lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:T-test

message: Nejsem matematik, statistik atd., ale moc rad bych se dozvedel, co to vlastne je t-test. Tomuhle clanku jsem skoro vubec nerozumel. Neslo by napsat nejake vysvetleni, aspon v casti clanku, pro laiky?
Napriklad z vety 
"Test je založen na skutečnosti, že výběrový průměr z normálního rozdělení, od něhož se odečte střední hodnota tohoto rozdělení a rozdíl se vydělí výběrovou směrodatnou odchylkou, má T rozdělení" 
jsem rozumel jenom "test je zalozen na skutecnosti, ze", "od nehoz se odecte", "rozdil se vydeli" a "ma". Tot vse. Sledovat uvedene odkazy nema cenu, protoze za nimi se skryvaji stranky v podobne nesrozumitelnem jazyce... :( Nairam
replies: text: No, od toho jsou tam přece odkazy na normální rozdělení a další, kde si můžete přečíst o co jde. Krom toho, normální rozdělení a střední hodnota je učivo středních škol. Mně se to zdá srozumitelné. --Lenka64 16:17, 4. 4. 2008 (UTC)

text: Uvedu příklad z oblasti, která je Vám blízká: V článku Běloruština, odstavec Nářečí nerozumím pojmům masiv, skupina a dialektní kontinuum, takže jsem se o nářečích běloruštiny dozvěděl pramálo. Vyhledat a osvojit si tyto dialektologické pojmy by vyžadovalo určité úsilí a čas, který raději věnuji něčemu jinému. Podobně tomu je i s t-testem. Je to statistická metoda, která pracuje s několika odbornými pojmy, bez jejichž osvojení jí jen obtížně porozumíme. --Luboš Pruner 07:08, 8. 4. 2008 (UTC)

text: Upřímně řečeno, nerozumím tomu ani přesto, že matematik svým způsobem jsem. Kapitální N není nikde definováno, článek se odkazuje na nedefinované výběrové verze rozptylu a průměru... 84.242.121.5 19. 6. 2016, 11:21 (CEST)
Krome toho, ze clanek neni uplne srozumitelny pro laiky a neni encyklopedicky, mam zcela technickou poznamku: v tom dvouvyberovem t-testu, jak je tu ted napsan, nepredpoklada se ze obe veliciny maji stejny rozptyl? Franp9am 6. 5. 2011, 16:43 (UTC)

text: V článku se hned nahoře píše, že se u obou veličin předpokládá stejný rozptyl. Dole v poznámkách je pak uvedeno, že existují modifikace t-testu pro veličiny s různými rozptyly.--Honza Hučín 7. 5. 2011, 16:21 (UTC)
replies: text: : Aha, je to tam, ale ne nahoru, ale az dolu v poznamkach. Franp9am 7. 5. 2011, 16:26 (UTC)

message: Nechápu, proč by článek z Wikipedie měl obsahovat výstupy z programu R - ten R kód je pro dané heslo irelevantní. Nelze použít ten příklad, ale nepoužívat R kód?  --78.45.143.68 3. 12. 2023, 22:15 (CET)
replies: text: Dnes se statistické testy dělají prakticky výhradně na počítači. Takže je potřeba umět přečíst počítačový výstup. A program R je svobodný a široce používaný, takže si ho každý může vyzkoušet a najít na internetu podporu při jeho využívání. Proto si myslím, že je to pro Wikipedii přirozená volba. Kdo umí přečíst výstup t-testu v R, tak už snadno pochopí výstupy t-testů jiných statistických programů, které bývají podobné.--Jan Spousta (diskuse) 4. 12. 2023, 09:54 (CET)
thread_title:  Výstupy z R
Diskuse:Karel Kafka

message: * Nalezl jsem věrohodné zdroje, které dokládají údaje údaje v článku: články v novinách a obsáhlou knižní monografii
* Během týdne by měl přijít link na video z vernisáže (nutno převést z videokazety) a rozhovor pro televizi.
* Splňuje malíř desítky let vystavující v Česku i v zahraničí podmínky významnosti? 
* Je odkaz na knižní monografii a dva články v MFDnes jednoho z doporučení o významnosti lidí?
Domorodý chodec 20:21, 4. 4. 2008 (UTC)

