lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Hornonitranská kotlina

message: Současný název není ani česky, ani slovensky. Protože jde o geografický název, je správnější zachovat originální název Hornonitrianska kotlina. Poněkud horší, ale správnější než současný, je Hornonitranská kotlina, se zažitým českým přídavným jménem nitranský, viz též Nitranské knížectví. Herigona (diskuse) 10. 5. 2014, 18:29 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Hornonitrianska kotlina. --Jvs 11. 6. 2014, 14:39 (UTC)
thread_title:  Přesunout
Diskuse:Trenčianska vrchovina

message: Současný název není ani česky, ani slovensky. Protože jde o geografický název, je správnější zachovat originální název Trenčianska vrchovina. Poněkud horší, ale správnější než současný, je Trenčínská vrchovina, se zažitým českým přídavným jménem trenčínský, viz též Trenčínský hrad. Herigona (diskuse) 10. 5. 2014, 19:49 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Trenčianska vrchovina. --Jvs 12. 6. 2014, 13:54 (UTC)
thread_title:  Přesunout
Diskuse:Pribináček

message: Další možný zdroj: Nejen Pribináček, (str. 11)

message: Podnik měl samostatné oddělení pro objednávky a odbyt, měl vlastní vozový park a vlastní distribuční střediska v Praze a v Brně a přímo zásoboval prodejny v pěti krajích. V podniku byla dokonce zavedena klouzavá pracovní doba. Přesto však nebylo možné zásobovat celé Československo a výrobek byl dostupný pouze na omezeném území posázavského regionu.
replies: text: Možná to chápu špatně, ale přijde mi, že kurzívou zvýrazněné informace si trochu protiřečí.--RomanM82 (diskuse) 11. 5. 2014, 15:28 (UTC)
thread_title:  dostupnost v Československu 

message: Původní Pribniáček býval prodáván v plastových vaničkách s obrázek lodičky. Eh? Autor si neuvědomuje, že tenkrát žádné plasty nebyly. Byl prodáván v papírovém "voskovaném" kelímku a zakryt papírovým voskovaným víčkem. --Uacs451 (diskuse) 12. 5. 2014, 11:03 (UTC)
Navíc v použitém zdroji nic takového není. --Uacs451 (diskuse) 27. 5. 2015, 10:22 (CEST)
replies: text: V 80. letech byl určitě v plastovém kelímku. --JAnD (diskuse) 10. 4. 2024, 18:35 (CEST)
replies: text: :Ne, byl to voskovaný papír, jak píše Uacs451. A ještě byl občas rozmočený a trhal se. --RomanM82 (diskuse) 10. 4. 2024, 23:42 (CEST)
replies: text: ::Souhlasím, tohle byl ten papír. V plastu s lodičkou totiž nebyl Pribináček, ale zřejmě jiný výrobek. Další varianty obalu byly s kočkou, míčem, medvídkem nebo raketou. Viz taky tady na str. 12, resp. 112. Rok výroby se tam sice neuvádí, ale pro srovnání Termix na vedlejší straně je v plastu taky už k roku 1976, takže klidně to mohlo být v 80. letech už v plastovém kelímku, ovšem jiný výrobek než Pribináček, jak to tak vypadá. --Bazi (diskuse) 11. 4. 2024, 00:21 (CEST)
replies: text: :::Máš pravdu, byl to ten smetanový výrobek, ovšem článek o něm de facto pojednává také... --JAnD (diskuse) 11. 4. 2024, 16:57 (CEST)
replies: text: ::::Ano, článek zmiňuje i "podobné výrobky", ale to chápu spíš jen jako jeho nedokonalost anebo jako poskytnutí kontextuálních informací. Souvislost s podobnými/konkurenčními výrobky jistě můžeme u tématu zmínit, ale neměli bychom podporovat dojem, že jsou to nějaká synonyma, volně zaměnitelné výrobky a že vlastně článek pojednává o nějakém obecném mléčném výrobku. Tohle je prostě konkrétní značka, o které článek pojednává. Aspoň tak to chápu. Rozporované tvrzení v úvodu, že "Původní Pribináček byl prodáván...", by nebylo fakticky správné, jestliže tak byl prodáván výrobek jiný. --Bazi (diskuse) 11. 4. 2024, 17:22 (CEST)

text: ::::Dovedu si ale představit třeba článek smetanový krém pojednávající o všech těchto výrobcích, proč ne. --Bazi (diskuse) 11. 4. 2024, 17:32 (CEST)
thread_title:  Vaničkách? 

