lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Významný strom

message: Termín významný strom / významné stromy se používá v poslední době poměrně často, takže jsem se pokusil vytvořit shrnující článek, ale problém je v tom, že neexistuje žádná univerzální nebo obecně uznávaná definice toho, co to je. Článek (a zvlášť jeho úvod) je proto hodně velký kompilát a výcuc významů, které jsou jednotlivým oborům společné. Pokud by se našel někdo, kdo by si troufl doplnit zdroje k významům, kde chybí (nepodařilo se mi najít nic vhodného, ani materiály na commons), doplnit nebo upravit kategorie (ty zvolené jsou jen hrubý nástřel), případně doplnit další významy, byl bych jedině rád.
Další věc, která by možná stála za pozornost je rok 2003, který se poměrně často opakuje u katalogizačních akcí významných stromů jednotlivých organizací. Vypadá to, jakoby se tehdy objevil pro tyto akce nějaký společný impuls (zákon? vyhláška? nějaká akce EU nebo jiné organizace?), ale to jediné, co se mi podařilo v souvislosti s rokem 2003 dohledat, je televizní pořad paměť stromů, který měl v lednu 2003 premiéru. --Xth-Floor 27. 1. 2011, 14:04 (UTC)
thread_title:  Informace a definice
Diskuse:Clémence Poésy

message: Nechápem toto presmerovanie, pretože správne je Clémence. --Lalina 27. 1. 2011, 23:46 (UTC)
replies: text: Ono to nebylo přesměrování, ale článek. Název jsem přesunul na správné jméno. --Kacir 27. 1. 2011, 23:51 (UTC)
thread_title:  Zlé presmerovanie
Diskuse:Přepeřování

message: V ornitologické komunitě je pro mne slovo přepeřování snahou o počeštění, obecně se vždy mluví a píše o pelichání. Bylo by lepší přesměřovat články naopak... --Martin Vavřík 28. 1. 2011, 06:56 (UTC)
replies: text: Mě to je celkem jedno, ať se k tomu vyjádří autor, Trachemys. Pěkný den, --Vojtech.dostal 28. 1. 2011, 08:11 (UTC)
replies: text: :  Pelichání je pouze polovina procesu přepeřování. Dorůstání nového peří nepochybně pelicháním není. Ovšem je možné, že se „obecně vždy mluví a píše o pelichání“, protože tato část jevu je z hlediska hovoru a psaní jaksi zajímavější – vypadá trochu jako jakási „nemoc“, dělá bordel atd., zatímco dorůstání nového peří nikomu nevadí a nikdo z ornitologické komunity o něm nemá potřebu mluvit a psát. Co se týče případných analogií u srstnatých zvířat, zatím nemáme ani článek línání ani článek obměna srsti, ale vše je podchyceno přímo v článku srst. Rovněž o obměně pokožky nemáme samostatný článek, ale pouze několik řádků v článku kůže. --ŠJů (diskuse) 11. 12. 2019, 15:19 (CET)
thread_title:  Přepeřování nebo pelichání
Diskuse:Tygr ussurijský

message: Souhlasím se sloučením sem do tohoto článku. Mircea 28. 1. 2011, 15:46 (UTC)  
replies: text: Sloučení je dobrý nápad, ale jen dodatek k slovenskému zoo parku, tam nemají čistokrevné sibiřské tygry, nepotvrdily to testy DNA dělané ve Skotsku.Jedná se křížence sibiřského a bengálského nebo sumaterského tygra. (??kdo+zdroj??)
vedeji vůbec jak vipadá tygr ussurijsky
thread_title:  Sloučení
Diskuse ke kategorii:Vádí v Izraeli

message: Parádní práce!! 400 vádí v Izraeli je super!! Navrhuji rozdělit podle districtů a na zvážení dávám vynechání slova Nachal a v názvu článku ponechat jen název vádí. Ke každému vádí by bylo dobré přidat kategorii podle povodí. Mircea 28. 1. 2011, 16:52 (UTC)
thread_title:  Rozdělení kategorie
Diskuse:Karosa B 40