message: This is just to express my appreciation to Karel for his generosity and hospitality during my stay in Pardubice. I will never forget his absolutely amazing works of art in his Atelier that he was kind enough to show me. If you are a fan of good European art (and wine), make sure you pay Karel a visit. It is totally worth it. Regards. MD.
thread_title:  Visit in Pardubice
Diskuse:Petr Weiss

message: Vzhledem k tomu, že v článku není o židovské příslušnosti ani zmínka, natož zdroj, považuji zařazení do této kategorie za nevhodné. Zdroj by měl také nasvědčovat encyklopedické významnosti této příslušnosti (např. že se k ní aktivně hlásí, nebo že je kvůli ní nějak napadán či naopak ctěn atd.). --ŠJů 21:37, 4. 4. 2008 (UTC)
replies: text: Např. http://www.zasvobodu.cz/clanek.php?c=253 Jinak bez zdroje není vhodná žádná informace, ale refy do kategorií dávat nelze. S tou tezí o příslušnosti bych ani nesouhlasil, ale pro klid tvojí duše uvádím, že se jako židovský akademik sám prezentuje.--Dezidor 21:42, 4. 4. 2008 (UTC)
O klid mé duše nejde, já vím, že se takto prezentuje i angažuje. Ale není vhodné kategorizovat podle něčeho, o čem v článku není ani zmínka a co z obsahu článku nevyplývá ani nepřímo. Pokud je to tak důležité (což asi je), tak ty odkazy patří do článku, ne sem do diskuse. --ŠJů 00:49, 5. 4. 2008 (UTC)
Protože se mi odkaz na seznam znalců nepodařolo otevřít, tak tady: pochybuji, že "PhDr" Weiss je soudním znalcem v oboru "psychiatrie" (podmínka titulu "MUDr"), specializace "klinická psychologie". I když je v ČR možné vše, je to zřejmá nelogičnost a nesmysl. Psychiatrie a psychologie jsou dva samostatné obory, samostatně studované, se zřetelnými průniky i rozdíly, na zcela rozdílných fakultách. Tedy pan prof. PhDr. Weiss je jistě "znalcem" v mnoha oborech lidské činnosti, stran forénzní praxe jistě v oblasti klinické psychologie a v rámci tohoto oboru také sexuologie (resp. psychologické sexuologie, jejiž obdobou je lékařská sexuologie - viz ZVĚŘINA, J.: Lékařská sexuologie, H+H, 1992). Jinak aktivity prof Weisse jsou tak heterogenní, že plně (bez ohledu na to zda je či není Žid a zda se k této entitě hlásí - připadá mi nesmyslné definiovat se "židovským vědcem"  - jak se sám deklaruje - , ale pro mě je to nulová informace) naplňuje slova českého nežidovského novináře a básníka Jana Nerudy, že vším čím byl, byl rád, ale psychiatrem není zcela bezpečně. Tím je onen uvedený Jaroslav Zvěřina, jeho šéf na Sexuologickém ústavu v Praze, třebíčský, judaisticko - křesťansky vědec...

text: Uvedená informace v článku je správně: „Působí jako soudní znalec v odvětví psychiatrie, specializace klinická psychologie a sexuologie.“ , pokud je již odkaz nefunknční mělo by jít vyhledat v evidenci.--Kacir 27. 10. 2010, 14:31 (UTC)
thread_title:  Kategorie Židé
Diskuse:Automated Transfer Vehicle

message: Z odborného hlediska je heslo pojmenováno správně, ale nečesky. Min.v našich podmínkách je a bude využíván více název loď Jules Verne. Než však přejmenovat, bylo by nutné vytvořit i rozcestník. Je dokonce možné, že časem bude více frekventovanější v běžném tiaku název té lodě, než spisovatele. (Zákupák) --P.Starý 03:43, 5. 4. 2008 (UTC)
replies: text: Jenže názvem Jules Verne byla pojmenována pouze první loď, tedy ATV-1. O názvech ostatních pěti plánovaných (tedy ATV-2 až ATV-6) zatím ESA nic neuvedla, ale nejspíš se budou jmenovat jinak. S přáním hezkého dne --ZK001 20:45, 5. 4. 2008 (UTC)
thread_title: Změnit název

