Diskuse:Mýtus o Usirovi

message: === Juandev ===
Na první pohled to vypadá dobře. Obsáhlý text opatřený referencemi, úměrně rozložené obrázky. Kouknu-li se do obsahu, pak mě překvapí:
* že nevím, jaký rozdíl může být mezi Prameny a Původem, skoro bych řek, že se tam bude psát o tom samém (tedy Prameny o mýtu, Původ mýtu) - co to nějak upřesnit?
* Pod vlivem pak chápu vliv této legendy
replies: text: : Je to lepší? Nějak němůžu nalézt lepší název. --MartinAFC (diskuse) 6. 3. 2013, 11:26 (UTC)
replies: text: ::Bude asi lepší, když si to přečtu.--Juandev (diskuse) 6. 3. 2013, 13:24 (UTC)
* potom něco z grafické části: do období Staré říše (2686—2125 př. n. l.) a byl, (332-30 př. n. l.) a (332 - 30 př. n. l.) nahradit "n" pomlčkou –. Tu jsem sem teď vepsal, nebo je dostupná ve speciálních znacích pod ediačním oknem. A nejlépe ji neobklopovat mezerami. To první co tam máte je tzv. m-pomlčka, to druhé je spojovník. My tady, ale tam, kde má být použita pomlčka, používáme n-pomlčku. Tu je třeba vložit ručně, protože na klávesnici se vyskytuje jen spojovní.
* chápu to tak, že je to překlad, tudíž ty zdroje, nebudou jen tak dostupné?

text: : Ano, z 95% se jedná o překlad z en wiki
* Jinak podívejte se, třeba do Říše Ming, zde se zkrácené refy píší s tečkou Fairbank, str. 17 a 19„.“
--Juandev (diskuse) 2. 3. 2013, 06:48 (UTC)

text: Díky za recenzi, na názvy kapitol se podívám později. --MartinAFC (diskuse) 4. 3. 2013, 11:55 (UTC)
Tak teď jsem se dal do čtení, možná že mi to chvíli potrvá.
*Výskyt mýtu:
*  větě Díky tomuto rozšíření se vyskytoval v egyptských textech častěji než jiné mytologické příběhy a odkazy na něj lze objevit ve vícero literárních stylech v kontextu textu nerozumím. Jakému rozšíření?
replies: text: : Přeformulováno
*  Tyto prameny rovněž poskytují nezvykle velké množství detailů - jaké prameny? To se mi zdá, že je zmíněno až později v textu. Na tomto místě hovořit o textech, které jsem ještě nezmínil mi připadá hloupé!

text: : Odkazuje to na předchozí větu, ve které se uvádí: „... vyskytoval v egyptských textech častěji než jiné mytologické příběhy“. Nahradil jsem tedy na začátku věty slovo „prameny“ slovem „texty“, snad je to teď snáze pochopitelný.
* Tyto prameny rovněž poskytují nezvykle velké množství detailů[2], - k čemu se ten ref 2 vztahuje? Podle mě se vztahuje k celé větě, protože se mi nezdá, že by v této větě byla vnořena nějaká informace.
* z různých říkadel a „říkání“ - co to je říkání? to je nějaký terminus technicus egyptologie?

text: : Ano
* „Velkém hymnu na Usira“ - jestli to má být zvíraznění, tak já bych to zvýraznil kurzivou. Teďka ale nevím, jestli se nepletu a jestli to nemáme v pravilech.

text: : Předěláno na kurzivu - v pravidlech jsem narazil na text, který říká, že se zvýrazňuje pomocí kurzivy nebo tučného písma.
* Horem z Mennofer je někdo jiný než Hor? Pokud ne, tak ten původ uvést na prvním místě a neprolinkovávat, prolinkovat na prvním místě na článek o Horovi z Hora, nebo Hora z Mennofer

text: : Ano, je to někdo jiný, upraven link
* Ramesse II., faraona 19. dynastie.  - zde vysvětlím linkování. V podstatě stačí nalinkovat Ramess II. To že je faraon se člověk doví v onom článku, kde bude také link na faraona. Pak teoreticky také není třeba linkovat 19. dynastii. Ono několik linků za sebou se nedoporučuje, protože je to pro čtenáře matoucí. I když chápu, že ne každý ví co je to faraon.
* „Chester Beatty I“, - to zní anglicky

