Diskuse:Vega

message: === Mates ===
 Ahoj, ty nás zásobuješ :-). Poznatky při čtení:
; Úvod
*  Astronomové Vegu pilně studovali, takže ji někteří pokládali za nejdůležitější hvězdu na obloze po Slunci. – tahle věta podle mě do úvodu nepatří. Názory ohledně důležitosti bych posunul do statě (kromě toho je trochu krkolomná). Nahradil bych případně větou "Vega je jednou z nejstudovanějších hvězd, byla po Slunci první hvězdou, která byla vyfotografována (...)" opraveno
*  "Okolo roku 12 tisíc před naším letopočtem byla Polárkou a bude jí znovu okolo roku 13 727 (...)" – nelíbí se mi, že v úvodu máme takto přesné číslo, aby následně v textu byl odhad na tisíce let. Je pro to číslo solidní zdroj? napsal jsem 14 tisíc
*  Vzhledem k tomu, že její zdánlivá hvězdná velikost je blízká hodnotě 0m, byla v 18. století používána jako kalibrační hvězda pro nastavování stupnice hvězdných velikostí, což již dnes neplatí. – zvýrazněnou část by se hodilo nahradit tím, co dnes teda platí. čast věty jsem smazal, snad Ok
*  V roce 2003 se britští astronomové domnívali, že se vlastnosti tohoto disku dají nejlépe vysvětlit planetou, která se podobá Neptunu. – to zní, jakože v roce 2020 už si to nemyslí. 17 let je docela dlouhá doba, neexistuje novější zdroj, který by tu domněnku potvrzoval nebo vyvracel? (při zběžném scrollování níže vidím, že zřejmě existuje a že dnes se předpokládají pouze terestrické planety. To by chtělo asi v úvodu změnit přeformuloval, ono to tam bylo již před mojí úpravou
; Zbytek
* nějak mi přijde divné to členění kapitol, které tak trochu přeskakují mezi jménem a pozorováním, a přitom je vlastně fyzikální charakteristika pak odsunuta dost na konec článku.
*  Na severní polokouli lze Vegu spatřit poblíž zenitu ve středních severních šířkách během večera v létě.[16] Ze středních šířek jižní polokoule ji lze spatřit nízko nad severním obzorem během zimy. – řekl bych, že tahle formulace bez dovysvětlení může zmást čtenáře (sám jsem si to musel prověřit přes Stellarium). Trochu to vyznívá, jakoby byla Vega na jižní polokouli vidět v jiné části roku. Ve skutečnosti je vidět těsně nad severním obzorem ve stejnou chvíli, kdy je v zenitu u nás, kde se díváme nad obzor jižní (protože na jižní polokouli se na oblohu dívají opačně). text jsem opravil
*  V čínštině je Vega součástí hvězdného obrazce Tkadlena – není lepší "v čínské astronomii"? Čínština jako jazyk má něco v souvislosti s určením souhvězdí? opraveno
Trochu jsem upravil rozvržení textu v úvodu, omylem jsem zapomněl napsat shrnutí. Prozatím pauza. Budu pokračovat --Mates (diskuse) 8. 2. 2020, 03:14 (CET) Doplnil --Mates (diskuse) 17. 2. 2020, 01:06 (CET)
===Pavouk===
Jaký je cíl článku, NČ či DČ? Zatím jen dotázek a prosba ohledně obrázků,
*  Na úvod jen dotázek, že ve článku hvězda je "Hvězda nebo zastarale stálice je plazmové (plynné), přibližně kulovité těleso ve vesmíru, které má vlastní zdroj viditelného záření, drží ho pohromadě jeho vlastní gravitace a má hmotnost 0,08 až 300 hmotností Slunce..... Nejbližší hvězdou k Zemi je Slunce..." Proč tedy je Vega šestá nejjasnější, když je před ní 5 hvězd? Od slunce po Alfa Centauri? To číslo 5 je i uvedeno i  v žádosti o recenzi. přidáno slovo noční
*  Pro kvalitní články (tedy i zde) doporučuji pozornost k obrázkům a grafům: kde jde počeštit, dávat přesné popisky a na Commons umístit popisky podrobné, Wiki je pro laiky, ať mu toho obrázky/grafy co nejvíce sdělí. Např. obrázek "Cesta severního nebeského pólu mezi hvězdami, Vega je jasná hvězda dole" v popise nikde není, co to jsou ta čísla. Patří uvést česky alespoň na Commons. Nebo :File:Vega_Spitzer.jpg je anglicky celkem rozvedeno, co je na tom obrázku. "Představa umělce o intenzivních srážkách trpasličích planet okolo Vegy" není to jen "představa umělce", ale na Commons mají anglicky rozvedeno, i a pak dává smysl, proč je to v článku. I obrázek z infoboxu :File:Vega_in_lyra.svg by se dal popsat na Commons(počeštit asi nemá smysl, co)? obrázky jsem na commons popsal
--Pavouk (diskuse) 23. 4. 2020, 22:16 (CEST) zde asi počeštit nemá smysl žádný obrázek, nikde není nic, co by se dalo přeložit, pokud něco půjde popsat na commons, popíšu 
=== Vachovec1 ===
Tohle snad nebude tak náročné jako v případě Mléčné dráhy.