message: V tabulce v sekci "Mise ATV souhrně" je nesprávně citován článek z Malé encyklopedie kosmonautiky, který ale tuto informaci neobsahuje a nepodařilo se mi ji najít ani jinde ve zmíněné encyklopedii. Je možné, že s aktualizací citovaného článku byla tato informace z nějakého důvodu odstraněna, ale pokud je stále platná, tak by to chtělo najít jiný zdroj. --ThranMaru (diskuse) 23. 11. 2014, 15:16 (CET)
thread_title: Neplatná citace
Diskuse:Generální tajemník ÚV KSČ

message: Asi si to tolik nepametám, ale nebylo to označení spíš Generální tajemník ÚV KSČ?--Horst 08:19, 5. 4. 2008 (UTC)
... nejsem původcem tohoto článku, ale asi máte pravdu ..., patrně bude nutný přesun  --MiroslavJosef 08:20, 5. 4. 2008 (UTC)
Vyřešeno přesunem. --Jvs 11. 12. 2009, 15:32 (UTC)
thread_title:  Generální tajemník ÚV! KSČ 

message: Nejsem si jist jednotlivymi datumi nastupu do funkci,ale rozhodne tady uvedene nesouhlasi s tema,co jsou v clancich u jednotlivych osobnosti. Napr. u Husaka.
omlouvam se,ono vlastne Husak byl nejprve 1. tajemnikem a pak generalnim,tak dohromady to sedi.
replies: text: Dobrý den,  provést opravy článků můžete i Vy ...viz WP:EsO. Díky za upozornění, ono to skutečně nesedí a je tam malá nesrovnalost. Opravím. --Kacir 5. 4. 2010, 11:18 (UTC)
thread_title:  Data nástupu do funkcí 

message: Je poněkud zvláštní tvrzení, že "V letech 1953–1971 se funkce generálního tajemníka nazývala „první tajemník ÚV KSČ“", když byla funkce generálního tajemníka r. 1951 zrušená. Skutečnost je, že v letech 1953–1971 byla nejvyšší funkce v KSČ první tajemník ÚV KSČ (a v dúsledku její "vedoucí úlohy" de facto i ve státě, jen díky sloučení funkce s prezidntem republiky do jedné osoby za Novotného a Husáka mohl vznikat dojem, že "prezident" je snad skutečně k něčemu; při jmenování byla přinejmenším u Husáka vždy na prvním místě uváděna stranická a teprv pak státní funkce). V roce 1971 pak byla funkce prvního tajemníka ÚV KSČ nahrazena pojmenováním "generální tajemník". Zda to mělo symbolizovat návrat ke kořenúm, přiblížení k Sovětskému svazu (za dob ČSSR do r. 1971 bylo tohle označení obecně známé jen v rámci KSSS) nebo použitím "silnějšího" výrazu zdúraznění nároku autority, o tom by se dalo diskutovat; mezi lidem to bylo vnímáno spíš jako to druhé či třetí. - 213.160.54.14 17. 12. 2017, 05:32 (CET)
thread_title:  Gernerální nebo první?
Diskuse k šabloně:Fotbalbox

message: Prosím podívejte se do Šablona diskuse:Utkání. Děkuji. Okino 16:36, 5. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Unifikační šablona Utkání 

message: Vizte prosím tuto diskuzi. --G3ron1mo 9. 5. 2013, 07:36 (UTC)
replies: text: Vizte návrh nové formy Fotbalboxu (Wikipedista:Bazi/Fotbalbox), který by se mohl odvíjet od nové formy unifikované šablony Utkání (Wikipedista:Bazi/Utkání). Diskuse k návrhu probíhá na G3ron1mem výše odkazované stránce. --Bazi (diskuse) 21. 6. 2013, 22:20 (UTC)
thread_title:  Úpravy vzhledu
Diskuse:Jazz

message: Ad: "Jedná se o první styl tzv. popové hudby, která se začala vydělovat koncem 19. a začátkem 20. z klasické hudby jako směr určený k zábavě a tanci." - jazz nemá s tzv. klasickou hudbou přímo nic společného, tím méně se z ní mohl vydělit. Zdroje jazzu byly majoritně afroamerické (pracovní, rituální, šamaské skladby), evropské vlivy byly druhotně i vzdáleněji odvozené (dechovky, minstrelové skupiny) - více viz: EJAMPH, část věcná, heslo Jazz, str. 168-203. Heslo jazz nechte raději přeložit z engliš wiki. Jaromír Merhaut

