lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Čtvrtý železniční koridor

message: Navrhuji změnit pojmenovávání úseků jak bylo u ajznbónu vždy správné a jak se zachovalo doteď ( http://www.szdc.cz/modernizace-drahy/prehled-staveb.html ), totiž od Vídně, nikoli od severu jako to máme tady. Tedy nikoli např. "Benešov u Prahy (mimo) – Votice (včetně)" ale správně "Votice (včetně) – Benešov u Prahy (mimo)". --Tommasel (diskuse) 15. 5. 2013, 13:29 (UTC)
thread_title:  Pojmenovávání úseků 

message: Do článku by se hodilo doplnit přehled původních a nových stanic, aby bylo jasné, které zaniknou, případně zda budou přemístěné. --Xth-Floor (diskuse) 31. 8. 2022, 15:51 (CEST)
thread_title:  Stanice
Diskuse:Italský fašismus

message: Není tady vůbec vysvětleno, co to ten fašismus je. 85.239.229.32 15. 5. 2013, 21:42 (UTC)
replies: text: Stačí v článku kliknout na odkaz ve slově fašismus. Tam je vysvětleno více. --Bazi (diskuse) 16. 5. 2013, 06:19 (UTC)
thread_title:  Co to je
Diskuse:Primark

message: (Pro studenty VŠE v rámci předmětu Informatika)
Článek je obsáhlý, kromě faktických informací obsahuje i popis kritiky a reakce na ni, což je vždy cenné. Infobox, tabulka, fotografie, kategorie – dobře zvládnuté. K výtkám: úvod článku a sekce Strategie na trhu tvoří podle všeho překlad textu z článku v anglické Wikipedii. To rozhodně není na škodu, avšak je vždy nutné to jasně v článku uvést (přidáním šablony Překlad, jak už jsem učinil), protože jinak se jedná o vydávání cizí práce za vlastní, tedy o plagiátorství. Další výtka je ke zdrojům. V sekci Externí odkazy sice nějaké nalezneme, nevztahují se ale ke všem částem článku, bylo by dobré proto dodat další. Vždy je také lepší používat i tzv. reference, zvlášť vhodné by to bylo v sekci Kritika, která může vyvolávat kontroverze, a proto je vždy lepší pečlivě odkazovat přímo na zdroje, ze kterých se čerpalo. --Byrnjolf 16. 5. 2013, 00:09 (UTC)
thread_title:  Náměty na vylepšení článku
Diskuse:Validita (výzkum)

message: Validita ve výzkumu a v testu je něco jiného - jedno popisuje správnost vědeckého postupu, druhá je vlastností (zejména) psychologického testu. Proto část Další druhy validity patří pryč, naopak stávající text by to chtělo rozvést a doplnit (ekologická validita se např. používá v obou souvislostech apod.). --Hynas (diskuse) 16. 5. 2013, 09:57 (UTC)
Normalizované názvosloví ve zkušebnictví (ČSN EN ISO 17025 například) je "zkouška", "metoda", "validace metody", tedy nikoliv "test", "postup", "validizace". To je potřeba taky vzít v úvahu. Co říkají vědci a psychologové, nevím. I můj spellchecker (doma, kde jsem to určitě nedoplňoval do slovníku) mi validizaci podtrhává, zatímco validaci nikoliv. --Uacs451 (diskuse) 16. 5. 2013, 10:18 (UTC)
replies: text: Pravopisně správně je samozřejmě validace, validizace je chybně (viz http://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=validace&Hledej=Hledej). To ale není moc k věci stran rozdělení či nerozdělení článku? --Hynas (diskuse) 16. 5. 2013, 12:36 (UTC)
replies: text: :Jasně. Chtěl jsem říct, že o validaci metody se mluví nejen ve vědě a výzkumu, a věcně jde pořád o totéž. Při dělení článku a volbě názvu té příslušné části by se k tomu mělo přihlížet. Technické normy popisují "validované metody". -- Pozn. Jde o gramatiku, nikoliv o pravopis. --Uacs451 (diskuse) 16. 5. 2013, 13:19 (UTC)
thread_title: Rozdělit
Diskuse:Příchvoj

