lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse k šabloně:Automobily Dacia

message: Zatim neumim editovat šablony ale neměla by Dacia 1300 být před modelm 1310 na stejné řádce?--Martin Happy Zub 18. 1. 2009, 09:22 (UTC)
replies: text: Hotovo, asi by měla. A ještě by to chtělo nějak zmenšit. Když je v článku, který je skoro stejně velký jako šablona, tak to nevypadá dobře.  ---Wudi 11. 3. 2009, 19:52 (UTC)
thread_title:  2009 

message: Tahle editace sice spravila odkaz, ale rozbila navbar, při odstranění hacku se sice spraví navbar, ale odkazuje se na rozcestník. Nevím, co s tím, ale říkám si, jestli  není už zastaralé řešení, které potřebuje úpravy, případně nahrazení něčím jako :en:Template:Navbox top. --Harold (diskuse) 16. 12. 2023, 12:29 (CET)
replies: text: @Harold: Mezitím mě něco napadlo: . --Matěj Suchánek (diskuse) 26. 12. 2023, 11:05 (CET)
thread_title:  Odkaz
Diskuse:Huntingtonova choroba

message: Marker nemoc nezpůsobuje.
replies: text: dík, je to teď lepší? --Vojtech.dostal 19. 6. 2010, 07:51 (UTC)

message: V textu je napsáno, že dědičnost je autozomální dominantní, ale scháma zobrazuje gonozomální recesivní dědičnost.
replies: text: Pravda, gonozomální dědičnost je špatně. S dědičností Huntingtonovy choroby je to složité, protože je sice autozomálně dominantní, zároveň je ale podmíněna dynamickou mutací – záleží při ní, kolik kopií tripletu CAG se v buňce vyskytuje. Při nízkém množství kopií je ta nemoc autozomálně dominantní, ale málokdy se projevuje, u vyššího množství kopií je pravděpodobnost vzniku choroby vyšší, zároveň se také zvyšuje riziko, že potomek bude mít vyšší množství kopií CAG, takže z toho vzniká jakási spirála a obrázek snad chtěl říct právě to. Každopádně jsem do článku vylepil šablonu "ověřit", ty nově přidané údaje nejsou přesné.--Faskal (diskuse) 5. 1. 2015, 13:18 (CET)
thread_title:  autozomální dědičnost
Diskuse:Mistrovství světa v orientačním běhu

message: Where you find information about WOC 2013? As I khow host town for WOC 2013 haven't selected yet. --Dnikitin 19. 1. 2009, 11:58 (UTC)
You are right, it is only candidate now: http://www.ssl.fi/SSL/sslweb.nsf/sp2?Open&cid=ContentFD7B4
--COH 19. 1. 2009, 22:41 (UTC)
thread_title:  WOC 2013
Diskuse:Expanze Osmanské říše na Balkán

message: Chtělo by to nějaké obrázky.
195.113.15.69 19. 1. 2009, 12:23 (UTC)
thread_title:  Vzhled 

message: Jestli se nepletu, byl Vlad Tepes a Vlad Drákula jedna osoba, nejsem si ale jistý Prosím o ověření. --Wikipedista:BobM d|p  3. 2. 2009, 16:24 (UTC)
replies: text: Byli to dva různí lidé, teď tu sice nemám žádnou literaturu, ale snad bude stačit anglická, francouzská a německá Wikipedie :-) --Mozzan 24. 6. 2009, 07:16 (UTC)
replies: text: :Vskutku? Já z tvých odkazů vyčetl jen to, že tam byl ještě Vlad II. Dracul (Drak), což byl otec Vlada III. Tepese (Napichovače), jinak zvaného Drákula, což je vlastně zdrobnělina přezdívky jeho otce. Stačí si tady na wikipedii přečíst článek, nebo pro jistotu ještě na té anglické.--Soldan 29. 8. 2009, 22:16 (UTC)

text: : Ano, tohle jsem si taky myslel. --Wikipedista:BobM d|p  30. 8. 2009, 06:24 (UTC)

text: :Ok, sry, já v tý době neměl tolik času, tak jsem to jenom rychle projel :-)--Mozzan 30. 8. 2009, 10:03 (UTC)
thread_title:  Vlad Tepes a Vlad Drákula
Diskuse:Invazní druh

