilliosa usein litistettiin hieman parista kohtaa, ehkä vedon säätelemiseksi.
Pöllitupakassa, jollainen Työmies oli, oli tupakkaa koko matkalla ja se oli tasapaksu "pölli". Siinä ei ollut suodatinta ja se poltettiin askissa olleella puuimukkeella.  Allekirjoituksen lisäsi: Abc10 (keskustelu) 11. huhtikuuta 2022 kello 17.06 (EEST)
replies: text: Korjasin. --Abc10 (keskustelu) 11. huhtikuuta 2022 kello 17.06 (EEST)
thread_title:  Työmies ei ollut pillisavuke
Keskustelu:Sitruunahappo

message: Sikojen ripulilääkkeenä? Saataisiinko lähdeviite ennen kuin etusivulla julistetaan tätä tärkeää tietoa? :)  –Kommentin jätti 91.154.86.169 (keskustelu) 
replies: text: Etusivun väite on kyllä totta, mutta lähde voisi näinkin "hassussa" jutussa olla hyvä. --91.155.187.182 13. marraskuuta 2007 kello 01.26 (UTC)

message: Tuo kirjoitusasu Acidum Citricum näyttää todella pahalta. Biologiassa tieteellisen nimen ensimmäinen osa kirjoitetaan aina isolla, jälkimmäinen aina pienellä. Onko kemian puolella eri perinteet?  –Kommentin jätti Ykctoinen (keskustelu – muokkaukset) 
Mitähän tahroja limsoista poistetaan?  –Kommentin jätti 80.220.198.84 (keskustelu)
thread_title:  Acidum Citricum
Keskustelu:Jyrsin

message: "Jyrsin on kone, jonka pyörivä terä irrottaa lastuamalla materiaalia kappaleesta, jota liikutetaan" - Ei se kappale siinä mihinkään liiku vaan se terä pyörii

message: Jyrsin on englanniksi router. Router sivuilta ei ole mitaan linkkia Jyrsin sivulle, mytta jyrsin sivulta on linkki englanninkieliselle sivulle Milling (machining0. Tulisi varmaan korjata?
thread_title:  Router
Keskustelu:Euroopan hullu vuosi

message: Miksi '''Hullu vuosi''' uudelleenohjautuu tänne? Hullu vuosi toki oli pääosin Euroopan "ongelma", mutta mm. Brasiliassakin mellakoitiin. --[[Käyttäjä:Vnnen|Vnnen]] 13. marraskuuta 2007 kello 17.46 (UTC)
Miksi Itävaltaa kutsutaan tässä Itävalta-Unkari, vaikka kaksoimonarkiaa sen tunnetummassa merkityksessä ei edes ollut tuolloin, vaan Unkari lähinnä havitteli itsenäisyyttä tuona vuonna. Vasta vuoden 1866 Itävalta-Preussi sodan jälkeen  Itävalta antoi autonomian Unkarille. [[Toiminnot:Muokkaukset/82.215.231.149|82.215.231.149]] 1. maaliskuuta 2010 kello 18.31 (EET)

message: :Peruskoulun 7-luokan historian oppikirjat.
Otin tuon pois, sillä 
# tuosta ei selviä, että mitkä kirjat tarkalleen ottaen olivat lähteinä
# peruskoulun historian oppikirjat ovat valitettavasti usein lähinnä kokoelmia väärinkäsityksiä, puolitotuuksia, virheellistä tietoa ja kaupunkitarinoita.
--ilaiho (k) 22. elokuuta 2011 kello 23.28 (EEST)
replies: text: Aiheesta on muuten keskusteltu aikoinaan, siellä tultiin ilmeisesti siihen tulokseen että yksittäisiä faktoja (esim. vuosiluvut) voidaan oppikirjojen avulla lähteistää (huonoja lähteitä toki ovat, mutta varmasti tyhjää parempia). Itse olen aina tykännyt vanhojen koulukirjojen keräilystä, meikäläisellä on iso pino omia ja käytöstä huonon kunnon (esim. rikkinäisten kansien) takia poistettuja oppikirjoja noin aikaväliltä 1995-2010 ;)-Henswick  23. elokuuta 2011 kello 15.20 (EEST)