message: (Pro studenty VŠE v rámci předmětu Informatika)
* Úvod článku je příliš krátký. Ideálně napsaný úvod by měl v krátkosti shrnovat nejdůležitější informace z celého obsahu článku.
* Obrázky – je skvělé, že jste pořídili vlastní fotografie. Je možná otázkou, jestli použít všechny tři, když se vztahují ke stejnému tématu. Také by měly být spíš v sekci o říčce Mrlině, než v sekci Historie. Pokud máte k ruce tu obecní kroniku, nejsou tam třeba nějaké hodně staré fotografie či obrázky? Pokud už k nim vypršela autorská práva, šlo by je pak použít do článku.
* Členění do sekcí mi přijde trošku chaotické, některé informace z sekce Historie by se hodily do jiných sekcí a naopak. Také ty časté jednověté odstavce nepůsobí příliš dobře. Můžete se zkusit inspirovat např. u tzv. nejlepších článků, tam najdete, jak se řazení do sekcí většinou dělá. Koukněte třeba na článek Mořkov (můžete odtamtud převzít i tabulku počtu obyvatel, aby nezabírala tolik místa).
* Zdroje – předpokládám, že text je zdrojován z obecní kroniky. Odkaz na ni by neměl být v Externích odkazech, ale v Literatuře, a nejlépe s náležitými citačními údaji. Ideální by bylo použít také Reference.
* Jinak ocěňuji, že článek je dosti obsáhlý, snaží se pokrýt všechna důležitá témata a je v něm i dost odkazů na další články.
--Byrnjolf 16. 5. 2013, 18:09 (UTC)
thread_title:  Náměty na vylepšení článku
Diskuse:MMS

message: Pokud je pravda co se uvádí v odkazech u dodatku Další významy, pak by zde asi byl vhodný rozcestník, neboť se jedná o více významů u jednoho hesla; event. by se text z angl. Wiki použil u hesla MMS - nelegální lék.  Co na to ostatní?  --Filozof-23 (diskuse) 16. 5. 2013, 20:02 (UTC)
thread_title:  Další význam hesla MMS
Diskuse:Anarchokapitalismus

message: "Anarchokapitalismus vychází z jediné hodnoty, kterou je lidská svoboda."
Technická - nemělo by heslo začínat "Anarchokapitalismus je..." (politický systém/ideologie/ekonomický systém...)? Toto mi přijde, jako kdyby heslo "Simona Krajinová" začínalo "Simona Krajinová má žluté vlasy..."
Sice se tento termín používá, ale je to stejný nesmysl jako anarchofašismus.
Anarchokapitalismus je utopie, nebo spíš antiutopie.AK společnost by se téměř okamžitě stala feudalismem.
replies: text: Děkujeme za názor a tady máte klíčenku. --93.153.77.219 15. 6. 2021, 20:52 (CEST)

message: Polemika s "Podle koncepce přirozeného práva končí svoboda jednotlivce tam, kde začíná svoboda druhého."
Předpokládejme, že toto je definice svobody. Mějme vězně před popravou, má hlavu na popravčím špalku. Svobodu má, ovšem velmi malou, končí tam, kde začíná svoboda jeho kata. Tedy vězeň s hlavou na popravčím špalku těsně před švihnutí mečem je svobodný. Doufám, že ten spor je zřejmý.
Ve skutečnosti je právě svoboda definována negativně - svobodný jednotlivec není nucen činit nic, co nechce. A tedy jeho svoboda nekončí nikde.
Původní definice je jakási "omezená svoboda", což je jen jiná název pro "nesvobodu" (stejně jako v případě naší "omezená suverenity") --62.243.72.144 8. 10. 2021, 23:27 (CEST)
thread_title:  Svoboda dle koncepce přirozeného práva
Diskuse:Cheb

message: Ehm, formulace "sousední města/obce" by se měla vztahovaz opravdu jen na výčet obcí, s nimiž Cheb hraničí. U měst jako Karlovy Vary či Tachov jistě možno zmínit, že jsou to další významnější města v oblasti (a jak daleko), ale rozhodně nepoužívat toho slova "sousední". 
A krom toho postrádám v sekci Poloha přinejmenším dva klíčové pojmy: Ohře a Chebská pánev. Teď nemám kdy se s článkem piplat, alespoň tedy takto připomínkuji. --Miaow Miaow (diskuse) 17. 5. 2013, 01:31 (UTC)
thread_title:  Sousední města
Diskuse:Archeopark pravěku Všestary