message: Invazní, nebo invazivní druhy? Setkat se lze s oběma podobami. Ví někdo, která je správná? --Viktvor 19. 1. 2009, 17:08 (UTC)
replies: text: myslím že to jsou synonyma.----
replies: text: :Dík, ale myslet si lze leccos. Pokud jsou obě formy správné, zasloužily by si obě své místo ve Wikipedii. Tak tedy ví někdo, či neví? ;-) --Viktvor 6. 5. 2009, 13:58 (UTC)
Obě formy jsou myslím užívané; z té imho méně časté je veden redirekt na tuto stránku, oběma možnostem je tedy dán na wiki prostor. Je to v pořádku? --Vojtech.dostal 8. 5. 2009, 09:04 (UTC)

text: Jasně, dík :) Doplnil jsem to i do textu. --Viktvor 20. 5. 2009, 15:57 (UTC)

message: Je to nepatrnost, ale jakožto přírodozpytec jsem narazil na ono výše zmíněné slovo, které nezná ani všeznalý google. Co to je hmyzoid? (odstavec Boj s invazemi)--Ervín (diskuse) 17. 12. 2018, 18:14 (CET)
thread_title: Hmyzoid
Diskuse:Arcibiskupství olomoucké

message: Navrhuji sloučit tento článek s článkem Arcidiecéze olomoucká (ať už pod jakýmkoli názvem - z obou by se měl čtenář dostat k týmž informacím, a ne jen náhodou, klikne-li dole na cosi. Nevidím důvod, proč by měla mít samostatný článek de facto správa arcidiecéze, není to tak btw ani např. v případě Prahy a Brna a hlavně: to, jaký ze synonymních názvů (diecéze/biskupství) čtenář zvolí, by nemělo mít vliv na to, k jakým informacím se dostane. Ať se dostane hned ke všem.--Jiří Janíček 20. 1. 2009, 04:07 (UTC)
replies: text: Nesouhlasím a to ze stejného důvodu, jako u biskupství českobudějovického. --Cinik 20. 1. 2009, 04:49 (UTC)
replies: text: :Dobře, dejme tomu, že je potřeba, aby existoval i samostatný článek o biskupství jako správní jednotce. Stejně ale, vzhledem k synonymii těch názvů (arci)(biskupství-diecéze) a vzhledem k tomu, že většina lidí chce základní informace o diecézi a ne historii toho, v jakých sídlila budovách (kolik je v ní farností patří určitě i do druhého článku a naopak to tam teď chybí, i ty budovy by tam mohly klidně být), udělejme redir ze všech názvů (arc. oc., oc. arc., arcb. oc., oc. arcb.) na hlavní článek (jímž je nyní Arcidiecéze olomoucká). Bylo by totiž tristní - a to myslím nyní hrozí - kdy někdo odešel z wiki s tím, že jsou zde o oc. arcidiecézi jen tyto sporé údaje. Krom toho opravdu nevím, proč by to nemohlo být oboje v jednom článku. VŠECHNY tam nyní uvedené údaje do obecného článku o arcidiecézi patří. Chápat biskupství jako správu biskupství je krom toho skutečně vpodstatě jen jazyková záležitost, z encyklopedického pohledu to myslím nemá opodstatnění lišit, zdůvodnění to má asi právní, kdyby se ten právní subjekt přesně takto jmenoval (což taky nevím) - že bys to pojímal jako historii současné právnické osoby? Bylo by dobré, aby se k tomu vyjádřilo více lidí - dáš o tom hlasovat? Nebo aspoň do toho článku o správě dát výrazné tučné upozornění: Další informace o o. a. jsou zde (aby tam nemuselo být napsáno Informace o o. a. jdou zde - přičemž by to bylo v článku o a. o. ...--Jiří Janíček 20. 1. 2009, 15:10 (UTC)
replies: text: :::Od toho jsou přesměrování. ABC2 18. 7. 2009, 19:05 (UTC)

text: ::Záhodno sloučit, jak jsem napsal v Diskuse:Biskupství českobudějovické. ---Dodo ✉ 9. 2. 2009, 17:49 (UTC)
Navrhuji znovu sloučení prodiskutovat. Jako další argument uvádím, že tato stránka nemá interwiki a ani v cj wiki se mi podobý příklad oddělení obdobných článků nepodařilo nalézt.Herigona 29. 12. 2011, 18:18 (UTC)
thread_title:  Návrh sloučení
Diskuse:Unilever