message: Koska joku haluaa muuttaa artikkelin nimeä kommentoidaan asiaa: aihe on tunnettu ihmisille nimellä "Euroopan hullu vuosi" peruskoulusta lähtien ja Wikipedian periaatteiden mukaan artikkelin nimi olisi sen tunnetuimman nimen mukaan. Perustetta nimen muuttamiselle ei siis olisi. Jos aihe ei ole tuttu takaisin koulun penkille. Ipr1 (keskustelu) 11. huhtikuuta 2021 kello 00.04 (EEST)
replies: text: Juurikin näin. (Kieltämättä lähes kaikki muut kieliversiot puhuvat vuoden 1848 vallankumouksista, mutta se ei muuta tilannetta suomalaisen termin osalta.) Vyörykkä (keskustelu) 11. huhtikuuta 2021 kello 00.07 (EEST)
thread_title:  Artikkelin nimi
Keskustelu:Makkaraperunat

message: *
*
*
*
Googlattuani nuo ylläolevat ja koko joukon vastaavia sivuja läpi kyse on alkuaan Jyväskylän seudulta lähtenyt tapa nimetä makkaraperunat taksariksi, tuolla ekassa linkissä on historia selitetty todella tarkasti. Osassa kommenteissa ollaan selkeästi sitä mieltä että sanaa ei tunneta tai sitä ei yhdistetä makkaraperunoihin vaan mitä sattuu annoksiin. Laitan tuon taksari kohdan näiden perusteiden mukaiseksi. Argus 14. marraskuuta 2007 kello 08.39 (UTC)
replies: text: 40100 -blogin kommenttipalstalta poimittu talteen. Keskisuomalainen 6.10.2006 ja Keskisuomalainen 11.10.2006 julkaistujen Jukka Kuuselan mielipidekirjoitusten mukaan, Taksari-sana tulee Kauppakatu 12:ssa sijainneen Ilkka Wilénin Ilkan Grillin 1960-luvulla olleesta annoksesta  ”taksimiehen tavallinen” ja ”taksimiehen erikoinen”. Tavallinen sisälsi ranskanperunoita ja paloiteltuja nakkeja. Hieman kalliimpi taksimiehen erikoinen sisälsi ranskanperunoita ja paloiteltua Balkanin makkaraa. Asiakkaat lyhensivät nimet taksarin tavalliseksi ja taksarin erikoiseksi. Kuuselan mukaan asia oli mainittu myös Keskisuomalaisessa myös Ilkka Wilenin haastattelussa muutamaa vuotta aikaisemmin ja kuolinilmoituksessa. Päivi Mäkisen mielipidekirjoituksen mukaan (Keskisuomalainen 10.10.2006) Taksarin keksijä puolestaan oli Margit Mäkisen Mini-Grilli vuonna 1969.  --Zache (keskustelu) 8. kesäkuuta 2015 kello 13.02 (EEST)
thread_title: Taksari
Keskustelu:Liikemäärä

message: "Liikemäärä eli inertia (muita nimityksiä hitaus, jatkavuus ja vitka..." Mikä lähde näin väittää? Liikemäärä ja hitaus eivät käsittääkseni tarkoita samaa.  Jos tarkoittavat, tulisiko artikkeli hitaus uudelleenohjata tänne? --Vohveli 14. marraskuuta 2007 kello 15.37 (UTC)
Kokonaienergian määrä korjattu, termi mc^2 muutettu muotoon (mc^2)^2.
Minusta pitäisi saada pisteet ja pilkut (. ja ,) pois yhtälöiden perästä, oletteko samaa mieltä?
--Pkivimak (keskustelu) 29. maaliskuuta 2017 kello 23.14 (EEST)

message: Termejä Liikemäärä ja impulssi on ilmeisesti käytetty välillä ristikkäin. Tämä asia pitäisi tuoda esille samalla huomauttaen, että tapa ei ole suositusten mukainen.
Lähteitä:
* https://www.astro.utu.fi/zubi/phys/momentum.htm
* https://www.astro.utu.fi/zubi/history/mediev.htm
* https://tieteentermipankki.fi/wiki/T%C3%A4htitiede:liikem%C3%A4%C3%A4r%C3%A4 --Aulis Eskola (keskustelu) 2. helmikuuta 2022 kello 09.11 (EET)
replies: text: Lähteet ovat kaikki saman kirjoittajan käsialaa, joten valitsisin vain viimeisen, joka on luultavasti stabiilein (viitattaessa tiettyyn sivun versioon). -Jähmefyysikko (keskustelu) 2. helmikuuta 2022 kello 12.13 (EET)
thread_title:  Liikemäärä vs impulssi
Keskustelu:Help! (albumi)