; Obecně
* Letní trojúhelník by patrně měl být psán s velkým písmenem na začátku. Je to konkrétní asterismus podobně jako třeba Velký vůz, kde se také píše na začátku velké písmeno.
; Úvod
* * Zároveň má velice ploché spektrum v oblasti viditelného a blízkého infračerveného záření… – Blízkého? >>Ano, znamená to relativně krátkovlnné IR záření blízko vlnovým délkám viditelného spektra. ChJn (diskuse) 8. 9. 2020, 18:12 (CEST)
* *  …je stále standardem pro stanovování tzv. barevného indexu v systému UBVGRI, kde všechny rozdíly jsou nastaveny na nulovou hodnotu. – Stanovování barevného indexu? Všechny rozdíly jsou nastaveny na nulovou hodnotu? Ne en-wiki čtu: Byla jednou hvězd použitých k definici nulového bodu pro UBV systém.
* *  Vega je zřejmě obklopena protoplanetárním diskem. – Cirkumstelární disk není totéž co protoplanetární disk (srov. :en:Circumstellar disc a :en:Protoplanetary disk). Protoplanetární disk je typem, respektive vývojovým stádiem, cirkumstelárního disku. V tomto případě není zdaleka jisté, že jde o protoplanetární disk.
; Etymologie a kulturní význam
*  Souhvězdí ve starověkém Egyptě představovalo supa či orla, stejně tak ve starověké Indii. – Jaké souhvězdí? Pozor, "Lyra" nemusí být správná odpověď, neboť v tom Mouakettově katalogu (ref 21 - Knobel, pdf je volně dostupné) jsou jako (další) části "supa" označovány hvězdy z dnešního souhvězdí Orla, například γ Aquillæ je Humerus Vulturis.
* Asyřané pojmenovali hvězdu Dayan-same, což znamenalo „soudce nebe“, zatímco v Akkadu byla Tir-annou, „životem nebe“. – Nejsem si jist, zda by se to nemělo překládat jako "Nebeský soudce" a "Nebeský život", ale na druhou stranu "nebeský soudce" by byl spíše "Heavenly Judge". 
*  V Římské říši byl začátek podzimu založen na hodině, kdy Vega zapadala pod obzor. – To by chtělo upřesnit. Jak "zapad(a)la pod obzor"? Že přestala být v noci vidět? Odkud (miním zeměpisnou polohu, jelikož to dost závisí právě na ní)?
* Středověcí astrologové považovali Vegu za jednu z Behenských hvězd… – Je potřeba vysvětlit, co je to ta "Behenská hvězda".
* W. H. Audenova báseň z roku 1933 „Letní noc (Geoffreyovi Hoylandovi)“ začíná slavným dvojverším: „Venku na trávníku ležím v posteli / s nápadnou Vegou nad hlavou“. – Vzhledem k tomu, že v českém překladu to zřejmě nevyšlo, nepokoušel bych se o autoritativní překlad, ale uvedl bych ty verše v angličtině a (předpokládaný) překlad bych dal do závorky.