message: (Pro studenty VŠE v rámci předmětu Informatika)
Článek je na první pohled dosti obsáhlý (včetně vlastní fotografií; je však třeba dát pozor na focení v interiérech muzeí – je třeba mít povolení provozovatele, avšak i s jeho povolením může být z autorskoprávních důvodů problematické vystavit fotografie cizích děl na Wikipedii), je dobře strukturovaný, obsahuje i dost „modrých odkazů“ (mohlo by jich klidně být ještě o něco více), ovšem zdrá se, že spoustu vět v textu je opsáno, a to z různých zdrojů: odtud, odtud, odtud a odtud. Nestačí tyto zdroje uvést v sekci Externí odkazy a změnit ve větě pár slov. Pokud by za každou takto převzatou/opsanou větou následovala reference s odkazem na zdroj, dalo by se občasné nepoužití vlastních formulací a převzetí/opsání formulací cizích ještě tolerovat (zvláště u prostých faktických výčtů je někdy asi kontraproduktivní vymýšlet, jak větu napsat vlastními slovy), ovšem v takovémto rozsahu už nelze výsledný text pokládat a vydávat za Vaše autorské dílo, tím pádem v takovéto podobě ani nemůže na Wikipedii zůstat a problematické pasáže by tedy chtěly řádně ozdrojovat a přepsat. --Byrnjolf 17. 5. 2013, 16:40 (UTC)
thread_title:  Náměty na vylepšení článku
Diskuse:Velké Popovice

message: (Pro studenty VŠE v rámci předmětu Informatika)
* Při vložení Vašeho textu jste vymazaly hodnotné informace o územněsprávním členění obce a o roku 1932. Bylo by dobré vymyslet, jak ty informace do článku znovu začlenit (tady naleznete původní text; když vymyslíte, kam ho vhodně zařadit, můžete ho do článku odtud zkopírovat), bezdůvodně mazat cizí text by se neměl.
* Členění podsekcí sekce Historie není asi úplně nejvhodnější, většinou se i velmi obsáhlá sekce Historie dělí jen na základní historická období (jako třeba zde). Některé informace také můžete zařadit do sekcí Pamětihodnosti, Osobnosti obce apod.
* Text obsahuje minimum „modrých odkazů“, bylo by vhodné všechny důležité odkazy doplnit.
* Neuvádíte vůbec žádné zdroje, ze kterých jste čerpaly. Bylo by vhodné tištěné zdroje dopsat do sekce Literatura, webové do sekce Externí odkazy. Ideální by bylo také jednotlivé informace či odstavce opatřit referencemi.
--Byrnjolf 17. 5. 2013, 17:38 (UTC)
replies: text: :Po několika letech jsem článek v tomto smyslu upravil. Chybí již jen zdroje. --Vlout (diskuse) 13. 10. 2017, 13:20 (CEST)
replies: text: ::Díky :) --Vojtěch Veselý (diskuse) 14. 10. 2017, 07:32 (CEST)
thread_title:  Náměty na vylepšení článku 

message: V oddíle "Nejstarší dějiny" je uvedeno : Roku 1012 za panování krále Václava II.... Král Václav v té době nežil.
Luis Topic (diskuse) 16. 3. 2019, 18:26 (CET)
thread_title:  Nejstarší dějiny - chyba
Diskuse:Dunn's River Falls

message: (Pro studenty VŠE v rámci předmětu Informatika)
* Z článku už bylo dříve odstraněno několik částí, který byly zřejmě opsány. Pokud jsou tam ještě nějaké další (víc jsem nenašel, ale do knih jsem nekoukal), je nutné je odstranit.
* V článku je sice plno informací, ovšem mnoho z nich do článku nepatří. Článek se má zabývat pouze vodopády, potažmo národním parkem, ovšem asi tak polovina textu se zabývá spíš obecnými reáliemi Jamajky, které by však měly být popsány v jiných článcích a z tohoto článku by na ně měly vést pouze odkazy.
* Je skvělé, že se podařilo získat vlastní fotografie, můžete však také použít i další obrázky, a to odtud.
* Nějaké další připomínky jsem napsal už dříve na Vaše diskusní stránky.
--Byrnjolf 17. 5. 2013, 22:16 (UTC)
thread_title:  Náměty na vylepšení článku
Diskuse:Fritz Kruspersky