message: Je ten Lacrumáček stejný jako Pribináček - ale z Lacrumu, Velké Meziříčí, s.r.o.? -- Ilja (diskuse) 18. 5. 2015, 05:29 (CEST)
thread_title:  Lacrumáček
Diskuse:PlayStation (herní konzole)

message: LugLighter: Proč nenechat obrázky od začátku článku? --11. 5. 2014, 09:34 (UTC), Utar (diskuse)
replies: text: Nahoru jsem je dát chtěl.Bohužel jsem tam chtěl dodat tabulku (bohužel) nedoděláno.

text: A hlavně chtěl jsem dodat tu fotku která chyběla
replies: text: : Tu tabulku, tzv. infobox, lze převzít třeba z PlayStation 3 a zde ji pak upravit. Obrázky je pak možné dát ihned pod ni, ony se zařadí automaticky. S pozdravem --13. 5. 2014, 21:25 (UTC), Utar (diskuse)

message: Ahoj, po úpravě většiny odkazů se pokusím vytvořit článek o řadě PS a poté přejdu na Xbox. Myslím si, že řada by měla být bez rozlišovače. RiniX (diskuse) 7. 1. 2020, 20:48 (CET)
Je to bohužel proházené s řadou, takže se odkazy budou muset projet nejlépe ručně. RiniX (diskuse) 7. 1. 2020, 21:22 (CET)
replies: text: Podle názvů odkazujících článků bude asi většina odkazů typu hra je dostupná pro tyto platformy, takže by to snad mělo jít docela dobře rozlišit. Díky za iniciativu --7. 1. 2020, 22:15 (CET), Utar (diskuse)
thread_title:  Řada
Diskuse:Markéta Prášková

message: Podle autoritní databáze se narodila 2. ledna 1980, jako zdroj tam jsou uvedeny autorčiny stránky, na kterých nyní Probíhá úprava webu. Jejich poslední archivovaná verze ale uvádí srpen 1981 (přidal jsem na Wikidata). — Gumruch (disk.) 22. 2. 2019, 00:32 (CET)
replies: text: Ta v článku citovaná závěrečná práce tvrdí 1983, což může být klidně omyl, Legie pak shodně s NKP 1980: . Díky za WD. --YjM | dp 22. 2. 2019, 00:46 (CET)
thread_title:  Datum narození
Diskuse:Martin Hausenblas

message: Nemyslím si, že je článek na rychlé smazání. Které konkrétní informace vyznívají jako sebepropagace? Není pravda, že obsahuje jen pozitivní informace, fakt, že se zapojil do komunity, která pomáhá studentům považujete za pozitivní nebo ne? Tak jako tak je to relevantní inforace (kdyby byla ozdrojovaná) a článek obsahuje dost neutrálních informací. Uznávám, že věta „kteří chtějí do českého byznysu vrátit poctivost“ je nešťastně formulovaná, ale to je otázka reformulace jediné věty. To, že má článek nedostatky po stránkce stylu není na rychlovýmaz, ale na  --Drecker (diskuse) 13. 5. 2014, 12:03 (UTC)
thread_title:  Rychlé smazání
Diskuse:Kuličkové ložisko

message: Nejsem ten, kdo sem tu šablonu vložil, ale vracím se k ní: Článek určitě úpravy potřebuje. Pokud pojednává o kuličkových ložiskách obecně, pak nemůže začínat větou "Radiální kuličkové ložisko je ...", ale pěkně se musí zopakovat nadpis se svou definicí a pak může následovat nějaké to rozdělení a podrobnosti. Položky výčtů píšeme malým písmenem a pod. --Uacs451 (diskuse) 12. 5. 2014, 09:45 (UTC)
thread_title:  Upravit
Diskuse:Přibyslav zastávka