text: : Zní to anglicky, ale ty papyry jsou tak pojmenovaný. Nevím zda bych to měl pojmenovat třeba „...Chester Beattyho papyru I“ či nějak podobně, ale vždy jsem narazil na označení, které je uváděné v článku. 
**Já bych k lidem normálně uváděl do závorky narození a úmrtí. Člověk čte, že někdo něco vydal/popsal a neví ani kdy.
*Usirova smrt a vzkříšení
--Juandev (diskuse) 17. 3. 2013, 07:52 (UTC)
=== Faigl.ladislav ===
Buď zdráv. Vypadá to na moc zajímavý příběh. 
*  Odborníci se pokoušeli rozpoznat přesnou povahu událostí – WP:VSVS, na to pozor. Stačí, když do závorky uvedeš jednoho nebo dva: „Odborníci (např. Vomáčka a Novotný) se pokoušeli…“
*  Avšak během sedmdesátých let dvacátého století došli egyptologové k závěru – dtto – jací?
** Tady jsem nezjistil, kteří to přesně byli. Takže jsem tu větu trochu přeformuloval.
*  který byl podle příběhu synem Haroerida a Esety – jinde Eset neskloňuješ, proč tady?
** Překlep
Zatím takto. Drobnosti rovnou opravuji. Na zbytek kouknu během odpoledne. --Faigl.ladislav slovačiny 2. 4. 2013, 12:43 (UTC)
*  Zkus víc odkazovat na ostatní články. Třeba skrze slova: štíři, hrochů, harpuny, basreliéf, varlata, oko apod.
** Pár odkazů přidáno, snad jsem toho moc nepřehlédl
*  onemocnění předejít tím, že sperma zachytil do svých rukou. Když se to Eset dozvěděla, danou ruku svému synovi usekla – Nejdřív se hovoří o obou rukou, pak o jedné ruce. Jak to tedy bylo?
** Bylo to tak, jak píšu, ale špatně jsem to formuloval. doplnil jsem jednu větu snad je to teď snáze pochopitelný
*  Podle starších pramenů byl právě Thovt tím, kdo vznikl z tohoto neobvyklého zrození. – To moc nechápu. Z jakého zrození?
** Upraveno. Myšleno to bylo tak, že z toho semene nevznikl sluneční kotouč (jak je psáno v předchozí větě), ale samotný bůh Thovt.
*  z tohoto důvodu bylo slunce považováno za jeho pravé oko a měsíc za oko levé – velká písmena
*  Nový král vykonal pro svého otce pohřební obřad a daroval mu jídlo společně s Horovým okem, – se svým okem?
** V tomto případě se jedná o amulet, který představoval Horovo oko. Ve větě jsem doplnil, že se jedná o amulet.
*  mohl být Usir v posmrtném životě oživen, a stát se tak králem mrtvých – chybí čárka
*  typických znacích tehdejší egyptské společnosti — božská povaha – zde nemá být minus, ale pomlčka
*  Například nářek Esety – opět to skloňování
*  vznikl jako zosobnění vegetace, a jeho smrt a opětovné – chybí čárka
*  stoupenci Hora—krále a vyznavači – má být stoupenci Hora – krále a vyznavači
*  se konal v měsíci Ka-her-ka – měsíce egyptského kalendáře byla vlastní jména, že se píší s velkým počátečním písmenem?
** není to vlastní jméno
*  odehrával v dávné prehistorii, a na základě toho – chybí čárka
Tedy moc pěkný článek. Po zapracování těchto drobností z něj může být určitě DČ. --Faigl.ladislav slovačiny 4. 4. 2013, 17:42 (UTC)

text: Zdravím, díky za recenzi, dříve jsem se k tomu nedostal, během víkendu se na jednotlivé body podívám. --MartinAFC (diskuse) 5. 4. 2013, 16:43 (UTC)
Hotovo. Snad jsou všechny body zpracovány podle představ. Ještě jednou díky za recenzi! --MartinAFC (diskuse) 9. 4. 2013, 09:41 (UTC)
thread_title:  Recenze v rámci [[Wikipedie:WikiProjekt Kvalita|WikiProjektu Kvalita]] 