message: Bylo by možné identifikovat výrobce označeného jako "Letňanské strojírny"? Podle starší literatury (Holub, Vychodil, Čermák: Atlas trolejbusů; NADAS 1986) byl výrobcem podnik "Středočeské strojírny Vodochody", přejmenovaný následně na AERO Vodochody. Výroba tam v části areálu údajně probíhala před převedením výroby z pražských prostor ve Vysočanech (dnes prostory firmy Kolbenka, předtím ČKD Trakce). Leotard 28. 1. 2011, 18:27 (UTC)
replies: text: Letňanské strojírny jsou uvedeny v Martin Harák: Encyklopedie československých autobusů a trolejbusů II. díl, Corona 2006 (cituji: Vyráběl se v letech 1953 až 1959 v národním podniku Karosa Vysoké Mýto a od roku 1960 pak v Letňanských strojírnách, závody J. Dimitrova.) a v Tomáš Kocman: Historická vozidla MHD ve sbírce Technického muzea v Brně (uveden výrobce historického vozu TMB: Letňanské strojírny, národní podnik Praha-Letňany, a dále v textu: Autobusové vlečné vozy typu B40 vyráběla Karosa Vysoké Mýto v letech 1953 až 1957. Zřejmě v souvislosti se zahájením sériové výroby autobusů Škoda 706 RTO byla jejich výroba předána do Letňanských strojíren (dnešní AVIA), kde pokračovala do roku 1962.). --Harold 28. 1. 2011, 20:06 (UTC)
replies: text: :Tak jsem zalovil ve své knihovně a vylosoval knížku Jan Neumann: Autobus Škoda 706 RO; GRADA 2009, kde se na straně 76 tvrdí, že přívěsy B 40 se vyráběly ve Středočeských strojírnách, které se ale v určitém období jmenovaly Letňanské strojírny, předtím  LETOV a následně Rudý Letov. To je továrna v Letňanech, ale jde o jiný areál než AVIA (Avia Ashok Leyland, dříve DAEWOO Avia, ještě dříve Závody Jiřího Dimitrova). Takže ty Vodochody z toho vypadávají a zmatek zůstává. Přesto děkuji za informaci. Leotard 28. 1. 2011, 20:51 (UTC)
thread_title:  Výrobce
Diskuse:Mediace

message: Kolego ŠJů, , nazýváte snad "trubkami" přední administrátory tohoto blogu, kteří kdysi zahájili k řešení sporu s wikipedistou V. Z. "meditaci"  ? Článek jsem sepsal právě za účelem tento rozdíl jim osvětlit. --Tomáš Pecina 30. 1. 2011, 06:46 (UTC)
replies: text: :Ha ha pane Pecino, toho jsem si nevšiml :D, ta "meditace" se opravdu velmi padařila :D. Omlouvám se za offtopic. mm,... takže zde překvapivě dobrý argument.  31. 5. 2011, 13:19 (UTC)
thread_title:  Mediace v. meditace
Diskuse:Jurský park (film)

message: Myslím, že není špatný nápad rozdělit téma na dvě - toto zachovat jako Jurský park (film) a nově přidat samotný Jurský park (jako původní Crichtonův román nebo případně celá frenčíza) Meridas 31. 1. 2011, 15:11 (UTC)

message: Navrhuji přesunout všechny postavy (a rovnou i místa) uvedené v :Kategorie:Jurský_park do jednoho seznamu (Seznam postav a míst z Jurského parku). Většina článků je v aktuální podobě na smazání, pohromadě by to po několika úpravách a s přidáním nějakého zdroje mohlo být lepší. Na vědomí  --Lukša (diskuse) 28. 6. 2021, 12:39 (CEST)
replies: text: Teoreticky by to bylo možné, a myslím si, že je to celkem dobrý nápad. Na druhou stranu by podle mě nebylo špatné jednotlivé články pouze rozšířit. Na anglické Wiki je spousta článků zaměřených pouze na fiktivní postavy z různých franšíz. Chápu však, že by sloučení všech článků do stránky podobající se článku List of Jurassic Park characters na anglické Wiki mohlo být přehlednější. --Blogorgonopsid (diskuse) 29. 6. 2021, 12:21 (CEST)
thread_title:  Sloučení článků do seznamu
Diskuse:Freon

message: *Já se sloučením souhlasím.M97uzivatel 31. 1. 2011, 16:10 (UTC)
*Souhlas se sloučením. GVP
* Já osobně nesouhlasím, freony jsou dost důležitý pojem, který si zaslouží mít vlastní stránku --Wownon (diskuse) 10. 11. 2017, 18:07 (CET)
*Souhlas se sloučením (tam) --Wikipedista:BobM d|p 22. 12. 2018, 10:01 (CET)
thread_title:  Sloučení
Diskuse:Jan Kubelík