message: Nadmořské výšky jsou v běžně dostupných zdrojích jako mapky na SŽDC nebo na ŽelPage zaokrouhleny na násobky pěti metrů. Pokud bude nalezen věrohodný zdroj, který bude psát např. 451, je potřeba mu dát přednost. --Uacs451 (diskuse) 12. 5. 2014, 10:45 (UTC)
replies: text: Aha, já vycházel z toho, že na železničních zastávkách a stanicích bývají tabulky s určením nadmořské výšky. Sice je to často ve výškovém systému Jaderském, ale jsou tam. Proto jsem předpokládal, že ty výšky jsou takto „jednoznačně“ stanovené. --Jan Polák (diskuse) 12. 5. 2014, 14:42 (UTC)
replies: text: :Taky aha, pozapomněl jsem už, že se v minulosti používal jiný systém. Ale to s tím zaokrouhlováním platí. --Uacs451 (diskuse) 12. 5. 2014, 14:45 (UTC)
thread_title:  Nadmořské výšky
Diskuse:Kazatelská stanice Českobratrské církve evangelické (Přibyslav)

message: Jistě. --Uacs451 (diskuse) 12. 5. 2014, 14:43 (UTC)
replies: text: Sloučeno. --Vlout (diskuse) 16. 7. 2016, 23:00 (CEST)
thread_title:  Sloučit
Diskuse:Porin Ässät

message: Když tedy už tu taková tabulka má být, tak ale proč jsou tam i Slováci? Chápu ještě Čechy, jsme na české Wikipedii, ale proč Slováci? Už dlouho nejsme jedním státem a když tu tedy mají být zrovna Slováci, tak proč ne Norové nebo Dánové? Zvykněte si už na to, že Slováci s námi aktuálně mají společného stejně jako Dánové. Historie, ne-historie. Je to cizí stát. Jsem pro to, aby se alespoň Slováci smazali. Pominu to, že se před časem odsouhlasilo, že podobné seznamy (na Wikipedii se tomu říká "čechocentrismus") tu nebudou.--Saldenio (diskuse) 13. 5. 2014, 08:49 (UTC)
thread_title:  Češi a Slováci
Diskuse:Chorupnianska dolina

message: Název Chorupnianská dolina není správně česky, ani slovensky (v originále je Chorupnianska dolina). Protože  jde o geografický název, má být uveden v originále. V případě překladu do (správné) češtiny, což v je tomto případě méně vhodné, se vychází od názvu hájovny Chorupné, podle níž je údolí pojmenováno. Čeština odvozuje od názvu Chorupné příponou -ský a vkládá slabikotvorné e za první (neslabikotvornou) souhlásku (Sloupno - sloupenský, Bystré - bysterský) viz , tedy Chorupenská dolina. Herigona (diskuse) 13. 5. 2014, 09:02 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Chorupnianska dolina. --Jvs 12. 6. 2014, 13:39 (UTC)
thread_title:  Přesun
Diskuse:Chorupniansky potok

message: Název Chorupnianský potok není správně česky, ani slovensky (v originále je Chorupniansky potok). Protože  jde o geografický název, má být uveden v originále. V případě překladu do (správné) češtiny, což v je tomto případě méně vhodné, se vychází od názvu hájovny Chorupné, podle níž je potok pojmenován. Čeština odvozuje od názvu Chorupné příponou -ský a vkládá slabikotvorné e za první (neslabikotvornou) souhlásku (Sloupno - sloupenský, Bystré - bysterský) viz , tedy Chorupenský potok. Herigona (diskuse) 13. 5. 2014, 09:08 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Chorupniansky potok. --Jvs 12. 6. 2014, 13:39 (UTC)
thread_title:  Přesun
Diskuse:Tramping

message: Myslím, že editoři by mohli přihlédnout násobně k práci autora :
Rudan Noha ODLESKY TÁBOROVÝCH OHŇŮ.
+ BYL JSM U JEJÍHO VYDÁNÍ V OSMDESÁTÝCH LETECH 
podrobnosti vysvětlím Miloš Zárybnick
hornik@centrum.cz