message: The Beatlesien Help! -levyn lisäksi on olemassa myös The Leo Bugariloves -yhtyeen samanniminen levy. Olisiko aiheellista tehdä täsmennyssivu, jossa voisi selventää asian ja muuttaa sivun esim. Help! (The Beatles) -nimiseksi niin että joku voisi halutessaan jatkossa luoda myös sivun Help! (The Leo Bugariloves)?
thread_title: The Leo Bugarilovesin samanniminen levy

message: "Ne olivat samalla yhtyeen viimeiset levytetyt coverit ennen vuoden 1970 Let It Be -albumia. Beatles oli ensimmäisillä albumeillaan luottanut vahvasti lainakappaleisiin, mutta 1960-luvun puoleenväliin tultaessa ne jäivät kokonaan pois.[1]"
Let it be -albumilla on yksi "cover", Maggie Mae, joka sekin on trad sävellys. Let it be -sessiossa niitä toki soiteltiin. 
A hard days night ei sisällä yhtään coveria. Se, että levyillä oli pääosin omia kappaleita, oli tuossa vaiheessa popin historiaa merkityksellistä - "luottivat vahvasti lainakappaleisiin" on siis mielestäni kyseenalainen ilmaisu.
82.181.4.234 19. tammikuuta 2013 kello 06.08 (EET)
replies: text: A Hard Day's Nightia lukuunottamatta jokaisella Beatles-levyllä ennen Helpiä! 14 raidasta 6 on lainakappaleita. Se on lähes puolet kattauksesta, eikä rivi ”Beatles oli ensimmäisillä albumeillaan luottanut vahvasti lainakappaleisiin” ole siis mielestäni liioiteltu. Jos lainakappaleita on noin suuri määrä suhteessa omiin kappaleisiin, ei voi mielestäni sanoa, että yhtyeen levyillä olisi ”pääosin omia kappaleita.” --Sblöbö (keskustelu) 2. huhtikuuta 2013 kello 15.09 (EEST)
thread_title: Artikkelin sisältö

message: Laajensin pitkästä aikaa vähän Beatlesia. Tämä albumiartikkeli alkaa olla jo kattava, mikä on hyvä merkki suositellun statusta ajatellen. Onko muita puutteita kuin kieli? --Sblöbö (keskustelu) 22. marraskuuta 2015 kello 10.17 (EET)
replies: text: Joskus aiemminkin varmaan asiaa ihmetellyt, mutta eikö aikalaiskritiikkiä löydy lähdekirjallisuudesta. Albumin nimen taivuttaminen on muuten ongelmallista. Käsittääkseni suositellaan, että tuollaisia huutomerkkiin päättyviä sanoja taivutettaisiin ilman huutomerkkiä, eli Helpin (eli Help!:n, joka näyttää hieman oudolta). Tosin tämän voi kiertää pyrkimällä välttämään tilanteita, joissa sanaa joudutaan taivuttamaan. --PtG (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 12.39 (EET)
replies: text: :Aikalaiskritiikkiä on löytynyt kovan metsästyksen päätteeksi yhden NME:n (23.7.1965) arvostelun verran. Se on sijoitettu kritiikkiosiossa ensimmäiseksi. --Sblöbö (keskustelu) 13. joulukuuta 2015 kello 17.38 (EET)
replies: text: ::Ihmettelen, ettei sitä ole kirjallisuudessa. Elokuvaohjaaja-artikkeleita tehdessäni olen havainnnut, että aikalaisarvosteluita löytyy niistä. --PtG (keskustelu) 16. joulukuuta 2015 kello 19.30 (EET)
Muokkasin artikkelin rakennetta niin, että taulukot yms. löytyvät nyt artikkelin lopusta. Toisaalla oli tullut kritiikkiä, että leipätekstin katkaisevat luettelot häiritsevät. --Sblöbö (keskustelu) 14. joulukuuta 2015 kello 03.07 (EET)
</div>
thread_title:  Arkistoitu vertaisarviointi
Keskustelu:Flying Tiger