message: Na první pohled to vypadá dobře. Obsáhlý text opatřený referencemi, úměrně rozložené obrázky. Kouknu-li se do obsahu, pak mě překvapí:
* že nevím, jaký rozdíl může být mezi Prameny a Původem, skoro bych řek, že se tam bude psát o tom samém (tedy Prameny o mýtu, Původ mýtu) - co to nějak upřesnit?
* Pod vlivem pak chápu vliv této legendy
replies: text: : Je to lepší? Nějak němůžu nalézt lepší název. --MartinAFC (diskuse) 6. 3. 2013, 11:26 (UTC)
replies: text: ::Bude asi lepší, když si to přečtu.--Juandev (diskuse) 6. 3. 2013, 13:24 (UTC)
* potom něco z grafické části: do období Staré říše (2686—2125 př. n. l.) a byl, (332-30 př. n. l.) a (332 - 30 př. n. l.) nahradit "n" pomlčkou –. Tu jsem sem teď vepsal, nebo je dostupná ve speciálních znacích pod ediačním oknem. A nejlépe ji neobklopovat mezerami. To první co tam máte je tzv. m-pomlčka, to druhé je spojovník. My tady, ale tam, kde má být použita pomlčka, používáme n-pomlčku. Tu je třeba vložit ručně, protože na klávesnici se vyskytuje jen spojovní.
* chápu to tak, že je to překlad, tudíž ty zdroje, nebudou jen tak dostupné?

text: : Ano, z 95% se jedná o překlad z en wiki
* Jinak podívejte se, třeba do Říše Ming, zde se zkrácené refy píší s tečkou Fairbank, str. 17 a 19„.“
--Juandev (diskuse) 2. 3. 2013, 06:48 (UTC)

text: Díky za recenzi, na názvy kapitol se podívám později. --MartinAFC (diskuse) 4. 3. 2013, 11:55 (UTC)
Tak teď jsem se dal do čtení, možná že mi to chvíli potrvá.
*Výskyt mýtu:
*  větě Díky tomuto rozšíření se vyskytoval v egyptských textech častěji než jiné mytologické příběhy a odkazy na něj lze objevit ve vícero literárních stylech v kontextu textu nerozumím. Jakému rozšíření?
replies: text: : Přeformulováno
*  Tyto prameny rovněž poskytují nezvykle velké množství detailů - jaké prameny? To se mi zdá, že je zmíněno až později v textu. Na tomto místě hovořit o textech, které jsem ještě nezmínil mi připadá hloupé!

text: : Odkazuje to na předchozí větu, ve které se uvádí: „... vyskytoval v egyptských textech častěji než jiné mytologické příběhy“. Nahradil jsem tedy na začátku věty slovo „prameny“ slovem „texty“, snad je to teď snáze pochopitelný.
* Tyto prameny rovněž poskytují nezvykle velké množství detailů[2], - k čemu se ten ref 2 vztahuje? Podle mě se vztahuje k celé větě, protože se mi nezdá, že by v této větě byla vnořena nějaká informace.
* z různých říkadel a „říkání“ - co to je říkání? to je nějaký terminus technicus egyptologie?

text: : Ano
* „Velkém hymnu na Usira“ - jestli to má být zvíraznění, tak já bych to zvýraznil kurzivou. Teďka ale nevím, jestli se nepletu a jestli to nemáme v pravilech.

text: : Předěláno na kurzivu - v pravidlech jsem narazil na text, který říká, že se zvýrazňuje pomocí kurzivy nebo tučného písma.
* Horem z Mennofer je někdo jiný než Hor? Pokud ne, tak ten původ uvést na prvním místě a neprolinkovávat, prolinkovat na prvním místě na článek o Horovi z Hora, nebo Hora z Mennofer

text: : Ano, je to někdo jiný, upraven link
* Ramesse II., faraona 19. dynastie.  - zde vysvětlím linkování. V podstatě stačí nalinkovat Ramess II. To že je faraon se člověk doví v onom článku, kde bude také link na faraona. Pak teoreticky také není třeba linkovat 19. dynastii. Ono několik linků za sebou se nedoporučuje, protože je to pro čtenáře matoucí. I když chápu, že ne každý ví co je to faraon.
* „Chester Beatty I“, - to zní anglicky

text: : Zní to anglicky, ale ty papyry jsou tak pojmenovaný. Nevím zda bych to měl pojmenovat třeba „...Chester Beattyho papyru I“ či nějak podobně, ale vždy jsem narazil na označení, které je uváděné v článku. 
**Já bych k lidem normálně uváděl do závorky narození a úmrtí. Člověk čte, že někdo něco vydal/popsal a neví ani kdy.
*Usirova smrt a vzkříšení
--Juandev (diskuse) 17. 3. 2013, 07:52 (UTC)
thread_title:  Juandev 

