lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Zub

message: K odstranění sloucit, zub je jeden, chup jsou vsechny zuby jedince. Vrba 13:13, 15. 6. 2006 (UTC)
replies: text: Docela se to plete. Člověk neví, kde má informace hledat. Nebylo by možné dát do nadpisu asi tohle ? : "Zub je blablabla, ..., Souhrn všech zubů jednoho jedince se nazývá chrup neboli dentice".  --Vojtech.dostal 17:35, 28. 12. 2007 (UTC)

message: "Sklovina je tvořená mineralizovanými hranoly, je velmi odolná a při poškození nemá schopnost regenerace."
Četl jsem, že sklovina se za určitých okolností může remineralizovat a obnovovat. Nebylo by vhodné toto prověřit a případně zakomponovat do článku? --Lukáš Mižoch 14:41, 10. 9. 2006 (UTC)
replies: text: Hranoly skloviny jsou tvořené ameloblasty v době, kdy je zub ještě v dásni - ameloblasty sedí na povrchu zubu a produkují prismata "pod sebe" a když se zub prořeže, už tam nejsou. Remineralizovat se sklovina určitě může, ale jsem si docela jistá, že nedorůstá - leda by mi v embryologii lhali :p --Bodlina 14:47, 10. 9. 2006 (UTC)
Jak říkám, jen bych upřesnil, že jistá možnost regenerace zde je, byť to není ve smyslu, že sklovina „doroste“. :) --Lukáš Mižoch 15:04, 10. 9. 2006 (UTC)
thread_title:  Sklovina 

message: ZUB by měl mít rozcestník - v technice se zuby také dost často vyskytují a existuje také cosi jako  ZUB ČASU .
Miroslav J.Kozák
replies: text: Myslím, že ne, v článku je vysvětleno hned na začátku, že jde o ozubená kola apod. Co se týče zubu času, nevím, jaký by se o něm dal napsat článek... --Japo ¿ 15:58, 3. 7. 2007 (UTC)
thread_title: Rozcestník
Diskuse:Asymetrická kryptografie

message: Nejsem odborník na kryptologii, ale domnívám se, že českým termínem pro one-way function je jednocestná funkce. A právě na matematickém konceptu jednocestných funkcí (přesněji řečeno jednocestných funkcí se zadními vrátky, trapdoor one-way function; ha! teď vidím, že už máme „nečesky“ IMHO podivně pojmenovaný a formulovaný článek trapdoor funkce, v něm se používá „jednosměrná funkce“; ha! a teď vidím, že jednosměrná funkce je redirect na hašovací funkce, to už je IMHO zcela špatně…) je asymetrická kryptografie založena. Jestli se to někomu plete s užším pojmem hašovací funkce, těžko s tím něco dělat. --Mormegil ✉ 16:26, 15. 6. 2006 (UTC)
thread_title:  Terminologie
Diskuse:Linux (jádro)

message: Chceme oops zvlast, ja bych skoro rekl, ze si to svou zvlastni sekci nezaslouzi.
Tak to maji v en:
http://en.wikipedia.org/wiki/Linux_kernel_oops

message: Prosím, aby se příslušní Wikipedisté vyjádřili k tomu, zda je Linux operační systém, či jen software. Zda používat také příslušný infobox.
Děkuji. Omikrofan (diskuse) 20. 7. 2014, 14:57 (UTC)
replies: text: : Poněkud nechápu na co se ptáte? Ano, jde o operační systém, což je také software. --Wikipedista:BobM d|p 22. 6. 2015, 20:51 (CEST)
replies: text: :: Jen jsem hledal podporu/nápady pro změnu šablony ze software na operační systém. --Omikrofan (diskuse) 22. 6. 2015, 21:00 (CEST)
thread_title:  Domnívám se, že jádro Linuxu je operační systém, ne jen software
Diskuse:Bombardování

message: Bombardování měst není žádná zvláštnost 20. století. Prahu bombardoval už v roce 1848 Windischgätz.