message: Promiňte, ale článek mi přijde spíš jako příručka nebo nábor trampů a ne encyklopedické heslo. Není to fenomén a už vůbec nejsou jádrem tohoto hobby dnešní teenageři. Ti mají skutečně v dnešní době jiné zájmy než se válet na jehličí v lese. Článek hrozný, myšlenka taky. Do přírody se chodí všude ve světě a v každé zemi kolem toho vznikla nějaká subkultura. Ale dělat z vandrování, opejkání buřtů u ohně a spaní v lese fenomén, navíc český proboha, tak to je moc. To si o nás zase něco pomyslí. Dobře, za komunismu toho nebylo moc co dělat a tak se chodilo do lesa a jezdilo na chalupy, ale že by toto byl český fenomén, tak to je moc. Zvlášť dnes, kdy pojem jít trampovat už neuslyšíte skoro nikde. Nechcete radši udělat článek o sportovní turistice v Česku a tam to třeba přiřadit? Nebo něco dohromady o skautingu, houbaření, trampování, zkrátka lesní rekreaci jakožto zálibě některých lidí? Ale dělat z ničeho fenomén, to nechápu. 109.80.139.40 22. 8. 2015, 22:55 (CEST)
replies: text: Fenomén. Ten článek asi potřebuje po řadě stránek vylepšit, ale i dnes poměrně jasně uvádí, že šlo o jev historický, vzkvétající za specifických podmínek, a snažící se ho (a danou subkulturu) v tomto kontextu popsat. Není důvod proč článek slučovat do jiných volnočasových a rekreačních aktivit. --87.249.145.69 22. 8. 2015, 23:08 (CEST)

text: Právě to, že si už dnes nejsou někteří lidé vědomi rozdílu mezi volnočasovými aktivitami dneška a historicky reálným a pozvolna zanikajícím fenoménem českého trampigu, je dobrým důvodem, aby článek existoval. Kdyby se našel někdo, kdo bude mít sílu ho více ozdrojovat a doplnit také odkazy na existující odborné práce o trampingu, jistě by to pomohlo.  Jde o jev zajímavý jev z hlediska kulturního, sociologického a vlastně už i o část české historie.  --88.146.224.196 17. 2. 2024, 16:22 (CET)
thread_title:  Fenomén?
Diskuse:PKF – Prague Philharmonia

message: Domnívám se, že nesoulad mezi názvem článku a úvodem je chyba. Původní název článku byl (stejně jako u orchestru) Pražská komorní filharmonie, a to u nás až do září 2013, kdy byl přejmenován na nový název orchestru. V lednu ale došlo k revertu kolegou VitVit, což už ale nedoprovodil přepracováním úvodu.
Google test naznačuje, že "Pražská komorní filharmonie" je zhruba 1,5 častější v používání v českých zdrojích než PKF – Prague Philharmonia, přičemž ale zčásti se oba názvy překrývají a původní se v textech objevuje už jen jako synonymum, nebo přímo vysvětlivka nového názvu (příklad z Českého rozhlasu).
Z hlediska očekávatelnosti tedy máme argument pro název Pražská komorní filharmonie, ale na druhou stranu se zdá, že se už dostatečně ustaluje a stává očekávatelným i název PKF – Prague Philharmonia, a tedy že předlednový stav s přesměrováním už mohl být vyhovující.
Já bych tedy doporučil zpětné přejmenování, až jako druhou variantu potom přeformulování úvodu. 
Prosím o názory a komentáře. Děkuji. --Okino (diskuse) 1. 6. 2016, 11:47 (CEST)
replies: text: Přesunul jsem zpět na PKF – Prague Philharmonia. --Jvs 1. 2. 2017, 12:37 (CET)
thread_title:  Název článku
Diskuse:Latinská rčení