message: V česky psaných zdrojích, ze kterých jsem psal tento článek, se píše o Krusperského kariéře v podstatě do roku 1945. Německý článek se naopak zabývá jeho osudy po roce 1945. Byl by někdo z kolegů schopen tyto dva zdroje spojit? Moje znalost němčiny je bohužel mizerná a nerad bych tam zanesl nějaké bludy. Předem děkuji! --Gampe (diskuse) 18. 5. 2013, 14:07 (UTC)
replies: text: Moc děkuji kolegovi RPekařovi za rychlou a účinnou pomoc!--Gampe (diskuse) 20. 5. 2013, 20:22 (UTC)
thread_title:  Po roce 1945
Diskuse:Vojenský újezd Hradiště

message: Článek uvádí seznam zaniklých obcí na území VÚ. Nicméně tento výčet je zjevně neúplný, neb v :Kategorie:Zaniklá sídla okresu Karlovy Vary a :Kategorie:Vojenský újezd Hradiště jsem natrefil na několik dalších položek, k nimž už máme čl. (a pro obce dokonce kat.), a přece zde ve výčtu zcela chyběly a nebyly dokonce ani odjinud z čl. o VÚ Hradiště odkazovány. Obce (šlo o 4 chynějící položky) jsem doplnil do výčtu, nicméně bylo by žádoucí podrobit celé území revizi, aby byl seznam spolehlivý a (nakolik možno) kompletní. Vhodné by asi bylo přehled obcí (a pod jednotlivé položky i jejich částí) strukturovat na stav k nějakému vhodnému datu, např. sčítání lidu 1950, s přihlédnutím též k 1930, a takto použité časové zasazení v čl. ovšem zmínut. 
Pro zaniklá sídla v oblasti VÚ Hradiště by možná stálo za úvahu vytvořit pro ně v rámci :kategorie:Zaniklá sídla okresu Karlovy Vary přímo i jejich vlastní podkat. --Miaow Miaow (diskuse) 18. 5. 2013, 16:06 (UTC)
thread_title:  Seznam obcí
Diskuse:Martin C. Putna

message: Prosím kolegu Koheleta, aby nevkládal do článku bez kontextu útržkovitou informaci (, , ) zdrojovanou článkem, který je o něčem jiném (). Takto by kvalitní práce na encyklopedii vypadat neměla. Děkuji za pochopení. --Bazi (diskuse) 18. 5. 2013, 17:31 (UTC)
replies: text: :Malý dovětek. Martin Putna se ke své homosexualitě otevřeně přiznal v jedné z debat vysílané živě na ČT (slyšel jsem ho tehdy na vlastní uši),  bohužel si už nevzpomenu ve ketré a kdy se tak stalo.  Není tedy pravda, že by se k ní otevřeně nikdy nepřiznal. Raksagadam (diskuse) 13. 6. 2013, 13:08 (UTC)
replies: text: ::Ehm, k orientaci se nepřiznává, k orientaci se hlásí. Přiznává se k trestné činnosti. ;-) Nicméně Wikipedie poskytuje informace doložitelné z věrohodných zdrojů, a to obzvláště u žijících osob. --Bazi (diskuse) 13. 6. 2013, 16:29 (UTC)

message: Vypovídajícnost Google testu bych nepřeceňoval. Pokud se sám prezentuje jako Martin C., respektoval bych to, snad ví, jak se jmenuje. Já jsem zase slyšel interpretaci, že to má znamenat "křesťan" (po řecku). --Uacs451 (diskuse) 30. 10. 2018, 10:31 (CET)
replies: text: Viděl bych to podobně, pokud se prezentuje jen zkratkou, respektoval bych to. --Bazi (diskuse) 30. 10. 2018, 11:49 (CET)
replies: text: :Souhlas, proto jsem to udělal, jak udělal a vymazal šablonu .--Ben Skála (diskuse) 30. 10. 2018, 14:11 (CET)
replies: text: :: Obvyklé je, že písmeno s tečkou za prvním jménem označuje zkratku případného druhého křestního jména, nejsem jist, že je to tento případ. Až později po přidání šablony jsem si vzpomněl (další) případ kdy se člověk dělá zajímavějším – Jiří Doležal. Myslím, že by bylo v takových případech dobré např. aspoň v infoboxu níže dobré vyplnit položku původního jména. U umělců s pseudonymy to děláváme už v první větě za fiktivním jménem. —Mykhal (diskuse) 30. 10. 2018, 15:10 (CET)