message: Mistä artikkeli on kopioitu?Kommentin jätti 88.193.137.62 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Kuinka niin "kopioitu"? --Eetvartti (Kerro) 15. marraskuuta 2007 kello 14.05 (UTC)
replies: text: :Muokkaamattoman artikkelin yhteydessä oli huomautus: Tämän artikkelin, sen osan tai kuvan sisällön epäillään olevan tekijänoikeusrikkomus, koska se on kopioitu lähteestä: . Jos tekstiä on kopioitu esim. maahantuojan/edustajan sivuilta, niin voisin ilmoitella tästä heille.88.193.137.62 15. marraskuuta 2007 kello 14.12 (UTC)
Maahantuojan puolesta artikkeli on ok, enkä keksi mitään tekijänoikeusrikkomuksia.
Terveisin,
Anssi Sallinen
Tiger Trading Oy

message: Missä on lähde tiedolle että IRC-sääntö olisi korvaamassa IMS-säännön (nyk. ORCi)? Esimerkiksi sailinganarchy.com sivustolla puhutaan jo päinvastaisesta tilanteesta, ja Sydney-Hobart kisassa ollaan ilmaistu halukkuutta kokeilla ORCi-sääntöä. Ehdotan että lausetta korjataan niin, ettei siinä ole tasoitussääntö-sotaan yllyttäviä piirteitä.
thread_title:  IRC korvaamassa IMS:in?
Keskustelu:Androidi (sarjakuvahahmo)

message: Androidi on Lauri "Mail-Man" Narisen suomennos alkuperäisestä Awesome Android -nimestä. Suomennos esiintyi Marvel Sagan numerossa 9 ja Marvel-minijulisteiden osassa 1. Johannes_sankari 15. marraskuuta 2007 kello 15.12 (UTC)
thread_title:  Nimestä...
Keskustelu:Kaapelimodeemi

message: No mikäs olis ettei saanut laittaa tieto Elisan uusista nopeuksista? Kommentin jätti 81.197.68.150 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Nopeuden voit sopivassa yhteydessä mainita, mutta jätä tuo hintatieto pois. Turha lisätä markkinatilanteessa nopeasti muuttuvia saatavuus ja hintatietoja tietosanakirjaan. Argus 16. marraskuuta 2007 kello 19.03 (UTC)
replies: text: :"näyttäisi jo tarjoilevan" "näyttäisi"? "tarjoilevan"? aika vieraita ilmaisuja ensyklopediassa.  Argus 16. marraskuuta 2007 kello 19.06 (UTC)
replies: text: :: Meillä näyttäisi siis olevan näkemyseroja. Itse pidän itse tietoa tärkeämpänä kuin sen ilmaisuasua, kyseessähän on kuitenkin (oletettavasti) miltei reaaliajassa päivittyvä online tietoteos/-sovellus.

text: ::Ai niin ja kun kerran tiedät sopivan protokollan niin voithan tiedon itsekin muokata miellyttävään muotoon sitä kokonaan tuhoamatta?
Kommentin jätti 81.197.68.150 (keskustelu – muokkaukset).

text: ::Ihan oikeasti, mikään firma "ei näytä tarjoilevan". Argus 18. marraskuuta 2007 kello 20.33 (UTC)

message: Ehdottaisin tämän otsikon listaa päivittämistä enemmän ajantasalle eli lyhyydessään Sonera (TeliaSonera Finland Oyj) on ostanut Turun Kaapelitelevio Oy:n omistukseensa jolloin Turun Kaapelitelevisio Oyj:sta tuli osa Soneraa ja sen palveluita.
Listaa voisi minun mielestä muuttaa siten, että poistaa kokonaan Turun Kaapelitelevisio Oy:n listasta, koska sen palvelut olivat vain alueelle (Turku, Kaarina). Soneran kohdalla kyseiset paikkakunnat ovatkin jo lueteltuna. Soneran kohdalla listattuihin paikkakuntiin Kaarina ja Turku voisi lisätä esim. lähdemerkinnän joka osoittaisi alla oleviin linkkeihin tai Wikipedian sisäisiin artikkeleihin.
Lisätietoja alla olevista linkeistä
http://uutishuone.sonera.fi/2011/04/27/sonera-ostaa-turun-kaapelitelevision/
http://www.taloussanomat.fi/informaatioteknologia/2011/04/27/sonera-ostaa-turun-kaapelitelevision/20115911/12
http://areena.yle.fi/video/1303915950605
http://www.ts.fi/uutiset/talous/216210/Turun+Kaapelitelevisio+TeliaSoneralle
Wikipedian sisälläkin on aiheesta
https://fi.wikipedia.org/wiki/TeliaSonera#Turun_Kaapelitelevisio
https://fi.wikipedia.org/wiki/Turun_Kaapelitelevisio
Sajuta (keskustelu) 28. maaliskuuta 2012 kello 18.44 (EEST)
thread_title:  Kaapelimodeemiyhteyksien tarjoajia Suomessa
Keskustelu:Harry Potter ja puoliverinen prinssi (elokuva)