message: Mazání kritického obsahu
Celý článek působí jako reklama na UNILEVER. Všechny kritické výtky k chování společnosti jsou pravidelně mazány především wikipedistou po Zákupák.89.24.142.80 15. 4. 2014, 11:50 (UTC)

message: V úvodní pasáži je stejná věta o výrobci mýdel v Ústí, jako v závěrečné kapitole zajímavostí. Celá ta kapitolka je nevhodná, navrhuji její smazání --Zákupák 22. 1. 2009, 16:55 (UTC)
thread_title: Duplicita věty

message: Wikipedie by mela predevsim poskytovat informace a fakta, nikoli se venovat jejich subjektivnimu hodnoceni. Cely clanek dela prave opak, pouziva fakta a informace a tendencne je vyhodnocuje s naprosto negativistickou "protikorporatni" propagandou. To je vhodne mozna pro novinarske sloupky. Kriticke/pochvalne zminky at uz opravnene ci neopravnene jsou subjektivnim hodnocenim prispivatele a podle meho nazoru nemaji na Wikipedii, co delat, pokud se z ni nema stat nastroj aktivistickeho, politickeho ci ekonomickeho boje.  Navrhuji clanek smazat.
thread_title:  Návrh na smazání článku 

message: Něco z té kritiky by tam patřilo, si myslím. Alespoň toto  a . Zagothal (diskuse) 25. 8. 2015, 12:57 (CEST)
thread_title:  Kritika
Diskuse:Kontejner

message: Nemyslím, že by bylo nejšťastnější sloučit tento článek s článkem Kontejnerizace. Kontejnerizace je obecnější článek, který popisuje více druhů kontejnerů. Článek "Kontejner" popisuje jeden konkrétní druh: ISO-kontejner. Viděl bych to spíš na přejmenování z "Kontejner" na "ISO-kontejner" a případné rozšíření článku "Kontejnerizace" o další druhy kontejnerů. Leotard 23. 1. 2009, 14:33 (UTC)
replies: text: Problém je, že polovina článku "Kontejner" je o kontejnerizaci a většina článku "Kontejnerizace" je o kontejnerech. Takže přesněji: informace sloučit, a pak zcela nově rozdělit do dvou článků. --ŠJů 24. 1. 2009, 00:03 (UTC)
replies: text: :Problém, jak ho vidím já, je spíš v tom, že jak článek "Kontejner", tak článek "Kontejnerizace" se orientují výrazně na tzv. ISO-kontejnery a všechno, co s tím souvisí. Pokud sloučit a rozdělit, pak by se mi líbilo takové rozdělení, kde v jednom článku by byly ISO-kontejnery a ISO-kontejnerizace a v jiném, obecnějším článku ostatní kontejnery, které zatím svůj článek nemají. Tím myslím letecké a lodní kontejnery (dnes část článku "Kontejnerizace") a zatím zřejmě nepopsané kontejnery pro hákové nosiče (na suť, stavební materiál), případně také nepopsané kontejnery na odpadky, na tříděný odpad. Pokud by vznikl obecně-kontejnerový článek z části dnešního článku "Kontejnerizace", asi bych tam něco o kontejnerech pro hákové nosiče dokázal doplnit. Na samostatný článek bych zřejmě neměl podklady.Leotard 24. 1. 2009, 11:21 (UTC)
thread_title:  Sloučení 

message: Termín "štosování" bych nahradil vhodnějším slovem "stohování". Stanley
replies: text: OK, změněno. --Jvs 15. 10. 2009, 15:23 (UTC)
thread_title:  Štosování 

message: Dobrý den, nějak mi nesedí rozměr dveří u 40stop High-cube a vnitřní rozměry u téhož kontejneru.
Mohl by to někdo ověřit? Nejlépe přímo přeměřit?
Rozměry dveří u 20, 40 a 45-high jsou stejné, ale u 40-high již ne.
To samé s vnitřními rozměry. U 20 a 40 jsou stejné, ale u 40-high a 45-high již ne (výška a šířka), přitom vnější rozměry (výška a šířka) jsou stejné (40-HIGH a 45-HIGH).
195.39.8.40 2. 2. 2018, 17:24 (CET)
* Tak jsem si to přeměřil a už je to opraveno. Až bude příležitost, tak se ještě podívám na vnitřní délku kontejnerů. 46.36.38.92 19. 2. 2018, 18:13 (CET)
* Upravena i vnitřní délka kontejnerů 94.177.254.188 26. 2. 2018, 20:11 (CET)
thread_title:  Rozměry
Diskuse:Státní rozpočet