message: Není zbytečné mít dva různé články - Bombardování a Nálet? Chápu, že např. ostřelování Paříže za první světové války lze považovat za bombardování (i když to nebyl nálet), ale většinou se tyto pojmy překrývají.--Joker Island 19:55, 1. 6. 2007 (UTC)
replies: text: Rozdíl mezi dělostřeleckým bombardováním / ostřelováním a leteckým bombardováním. Neslučovat. --Wikipedista:BobM d|p 7. 6. 2015, 13:35 (CEST)

text: Ještě raketové nebo námořní (oproti pozemnímu) bombardování --Wikipedista:BobM d|p 7. 6. 2015, 13:50 (CEST)
thread_title:  Sloučení?
Diskuse:Daniel Dočekal

message: neměl on dočekal něco společného s software602?
replies: text: :Daniel Dočekal chodil s Františkem Fukou (a taky Miroslavem Fídlerem a Tomášem Rylkem) do pražské Stanice mladých techniků. Viz http://www.lupa.cz/clanky/frantisek-fuka-fffilm-me-celkem-stve/ --Pabouk (diskuse) 8. 4. 2013, 18:22 (UTC)
thread_title:  602 

message: ad Významnost (lidé):
* Široce uznávané osobnosti zábavního průmyslu nebo tvůrci veřejného mínění, či osoby které významně ovlivňují veřejné mínění.
* (možná???) Publikovaní autoři, editoři nebo fotografové, kteří obdrželi více nezávislých recenzí nebo ocenění svých děl, nebo pak takoví autoři, kteří svá díla vydávají a prodávají v nezanedbatelném nákladu.
Zvažte, podle mě je zde mnohem více kandidátů ku smazání, než pan Dočekal.--frettie.net (diskuse) 27. 11. 2015, 10:08 (CET)
replies: text: Vzhledem k tomu že Daniel Dočekal v posledních několika letech pravidelně píše pro lupa.cz, a má na kontě téměř 2500 článků.

text: Lupa.cz » Autoři » Daniel Dočekal

text: dále na Křišťálové lupě se umístil dvakrát jeho projekt 365tipu.wordpress.com (One (wo)man show + Obsahová inspirace)

text: Křišťálová lupa 2015 - výsledky

text: by to mělo být dostačující pro splnění významnosti, ne?

text: --MichalZobec (diskuse) 27. 11. 2015, 11:02 (CET)
replies: text: : Podle mě určitě, ale nemůžu to rozhodnout sám.--frettie.net (diskuse) 27. 11. 2015, 17:25 (CET)
replies: text: :: doplnil jsem trochu obsah článku, tím pádem by se šablona významnost mohla odstranit ... --MichalZobec (diskuse) 27. 11. 2015, 18:41 (CET)
replies: text: ::: Souhlas, pročetl jsem to a pak odstranil šablonu.--frettie.net (diskuse) 28. 11. 2015, 13:01 (CET)
Do článku jsem hodila ještě dva odkazy na rozhovory na webech, ve kterých nepracoval, aby bylo dosaženo maximální nezávislosti zdrojů. Btw. od wikipedisty z roku 2015 bych očekávala, že projeví elementární snahu případnou (ne)významnost prověřit vyhledáním jména na googlu, což by zabralo asi 1 minutu, ale asi bych toho chtěla moc. --Jana Lánová (diskuse) 29. 11. 2015, 13:43 (CET)

text: No je to tak.--frettie.net (diskuse) 29. 11. 2015, 19:35 (CET)
thread_title:  Významnost
Diskuse:Šan-chaj-kuan

message: Právě v Šan-chaj-kuan se roku 1644 odehrála rozhodující epizoda, znamenající nástup dynastie Čching (Qing), kdy se generál Wu San-kuej (Wu Sangui) zrádně spojil s Mandžuy a vpustil jejich vojska do Číny.
replies: text: Ja bych s termíny rozhodující epizoda a zrádné spojení operoval opatrneji. 1) Spíš jedna z rozhodujících epizod a 2) vzbouřenec Lǐ Zìchéng byl 24. dubna 1644 vpuštěn eunuchy do jižního města Pekingu a Chóngzhēn (poslední císař dynastie Ming) spáchal ráno 25. dubna sebevraždu. Poté se armády vzbouřenců vydaly k Shānhǎi Guān a Wú Sānguì se musel rozhodnout, co dál. V pomoc mingských armád z jihu doufat nemohl a najednou musel čelit hrozbě Mandžuů (vedených princem-regentem Dorgonem) ze severu, nebo vzbouřenců (jejihž armáda byla s tou jeho zhruba srovnatelná) táhnoucích od Pekingu... Kdyby se nerozhodl tak, jak se rozhodl, pravděpodobně by Mandžuové přes Velkou zeď pronikly i tak (jako to již konec konců dokázali dříve).