message: En nyt saa tuota Lähteet-kohtaa takaisin tuonne alapuolelle. Voisiko joku auttaa? Kommentin jätti 213.186.236.77 (keskustelu – muokkaukset).
replies: text: Eiköhän se nyt ole kohdillaan. –Ejs-80 16. marraskuuta 2007 kello 20.18 (UTC)

message: Nähdäänkö aikuista Voldemortia eli Ralph Fiennesiä elokuvassa ollenkaan? Ajattelin vain, kun nimi on listassa, mutta ei kirjassa ollut aikuista Voldemortia ollenkaan. Vai tarkoitetaanko tällä sitä kohtaa, jossa Voldemort käy pyytämässä Dumbledorelta PVS-opettajan paikkaa?
thread_title: Voldemort
Keskustelu:Marilainen mytologia

message: Joensuun yliopistossa on tehty 1997 aiheesta väitöskirja. Väittelijä Lidia Tojdybekova on syntyperäinen marilainen, hän suoritti jatko-opintoja Joensuussa. Tietääkseni hän asuu edelleenkin Pohjois-Karjalassa.
Tojdybekova, Lidia: Marijskaja jazyeskaja vera i etnieskoe samosoznanie. Marilainen pakanallinen usko ja etninen itsetietoisuus. 397 s. Joensuun yliopisto, Karjalan tutkimuslaitoksen julkaisuja 116. Joensuu: Joensuun yliopisto. 1997. --Ljuda 16. marraskuuta 2007 kello 22.46 (UTC)
thread_title:  Marilaisesta mytologiasta
Keskustelu:Valmiusyksikkö Karhu

message: Kirjoitetaanko Karhu-ryhmä väliviivalla? DlNh 17. marraskuuta 2007 kello 14.49 (UTC)
replies: text: Niin ainakin tuolla poliisin sivustolla (ks. aiheesta muualla -osion linkit). Olettaisin, että Karhu on tässä tapauksessa erisnimi (kenties poliisilaitoksen tai yksikön entisen johtajan mukaan), jolloin yhdysmerkki on paikallaan. Nimen alkuperän voisi kertoa myös artikkelissa, jos jollain on faktatietoa asiasta. –Kooma (di algo) 17. marraskuuta 2007 kello 15.02 (UTC)
thread_title:  Karhu-ryhmä vai Karhuryhmä? 

message: Sisäministeriö on muuttanut yksikön nimeä ja se on 2009 "poliisin erityistoimintayksikkö". Yksikön asemaa poliisiorganisaatiossa ollaan myös muuttamassa ja yksikön kansallisen luonteen korostamiseksi (mm. kansainvälisiä tehtäviä varten) se saatetaan siirtää pois Helsingin poliisilaitoksen alaisuudesta kokonaan. Lisäsin myös linkin kehitystyöryhmään. --88.112.231.120 8. joulukuuta 2009 kello 21.42 (EET)
thread_title:  Valmiusyksikkö vs. erityistoimintayksikkö
Keskustelu:Mustakaapu