message: Dobrý den,
tag , který je používán třeba na delších článcích s rčeními (písmeno S) se mi nezobrazuje správně - hyperlinky Literatura a Odkazy jsou na sobě namačkány bez mezery a zarovnání všech hyperlinků (Externí odkazy, Literatura, Odkazy) je zvláštní, jsou někde mezi středem a zarovnáním vlevo.
-- Hypothalamus (diskuse) 16. 5. 2014, 21:12 (UTC)
replies: text: Jaký máte prohlížeč? Stížnost nepatří sem, ale na Wikipedie:Pod lípou (technika). Zdraví --Sokoljan (diskuse) 20. 5. 2014, 20:38 (UTC)
replies: text: : Díky, požadavek jsem přesunul. -- Hypothalamus (diskuse) 20. 5. 2014, 20:50 (UTC)
thread_title:  Tag <nowiki>{{SHORTTOC}}</nowiki> 

message: Návrhy na přejmenování a přesun musím odmítnout. Články nejsou ani citáty, ani kniha a v jazykových slovnících je nenajdete. Nevím, odkud berete své přesvědčení, že jejich obsah není encyklopedický, když např. encyklopedie Larousse je běžně obsahovaly a mají je prakticky všechny větší Wikipedie. Také názvy článků jsou tam tvořeny stejně, což je pro čtenáře jistě výhodné. Pokud kolegu téma nezajímá, ještě to neznamená, že nezajímá jiné. Jednotlivé články mají kolem 500 návštěv měsíčně, takže tu zřejmě nejsou zbytečné, na rozdíl od tisíců jiných. Zdraví --Sokoljan (diskuse) 1. 10. 2015, 21:17 (CEST)
replies: text: S argumenty pro zachování seznamu zde po jejich zvážení souhlasím. Nebude-li vznesena námitka, provedl bych pouze jejich přejmenování na typ Seznam latinských rčení/A jdoucí mj. v souladu s praxí na jiných projektech:

text: # jde vlastně o seznam rčení, nikoliv o článek o rčeních, tj. název obdobně jako už např. Seznam latinských filozofických a teologických výrazů;

text: # rozdělení seznamu na podstránky realizovat nástrojem, který na to software MediaWiki má – lomítko v názvu automaticky označuje a provazuje stránky do hierarchie

text: Mimochodem, co říkáte na seznam Slova obsahující kořen -fil-? Má podle vás smysl navrhnout k přesunu na Wikislovník tento? Je to totiž ještě další krok směrem k bádání o slovech a nikoliv o jejich významu. --Blahma (diskuse) 19. 10. 2015, 19:33 (CEST)
replies: text: :Díky za reakci, ale přejmenování nedoporučuji, protože dosavadní stav odpovídá Wiki v jiných jazycích a pro uživatele by přejmenování nepřineslo žádnou výhodu. Seznam "-fil-"ů patří IMHO smazat, protože je bezcenný. Zdraví --Sokoljan (diskuse) 21. 10. 2015, 17:09 (CEST)
thread_title:  Přesun
Diskuse:Bocianske sedlo

message: Název Bocianské sedlo není správně česky, ani slovensky (v originále je Bocianske sedlo). Protože  jde o geografický název, má být uveden v originále. V případě překladu do (správné) češtiny se vychází od místního jména Boca, podle nějž je sedlo pojmenováno. Čeština odvozuje od názvu Boca příponou -ské, tedy Bocské sedlo. Protože jde současně o slovenskou variantu názvu, považuji ji za vhodnější než Bocianske sedlo, což je rovněž možné. Herigona (diskuse) 17. 5. 2014, 20:21 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Bocianske sedlo. --Jvs 10. 6. 2014, 07:00 (UTC)
thread_title:  Přesun
Diskuse:Protobulhaři

message: http://www.cross.bg/istoriya-bulgarite-bulgarskiya-1382006.html#axzz31tj4itwf
bulgarians are not turks. 
bulgarian parliament passed a law anyone who uses the term turk will have problem with european law.
the term turk needs to be replaced with huns or xiongnu.
reference --the link above.
thread_title: Turks

message: Jsou pro Střední Asii hodnověrné zdroje? Špatně se ve starších národech orientuji (už jenom proto, že se jejich pojmenování napříč jazyky a historií mění), ale z toho, co jsem zatím měl možnost přečíst by se mělo jednat o blízké příbuzné některých středoasijských národů (Hunů), kteří na území Střední Asie nejsou technicky doloženi.
thread_title:  Střední Asie? 