text: --Ozzy 15:09, 16. Čer 2006
thread_title:  Zrada?
Diskuse:Doktor sociálně-politických věd

message: M.Pol.Sc. = Master of Political Sciences = magistr politických věd (akademický titul ve Finsku)
---
Nebo jsem taky slysel "Rodné Strany Doktor". lada --195.113.26.234 13:51, 16. 6. 2006 (UTC)
A nebo také "rychle studovaný doktor". --Pajast 10:18, 28. 6. 2006 (UTC)

message: Doplňuji do diskuse otázku na věc, která není patrná z textu (respektive se v něm tvrdí dvě různé věci):
* dostavali ten titul JEN funkcionari nebo OBVYKLE predstavitele?
--Postrach 10:25, 28. 6. 2006 (UTC)
Tento titul by neměl být vůbec zařazován mezi tituly akademické. Jde o titul politický, pro nomenklaturní kádry totalitního režimu, jejichž schopnosti neumožňovaly získat řádný akademický titul na základě skutečného vzdělání. Je paradoxem, že právě tito lidé měli nejsnazší přístup na vysoké školy, ale jedinou dosažitelnou hodností pro ně byl speciálně zřízený RSDr "rodné strany doktor", snadno dostupný na Vokovické Sorboně. V současné době se tento titul už neuděluje, není kde.
replies: text: :: ... alternativní název "rozhodnutím strany doktor" ... --MiroslavJosef 2. 5. 2009, 08:38 (UTC)
thread_title:  Kdo to dostaval 

message: Vzpomínky absolventů Vysoké školy politické (VŠP) jsou např. v těchto knihách:
* Miroslav Vaněk, Pavel Urbášek (editoři): Vítězové? Poražení?: životopisná interwiew. Díl 2, Politické elity v období tzv. normalizace. Prostor, Praha, 2005, 831 s.
* František Doskočil: Průlom: agentem CIA uvnitř komunistické nomenklatury. Votobia, Olomouc, 2004, 285 s.
thread_title:  Vzpomínky absolventů 

message: doktor sociálních věd (rerum socialium doctor) nebo doktor sociálně-politických věd ?
replies: text: Opraveno. Matrix Computations (diskuse) 2. 8. 2012, 10:33 (UTC)
thread_title:  S = politický ?

message: Myslím, že tento folklór sem určitě patří. Je názornou ilustrací toho, jakou ten titul měl a má vážnost. --Cinik 7. 5. 2009, 12:08 (UTC)
thread_title:  Ad folklŕ 

message: Z článku není jasné, od kdy do kdy byl titul v tomto smyslu udělován, pouze, že RSDr. ve smyslu doktor sociálních věd byl udělován v letech 1949–1952. Pak je zmíněn rok 1966, ale proč, to uvedeno není. --Xth-Floor (diskuse) 7. 6. 2020, 22:13 (CEST)
thread_title:  Období
Diskuse:Claude Monet

message: Tenhle článek je takový celý divný. Neříká nic o tom, kdo Monet byl a jak žil (a ne, že by nebylo o čem psát), popisuje jen několik cyklů jeho obrazů, ale třeba o impresi vycházejícího slunce se čtenář nedozví vůbec nic, přesto, že právě tento obraz je základem impresionismu. Sama si na to ale netroufám, takže prosím o pozornost některého způsobilejšího kolegu. --Bodlina 20:04, 16. 6. 2006 (UTC)

message: Chtěla bych se zeptat jestli zemřel 5. prosince či 6. prosince. Tady na Wikipedii se píše 5., ale v knize Mistři světového umění se píše 6. Předem děkuji za odpověď --Lovelygirl 24. 10. 2008, 15:37 (UTC)
thread_title:  Kdy vlastně zemřel ? 

message: V článku o Claudu Monetovi je  chyba v uvedení jeho díla Snídaně v trávě - každý trouba ví, že autor tohoto obrazu je Ed. Manet.
thread_title:  Chyba  v životopise 

message: Claude Monet namaloval obraz Dejeuner sur l'herbe 1863 Jan Hamsik 12. 8. 2010, 20:18 (UTC)
thread_title:  Claude Monet namaloval obraz
Diskuse:Yekta Uzunoğlu

message: On ho dostal jako MUDr. na UK a pak mu ho zřejmě uznali ve Francii a v Německu :-) –wiki-vr 21:19, 16. 6. 2006 (UTC)
replies: text: Re: 21:01, 16. 6. 2006 Aktron m (MUDr. jako odkaz... jinak zajímalo by mě, jak ten titul vypadá v tureckém podání)
P.S.: Tady je to v tr: Doktor :-))) –wiki-vr 22:06, 16. 6. 2006 (UTC)