message: a co počeštěný název "džez"?
replies: text: :Přesměrování funguje - není co řešit --MiroslavJosef 21. 1. 2009, 21:54 (UTC)
thread_title:  džez 

message: nemyslim si, ze to vzniklo z jas(mine). Jazz jsou v překladu žvásty a myslím, že to celkem sedí - např. improvizace je takové "žvástání" :) Případně bych se podíval sem: http://en.wikipedia.org/wiki/Jazz_%28word%29 - samozřejmě není důležitý vznik názvu v tomto článku.. Matt.Murdock 29. 4. 2010, 20:22 (UTC)
replies: text: Přiklonil bych se k názoru Matt.Murdocka. Verze, která se dostala ke mě, vypovídá, že je to zkrácenina slova Jackass, které údajně v  New-Orelanském nářečí znamená osel. Jedná se tedy o "oslí" muziku, jak ji v době jejích začátkú v místě vzniku označovali její odpúrci - z pohledu klasického "krasomyslného" pojetí hudby v prapúvodních formách možná i svým zpúsobem pochopitelně - ale kdo už má absolutní patent na posudek, co je hezké a co ne? -- 145.40.209.251 14. 10. 2022, 22:24 (CEST)
thread_title:  vznik názvu
Diskuse:Plitvická jezera

message: Formulace, že na Plitvických jezerech byl natočen film Poklad na Stříbrném jezeře, je tak trochu zavádějící. Rozhodně tam nebyl film natočen celý, pouze tam vzniklo několik významných scén.
Samotné Stříbrné jezero je ve skutečnosti jezero Kaludjerovac, nad kterým je i ona "díra s pokladem", které se ve filmu několikrát objeví. U jezera Kozjak (mimochodem, odkaz vede někam úplně jinam než k jezeru!) byla natočena scéna přestřelky. U jezera Galovac pak vznikla scéna, kdy chtějí bandité pověsit Freda Engela. Ve filmu je pak ještě jeden krátký záběr na dolní jezera shora, který si může dopřát každý návštěvník (dnes navíc s dřevěnými chodníky), který se vyšplhá po cestě proti Velikému slapu. Toť - myslím - vše.--213.192.8.130 19:11, 5. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Poklad na Stříbrném jezeře 

message: Fáma, která ani není nikde napsaná na tom odkaze, je jen fámou. Kde že se tam objevuje informace o závadné vodě, hm? --Jiří Vaňáček, alias Kirk, Zemské hlavní město Brno, Morava :-) (diskuse) 6. 8. 2019, 19:02 (CEST)
replies: text: Nejedná se o fámu. Už názvy článků „Dreck und Gestank (sračky a smrad)…“ nebo „Kloake im Nationalpark (žumpa v národním parku)…“ o něčem vypovídají. Píše se zde o chybějící kanalizaci, mocném smrdu atd. --Lubor Ferenc (diskuse) 12. 8. 2019, 05:32 (CEST)
thread_title:  Nepravdivá informace o špatné kvalitě vody
Diskuse:Joseph Walker

message: Kolegy z portálu Letectví upozorňuji na vhodné doplnění kategorií jejich oboru do hesla. Ten pán byl především letec. (Zákupák)--P.Starý 20:13, 5. 4. 2008 (UTC)

message: 100 km překonal jako první Gagarin nebo snad ne?--Genius920308 13:19, 17. 4. 2008 (UTC)
*Jasně, v kosmické lodi, kdežto Walker v upraveném letadle. Díky za připomínku, upravil jsem i heslo.--P.Starý 13:39, 17. 4. 2008 (UTC) (Zákupák)
thread_title:  Jako První?
Diskuse:Lysá hora (České středohoří)

message: Upozorňuji na existenci městské čtvrti, sídliště, knihovny , vesměs pod označením Holý vrch v České Lípě. Nevím výšku n.m. Ale je to opravdu kopeček. Možná vřadit poznámku i sem do tohoto hesla. Je dost pravděpodobné, že Holých vrchů bude více. (Zákupák) --P.Starý 20:28, 5. 4. 2008 (UTC)