message: Missä jaksossa muuten Ankronikassa tämä Mustakaapun näköinen kaveri on esiintynyt ja onko se jakso nähty Suomessa? Muistaakseni hänet nähtiin myös eräässä Akun Tehdas piirettykokoelman piiretyssä mutta häntä kutsuttiin Mustanaamioksi. Terveisin MarioSonic Lauantai 17. Marraskuuta. 2007 kello 19:17
Ankronikka -jakso, jossa hän esiintyi oli englanniksi nimeltään "All Ducks on Deck" ja uskon, että jakso on joskus näytetty Suomessa, mutta en tiedä sen suomenkielistä nimeä. Muistan itsekkin nähneeni sen tarinan Akun tehtaassa, jossa hän esiintyi ja sen noin 15 minuuttisen pätkän nimi taisi olla "Mikki pesee Mustakaavun", eikä häntä taidettu Mustanaamioksi kutsua vaan Mustakaavuksi (ainakin niin muistelisin, täytyy tarkastaa) --Tietä Akulle! 13. huhtikuuta 2008 kello 09.37 (UTC)
replies: text: Suomessa Ankronikka-sarjan jaksoja ei ole dubattu kuin 20-30 kappaletta, joten voi olla mahdollista että sarjan jakso on esitetty suomenkielisellä tekstityksellä 1990-luvun alussa Kolmoskanavalla/MTV:llä. --Siliamaav 13. toukokuuta 2008 kello 07.09 (UTC)
Tarkastin Akun tehdas sarjan jakson "Mikki pesee Mustakaavun", ja häntä todellakin kutsutaan Mustanaamioksi (Simo Sisun ja naamioituneen Hessun toimesta). Outoa, koska tarinan otsikossa hän on tutulla nimellään. --Tietä Akulle! 28. toukokuuta 2008 kello 15.57 (UTC)
No tuolla oli virhe hänen kutsumanimi ei ole Kaapu vaan Mustakaapu ! Pyytäisin korjaamaan virheen ! --Kommentin jätti 89.27.125.61 (keskustelu – muokkaukset)

text: Itse asiassa lempinimenä tuota Kaapua näkee toisinaan käytettävän esim. Taskareissa, lähinnä Mikin toimesta. --Metalcoholic 7. joulukuuta 2009 kello 08.39 (EET)

message: Tarinassa "Mustakaavun paluu" (The Return of Phantom Blot) Hessu Hopo saa iskun päähänsä ja alkaa toimia hänen sijaisenaan, koska Mustakaapu itse on vankilassa.
Ainakin itse muistan tämän tarinan nimellä "Mustakaapu kaupungin kauhuna"? Onko Wikissä mahdollisesti virhe, vai onko tarina nimetty eri tavalla? Mainitsemassani otsikossa Hessu oli juuri lukenut Mustakaapua koskevia lehtileikkeitä ja rynnätessään oman kotinsa teräslankaoven läpi Hessu satuttaa päänsä ja alkaa esittämään Mustakaapua öisin.
thread_title:  Virhe tarinan nimessä?
Keskustelu:Yrjö Keinonen

message: Jukka Kemppinen: poistin maininnan kellarijupakan keinotekoisuudesta. Hovioikeus ja korkein oikeus tutkivat, mihin Keinosella oli ollut puolustusministeriön lupa, ja tuomitsivat hänet sen jälkeen jatketusta tahallaan omanvoiton pyynnöstä tehdystä virkavelvollisuuden rikkomisesta rakskauttavien asianhaarojen vallitessa.
Mielestäni on syytä lähteä siitä, että tuomioistuimen lainvoimaista ratkaisua on pidettävä oikeana.
Viitteeksi lisäämäni Lapit ovat Keinosen tytär ja tämän aviomies. Airio taas näyttäisi suhtautuvat kauttaaltaan kriittisesti Keinoseen.
Kommentin jätti Jukke (keskustelu – muokkaukset).
Tämä artikkeli seurailee Keinosen omaisten tulkintaa. Keinosen eron syitä ja taustoja puidaan siihen sopivasta näkökulmasta. Toisen tulkinnan mukaan Keinonen ilmeisesti yritti vahvistaa asemaansa kääntymällä 28.4.1969 Neuvostoliiton puoleen (Neuvostoliiton Helsingin sotilasasiamies A. G. Mantrov). Kekkosen ja Keinosen välit olivat huonot. Lalli-lehti oli käännekohta, mutta viimeinen pisara oli Keinosen ja Mantrovin tapaaminen, jossa Keinonen ilmeisesti yritti saada Neuvostojohdon ja puna-armeijan johdon painostamaan Kekkosta, jotta "yhteistyömies" Keinonen pysyisi puolustusvoimien komentajana. (Tätä näkökulmaa edustavat Juhani Suomi: Kekkosen elämäkerta (osa 6), 1996; Suomi: Kekkosen päiväkirja 1969-1974, 2003; Pentti Airion väitöskirja Keinosesta, 2007?; Suomen Kuvalehti: Esa Seppäsen haastattelu, 16.1.2004 ja Sotahistoriallinen aikakauskirja 27: Esa Seppänen: Kenraali Yrjö Keinosen salamaeron taustat, syyt ja tapahtumat, 2008) Gopase+f 5. tammikuuta 2010 kello 03.01 (EET)
replies: text: Kun sinulla on ilmeisesti hallussasi lähteet, voisitko kirjoittaa asiasta kappaleen verran lähteellistä tekstiä? Keinosen eroprosessihan on eräs kiistellyimpiä lähihistorian yksittäisiä tapahtumia siinä mielessä, ettei tapauksen faktoista ole mitään yksiselitteisesti hyväksyttyä kantaa. Kunnollisen, tasapainoisen esityksen aikaansaaminen edellyttäisi myös Keinosen kannalta negatiivisen näkemyksen tuomista esille. --M. Porcius Cato 5. tammikuuta 2010 kello 21.34 (EET)
thread_title: Keinosen eron syyt
Keskustelu:Steariini