text: Hmm, tak to mě překvapilo, že má ten titul od nás. Ale no jo, my jako ČSSR jsme podporovali jakoukoliv sílu která se zasloužila o rozbíjení kapitalistických zemí, a mezi ně komunisti řadili i Kurdy. Aktron 22:12, 16. 6. 2006 (UTC)
Tak jsem v úvodu doplnil. wiki-vr 05:33, 17. 6. 2006 (UTC)
Vyjmul jsem ho z kategorie Němečtí lékaři Priessnitze taky máme Němci a ne meziSlezany/Moravany/Čechy. Zagothal 19. 11. 2010, 12:06 (UTC)
thread_title:  MUDr. 

message: Změna V květnu 1997 odjel navštívit rodinu do Turecka, odkud mu bylo v červnu zakázáno vyjet. na V květnu 1997 odjel navštívit rodinu do Turecka, odkud mu v červnu zakázali vyjet. stále neříká nic o tom (a ani uvedený zdroj to neuvádí), kdo zakázál, proč zakázal, kdy byl zákaz zrušen, jestli i přes zákaz vycestoval… Jestli je to tak důležité, že to mám být v článku uvedené, tak takové podrobnosti by podle mne bylo potřeba doplnit. --5. 5. 2017, 20:22 (CEST), Utar (diskuse)
thread_title:  Zákaz vyjetí 

message: Označuji šablonou . Ten „Životopis MUDr. Yekty Uzunoglu“ ve zdroji  je evidentně přebraný odjinud, resp. podle obsahu a stylu psaný samotným Uzunoglou. Co se týče biografických informací, zejména výčtu, na čem všem se podílel, spoluzakládal atd., chce to věrohodné zdroje. --Mario7 (diskuse) 17. 7. 2018, 12:24 (CEST)
thread_title:  Věrohodné zdroje 
Diskuse:Mary Sue

message: Nechci rýpat, ale nemělo by se v češtině používat raději marysue podobně jako švejk, donchuán nebo lazar? Mary Sue je pouze konkrétní postava v příběhu The Trekkie's Tale, všechny ostatní už se jmenují jinak, tudíž by se jejich označení mělo psát spíš marysue, ne?
thread_title:  Marysue 

message: Článek uvádí řadu generalizujících a velmi podivných tvrzení. Jako jeden ze zdrojů je nepříliš důvěryhodný článek, ve kterém mnohá problematická tvrzení nejsou, jako druhý internetová diskuse. 
Příklady tvrzení, která se jeví jako vlastní výzkum.:
*„Jedním z častých fenoménů Mary Sue postav je barva očí. Nabývá nereálných hodnot a v některých případech je dokonce nestabilní a mění se postavě podle nálady.“
*„Vlasy Mary Sue často také nemají jednotný odstín - bývají promelírované, ačkoliv si je nikdy nebarvila.“
*„Mary Sue nikdy nenosí obyčejné oblečení. Po Bradavické škole J. K. Rowling chodí v riflích a tričku místo ve školní uniformě (anebo si školní uniformu přizpůsobí), ve Středozemi pobíhá v těsných kalhotech a bundě, ačkoliv je žena. Méně křiklavé případy nosí styl oblečení, který se autorovi líbí nebo odráží poslední módu.“
Dalším problémem je úzké zaměření na fan fiction, ač termín se (byť spíše v angličtině) používá i v seriózní literatuře a literární kritice. 
--80.78.139.12 9. 3. 2020, 21:22 (CET)
thread_title:  Zdůvodnění šablony Vlastní výzkum
Diskuse:Bankovka

message: Článek tvrdí, že "papírové peníze" = "bankovky". Domnívám se, že to není zcela přesné - pokud papírové peníze vydává přímo stát, nazývají se státovkami. Nenajde se někdo, kdo by o tom věděl něco víc a článek by upravil (případně vytvořil článek Státovka)? --Joker Island 18:10, 18. 6. 2006 (UTC)
replies: text: něco více o tom nevím, ale podporuji že bankovky nejsou státovky a nejsou to papírové peníze. Bankovka byla svého času spíše podobná směnce, než penězůpm které dneska vydává stát --Chmee2 18:25, 18. 6. 2006 (UTC)
myslím, že v dnešní době je ten význam sloučen. Předpokládám, že ve většině zemí (stejně jako v Česku) jsou papírové peníze vydávány pověřenými bankami, proto je jsou obecně papírové peníze známy jako bankovky.  --Li-sung ✉ 18:32, 18. 6. 2006 (UTC)