; Historie pozorování
*  Henry Draper pořídil první fotografii hvězdného spektra Vegy… – Hvězdné spektrum? Co je tím v tomto případě myšleno? Celé elektromagnetické spektrum, nebo specificky světelné spektrum, tj. ta část elektromagnetického spektra, na kterou je citlivé lidské oko? Tipl bych si to druhé.    zde je to asi dobře, nevím
*  Fotometrický UBV systém měří velikost hvězd pomocí ultrafialového, modrého a žlutého filtru... – Žlutého? V značí "vizuální". A když už, tak spíš žlutozelený než žlutý. upravil jsem 
* To je kategorie hvězd, které oscilují koherentním způsobem, což vede k periodickým pulzacím v jasnosti hvězdy. – Oscilují koherentním způsobem? Co to je? A pulzace je už ze své definice periodická.
; Fyzikální charakteristika
To jsem porůznu upravil a zásadní připomínky nemám s výjimkou odstavce týkajícího se magnetického pole.
* Pomocí spektropolarimetrie detekoval tým astronomů na Observatoire du Pic du Midi na povrchu Vegy magnetické pole. Je to první detekce magnetického pole u hvězdy spektrální třídy A, která není Ap chemicky mimořádnou hvězdou. Průměrná složka tohoto pole má sílu -0,6±0,3 G.[67] To je srovnatelné s průměrným magnetickým polem na Slunci. Pro Vegu bylo hlášeno magnetické pole zhruba 30 gaussů, ve srovnání s asi 1 gaussem pro Slunce. V roce 2015 byly na povrchu hvězdy detekovány jasné hvězdné skvrny - první taková detekce pro normální hvězdu typu A a je to důkazem rotace hvězdy s periodou 0,68 dne. – 
** Ad "první detekce": zdroj 67 (Ligniéres, Petit, Bohm) je z roku 2009 a skutečně to takto uvádí. Ale zdroj k dalšímu tvrzení ("pro Vegu bylo hlášeno magnetické pole zhruba 30 gaussů"), číslo 54 (Topka, Fapricant, Harden), je z roku 1979 a odkazuje k jiným zdrojům ze 70. let 20. století). To vypadá jako rozpor. A jaké magnetické pole o hodnotě 30 gaussů je tedy vlastně myšleno?
** To je srovnatelné s průměrným magnetickým polem na Slunci. + …ve srovnání s asi 1 gaussem pro Slunce. – S tím Sluncem to není tak jednoduché. Doporučuji přečíst si toto.
; Prstenec prašných částic
*  Tento exozodiacký prach… – Nutné vysvětlit pojem "exozodiacký" a prověřit český překlad pojmu. Google + exozodiacký prach = 0 (jediný nález je tento článek). Zdá se, že jde o extrasolární obdobu "zvířetníkového prachu" (viz ). Pro odpovídající prstenec kolem Slunce jsem našel názvy zvířetníkový oblak či mrak.
; Možné planety
*  …kde jejich oběžné doby tvoří celé zlomky s oběžnou dobou planety… — Celý zlomek? Co to je? celočíselné, opravil jsem
; Reference
Tak rozhodně jsou zdejší reference v lepším stavu než u Mléčné dráhy. Přesto by to chtělo projít: pár refů si zaslouží opravu:
* Ref 18: kniha New Solar system – doplnit autory, rok vydání
* Ref 28: článek Příběhy noční oblohy: Ve hvězdách jsou vepsány příběhy mnoha kultur.  – doplnit autora
A tak dále.
; Externí odkazy
* Ty články New evidence for Solar-like planetary system around nearby star a Spitzer Sees Dusty Aftermath of Pluto-Sized Collision jsou poměrně staré (2003 a 2005), a je otázka, nakolik jsou aktuální. 