message: V článku je dost chyb a je hodně neobratně napsán. Opravil jsem zhruba první odstavec, kde např. chyběly i nemandatorní výdaje atd. Proč zmizely části článku, které nebyly tak špatné? Má někdo nějaký plán, co s tím? --Sokoljan 24. 1. 2009, 02:29 (UTC)
replies: text: Jedná se zajímavé téma, v současnosti i o dost diskutované a sledované, které je zapotřebí zpracovat přehledně a srozumitelně. Rád bych zde viděl horizontální dynamickou poměrovou analýzu nebo alespoň odkaz na ní. Pokusím se s ohledem na časové možnosti zde realizovat. Tompok76 15. 6. 2010, 09:11 (UTC)
thread_title:  Úpravy?
Diskuse:Krok za krokem

message: Nechtěl by někdo nahrát obrázek či snap-shot z úvodu Kroku za krokem? Víte, mě se do toho moc nechce, neboť neumím ty postupy, víte, jak ten obrázek správně nahrát a případně neporušit nějaký ty autorský zákony, či co. ... Předem děkuji... :-) — RockandDiscoFan (Příspěvky • Diskuse)
replies: text: A není nějakej obrázek na anglickáý verzi článku?--frettie.net 25. 1. 2009, 22:58 (UTC)
replies: text: :No je, ale bohužel ne na commons :-(  — RockandDiscoFanCZ 27. 1. 2009, 18:37 (UTC)
replies: text: ::U chráněných děl není dovoleno vyrábět screenshoty a šířit je pod volnou licencí. Na en wiki může být jen jako fair use, což náš zákon nepovoluje. Takže tenhle článek mít obrázek asi nebude. --Podzemnik 27. 1. 2009, 18:40 (UTC)
replies: text: :::Aha, hmm no to je docela smůla, no... RockandDiscoFanCZ 30. 1. 2009, 23:12 (UTC)
thread_title:  Obrázek
Diskuse:Seznam ministrů školství, mládeže a tělovýchovy České republiky

message: pro Mormegila: Nechci revertovat bez vysvětlení. Článek 68 Ustavy: „(2) Předsedu vlády jmenuje prezident republiky a na jeho návrh jmenuje ostatní členy vlády a pověřuje je řízením ministerstev nebo jiných úřadů.“  Takže jmenování člena vlády je jeden akt a jeho eventuální pověření řízením ministerstva je jiný akt. Tisková zpráva ze 4. 12.2007 o Liškovi je nepřesně formulovaná novinářská zkratka a patrně vás zmátla, přesně by byla „jmenoval Lišku do funkce ministra a pověřil ho řízením Ministerstva školství.“ Srovnejte čerstvou zprávu o nynějších jmenováních. Je zřejmé že ministři (Bursík i Liška na školství, Julínek i Filipiová na zdravotnictví adt.) jsou úplně všichni pověřeni řízením ministerstva a jejich pověření se neliší od pověření Bursíka. Proto prosím o vrácení mé verze.--Jann 24. 1. 2009, 20:06 (UTC)
replies: text: Aha, takže chcete říct, že z právního hlediska byl Bursík zcela plnohodnotným ministrem stejně jako třeba po něm Liška (a rozdíl byl jen čistě politický, že byl Bursík plánovaně ministrem dočasným), přičemž rozdíl ve jmenování těchto dvou ministrů spočíval jen v tom, že Liška nebyl ve vládě, takže prezident jej nejdřív musel jmenovat do vlády, zatímco Bursík už ve vládě byl a jen byl pověřen řízením dalšího ministerstva? To dává jistý smysl. OK, upravím to zpět. --Mormegil ✉ 25. 1. 2009, 19:44 (UTC)
replies: text: :Přesně tak, díky. --Jann 25. 1. 2009, 20:11 (UTC)
thread_title:  Ministr Bursík 