text: :: .. i když tady asi bude pravděpodobné, že to bude skutečné křestní jméno (to se může stát i mnohem později než po narození, že), každopádně toho případného Cyrila by to snad chtělo doložit. —Mykhal (diskuse) 30. 10. 2018, 15:17 (CET)
replies: text: ::: Jak říkám, na Googlu nějaké „zdroje“ (tj. použití toho jména) vyjedou, zde dokonce jako příklad biřmovacího jména. Jestli to ale od sebe všichni opisují špatně, to nedokážu říct, že ano.--Ben Skála (diskuse) 30. 10. 2018, 15:42 (CET)

text: ::: Pardon, ale u umělců se jedná o umělecký pseudonym, ke kterému doplňujeme občanské jméno, je-li ověřené z věrohodných zdrojů. Tady se jedná spíš jen o formu zápisu jména, kdy je zcela běžná a nejrozšířenější uváděná forma s iniciálou, tedy ho tak uvádějme na místech, kde píšeme jméno. Pokud existují nějaké výklady té zkratky, klidně nechť jsou doplněny v dalším textu, ale podle mě jejich případná absence není důvodem zpochybňovat zkratku ani ji rovnou bez dalšího rozepisovat. --Bazi (diskuse) 30. 10. 2018, 15:55 (CET)
replies: text: ::::Jeden z možných výkladů dokládá sám nositel - je to podle řecké mytologické postavy věštkyně Cassandry: rozhovor na Radiožurnálu, čas 23:01 --Hippie2222 (diskuse) 5. 3. 2022, 18:53 (CET)
thread_title:  Cyril
Diskuse:Simona Monyová

message: Informace přidané naposled do článku, mohl vložit někdo blízký rodině, je však třeba je  ověřit, neověřitelné raději smazat.--Rosičák (diskuse) 19. 5. 2013, 17:11 (UTC)
replies: text: Informace byly opsány z knihy o Simoně Monyové, navíc nebyly psány encyklopedicky, proto jsem je skryl pro porušení autorských práv. Informace o příbuzných by šlo touto knihou referencovat (já ji nemám). Doufám, že autorka původního rozšíření článek nyní vylepší v rámci wikipravidel. — Gumruch (disk.) 19. 5. 2013, 18:25 (UTC)
thread_title: Vlastní výzkum

message: Přestože je v článku odkaz na zdroj tvrdící, že (vy?)studovala na Pedagogické fakultě Masarykovy univerzity, v seznamu absolventů se nenachází informace o jejím případném ukončeném studiu. Proto nezařazuji do kategorie absolventů a uvádím tuto poznámku aspoň takto zde. Blahma (diskuse) 6. 6. 2013, 12:09 (UTC)
thread_title:  Masarykova univerzita
Diskuse:Lípa Jana Gurreho

message: V hesle se píše, že do Guinessovy knihy rekordů byl zapsán rekord 51 osob. Dále se pak píše, že později se do lípy vešlo 55 osob, ovšem není uvedeno, že by to bylo zapsáno mezi Guinessovy rekordy. Znamená to, že vylepšení rekordu nebylo Guinessovou knihou uznáno? Jan.Kamenicek (diskuse) 19. 5. 2013, 22:43 (UTC)
replies: text: Prameny uvádějí zápis do Guinessovy knihy rekordů pouze v roce 1996. Druhý pokus byl konán na žádost agentury Dobrý den, která shání rekordy do České knihy rekordů a spravuje vlastní „Českou databázi rekordů“. Šlo tedy o druhý rekord, ale pro jinou databázi. --Xth-Floor (diskuse) 20. 5. 2013, 06:33 (UTC)
thread_title:  Rekord
Diskuse k šabloně:Infobox - fotbalová sezóna

message: Chybí tu položky pro celkový počet zápasů a gólů v sezóně a především pro nejlepšího střelce ročníku.--Chalim Kenabru (diskuse) 20. 5. 2013, 06:54 (UTC)
thread_title:  Chybějící parametry
Diskuse:Šperky madam Castafiore