message: Buď zdráv. Vypadá to na moc zajímavý příběh. 
*  Odborníci se pokoušeli rozpoznat přesnou povahu událostí – WP:VSVS, na to pozor. Stačí, když do závorky uvedeš jednoho nebo dva: „Odborníci (např. Vomáčka a Novotný) se pokoušeli…“
*  Avšak během sedmdesátých let dvacátého století došli egyptologové k závěru – dtto – jací?
** Tady jsem nezjistil, kteří to přesně byli. Takže jsem tu větu trochu přeformuloval.
*  který byl podle příběhu synem Haroerida a Esety – jinde Eset neskloňuješ, proč tady?
** Překlep
Zatím takto. Drobnosti rovnou opravuji. Na zbytek kouknu během odpoledne. --Faigl.ladislav slovačiny 2. 4. 2013, 12:43 (UTC)
*  Zkus víc odkazovat na ostatní články. Třeba skrze slova: štíři, hrochů, harpuny, basreliéf, varlata, oko apod.
** Pár odkazů přidáno, snad jsem toho moc nepřehlédl
*  onemocnění předejít tím, že sperma zachytil do svých rukou. Když se to Eset dozvěděla, danou ruku svému synovi usekla – Nejdřív se hovoří o obou rukou, pak o jedné ruce. Jak to tedy bylo?
** Bylo to tak, jak píšu, ale špatně jsem to formuloval. doplnil jsem jednu větu snad je to teď snáze pochopitelný
*  Podle starších pramenů byl právě Thovt tím, kdo vznikl z tohoto neobvyklého zrození. – To moc nechápu. Z jakého zrození?
** Upraveno. Myšleno to bylo tak, že z toho semene nevznikl sluneční kotouč (jak je psáno v předchozí větě), ale samotný bůh Thovt.
*  z tohoto důvodu bylo slunce považováno za jeho pravé oko a měsíc za oko levé – velká písmena
*  Nový král vykonal pro svého otce pohřební obřad a daroval mu jídlo společně s Horovým okem, – se svým okem?
** V tomto případě se jedná o amulet, který představoval Horovo oko. Ve větě jsem doplnil, že se jedná o amulet.
*  mohl být Usir v posmrtném životě oživen, a stát se tak králem mrtvých – chybí čárka
*  typických znacích tehdejší egyptské společnosti — božská povaha – zde nemá být minus, ale pomlčka
*  Například nářek Esety – opět to skloňování
*  vznikl jako zosobnění vegetace, a jeho smrt a opětovné – chybí čárka
*  stoupenci Hora—krále a vyznavači – má být stoupenci Hora – krále a vyznavači
*  se konal v měsíci Ka-her-ka – měsíce egyptského kalendáře byla vlastní jména, že se píší s velkým počátečním písmenem?
** není to vlastní jméno
*  odehrával v dávné prehistorii, a na základě toho – chybí čárka
Tedy moc pěkný článek. Po zapracování těchto drobností z něj může být určitě DČ. --Faigl.ladislav slovačiny 4. 4. 2013, 17:42 (UTC)
replies: text: Zdravím, díky za recenzi, dříve jsem se k tomu nedostal, během víkendu se na jednotlivé body podívám. --MartinAFC (diskuse) 5. 4. 2013, 16:43 (UTC)
Hotovo. Snad jsou všechny body zpracovány podle představ. Ještě jednou díky za recenzi! --MartinAFC (diskuse) 9. 4. 2013, 09:41 (UTC)
thread_title:  Faigl.ladislav 

message: Tak vidím, že se přistál stříbrný puclík. Pěkná práce!--Juandev (diskuse) 10. 4. 2013, 14:22 (UTC)
replies: text: Rovněž děkuji za recenzi. --MartinAFC (diskuse) 11. 4. 2013, 08:09 (UTC)
replies: text: :Nemáte za co, já v posledních 3 letech bych rád recenzoval, ale už na to není vůbec čas. Respetive se přiznám, že jsem ve Wiki našel zábavnější věci. Ale přečetl to Faigl a to je zkušený editor!--Juandev (diskuse) 11. 4. 2013, 12:41 (UTC)
thread_title:  Puclík