message: Článek obsahuje mnoho přehnaných tvrzení, navíc zcela neozdrojovaných, a na první pohled je na něm znát, že je psán nějakým zarputilým fanouškem (viz např.: "...zastínil všechny žijící houslisty včetně Kreislera, Sarasateho, Hubaye, Wilhelmje, Joachima i našeho Ondříčka" či "jeho vystoupení vyvolávala běsnění"). --Trachemys 31. 1. 2011, 16:16 (UTC)
Uznávám, že na první podhled vypadají ty formulace nadneseně. Ale podle knihy Čaroděj houslí, kterou jsem jako zdroj doplnil ke článku, vydané roku 1949 nakladatelstvím Za Svobodu, svou faktickou podstatou odpovídají. Mám v archivu jeden exemplář této knihy s vlastnoručními korekturami a poznámkami dcery Jana Kubelíka Anity i autora.
O nové Ševčíkově metodě se hovoří na straně 55. O tom, jak byl dvanáctiletý Jan Kubelík přijat na pražskou konzervatoř je několik následujících  stránek. Důkazem, že jako absolventský koncert hrál skurtečně Paganiniho je na straně 89, kde je faksimile plakátu. Atd, atd.
Na straně 119 je citace z recenze Vídeňského Fremdenblttu" Zde skoncila hranice umění a začalo čarodějnictví" Skutečně se o Kubelíkovi takto psalo. Řada dalších tebou zpochybněných tvrzení se v knize skutečně vyskytuje a je monhdy dokladována citáty. Řaku pramenů ke Kubelíkovi má nyní z pozůstalosti Stanislava Jandíka hudební oddělení Národního muzea.
Možná jsou ty formulace psány trochu nadneseně a neodpovídá to skeptickému duchu Wikipedie, ale .doporučuji si knihu Čaroděj houslí půjčit v knihovně a přečíst. Proč shazovat památku skutečně geniálního českého muzikanta, který "zamával světem"?
Zdravím Pjandik 4. 2. 2011, 23:01 (UTC)
replies: text: Nechci zpochybňovat úroveň konkrétního umělce. Jen obecně: zde se nemá psát publicistickým stylem, ale encyklopedickým (zkuste zalistovat některou papírovou encyklopedií). Tedy je problematické psát František Novák byl génius, ale může být o Františku Novákovi tvrdil jeho současník profesor Antonín Vomáčka, že je génius + reference (u knih i konkrétní stránku). Nebo o Františku Novákovi tvrdili soudobí kritici, že je génius + několik referencí (např. kritiky od tehdejších uznávaných odborníků). Zdravím, Gumruch 4. 2. 2011, 23:18 (UTC)
replies: text: :Přesně tak. Pokud jsou tyto informace v knize uvedeny, navíc s citáty, nemá to chybu, stačí do článku doplnit reference s odkazy na ně a na příslušnou stranu. S pozdravem --Trachemys 6. 2. 2011, 13:37 (UTC)
replies: text: ::Děkuji Vám pánové za názory. myslím si však, že pokud byste čas věnovaný na mentorování méně zkušených kolegů věnovali na doplnění a opravení článku, bylo by to celkově užitečnější. Například v anglické wikipedii se ve článku o JK hovoří o tom, že byl přijat na konzervatoř v osmi letech a kupodivu k tomu žádný důkaz v podobě zdroje nepotřebují. Je snad anglická wikipedie méně encyklopedická než česká? Pjandik 21. 2. 2011, 17:31 (UTC)
thread_title: Zdůvodnění k vložení {{Šablona|NPOV}}
Diskuse:Spensové z Boodenu