message: Hlavní vrchol kopce, na nějž směřují souřadnice, je na mapy.cz označen Lysá hora a výškou 577 metrů. Nedaleko severovýchodně je vyznačena bezejmenná kóta 570 metrů a o něco dál jihovýchodně ještě bezejmenné kóty 556 a 557 metrů. Žádná kóta 574 m ani vrchol s názvem Holý vrch tam značen není. A mimochodem, přírodní rezervace Holý vrch u Hlinné se nachází na severozápadním až severovýchodním úbočí Lysé hory, tedy na druhou stranu od jejího vrcholu, než kam jsou zaměřeny souřadnice toho Holého vrchu 574 metrů. Pokud se údaje takto liší, je nutno důsledně každý údaj zdrojovat, popřípadě uvést vedle sebe s přílušnými referencemi rozdílné údaje. V nynějším stavu vůbec není zřejmé, ze kterého rukávu jsou ty údaje a název kopce vytažené - z odkazovaných map.cz evidentně ne. --ŠJů (diskuse) 3. 9. 2017, 21:07 (CEST)
replies: text: To byla velmi správná poznámka, divím se, že ani po roce nedošlo k nápravě. Vkládám šablonu "přesunout".--Dirillo (diskuse) 13. 11. 2018, 04:00 (CET)
thread_title:  Různé názvy a různé údaje o výšce
Diskuse:Lunar Embassy

message: Oprávněnost nabízet "pozemky" na jakémkoliv mimozemském tělese IMHO neuznává žádná mezinárodní organizace, tudíž nelze tvrdit, že si lze přes internet jakkoliv zakoupit pozemek někde ve vesmíru --Kirk 21:20, 5. 4. 2008 (UTC)
... souhlasím, navíc se jedná o zcela zjevně nesmyslnou činnost a dle mého IMHO soudu i o podvod ... **--MiroslavJosef 21:21, 5. 4. 2008 (UTC)
Kolega Mirek256 si z nás asi dělá srandu. „Dal jsem jiné reference,“ hlásí vítězoslavně. A co se dočteme hned v prvním odstavci? „Může si tedy někdo koupit parcelu ve vesmíru? Samozřejmě nikoli.“ Opravdu nechápu, čeho se tím snaží dosáhnout. --Ragimiri 21:34, 5. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  k šabloně 

message: O tom Dennisi Hopovi tam není ani slovo, navíc tam stojí, že se jedná o recesi. Tudíž silně pochybuji, že to má něco společného s touto společností --Kirk 21:58, 5. 4. 2008 (UTC)
O Hopovi se tam píše, nebo neumím číst?--Mirek256 05:10, 6. 4. 2008 (UTC)
Měl jsem na mysli ten český web té lunární ambasády --Kirk 08:27, 6. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  K dotyčným českým stránkám
Diskuse:Technická univerzita v Liberci

message: Nechápu, proč mi tady někdo nedovoluje informovat ostatní lidi o tom, že na Technické univerzitě v Liberci jsou někteří studenti "výjimeční." Prostě jsem text rozšířil o nejnadanější studenty, kteří již neustudují nebo se připravují na doktorské studium. Takových studentů moc není, kteří by si zasloužili tam mít své jméno. SVOBODA SLOVA! :) :) :)
... a proč ano, co dotyční v životě dokázali ?  Nadání přece ještě není zásluha ..., do encyklopedie rozhodně nepatří ... --MiroslavJosef 07:32, 6. 4. 2008 (UTC)
Na druhou stranu ale pravda, že je dobrým zvykem škol informovat o úspěšných absolventech. Třeba jako když na škole studoval budoucí prezident, premiér, atp. Nebo ne? A do encyklopedie taková informace patří. (I když třeba do sekce Zajímavosti) Tomas.fejfar 22:33, 7. 4. 2008 (UTC)

message: Zdravím pan prof. Kovář jako rektor TUL má uveden titul RNDr., jako děkan FS má titul Ing. Domnívám se, že se jedná o téhož člověka. Je to tak nebo ne? Co je správně? Matrix Computations (diskuse) 10. 7. 2012, 09:44 (UTC)
replies: text: pro upresneni, rektor / RNDr. zde  versus dekan / Ing. zde  ... Matrix Computations (diskuse) 22. 7. 2012, 12:41 (UTC)
replies: text: : Tak jsem se snad dobral k pravde. Spravne je podle vseho Ing. nikoliv RNDr. Matrix Computations (diskuse) 31. 7. 2012, 10:08 (UTC)
thread_title:  prof. Kovář 