message: Název „Protobulhaři“ se sice v české odborné literatuře vyskytuje, ale je z podstaty zavádějící, protože někdejší polokočovný národ (či spíše kmen nebo kmenový svaz) definuje jakožto první stadium vývoje dnešního národa Bulharů, tedy na jednu stranu odvozuje někdejší národ z dnešního, na druhou stranu dnešní z někdejšího.
Myslím proto, že vhodnější by bylo přejmenovat článek na Bolgaři, což je termín rovněž v české odborné literatuře i např. Ottově encyklopedii používaný a i zde na Wikipedii se již vyskytující (též v názvech článků, např. Bolgarské jazyky, ale jinak třeba „říše Bolgarů“ v článku Vikingská expanze).
Zatím sem nedávám žádnou přejmenovávací šablonu, jen lehce přeformulovávám úvodní větu, a čekám na případná vyjádření ostatních. --Mmh (diskuse) 11. 10. 2023, 10:47 (CEST)
thread_title:  Název
Diskuse:Heľpianske podolie

message: Název Heľpianské podolí není správně česky, ani slovensky (v originále je Heľpianske podolie). Je otázkou, zda jde o geografický název, potom by měl být uveden v originále. Zde je čertovo kopýtko ve slově podolie, které by se dále ve článku mělo správně skloňovat česky podle vzoru stavení (1. pád podolie a dále 2. až 6. pád podolí, 7. pád podolím), což  je značně krkolomné. V případě překladu do (správné) češtiny se vychází od názvu obce Heľpa příponou -ské, tedy Helpské podolí (měkké ľ se v češtině může změnit na l). Na druhé straně je možné, že je v češtině „vžité“ přídavné jméno odvozené od slovenského přídavného jména (možná i v textech Boženy Němcové), potom by mohlo být heľpanské, podobně jako je vžité nitranské (ale nikoli nitrianské). Herigona (diskuse) 18. 5. 2014, 07:01 (UTC)
replies: text: Přesunuto na Heľpianske podolie. --Jvs 16. 6. 2014, 14:00 (UTC)
thread_title:  Přesun
Diskuse:Kuvrat

message: http://www.cross.bg/istoriya-bulgarite-bulgarskiya-1382006.html#axzz31tj4itwf
bulgarians are not turks.
bulgarian parliament passed a law anyone who uses the term turk will have problem with european law.
the term turk needs to be replaced with huns or xiongnu.
reference --the link above
replies: text: Your comment is inappropriate because you do not understand Czech. Expressions "turkický" and "turecký" have different meanings. Herigona (diskuse) 15. 10. 2015, 19:19 (CEST)

message: Je třeba doložit, že Kuvratův nástupce se píše správně Bat-Bajan. Mám o tom velké pochybnosti, protože jména ze spojovníkem jsou v češtině extrémně řídká. Vypadá to, že jde o mechanické převzetí z cizojazyčné literatury, nejspíš z ruštiny, kde je podobný zápis obvyklý. Vkládám šablonu zdroj? a ta se týká právě uvedeného pravopisu. Herigona (diskuse) 15. 10. 2015, 19:19 (CEST)
*http://www.eurochicago.com/2009/08/volzhska-balgariya-dunavska-balgariya-vardarska-balgariya/
Бат-Байан най-големият тръгва на юг към устието на Волга и Кавказ и е известно, че първи се е срещнал с новата религия – исляма, а неговите наследници са я приели. Котраг поема нагоре по течението на Волга и Кама, Кубер преминава през Карпатските и Панонските земи и по река Морава (известна в средновековието като Българска Морава) се спира в днешна Македония, Аспарух поема една обширна територия, от Днепър до средата  на Балканския полуостров, а Алцек се спира чак в Равена и Салерно – Италия. Сравнителен анализ навежда на мисълта, че групите на Аспарух и Котраг са били най-многобройните достигнали териториите на установяване. Това е и периодът когато Киев получава наименованието си от брата на Кубрат – Шамбат Кии, а вуйчото на Кубрат Органа е известен край река Кама като Сибир хан.
**http://bulgarnation.com/%D0%A1%D0%BA%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B0%20%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0%20%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F%20%D0%BD%D0%B0%20%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%82%D0%B5%20(375-665)-%D0%A8%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0%20%D1%87%D0%B0%D1%81%D1%82.html
Каган Баян-562-602.
Каган Баян II-602-617.
Каган Баян III-617-630. Владетели на авари и българи-кутригури в Аваро-Българският племенен съюз.
thread_title:  Pravopis
Diskuse:Právní normativní akt