message: V článku se píše Emanuel Spens (1831 – po roce 1900) zakoupil v polovině 19. století statek Ropice u Českého Těšína společně se zámkem, které později odkázal svému adoptovanému synovci hraběti Hermanu Kuenburg-Spensovi (1868–1942). V knížce Erbovní galerie těšínské šlechty od Karla Müllera zase Emanuel Traugott svobodný pán Spens z Booden se narodil 1773 ... v roce 1816 získal v dědictví panství Ropice. Co z toho? Jedná se o totožné osoby? Popřípadě něco jiného? Něco také zde, viz komentář dole. --Silesianus 31. 1. 2011, 19:32 (UTC)
replies: text: Jsem z toho zmatený. Patrně to budou dvě rozdílné osoby, Mašek uvádí vysloveně dva bratry Emanuela (*1831) a Aloise (*1835). O Emanuelovi píše, že získal statek, já tedy, možná nepřesně, napsal, že zakoupil. Na druhou stranu pokud by ho získal rovněž dědictvím od staršího Emanuela (či někoho jiného), proč by byl zdůrazňován až ten druhý převod? Momentálně nejsem doma, zkusím se po tom podívat i jinde, až se dostanu ke svým dalším materiálům. v zásadě se nám to nevylučuje. Když bych pominul, že onen statek nezakoupil ale jak v originále uvedeno získal, pak by to snad šlo. --Martin Kotačka 31. 1. 2011, 19:51 (UTC)
replies: text: :Mno jak se píše v linku, co jsem dal Roku 1810 nechal další majitel statku baron Karel Cselesta zámek přestavět v klasicistním stylu a v této podobě se udržel v podstatě do dnešní doby. Po Coelestech drželi Ropici Metternichové, v roce 1862 zdědil Ropici baron Emanuel Spens-Boden a v roce 1926 získal statek se zámkem Heřman Künburg-Spens. jako oficiální text a v komentářích dole Opravte si, prosím, údaje o vlastnících zámku - neustále je opisována chyba o majetkových vztazích s rodem Metternichů. Gabriela Celestová v roce 1816 zemřela, odkázala ropický majetek svým příbuzným, baronům Spensům z Bodenu. Za jejich správy na zámku pobývala Zoë Spens - Boden, provdaná za Antona MATTENCLOIT - nikoli Metternicha (viz www.heraldica.cz/articles/spens.htm). Takže chyba možná tam? --Silesianus 31. 1. 2011, 20:00 (UTC)
replies: text: ::Zkusíte to prosím případně, s přihlédnutím na onen článek na heraldica.cz, opravit? Dnes večer už na Wikipedii nebudu a následující dva až tři dny patrně také ne. Děkuji. --Martin Kotačka 31. 1. 2011, 20:08 (UTC)

text: ::Tak jsem udělal alespoň drobnou úpravu. --Martin Kotačka 1. 2. 2011, 09:34 (UTC)
thread_title:  Emanuel Spens
Diskuse:Vladimír Martinec

message: Nevím, kde jste sehnali údaje o startech v reprezentaci Vladimíra Martince, ale on staroval ve 289 utkáních a vstřelil 155 branek. 
Máš naprostou pravdu. Je to blábol. Opravím to, ale pro příště, když něco takového zjistíš oprav to sám. Čím nás bude více kdo to hlídají tím líp.--Zoner57 1. 2. 2011, 08:14 (UTC)
Opraveno.--Zoner57 1. 2. 2011, 08:23 (UTC)

message: MiroslavJosef 1. 2. 2011, 08:18 (UTC)
thread_title: Editujte s odvahou
Diskuse:Dr. Oetker

message: K tomu přesunu: také mě to napadlo, ale problém je, že oni se zásadně píší jako firma bez té mezery. "Dr. Oetker" znamená zakladatele, "Dr.Oetker" firmu.--Ioannes Pragensis 1. 2. 2011, 13:20 (UTC)

message: Trochu jsem se zajímal o rodinné poměry Oetkerů, a protože jsem na internetu nenašel dostatečné informace v češtině, rozhodl jsem se ze získaných informací z cizojazyčných zdrojů udělat malou vsuvku do stávajícího článku do kapitoly Historie. Nechtěl jsem kvůli tomu zakládat samostatný článek, resp. články o jednotlivých osobách, nemám na to dost času a popravdě řečeno mě to až zas tak moc nezajímá. Tyhle informace mi tu ale chyběly a možná tak ušetřím čas i dalším zvědavým čtenářům. 
Kvůli zdrojům z německé Wikipedie jsem použil šablonu překlad, i když o nějakém rozsáhlém překladu nelze vůbec mluvit. Jde jen o použití dílčích informací (týkající se většinou dat narození a úmrtí), které jsem navíc ještě zvlášť v textu ozdrojoval. Pokud jsou moje citace zbytečně překomplikované tak je prosím patřičně upravte. Jednu původní citaci jsem ponechal na konci posledního odstavce kapitoly Historie, i když se domnívám, že se vztahuje k celé této kapitole a mělo by to být asi zvlášť uvedeno.
Větu: Do České republiky společnost přišla roku 1923. jsem opravil na: Do Československa společnost přišla roku 1923. Možná to tak původní zdroj uváděl, ale vypadá to hloupě vzhledem k uvedenému letopočtu.
Daniel Pospíšil (diskuse) 13. 8. 2012, 03:17 (UTC)
thread_title:  Rodina Oetkerů
Diskuse ke kategorii:Ryby