message: zdravim, nevim jestli se mi podarilo spravne zrekonstruovat obdobi bezvladi (bezdekani) na FA, viz . pokud tu je nekdo kdo si to pamatuje, tak na to prosim mrknete. Matrix Computations (diskuse) 18. 7. 2012, 09:53 (UTC)
thread_title:  dekani FA v letech 2003--2005 

message: Zdravim, navrhuji vydelit sekce tykajici sejednotlivych fakult/ustavu jako samostatne clanky. Matrix Computations (diskuse) 19. 7. 2012, 19:31 (UTC)
replies: text: Jsem pro.--frettie.net (diskuse) 19. 7. 2012, 21:30 (UTC)
replies: text: :Hotovo. Matrix Computations (diskuse) 22. 7. 2012, 12:19 (UTC)
replies: text: ::Dobrá práce, super! Jen jsem lehce upravil kategorie.--frettie.net (diskuse) 22. 7. 2012, 18:51 (UTC)
replies: text: :::Bezva, dekuji! Matrix Computations (diskuse) 22. 7. 2012, 22:08 (UTC)
thread_title:  Rozdelit casti -- fakulty/ustavy
Diskuse:Vznik a vývoj vesmíru

message: Vznik a vývoj vesmíru - mohl by mi prosím někdo už konečně objasnit, odkud se při Velkém třesku vzal ten "nekonečně malý bod hmoty o velké hustotě"? Ten se tam přece také nevyskytl sám od sebe! Díky. Gusta.
Teorie Velkého třesku neřeší, co bylo před Velkým třeskem, tudíž neřeší ani to, odkud se vzal "nekonečně malý bod hmoty o velké hustotě".
Co víme je, že Vesmír má určitou hustotu a že se rozpíná. Z těchto faktů plyne závislost hustoty a velikosti Vesmíru na času. Takže čím déle se Vesmír rozpíná, tím je jeho hustota nižší a naopak, když se vracíme v čase, hustota Vesmíru zákonitě stoupá. Ondrej
Rozpínání - text popisuje vzdalování galaxií. Ale ani na stránce https://cs.wikipedia.org/wiki/Rud%C3%BD_posuv
není zmínky o tak velkém rudém posuvu, dle kterého by se některé galaxie vzdalovaly od nás desetinásobnou rychlostí světla. Což teorie relativity vylučuje, a tak se nabízí vysvětlení rozpínáním samotného prostoru, takže c=konst. zůstává v platnosti. Snad znalý teoretik doplní? b

message: Vzhledem k tomu, co je zatím známo o vesmíru kolem nás, tak je to na bázi sci-fi.
Je to jen starý film, na který se náhodou díváme. Co je tam doopravdy, asi  zůstane
tajemstvím. Nemáme holt stejný časoprostor s tím, co se děje za hranicemi naší galaxie. 
A vzhledem k tomu, jaká je Země t.č., je to jen dobře. Tečka.
94.74.208.240 19. 10. 2012, 16:22 (UTC)
thread_title:  Vědecký náhled na vznik a vývoj vesmíru.
Diskuse:Gregory Crewdson

message: Je nebo neni?
http://www.galerierudolfinum.cz/cs/vystavy.php4?v=84 http://www.photorevue.com/phprs/view.php?nazevclanku=gregory-crewdson&cisloclanku=2008030016
--Zacatecnik 17:16, 6. 4. 2008 (UTC)
replies: text: Podle mě to je určitě copyvio. Teď ale nevím, jestli to označit celé, nebo jen část (což nevím, jak na to). Ten první odstavec v sekci život třeba je copyvio. --Podzemnik 17:42, 6. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  copyvio ?
Diskuse:Sázení po internetu

message: Výrazně jsem externí odkazy promazal. Osobně bych jeden odkaz na některý web s radami pro sázející a recenzemi sázkových kanceláří snesl, problém však je, že autoři těchto webů si obvykle chtějí přivydělat a používají takové odkazy na konkrétní sázkové kanceláře, které jim po kliknutí, případně po registraci nového sázkaře po takovém kliknutí, přinesou nějakou provizi. A to je nepřijatelné. --Milda 18:35, 6. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Odkazy na sázkové kanceláře a portály s jejich recenzemi 