message: Podle mediálních zpráv a článku na webu ministerstva bych řekl, že Gazdík byl ve funkci do 30. června a Balaš od 1. července. Jmenování od prezidenta může být k pozdějšímu termínu, ne jen „ihned“. — Gumruch (disk.) 1. 7. 2022, 17:12 (CEST)
replies: text: Jmenování může být k pozdějšímu datu, tedy s účinností od data XY. V takovém případě se ale konkrétní datum, tj. k jakému dni byla osoba jmenována, vždy objeví v tiskové zprávě hrad.cz, což jsem uvedl ve shrnutí.  Ta zpráva MŠMT správně uvádí, že se Gazdík rozhodl rezignovat k 30.6. (úmysl jím oznámený o týden dřív), ostatně to zmiňuje i Gazdíkův článek. Nakonec ale došlo ke jmenování už o den dřív, 29. června.Příklady zpráv s jiným dnem účinnosti než v den samotného jmenování: Ludvík, Havlíček, Řehka, cf. Balaš.--Kacir 1. 7. 2022, 23:56 (CEST)
thread_title:  Převzetí úřadu Balašem
Diskuse:Druhy piv

message: Zdar,
zajímalo by mě, zda se správně mají druhy piv a podorobnosti o nich mají psát sem, nebo na stránky jež jsou odkazovány z hlavní stránky portálu pivo.--Chuckie 25. 1. 2009, 10:07 (UTC)
replies: text: Ahoj, no tohle je podle mě takový základní článek o druzích piva, kde by mělo být od všeho trošku. Podrobněji by to mělo být asi na těch stránkách, co odkazuje portál. --Podzemnik 25. 1. 2009, 10:14 (UTC)

message: Das alkoholhaltigste Bier der Welt kommt seit Oktober 2013 von der schottischen Brauerei Brewmeister; das Brewmeister Snake Venom hat einen Alkoholgehalt von 67,5 %
46.7.156.189 11. 8. 2017, 15:21 (CEST)
https://youtu.be/yF6RMvKq6s0
https://www.drinksupermarket.com/brands/keith-brewery
http://www.brewmeister.co.uk/
http://keithbrewery.co.uk/
Ale zrejme to je skôr reklama, než výrobok, ktorý môže byť - z hľadiska objemu výroby, dlhodobej dostupnosti a rozšíenosti - považovaný za skutočný produkt :( (lebo ak uvarím jednu fľašku piva s 96%-ným obsahom etylalkoholu, tak to asi nie je produkt (?)
Navyše je zvláštne, že škótska piváreň Keithbrewery použiva pre toto pivo alias "Brewmeister" - čo je zloženina anglického a nemeckého slova - takže majiteľ bude zrejme "Škót" z Indie, či iného Pakistanu ;)
46.7.156.189 11. 8. 2017, 15:49 (CEST)
thread_title:  Najsilnejšie pivo na svete - Brewmeister Snake Venom 67,5%
Diskuse:Propan