message: Postupně vyprázdnit a zrušit, funkci převezme obecně ichtyologická kategorie Rybovití obratlovci (nemá smysl tříštit ichthyologii napříč kategoriemi, je to i lepší z hlediska iw - anglické fish odpovídá pojmu "rybovitý obratlovec", nikoliv "ryba"). Zároveň je nutno přepsat/přejmenovat některé články týkající se výhradně pravých ryb (Osteichthyes) na obecnější verze, opět výhoda jak z hlediska ucelenosti ichthyologických poznatků, tak z hlediska iw (mám na mysli články typu "anatomie ryb" apod., nikoliv samotný článek věnovaný Osteichthyes a pojmu ryba v užším smyslu). --Kyknos (labuť stěhov 1. 2. 2011, 16:19 (UTC)
thread_title: Plán
Diskuse:Kříž svatého Petra

message: jsem pro vyčlenení obráceného satanského kříže do vlastního článku. Dominikmatus 1. 2. 2011, 21:01 (UTC)
replies: text: Obsahově by to asi bylo logické, takhle je to nejspíš urážlivé pro obě strany :) Nicméně uvažujte realisticky - část o svatopeterském kříži má dvě věty, část o satanském kříži tři. Ze slušného pahýlu přece nebudeme dělat dva subpahýly. --Váš Mostly Harmless 2. 2. 2011, 06:27 (UTC)
replies: text: :pokud by se rozšířily, tak by to šlo ne ? Dominikmatus 2. 2. 2011, 15:25 (UTC)
replies: text: ::To asi ano, ale v současné podobě prostě není co dělit. --Váš Mostly Harmless 3. 2. 2011, 06:23 (UTC)
replies: text: :::Ale právěže spojení těchto dvou odlišných, ač stejně vypadajících symbolu vede k omylům. Ale asi bych to spíš přejmenoval na obrácený kříž a pak rozepsal jeho významy a původy.
replies: text: ::::No jo, jenomže obrácený kříž není ani jedno z toho... Koukal jsem se trochu po netu a našel nějaké informace o svatopeterském kříži, přidám je do tohoto článku a pak bude možné vyčlenit i kříž satanistický. Díky za podnět k rozdělení. --Váš Mostly Harmless 3. 2. 2011, 15:51 (UTC)
Já bych to nerozděloval, je to článek o symbolu ať už je jeho užití/význam jakýkoliv (srov. svastika, anch a interwiki). Je otázkou, jak to potom pojmenovat, ale myslím, že pojmenování tvarů křížů po svatých je v ikonografii/heraldice i jinde pravidlem, a že se to používá i v případech, že to už nemá žádnou spojitost (ondřejský kříž x ondřejský kříž...). --pan BMP 3. 2. 2011, 17:31 (UTC)

text: Tak to můžu rovnou nazvat svastiku znakem nacistické strany. A osobně nemám rád, když někdo něco plete. A tak může působit i tento článek. Dominikmatus 3. 2. 2011, 17:48 (UTC)
replies: text: :V tomhle je na Wikipedii slušný zmatek, hákový kříž naneštěstí taky redirectuje na svastika. Osobně bych byl taky pro dělení symbolů podle významů, je-li relevantní (tj. jsou-li významy z historického hlediska zcela odlišné, totožnost je pouze grafická a oba jsou encyklopedicky významné). --Váš Mostly Harmless 3. 2. 2011, 17:56 (UTC)
replies: text: ::Na tom, že je hákový kříž přesměrován na svastiku nevidím nic špatného. Zmatek nastává hlavně v případech, že někdo má nějaký symbol spojený s nějakým významem a protože nezná ostatní kontexty, dochází k absurdním závěrům (viz zmíněná návštěva JP2 v Izraeli) - obecný článek uvádí všechny kontexty a měl by tedy případným zmatkům předcházet, v čemž vidím největší (jedinou) výhodu. --pan BMP 3. 2. 2011, 19:06 (UTC)