message: Rozumím mazání odkazů na stránky kde není nic jiného než reklama a tendenční texty. Pokud jsou cílové stránky pro uživatele přínosné, nevidím jediný problém s aff. linky, nebo s bannery, pokud je nesázím přímo do Wikipedie. Kvalitu obsahu to nijak nesnižuje a nevím o tom, že by Wiki zakazovala odkazy na stránky s bannery nebo odkazy s parametry. Obsah na dané stránce na Wikipedii pochází z textů, které jsem původně umístil na své weby a to, že tu stále jsou chápu, jakože jsou dostatečně hodnotné. V tom případě nevidím problém, aby na ně bylo odkázáno. Jen doufám, že jsem tím neporušil svoje vlastní autorská práva. :D  --Sakukoivu36 09:57, 7. 4. 2008 (UTC)
Problém s affiliate linky je v tom, že tam v jednu chvíli může být link jen jednoho člověka. Takže pak přijde někdo jiný a affiliate link ve článku zamění za svůj vlastní a už je tu více či méně zuřivá editační válka. Proto se asi affiliate linky na wiki netolerují. Tohle je encyklopedie, ne reklamní portál, takže na affiliate a bannery tu jaksi není místo :)--Brzdik 20:10, 7. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Kvalita obsahu vs. affiliate linky
Diskuse:Vývoj židovské populace

message: I když jsem to po chvíli pochopil, tak ten sloupeček % změna v tabulce "Historický vývoj podle států" je dost podivný. Obvykle se takhle procenta neodčítají. --Miraceti 06:23, 7. 4. 2008 (UTC)
thread_title: % změna
Diskuse:Nemonychidae

message: Ve článku je rozpor mezi obsahem infoboxu a oddílem Taxonomie. Infobox je převzat z orig. článku na en wiki, taxon z BioLib. Pokud někdo z kolegů ví, jaká je současná taxonomická klasifikace, prosím o opravu. Kdo neví, ať raději needituje. Děkuji --Aqualung 11:13, 7. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Taxonomie
Diskuse k šabloně:Čeština

message: Mám jeden dotaz k šabloně. Proč je odkaz na Slovník spisovné češtiny v sekci Pravopis? SSČ je lexikální kodifikační příručka. V otázkách pravopisu dodržuje kodifikaci stanovenou jinde. Daniel Šebesta {diskuze | příspěvky} 14:34, 7. 4. 2008 (UTC)
replies: text: Klidně se můše šoupnout jinam. Není problém. --Pajast 14:47, 7. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Slovník spisovné češtiny 

message: Nebudete-li namítat, odstranil bych odkazy na obecnou hanáčtinu, východomoravštinu a laštinu. Mám jisté pochyby, že na toto téma bylo publikováno dostatečné množství materiálů, aby na jejich základě bylo lze sestavit samostatné články. V opačném případě se samozřejmě rád nechám poučit a s příslušnými hesly třeba i pomůžu. magairlín ✉ 9. 1. 2012, 11:01 (UTC)
thread_title:  Moravské a slezské interdialekty
Diskuse:Polibek

message: Podle mě nemá smysl dělit Polibek a Líbání na dvě různé stránky ;-) PaWoUk 17:30, 7. 4. 2008 (UTC)
K zapracování (než bude smazáno z líbání):
Při vášnivém polibku spálíte cca 12 kalorií a v činnosti prý je v tuto chvíli 34 obličejových svalů.
Polibek aktivizuje tvorbu pohlavních hormonů. Rty a ústa obsahují citlivá nervová zakončení, proto aplikace polibků vyvolává řadu reakcí - zvyšuje se tep, stoupá teplota, vyplavují se hormony do těla, spalují se kalorie, více se vyměšují sliny...

message: Neli van der Hoevena a Wanderley Coasta de Silva jsou zapsáni do Guinnessovy knihy rekordů: Vydrželi se v kuse líbat 34 hodin a 11 minut.
Nejdelší filmový polibek najdete ho ve filmu „You´re in the Army now“. Tento polibek trval 185 sekund.
Dne 14.2. 2004 padl ve filipínském hlavním městě nový světový rekord. Na jednom místě se líbalo 5 122 párů, a to po dobu deseti sekund
--Svajcr 12. 2. 2009, 07:08 (UTC)
thread_title: Rekordy v líbání