message: Jen si dovolím poznamenat, když se tu odvažujete psát chemické reakce. Za takových podmínek kdy už dojde ke štěpení vazby C-C nebo příp. C-H a vznikají radikály; za těchto podmínek probíhají dominantně reakce jako je beta-štěpení radikálů a jejich izomerace. Naopak terminace radikálů ať už ukázanou rekombinací nebo disproporcionací je naprosto zanedbatelná, což můžeme i dokázat z analýzy produktů takto provedené reakce. Produkty rekombinačních reakcích jsou ve výsledné směsi na prahu detekce, zatím co produkty beta-štěpení (ethylen, propylen, ad.) jsou zastoupeny dominantně. 
Důvod proč je rekombinace radikálů nepravděpodobná je sryt v jejich nízké koncentraci. První krok - vznik radikálů je pomalý (energeticky náročný), koncentrace radikálů je tedy nízká a tak je pravděpodobnost jejich vzájemné strážky rovna součinu jejich koncentrací (tedy extrémně nízká pravděpodobnost). Protože jsou ale radikály velmi nestabilní, stabilizují se za takových podmínek zpravidla štěpením vazby C-C nebo C-H v beta poloze vůči nepárovému elektronu (která je působením radikáloveho centra extrémně oslabena), tak právě štěpením vzaby C-H vzniká propylen a štěpením vazby C-C ethylen a methylový radikál, který se stabilizuje přenosem vodíku na methan. Odštepené vodíkové radikály jsou extrémně aktivní a způsobují okamžitý přenos vodíku (hydrogen-tranfer) na molekuly v reakční směsi a tak vzniká vodík a radikály se regenrují. Rychlost beta-štěpení (odčerpávání radikálů) je asi o 10 řádů!!! vyšší než rychlost vzniku samotných radikálů, proto je jejich koncetrace natolik nízká, že jejich vzájemné interakce jsou zcela zanedbatelné.
Ethylen, propylen, methan, vodík jsou dominantními produkty tepelného štěpení propanu, což výše uvedený výklad dokazuje.
Už jen intertakce radikálů se stěnou reaktoru je mnohem pravděpodobnější než jejich vzájemná srážka, což také máme potvrzeno laboratorními experimenty i průmyslovou praxí.
Ty reakce které zde podáváte jako rekombinační reakce (vzájemné interakce radikálů) jsou tak nepravděpodobné, že jsou nevyužitelné a také se reálně nevyužívají.
Výše popsaný proces se využívá jako tzv. pyrolýza uhlovodíků (steam cracking) v průmyslu v měřítku cca 500 kilotun ethylenu ročně / ČR, kterou v ČR provádí jediná společnost a to Chemopetrol v Litvínově. K pyrolýze se používá ethan, LPG a dále benzíny a v poslední době po sofistikovaných úpravách technologie také atmosferické plynové oleje a některé hydrokrakáty.
replies: text: Děkuji za vyčerpávající vysvětlení. Mohl byste prosím údaje v článku opravit spolu s podobným vyysvětlením, jako jste uvedl zde? Případně i uvést nějaké zdroje? Editujte s odvahou ;-) --Jiří Janoušek ✉ ♥ 6. 2. 2009, 18:58 (UTC)
thread_title: Terminace radikálů
Diskuse:Škoda 440

message: Navrhuji z tohoto článku udělat společný pro 440 445 a 450 (a přejmenovat na Škoda 440/445/450) --Puppenbenutzer 25. 1. 2009, 14:40 (UTC)
replies: text: souhlasím + navrhuji redirecty z jednotlivých hesel --Martin Happy Zub 25. 1. 2009, 14:46 (UTC)
replies: text: :Nesouhlasím a to s navrhovaným názvem stačí Škoda 440, název čl má být užívaný + jednoduchý a očekávatelný, lomítka jsou zbytečná, podívejte se na de: zákl typ je 440, o těch odvozených toho stejně mnoho nemáme, stačí tedy červ. odkazy zrušit a udělat rediry--Horst 25. 1. 2009, 14:51 (UTC)
replies: text: ::OK, oproti de bych zachoval samostatně Felicii a Octavii (právě kvůli očekávatelnosti i když šlo jen o takový "facelift") --Puppenbenutzer 25. 1. 2009, 16:01 (UTC)

text: ::Tak jsem to jakš takš upravil (ještě ty technické údaje jsou jen pro 440). Mimochodem: podobný podobný případ je 1101 resp. 1102 (Tudor). Také by se to mohlo přemístit na ty slovní označení (Spartak, Tudor) např. v anketě idnes vystupuje Spartak (což je známější než 440), ale nechci v tom dělat větší zmatek, než už je.--Puppenbenutzer 25. 1. 2009, 21:52 (UTC)

text: Ještě je tu možnost sloučit Spartaka a Octavii pod název Škoda 440/Octavia. Sportovní verze by měly článek Škoda 450/Felicia. Takhle to mají na německé Wikipedii a přijde mi to celkem šikovné. --RomanM82 (diskuse) 7. 4. 2013, 13:53 (UTC)
thread_title:  440 a spol 

message: Má nějaký hluboký smysl externí odkaz na Škoda auto i u veteránů? Imho zájemce o Spartak nebude chcít znát cenu nejnovějšího moddelu ;-) Zdá se mi to jako nesmysl, to už by byl vhodnější odkaz na nějaký veteránský klub. --Formol 6. 8. 2009, 09:56 (UTC)
thread_title: Škoda auto??
Diskuse:Obléhání Dunkerque (1944–1945)