message: Tak jsem si to představoval. díky za editaci. Dominikmatus 4. 2. 2011, 10:05 (UTC)
thread_title:  Super
Diskuse:Jabloňovité

message: Nějak mi není jasná ta čeleď. U jabloně, hrušně i hlohu se na příslušných stránkách tvrdí, že jsou z čeledi růžovité. I v jiných zdrojích než na Wikipedii je uveden zdroj růžovité. Nejsem ale botanik, tak to nechci opravovat. Prosím toho, kdo se v oboru vyzná a revizi a event. opravu.
http://cs.wikipedia.org/wiki/Hru%C5%A1e%C5%88
http://cs.wikipedia.org/wiki/Jablo%C5%88
http://cs.wikipedia.org/wiki/Hloh_obecn%C3%BD
http://www.cojeco.cz/index.php?detail=1&id_desc=39962&title=jablo%c5%88&s_lang=2
http://www.garten.cz/e/cz/1098-jablon-purpurova-malus-x-purpurea/
Mobinka 1. 2. 2011, 23:25 (UTC)

message: šel by tento článek podle Vás propojit s :en:Maloideae a odpovídajícími články na jiných Wikipediích? --Vachovec1 (diskuse) 5. 12. 2017, 21:19 (CET)
thread_title:  Wikidata
Diskuse:Nacionalismus

message: Článek je silně nevyvážený a tím porušující nezaujatý úhel pohledu, když věnuje pomalu polovinu svého obsahu názorům Ernesta Gellnera. --Dezidor 2. 2. 2011, 01:01 (UTC)
replies: text: O silné nevyváženosti pochybuji, jediný argument je nadmíra Gellnera, avšak znáte však více respektovaného odborníka na nacionalismus? Nečetl jsem žádnou knihu o nacionalismu, aniž by tam nebyl významně zastoupen názor Gellnera. --Elm 5. 2. 2011, 13:22 (UTC)
replies: text: :Původně jsem uvažoval o založení samostatné šablony, která by zachycovala poručení NPOV nevyvážeností, ale nakonec jsem vložil obecnou šablonu. Odborníků jsou stovky, stačí si projet interwiki a reference a to i tam je zlomek. Wikipedie jistě nikdy nezachytí vše a je otázkou zda, by bylo účelné uvádět i podobně zněnící definice, ale pokud je cca něco přes třetinu článku věnováno jednomu z autorů (jeho známost nezpochybňuji), něco zjevně v pořádku není. --Dezidor 5. 2. 2011, 15:44 (UTC)
thread_title:  NPOV 

message: V tomto článku chybí obecná definice tohoto klíčového pojmu moderní historie.
Jistě lze napsat o nacionalismu v širším smyslu jako tendenci v různých dobách podporovat hodnoty (různě chápaného) národa. A v užší smyslu na konci devatenáctého století v souvislosti s romantismem a fr. revolucí vzniklého politického proudu, prosazujícího národní stát a rozvíjení národních hodnot v rámci ostatních společenských oblastí (kultura, spolky, tradice, náboženství atd.). A také další ideologie, vč. nacismu (zdůraznit rozdíl), které na toto navázaly. Necítím se na to dost kvalifikovaný, snad někdo definujete lépe. V článku, alespoň v úvodní části, se o nacionalismu totiž dozvím: na co navazuje, s jakými pojmy „pracuje“, že je součástí diskursu, definice je komplkovaná, že se vedou diskuse a co v odborné diskusi prospěje. O nacionalismu samotném jen, že je založen na pojmu národ a že coby moderní (kulturní) kolektivní ideologie [uf, co si pod tím mám představit?] vznikla v 18. století.
--Matěj Orlický (diskuse) 24. 5. 2012, 12:09 (UTC)
Lze říct, že nacionalismus je průvodní prvek (jeden z mnoha) ustavení absolutního systému nadvlády nad člověk a světem. V protikladu k národnímu cítění, jež se opírá o skutečnost člověka, se zde pracuje s odskutečněnými symboly, které se ovšem tváří jako skutečné (jde tedy o popření skutečnosti člověka, o abstrakci směrem k pojmu). Odlišení je možné trojí cestou: (a) po ovoci, (b) po původci, (c) co do logické výstavby. Ovocem národního cítění je pomoc bližnímu v nezdokonalitelném světě, ovocem nacionalismu ráj (očekávaný) a němá masa, volitelně i s hromadami mrtvol plnohodnotných bližních (skutečnost). Původce národního cítění je konzervativec, původce nacionalismu levičák (ad hominem: Vavák proti Máchovi). Logická výstavba je harmonie proti (u nacionalismu) dualismu. Významné příklady nacionalismu: Masaryk (jeho husitsví), německá sociální demokracie (Deutschland über alles). Za srovnání by zřejmě stálo i budování Němce s budováním Evropana (jeden z "velkých evropanů" je i Adenauer, což ukazuje na jemnou diferencovanost celého "procesu").
thread_title:  Chybí definice
Diskuse:Deskriptivní geometrie