message: Žádám o povolení předělat celý článek, komiks mám doma, a tento článek bych chtěl celý přepracovat, proto žádám o povolení zkušenějšího Wikipedistu.--Konvalín (diskuse) 20. 5. 2013, 16:23 (UTC)
replies: text: O přepracování článku nemusíte žádat, směle editujte. Vyhněte se ale vlastnímu výzkumu a POV.--Zdenekk2 (diskuse) 21. 5. 2013, 08:00 (UTC)
thread_title:  Žádost
Diskuse:Petr Bezruč

message: ; Nevhodně vloženo do Památník Petra Bezruče, pro případné použití informací do textu tohoto článku.
Petr Bezruč (1867–1958, vlastním jménem Vladimír Vašek) patří k nejvýznamnějším představitelům české poezie přelomu 19. a 20. století. Do literatury vstoupil svou jedinou sbírkou Slezské písně. Naprosto výjimečné verše nemají svým stylem v české literatuře obdobu, stejně jako Bezručův exaltovaný způsob tvorby. Autor je literárními historiky řazen do generace tzv. anarchistických buřičů, jeho dílo je ovlivněno symbolismem a Českou modernou.
Historii vzniku Bezručovy jediné básnické sbírky věnovalo a stále věnuje pozornost mnoho badatelů. Tvůrčí proces, v němž Slezské písně vznikaly, měl několik fází. Počátky je možné datovat do začátku devadesátých let 19. stol., ještě před kritický podzim roku 1898, kdy básník onemocněl chrlením krve. Je pravděpodobné, že podstatná část sbírky (tzv. jádro Slezských písní) vznikla ve velmi krátkém čase v prvních měsících roku 1899. Bezručovo prudké tvůrčí vypětí bylo vyprovokováno vážnou plicní a nervovou chorobou, osobním prožitkem nenaplněné lásky a pocitem povinnosti vyjádřit vášnivý protest proti národnostnímu a sociálnímu útlaku v rodném kraji.
V průběhu let 1899 a 1900 poslal Bezruč Janu Herbenovi většinu básní, které vytvořily základ jeho životního díla. V roce 1903 dal autor svolení k edici časopiseckého Slezského čísla (nejprve 22 básní, o rok později 31 básní). V roce 1909 byla sbírka podstatně rozšířena – na 54 básní – a poprvé vydána knižně jako Slezské písně.
Básník za celý svůj tvůrčí život nevydal jiné dílo než Slezské písně. Na této sbírce však bez ustání pracoval, básně přepracovával, rytmicky upravoval či přidával básně nové. Nutno přiznat, že tyto úpravy neproběhly vždy ku prospěchu věci. Zvláště Bezručovy zásahy z třicátých let se začínají kvantitou a kvalitou negativně odlišovat od úprav předcházejících, jsou vedeny se zájmem lingvistickým a mechanicky provádějí jazykové změny. Definitivní textová podoba Slezských písní se tak z hlediska velké kvalitativní různosti jednotlivých vydání stala předmětem sporů. Vědecká konference o textologických problémech Slezských písní v roce 1963 v Opavě učinila východiskem pro kanonický text vydání z roku 1928.
Básnická autostylizace Petra Bezruče jako barda vymírajícího kmene měla být součástí mýtu o vzdoru a revoltě slezského lidu. Bezruč se nevyjadřuje jen alegoricky, takřka u všech básní lze určit jejich konkrétní dějiště. Vedle dokumentárnosti a regionálního svědectví jsou to symbolické vize, návraty k mýtu, baladičnost či útočnost, dramatičnost dialogů a jejich podbarvení dialektem, které dělají z Bezručových básní výjimečné dílo.
/Přesunul --Matěj Orlický (diskuse) 14. 3. 2022, 09:55 (CET)
thread_title:  Text z článku Památník Petra Bezruče
Diskuse:Varhany