message: Englanninkielisessä Wikipediassa sanotaan että steariini olisi steariinihapon esteri, mutta suomenkielinen väittää että se olisi kahden rasvahapon seos. Kumpi näistä tiedoista on oikea? Englanninkielinen sivu "stearin" on kielilinkitetty tästä sivusta joten sanan merkityksen pitäisi olla sama. FrozenFalcon 18. marraskuuta 2007 kello 14.19 (UTC)
replies: text: Onhan siitä esteristä mainittu tässäkin artikkelissa. --Velma 18. marraskuuta 2007 kello 14.23 (UTC)
thread_title: Kemiallinen koostumus
Keskustelu:Reijo Hammar

message: Kuuluuko hän elinkautisvankiryhmään, kun armahdettu? //John Locke 18. marraskuuta 2007 kello 18.55 (UTC)
Samassa kategoriassa on myös kuolleet elinkautisvangit kuten Aina Sainio, Ilpo Larha ja Väinö Kilpiäinen. Lähtökohtana on ilmeisesti se, että kaikki elinkautistuomion saaneet, myös sitemmin armahdetut ja kuolleet, kuuluvat kategoriaan. Laterey 9. joulukuuta 2007 kello 09.24 (UTC)
Voiskohan tätä sivua hieman täsmentää - Googlen hakutulokset huvittivat minua suunnattomasti kun etsin ns. Kuudetta Eppua, eli Eppu Normaalin hovimiksaajaa Reijo Hammaria, ks.

message: En löytänyt millään tietoa vuoden 2007 rikoksen seuraamuksista, eli niistä ei luultavasti ole uutisoitu ainakaan internetissä. Voisiko tuon tulevia syytöksiä spekuloivan lauseen poistaa kokonaan ettei mallinetta tarvitsisi pitää artikkelissa ikuisuuksia? --MrFinland 2. lokakuuta 2011 kello 23.39 (EEST)
replies: text: Otin lauseen kokonaan pois artikkelista. Jos tarkempaa tietoa löytyy niin sen voi lisätä myöhemmin. --MrFinland 15. lokakuuta 2011 kello 18.34 (EEST)
thread_title: Päivityspyyntö

message: Onkos kaksi murhannut Hammar nyt sitten sarjamurhaaja, koska Ilkka Kiviojakin on merkitty sellaiseksi? --Styroks (keskustelu) 18. marraskuuta 2018 kello 18.33 (EET)
thread_title:  Sarjamurhaaja?
Keskustelu:Häpeärangaistus

message: Mielenkiintoinen uutinen Wiipurin Sanomissa 22.02.1890:
Tuomittu parituksesta y.m.: Viipurin hovioikeus oli 1889 tuominnut naisen Aleksandra Aniljeleff'in kolmeksi vuodeksi kuritushuoneeseen sekä seisomaan kolmena päivänä häpeäpaalussa sekä kärsimään 12 paria witjoja. Suomen senaatti oli 1890 vahvistanut päätöksen, mutta vapauttanut häväistysrangaisuksesta.
-- Petri Krohn 19. marraskuuta 2007 kello 02.06 (UTC)
replies: text: Häpearangaisuksen poistumisesta Suomessa on lisää juttua Uudess Suomettaressa 6. helmikuuta 1889, sivulla 1. Lehti löytyy Historiallisesta sanomalehtikirjastosta:  -- Petri Krohn 22. marraskuuta 2007 kello 09.17 (UTC)
thread_title:  Wiipurin Sanomat 1890