message: Do infoboxu jsem dal i ruské jednotky, ale nevím co je na tom pravdy (tuto informaci jsem našel v knize Nejdůležitější bitvy českých dějin), proto žádám aby někdo kdo o tom něco ví , aby to opravil pokud to není pravda. Pokud tam ti ruští vojáci na straně spojenců byli tak aby o tom něco napsal. Děkuji. Bedivere 25. 1. 2009, 18:43 (UTC)

message: * 1. Heinz Jakob Tauber:  Můj přítel Monti a ti druzí = Nehrdinské vzpomínání na válečnou dobu. Nakl. Sefer, 2006
* 2. H.J. Tauber = ze starého sešitu, zápisky, vzpomínky na konec války a na podpis kapitulace s viceadmirálem Frisiusem, při kterém byl H.J Tauber tlumočníkem
s pozdravem Dr Judita Kellner Tauber. judkellner@hotmail.com
thread_title:  Přeneseno z článku
Diskuse:Bazilika svatého Petra

message: Nevím, existuje-li i nějaká další bazilika sv. Petra, ale každopádně i kdyby ano tato je daleko nejvýznamější a patří tedy sem. Mají ji bez rozlišovače či dalšího upřesnění dokonce i na en a de. --Cinik 25. 1. 2009, 21:57 (UTC)

message: : Přesunuto z článku 
…Opět dodávám, že ani tyto informace nejsou pravdivé. Opakuji, že věže začal stavět až Bernini a to po Madernově smrti a kvůli technickým problémům je taky Bernini stavět přestal, ba dokonce byl odvolán z funkce hlavního architekta, kvůli tomu, že špatná statika věží začala poškozovat Madernovu fasádu. Opravdu nevím kdo tvrdí, že Madernova úprava je nudná a neodráží jeho genialitu. Carolo Maderna naschvál zachoval Michelangelovy plány, pouze je drobně modifikoval, aby zůstal zachován Michelangelův rukopis, neboť už za Maderny byl Michelangelo považován za vrchol dokonalosti. Maderna provedl drobné úpravy, aby vyhověl požadavkům součastné módy, kterou ale sám Carlo Maderna výrazně utvářel - 1603 fasáda santa Suzany v Římě je 1. barokní fasádou vůbec, baroko v architektuře je tedy z podstatné části vynález samotného Maderny. Naopak Madernovy citlivé úpravy dokládají jeho genialitu, která zároveň byla vzácně spojená s tvůrčí pokorou (nepovažoval se za většího umělce, než byl Michelangelo, přestože byl umělcem nesmírně schopným a oblíbeným). Opravdu bych si netroufl tvrdit, že fasáda baziliky svatého Petra je nudná, nebo, že do ni Maderna nepromítl svého génia
replies: text: Protože jsem hlavní autor té „nepravdivé“ informace, něco k tomu dodám: Ta formulace již teď neříká, kdo ty věže stavěl (já to teď nemůžu ověřit, pokud k tomu máte jasné zdroje, že je stavěl Bernini, klidně to tam někam napište). To, že čelní fasáda sv. Petra je nudná a neodráží genialitu je psáno v Sedmdesáti divech. Pokud máte nějaké zdroje, které tvrdí opak, klidně lze obě tyto informace do článku zapracovat. --marv1N 21. 5. 2010, 18:17 (UTC)
Vladislav Dudák a kolektiv: Encyklopedie světové architektury - od menhyru k dekonstruktivismu část 1. heslo BERNINI Gian Lorenzo str. 120: "Po smrti C. Maderny (1629) vedl dostavbu paláce Barbrini a stal se vedoucím architektem stavby chrámu sv. Petra: pod vysokou Michelangelovou kupolí umístil monumentální 30 m vysoké ciboriu nad hlavním oltářem, navrhl zvonice v průčelí (postavena byla pouze jižní zvonice, avšak z bezpečtnostních důvodů byla záhy stržena)"

text: plány a základy udělal Maderno, po jeho smrti chtěl papež vysoké věže, které začal stavět Bernini, použili však příliš těžký materiál na písečné podloží a nedopadlo to dobře.... --Lenka64 25. 6. 2011, 13:34 (UTC)
thread_title:  Problémy u Madernových úprav =