message: Pokud by některý znalec doplnil vysvětlení, co zde znamená slovo "stopa", pomohlo by to v pochopení. Děkuji. 8. 8. 2013, 19:03 (UTC)
replies: text: Dobrý den, stopa je délkové označení. Ve varhanní praxi se značí jako číslo X´, kdy píšťala dlouhá osm stop po zmáčknutí klávesy tónu a (komorní a) hraje a1, čtyřstopá píšťala by hrála a2, dvoustopá a3. Snad je vám to už jasné. --Andreas Organista (diskuse) 5. 10. 2013, 09:54 (UTC)
replies: text: : Dobrý den, mám dojem že věta: "píšťala dlouhá osm stop po zmáčknutí klávesy tónu a (komorní a) hraje a1," je trochu zavádějící. Stopovou délku uvedenou jako X' má nejhlubší píšťala rejstříku, zpravidla tedy velké C. Jinak ale s Vaší definicí souhlasím. --Czechyn (diskuse) 4. 3. 2014, 20:39 (UTC)

message: Kapitola je pro laika poněkud zavádějící, neboť terminologie není jednotná, v důsledku čehož dochází k určitému míchání hrušek s jablky. Zatímco u všech ostatních jmenovaných varhan je termínem „rejstřík“ míněn skutečně znějící rejstřík (tedy sada píšťal), v případě sv. Mořice jsou tam přičteny i spojky (u ostatních varhan zahrnuty nejsou). Totéž platí pro počet píšťal. Zatímco ostatní varhany udávají skutečně počet píšťal, v případě sv. Mořice je uvedeno číslo zahrnující „zvuková centra“. V důsledku toho jsou obě hodnoty oproti ostatním nástrojům silně nadsazeny. Přitom počet znějících rejstříků i píšťal, který je vyjádřený tak, aby byl srovnávatelný s ostatními nástroji, je k dispozici: 8054 píšťal, 95 rejstříků - např. zde). Bylo by tedy vhodné kapitolku upravit tak, aby z ní nevyplývaly zavádějící závěry. Pokud úpravu někdo neprovede a nebude ani připomínek, opravím údaje sám. --Xth-Floor (diskuse) 25. 5. 2019, 18:12 (CEST)
thread_title:  Největší varhany
Diskuse:Českomoravská fotbalová liga 1992/1993

message: Proč je v šabloně uvedeno Česká národní fotbalová liga 1992/93, zatímco název článku je Českomoravská fotbalová liga 1992/93? A chybí jakékoliv zdroje, literatura, reference nebo odkazy na články. --Chalim Kenabru (diskuse) 21. 5. 2013, 08:04 (UTC)
thread_title:  Název, zdroje
Diskuse:Českomoravská fotbalová liga 1991/1992

message: Proč je v šabloně uvedeno Česká národní fotbalová liga 1991/92, zatímco název článku je Českomoravská fotbalová liga 1991/92? Chybí jakékoliv zdroje, literatura, reference nebo odkazy na články. --Chalim Kenabru (diskuse) 21. 5. 2013, 08:06 (UTC)
thread_title:  Název, zdroje
Diskuse:AGP

message: Je tam chyba, prosím v infoboxu frekvenci zaměnit za rychlost. Nevím, jak to opravit, je tam nějaký tag Infobox. Díky :-)
90.178.111.220 21. 5. 2013, 09:13 (UTC)
replies: text: Asi je to tak správně, protože parametr, přes který se ona frekvence přenáší, je v paramteru, který se jmenuje rychlost (čili se asi frekvencí myslí rychlost). Matěj Suchánek (diskuse | příspěvky) 21. 5. 2013, 12:40 (UTC)

message: Rok vytvoření: 	1997
Vytvořil: 	Intel
Nástupce: 	PCI Express (2004)
Datová šířka: 	32 bitů
Frekvence: 	2133 MB/s ?????????????? to je jako co prosím ? hlava mi to nebere 
Počet zařízení: 	1 na slot
Hotplug? 	ne
Externí? 	ne
prosím opravte to dík
thread_title:  ma tam chybu :)
Diskuse:Salesiova výšina

message: Dle zákresu na mapy.nature.cz náleží S-a v-a k celku Mostecká pánev, podcelku Chomutovsko-teplická pánev, okrsku Duchcovská pánev. Možná jde jen o chybu způsobenou generalizací, ale  pokud by se tomu dalo věřit, kolidoval by takový údaj s ib u celku Mostecká pánev, kde se uvádí jako nejvyšší bod jiný, daleko nižší vrchol. Zatím jen na možný problém upozorňuji, časem nutno toto prověřit a rozseknout. --Miaow Miaow (diskuse) 21. 5. 2013, 09:43 (UTC)
thread_title:  Gmf. příslušnost?