Budu pokračovat. --Vachovec1 (diskuse) 30. 4. 2020, 22:47 (CEST)
replies: text: Ještě budu pokračovat. --Vachovec1 (diskuse) 1. 5. 2020, 22:57 (CEST)
replies: text: :Tak, to by snad mělo být všechno. Kontrolu technických záležitostí jako nezlomitelné mezery a akty u obrázků nechám na jiných. --Vachovec1 (diskuse) 3. 5. 2020, 23:25 (CEST)
thread_title:  WP:Q 

message: Ahoj, ty nás zásobuješ :-). Poznatky při čtení:
; Úvod
*  Astronomové Vegu pilně studovali, takže ji někteří pokládali za nejdůležitější hvězdu na obloze po Slunci. – tahle věta podle mě do úvodu nepatří. Názory ohledně důležitosti bych posunul do statě (kromě toho je trochu krkolomná). Nahradil bych případně větou "Vega je jednou z nejstudovanějších hvězd, byla po Slunci první hvězdou, která byla vyfotografována (...)" opraveno
*  "Okolo roku 12 tisíc před naším letopočtem byla Polárkou a bude jí znovu okolo roku 13 727 (...)" – nelíbí se mi, že v úvodu máme takto přesné číslo, aby následně v textu byl odhad na tisíce let. Je pro to číslo solidní zdroj? napsal jsem 14 tisíc
*  Vzhledem k tomu, že její zdánlivá hvězdná velikost je blízká hodnotě 0m, byla v 18. století používána jako kalibrační hvězda pro nastavování stupnice hvězdných velikostí, což již dnes neplatí. – zvýrazněnou část by se hodilo nahradit tím, co dnes teda platí. čast věty jsem smazal, snad Ok
*  V roce 2003 se britští astronomové domnívali, že se vlastnosti tohoto disku dají nejlépe vysvětlit planetou, která se podobá Neptunu. – to zní, jakože v roce 2020 už si to nemyslí. 17 let je docela dlouhá doba, neexistuje novější zdroj, který by tu domněnku potvrzoval nebo vyvracel? (při zběžném scrollování níže vidím, že zřejmě existuje a že dnes se předpokládají pouze terestrické planety. To by chtělo asi v úvodu změnit přeformuloval, ono to tam bylo již před mojí úpravou
; Zbytek
* nějak mi přijde divné to členění kapitol, které tak trochu přeskakují mezi jménem a pozorováním, a přitom je vlastně fyzikální charakteristika pak odsunuta dost na konec článku.
*  Na severní polokouli lze Vegu spatřit poblíž zenitu ve středních severních šířkách během večera v létě.[16] Ze středních šířek jižní polokoule ji lze spatřit nízko nad severním obzorem během zimy. – řekl bych, že tahle formulace bez dovysvětlení může zmást čtenáře (sám jsem si to musel prověřit přes Stellarium). Trochu to vyznívá, jakoby byla Vega na jižní polokouli vidět v jiné části roku. Ve skutečnosti je vidět těsně nad severním obzorem ve stejnou chvíli, kdy je v zenitu u nás, kde se díváme nad obzor jižní (protože na jižní polokouli se na oblohu dívají opačně). text jsem opravil
*  V čínštině je Vega součástí hvězdného obrazce Tkadlena – není lepší "v čínské astronomii"? Čínština jako jazyk má něco v souvislosti s určením souhvězdí? opraveno
Trochu jsem upravil rozvržení textu v úvodu, omylem jsem zapomněl napsat shrnutí. Prozatím pauza. Budu pokračovat --Mates (diskuse) 8. 2. 2020, 03:14 (CET) Doplnil --Mates (diskuse) 17. 2. 2020, 01:06 (CET)
thread_title:  Mates 

message: Jaký je cíl článku, NČ či DČ? Zatím jen dotázek a prosba ohledně obrázků,
*  Na úvod jen dotázek, že ve článku hvězda je "Hvězda nebo zastarale stálice je plazmové (plynné), přibližně kulovité těleso ve vesmíru, které má vlastní zdroj viditelného záření, drží ho pohromadě jeho vlastní gravitace a má hmotnost 0,08 až 300 hmotností Slunce..... Nejbližší hvězdou k Zemi je Slunce..." Proč tedy je Vega šestá nejjasnější, když je před ní 5 hvězd? Od slunce po Alfa Centauri? To číslo 5 je i uvedeno i  v žádosti o recenzi. přidáno slovo noční
*  Pro kvalitní články (tedy i zde) doporučuji pozornost k obrázkům a grafům: kde jde počeštit, dávat přesné popisky a na Commons umístit popisky podrobné, Wiki je pro laiky, ať mu toho obrázky/grafy co nejvíce sdělí. Např. obrázek "Cesta severního nebeského pólu mezi hvězdami, Vega je jasná hvězda dole" v popise nikde není, co to jsou ta čísla. Patří uvést česky alespoň na Commons. Nebo :File:Vega_Spitzer.jpg je anglicky celkem rozvedeno, co je na tom obrázku. "Představa umělce o intenzivních srážkách trpasličích planet okolo Vegy" není to jen "představa umělce", ale na Commons mají anglicky rozvedeno, i a pak dává smysl, proč je to v článku. I obrázek z infoboxu :File:Vega_in_lyra.svg by se dal popsat na Commons(počeštit asi nemá smysl, co)? obrázky jsem na commons popsal
--Pavouk (diskuse) 23. 4. 2020, 22:16 (CEST) zde asi počeštit nemá smysl žádný obrázek, nikde není nic, co by se dalo přeložit, pokud něco půjde popsat na commons, popíšu
thread_title: Pavouk

message: Tohle snad nebude tak náročné jako v případě Mléčné dráhy.