message: Sloučení se stránkou právní předpis není vhodné, jelikož normativní právní akt je pojmu právní předpis pojmem nadřazeným. Za normativní právní akt lze považovat i rozhodnutí Ústavního soudu, jelikož může být aplikováno precedentním způsobem i na nesouvisející případy, byť rozhodnutí soudu jsou typicky právním aktem individuálním. 
Opatřil jsem si monografii odkazovanou v článku (ISBN 978-80-7380-233-2) a prof. Gerloch v ní mezi prameny práva řadí 1. „Právní předpisy – obecně závazné normativní akty“, 2. soudní precedenty, 3. normativní právní smlouvy, 4. právní obyčeje a 5. jiné. Také na str. 70 výslovně říká, že od od „právních předpisů (obecně závazných normativních právních aktů) musíme odlišit individuální právní akty…“. Mezi právní předpisy odvozené povahy pak na str. 78 kromě např. nařízení vlády či vyhlášek řadí i (jak je již uvedeno v článku) rozhodnutí prezidenta republiky obecně normativní povahy, např. o amnestii.Pro jistotu jsem nahlédl i do již klasické Knappovy učebnice (ISBN 80-7179-028-1), v níž se na str. 131–138 rozlišuje 1. právo psané, jehož pramenem je výslovně „právní předpis“, 2. právo smluvní, 3. soudcovské právo, 4. obyčejové právo, 5. obecné zásady právní a 6. ekvita a rozum.Z uvedeného plyne, že „normativní právní akt“ je v teorii synonymem pro „právní předpis“ a je proto na místě oba články sloučit. Očekávatelným názvem je bezpochyby Právní předpis. Jde-li o námitku IP adresy shora, ta míří spíše do oblasti soudcovského práva, obsahuje-li ovšem takové rozhodnutí obecně závazné normy, jde-li tedy o precedent (srov. také str. 72 a 80 citované učebnice prof. Gerlocha). --Valdemar (diskuse) 22. 6. 2015, 18:22 (CEST)
replies: text: :Mohl byste tedy sloučení provést? Já si na to netroufám. --Wikipedista:BobM d|p 24. 6. 2015, 10:56 (CEST)
replies: text: ::Provedu. Ale ne hned, snad příští týden. Představoval bych si to tak, jestli nebudete nic namítat, že tento článek by byl sloučen do (staršího) článku Právní předpis a zde zůstalo by přesměrování. --Valdemar (diskuse) 26. 6. 2015, 20:42 (CEST)
replies: text: ::Hotovo. --Valdemar (diskuse) 2. 7. 2015, 10:42 (CEST)
Právní předpis (PP) ≠≠ Normativní právní akt (NPA).
Jak uvádí docent Harvánek, tak tyto dva pojmy nelze slučovat. "Právní předpis má formu normativního právního aktu, neznamená to však, že by oba pojmy bylo možné zaměnit. Pojem normativního právního aktu má totiž širší význam, neboť označuje veškeré výstupy právotvorného procesu bez ohledu na jejich obsah. Právním předpisem jsou pak jenom ty normativní právní akty, jejichž obsahem jsou právní pravidla. Normativním právním aktem je tedy například jakýkoli zákon. Obsahuje-li pak zákon právní pravidla, můžeme jej označit za právní předpis a za pramen práva (tato možnost je nejčastější). Je-li však obsahem zákona například jen politická proklamace nebo individuální příkaz, nejedná se o právní předpis a a není jej tedy možné považovat za pramen práva. (viz Lex Havel)" ()

text: Nejsou-li obsahem zákona právní normy, nejde o právní předpis. Jinak viz obě monografie shora. --Valdemar (diskuse) 13. 1. 2019, 12:48 (CET)
thread_title:  Sloučení