Diskuse:Síra

message: Pokud vím, tak soustava CGS byla plně nahrazena soustavou SI. -- Vít Zvánovec 13:20, 25. 8. 2004 (UTC)
replies: text: Soustava SI má 7 základních jednotek a z nich další jednotky odvozené, které se používají v praxi zcela běžně. Nikdy jsem např. neviděl na silničním ukazateli údaj, že nějaké místo leží třebas 20 000 m daleko, ale vždy je tam 20 km. Vlnová délka světla se zcela běžně udává v nm a ne v 10^-9 m atd atd. atd... A hustota běžných látek nejlépe vypadá vyjádřena v g/cm3, pro pevné látky jsou to malá čísla, pro plyny to už tak neplatí, ale protože jsem tím začal u platinových kovů, rád bych to nechal v celém Mendělejevovi. [Karel]
replies: text: : Používá se pochopitelně takový násobek, který je v dané situaci nejpraktičtější; zrovna tak ale nebudete na nano- či kilometry měřit místnost. Ten Malý slovník jednotek měření, ze kterého jsem citoval u kventlíku, má v úvodu zajímavou pasáž, jak původně měl být základní jednotkou hmotnosti gram, snad pod vlivem chemiků, kteří obvykle pracují řádově s takovými množstvími, ale pak se to měnilo kvůli každodenní praxi. U naprosté většiny látek, budeme-li uvádět hustotu na tři až čtyři platné číslice, je vcelku jedno, na kterém místě bude desetinná čárka - takže není proč se nepřidržet základních jednotek, které, co si pamatuji, se taky obvykle uvádějí v tabulkách (i když v googlefightu vítězí jen mírně). Naopak u plynů ty úvodní nuly jen matou (viz vaše řádová chyba při jejich vypisování) a jsou mnohem méně intuitivní než údaj v kg, který si uživatel nejspíš umí představit. Jistěže by bylo vhodné mít formát jednotný, což je tím spíš důvod držet se SI, jak to činí i valná většina cizojazyčných Wiki. --Malýčtenář 16:25, 25. 8. 2004 (UTC)

text: : Předpony v řádu 3 jsou samozřejmě povoleny. Nicméně centi- je 100, takže je nedoporučena. -- Vít Zvánovec 17:38, 25. 8. 2004 (UTC)
replies: text: :: Dobrá, původně jsem si představoval, že by všechny prvky měly hustotu udanou ve stejných jednotkách, ale z praktických důvodů se v případě plynů také kloním k jednotce kg/m3 - jsou to malá, snadno představitelná čísla. U látek pevných a kapalných bych však právě z dříve uvedených důvodů preferoval g/cm3. Pokusím se pro doposud editivané plynné prvky změnu ještě dnes provést.--Karel 16:30, 26. 8. 2004 (UTC)
thread_title:  Soustava CGS 

message: Mám krystalickou síru. Nemůže mi zčernat, když ji nechám jen tak? Nebo ji musím dát do nějaké uzavřené krabičky bez přístupu vzduchu. Nebo zčerná stejně nebo nezčerná vůbec? --snek01 16:26, 22. 8. 2005 (UTC)
thread_title:  Zčerná síra? 

message: Podle tohohle článku je teplota tání síry 114°C, podle infoboxu 115°C, podle značné části mých zdrojů 119°C. Domnívám se, že 115°C je stará, chybná informace. Ondřej Groborz (diskuse) 1. 3. 2012, 16:04 (UTC)
replies: text: Svět je složitější, žádná jednoznačná teplota tání síry neexistuje. Síra tvoří mnoho typů molekul, nejběžnější cyklo-S8 tvoří mnoho alotropických modifikací, nejběžnější jsou α-síra a β-síra. Pro α se často uvádí těch 115 °C, pro β těch 119 °C či 120 °C. I vyšší. Záleží kromě tlaku i na tom, jestli jde o monokrystal, nebo mikrokrystalický materiál (existuje jev "deprese" teploty tání). A taky na rychlosti zahřívání, jde nejen o aktivační energie fázových přechodů, ale je tady další zrada, že zhruba kolem 100 °C ta α síra přechází v β. A taky může docházet ke štěpení cyklických molekul a polymerizaci. Takže těch 119 °C by z jistého pohledu mohlo být správně, protože je to teplota vyšší, na druhou stranu je tam větší rozptyl různých měření, β-síra je metastabilní. Těch 115 °C je (dle Topics in Current Chemistry 230 – Elemental Sulfur and Sulfur-Rich Compounds I, 2003, Steudel et al.) nejlépe definovaná teplota tání síry. Zdraví, —Mykhal (diskuse) 13. 1. 2021, 20:16 (CET)
thread_title:  Teplota tání síry