; Obecně
* Letní trojúhelník by patrně měl být psán s velkým písmenem na začátku. Je to konkrétní asterismus podobně jako třeba Velký vůz, kde se také píše na začátku velké písmeno.
; Úvod
* * Zároveň má velice ploché spektrum v oblasti viditelného a blízkého infračerveného záření… – Blízkého? >>Ano, znamená to relativně krátkovlnné IR záření blízko vlnovým délkám viditelného spektra. ChJn (diskuse) 8. 9. 2020, 18:12 (CEST)
* *  …je stále standardem pro stanovování tzv. barevného indexu v systému UBVGRI, kde všechny rozdíly jsou nastaveny na nulovou hodnotu. – Stanovování barevného indexu? Všechny rozdíly jsou nastaveny na nulovou hodnotu? Ne en-wiki čtu: Byla jednou hvězd použitých k definici nulového bodu pro UBV systém.
* *  Vega je zřejmě obklopena protoplanetárním diskem. – Cirkumstelární disk není totéž co protoplanetární disk (srov. :en:Circumstellar disc a :en:Protoplanetary disk). Protoplanetární disk je typem, respektive vývojovým stádiem, cirkumstelárního disku. V tomto případě není zdaleka jisté, že jde o protoplanetární disk.
; Etymologie a kulturní význam
*  Souhvězdí ve starověkém Egyptě představovalo supa či orla, stejně tak ve starověké Indii. – Jaké souhvězdí? Pozor, "Lyra" nemusí být správná odpověď, neboť v tom Mouakettově katalogu (ref 21 - Knobel, pdf je volně dostupné) jsou jako (další) části "supa" označovány hvězdy z dnešního souhvězdí Orla, například γ Aquillæ je Humerus Vulturis.
* Asyřané pojmenovali hvězdu Dayan-same, což znamenalo „soudce nebe“, zatímco v Akkadu byla Tir-annou, „životem nebe“. – Nejsem si jist, zda by se to nemělo překládat jako "Nebeský soudce" a "Nebeský život", ale na druhou stranu "nebeský soudce" by byl spíše "Heavenly Judge". 
*  V Římské říši byl začátek podzimu založen na hodině, kdy Vega zapadala pod obzor. – To by chtělo upřesnit. Jak "zapad(a)la pod obzor"? Že přestala být v noci vidět? Odkud (miním zeměpisnou polohu, jelikož to dost závisí právě na ní)?
* Středověcí astrologové považovali Vegu za jednu z Behenských hvězd… – Je potřeba vysvětlit, co je to ta "Behenská hvězda".
* W. H. Audenova báseň z roku 1933 „Letní noc (Geoffreyovi Hoylandovi)“ začíná slavným dvojverším: „Venku na trávníku ležím v posteli / s nápadnou Vegou nad hlavou“. – Vzhledem k tomu, že v českém překladu to zřejmě nevyšlo, nepokoušel bych se o autoritativní překlad, ale uvedl bych ty verše v angličtině a (předpokládaný) překlad bych dal do závorky.