message: Muze mi nekdo rict, zda axiomy Euklidovské geometrie nejak logicky patri do tohto clanku? Je vubec deskriptivni geometrie axiomaticka teorie? Pokud ano, doplnte zdroj prosim.. Franp9am 2. 2. 2011, 03:58 (UTC)

message: 31.30.175.4 28. 8. 2021, 10:19 (CEST)
thread_title:  Je to věda nebo obor matematiky?
Diskuse:Polodrahokam

message: Do roku 1955 se za drahokamy považovaly průhledné a k broušení vhodné minerály s tvrdostí přes 8, zatímco ostatní, i když průhledné, ale nedosahující 8. stupně Mohsovy stupnice tvrdosti byly označovány jako tzv. polodrahokamy (podle toho by mezi polodrahokamy tedy patřil i jeden z nejcennějších drahých kamenů - smaragd!) (Baumgärtel, Quellmalz, Schneider, 1988). Název "polodrahokamy" byl tedy zrušen již v roce 1955, a to vydáním nového závazného názvosloví kamenů mezinárodní organizací BIBOA - Bureau International des Associations de Fabricants, Grossistes et Détaillants de Joaillerie, Bijouterie, Orfévrerie et Argenterie, se sídlem v Haagu (CIBJO: Pierres précieuses et fines/Perles Définitions). Jako šperkové (drahé) kameny byly do budoucna označeny všechny další i průsvitné a neprůhledné minerály, používané na výrobu šperků. Jak lze ale dosud často vidět, s označením kamenů jsou stále problémy.
thread_title:  Název "polodrahokamy"
Diskuse k šabloně:Infobox - souostroví

message: Provincie je příliš konkrétní, je třeba to zobecnit a umožnit podrobnější členění, jako je tomu např u šablony Jezero. Mircea 3. 2. 2011, 10:55 (UTC)
thread_title:  Nižší správní celky 

message: Bylo by výborné, kdyby se co nejdříve našel někdo, kdo by dovedl tuto šablonu upravit a přizpůsobit ji novým potřebám. Je obtížné vytvářet články o souostrovích, když není k dispozici příslušný infobox a ten je pak nahrazován infoboxem regionu či dokonce státu - a někdy ani to ne. Tomu, kdo se toho ujme, předem dík!--Dirillo (diskuse) 15. 5. 2020, 20:30 (CEST)
replies: text: bylo by vhodné, kdyby žadatelé o úpravu šablony přišli s konkrétními požadavky, z vyjádření "upravit a přizpůsobit ji novým potřebám" editor schopný a ochotný upravit šablonu nemá jak zjistit, co se po něm vlastně chce. --Vachovec1 (diskuse) 15. 5. 2020, 21:26 (CEST)
replies: text: :Dle požadavku, uvedeného v šabloně Upravit, která sem byla umístěna již v roce 2018, soudím, že hlavní problém je ten, že šablona nekomunikuje s wikidaty (což ostatně i coby laik vidím u článků, kde byla použita). Ovšem těžko mohu upřesnit detaily, moje více než skromné "technické" znalosti na to bohužel nestačí. Ale každopádně díky za reakci!--Dirillo (diskuse) 15. 5. 2020, 21:37 (CEST)
thread_title:  Úprava šablony 

message: Nešlo by přebírat alespoň souřadnice a tím i mapu z wd? A nadpis.B.mertlik (diskuse) 21. 2. 2023, 19:17 (CET)
thread_title:  Z WD