; Historie pozorování
*  Henry Draper pořídil první fotografii hvězdného spektra Vegy… – Hvězdné spektrum? Co je tím v tomto případě myšleno? Celé elektromagnetické spektrum, nebo specificky světelné spektrum, tj. ta část elektromagnetického spektra, na kterou je citlivé lidské oko? Tipl bych si to druhé.    zde je to asi dobře, nevím
*  Fotometrický UBV systém měří velikost hvězd pomocí ultrafialového, modrého a žlutého filtru... – Žlutého? V značí "vizuální". A když už, tak spíš žlutozelený než žlutý. upravil jsem 
* To je kategorie hvězd, které oscilují koherentním způsobem, což vede k periodickým pulzacím v jasnosti hvězdy. – Oscilují koherentním způsobem? Co to je? A pulzace je už ze své definice periodická.
; Fyzikální charakteristika
To jsem porůznu upravil a zásadní připomínky nemám s výjimkou odstavce týkajícího se magnetického pole.
* Pomocí spektropolarimetrie detekoval tým astronomů na Observatoire du Pic du Midi na povrchu Vegy magnetické pole. Je to první detekce magnetického pole u hvězdy spektrální třídy A, která není Ap chemicky mimořádnou hvězdou. Průměrná složka tohoto pole má sílu -0,6±0,3 G.[67] To je srovnatelné s průměrným magnetickým polem na Slunci. Pro Vegu bylo hlášeno magnetické pole zhruba 30 gaussů, ve srovnání s asi 1 gaussem pro Slunce. V roce 2015 byly na povrchu hvězdy detekovány jasné hvězdné skvrny - první taková detekce pro normální hvězdu typu A a je to důkazem rotace hvězdy s periodou 0,68 dne. – 
** Ad "první detekce": zdroj 67 (Ligniéres, Petit, Bohm) je z roku 2009 a skutečně to takto uvádí. Ale zdroj k dalšímu tvrzení ("pro Vegu bylo hlášeno magnetické pole zhruba 30 gaussů"), číslo 54 (Topka, Fapricant, Harden), je z roku 1979 a odkazuje k jiným zdrojům ze 70. let 20. století). To vypadá jako rozpor. A jaké magnetické pole o hodnotě 30 gaussů je tedy vlastně myšleno?
** To je srovnatelné s průměrným magnetickým polem na Slunci. + …ve srovnání s asi 1 gaussem pro Slunce. – S tím Sluncem to není tak jednoduché. Doporučuji přečíst si toto.
; Prstenec prašných částic
*  Tento exozodiacký prach… – Nutné vysvětlit pojem "exozodiacký" a prověřit český překlad pojmu. Google + exozodiacký prach = 0 (jediný nález je tento článek). Zdá se, že jde o extrasolární obdobu "zvířetníkového prachu" (viz ). Pro odpovídající prstenec kolem Slunce jsem našel názvy zvířetníkový oblak či mrak.
; Možné planety
*  …kde jejich oběžné doby tvoří celé zlomky s oběžnou dobou planety… — Celý zlomek? Co to je? celočíselné, opravil jsem
; Reference
Tak rozhodně jsou zdejší reference v lepším stavu než u Mléčné dráhy. Přesto by to chtělo projít: pár refů si zaslouží opravu:
* Ref 18: kniha New Solar system – doplnit autory, rok vydání
* Ref 28: článek Příběhy noční oblohy: Ve hvězdách jsou vepsány příběhy mnoha kultur.  – doplnit autora
A tak dále.
; Externí odkazy
* Ty články New evidence for Solar-like planetary system around nearby star a Spitzer Sees Dusty Aftermath of Pluto-Sized Collision jsou poměrně staré (2003 a 2005), a je otázka, nakolik jsou aktuální. 
Budu pokračovat. --Vachovec1 (diskuse) 30. 4. 2020, 22:47 (CEST)
replies: text: Ještě budu pokračovat. --Vachovec1 (diskuse) 1. 5. 2020, 22:57 (CEST)
replies: text: :Tak, to by snad mělo být všechno. Kontrolu technických záležitostí jako nezlomitelné mezery a akty u obrázků nechám na jiných. --Vachovec1 (diskuse) 3. 5. 2020, 23:25 (CEST)
thread_title:  Vachovec1