text: no to je sice pravda, ale z pohledu ekonomie je to označení špatné, jelikož tam termín bakonvka znamenalo něco jiného. Pamatuji si, že nás učitel na ekonomii na tuto chxybu upozorňoval, abychom se jí vyvarovali. Bohužel jsem ze školy už chvilku pryč, takže se mi toho dost potratilo, takže na opravu si netroufnu.--Chmee2 18:35, 18. 6. 2006 (UTC)
Mimochodem vysvětlení pojmů je na stránce ČNB --Li-sung ✉ 18:36, 18. 6. 2006 (UTC)

text: Bankovka a státovka je veliký rozdíl. Článek je proto fakticky chybný. Například tzv. bankocetle byly státovkami, nikoli bankovkami. Emitovala je sice Wiener Stadt Banco, tedy banka, ale z pověření vlády. To je naprosto odlišný případ od emise klasických bankovek odkupem obchodních směnek, která je výsledkem tržní poptávky po penězích, nikoli rozhodnutí státu.--Phamphi 18. 7. 2011, 16:37 (UTC)
replies: text: : Editujte s odvahou! --Jvs 20. 7. 2011, 08:07 (UTC)
thread_title:  Bankovka a státovka 

message: Určitě neexistuje adjektivum "kyrgyzstánský" (tj. týkající se státu Kyrgyzstán, narozdíl od "kyrgyzský" - týkající se národa Kyrgyzů)? Jak je to potom u Pákistánu či Dagestánu?
*Kyrgyzstán, Kyrgyzská republika; Kyrgyz; kyrgyzský
*Pákistán, Pákistánská islámská republika; Pákistánec; pákistánský
*Dagestán, Dagestánská republika; Dagestánec; dagestánský
--Zirland 19:42, 18. 6. 2006 (UTC)
thread_title:  Kyrgyzská bankovka
Diskuse k Wikipedii:Troll

message: Vyskytly se spory, který tvar používat.
Tvar trol nebyl nalezen v pravidlech českého pravopisu. Dále následující knihy obsahují pouze tvar troll (reference dodal Danny B.):
* Slovník spisovného jazyka českého VI, Academia, Praha 1989, str. 225, sl. 1, odst. 11 
* Akademický slovník cizích slov II., Academia, Praha 1995, str.783, sl. 2, odst. 13
--Beren 21:51, 18. 6. 2006 (UTC)
Český národní korpus:
 trol    0x – troll    15x
 trola   1x – trolla    3x
 trolovi 1x – trollovi  0x
 trolem  0x – trollem   1x
 celkem
 trol    2x – troll    19x
Zanatic ʡ 21:59, 18. 6. 2006 (UTC)
trol, troll, nebo taky trotl...?
thread_title:  Troll × trol
Diskuse:Promile

message: Proč je tento článek zařazený v kategorii "Dopravní stavby"? To mi příjde jak nesmyslná kategorie.
--Czenek 11:05, 19. 6. 2006 (UTC)
replies: text: Předpokládám, že se to mělo vztahovat ke skutečnosti, že sklon železniční tratě se udává v promile. Souhlasím, že tato kategorizace je nesmyslná. --Zirland 11:09, 19. 6. 2006 (UTC)
replies: text: : Podle mne stačí že je v článku uvedeno: Stoupání trati 10 ‰ = trať stoupne o 10 m na 1 km (t. j. o 1 mm na 1 m) --Tex 12:40, 20. 6. 2006 (UTC)
replies: text: :: Podle mne se jednalo o nesmysl. Trať se může kopat krumpáčem, používá se hlína a  štěrk a přesto si myslím, že tyhle pojmy do kategorie  dopravní stavby také nepatří. Promile, ani krumpáč nejsou dopravní stavbou. --Postrach 12:52, 20. 6. 2006 (UTC)

text: S tím souhlasím, ale nevylučuji, že někdo může mít jiný názor na kategorizaci krumpáče. --Zirland 15:26, 20. 6. 2006 (UTC)
replies: text: ::Já jsem v tomhle minimalista. Obávám se stavu, kdy by do dopravních staveb patřila svačina (protože dělníci i uživatelé svačí), náboženství (některé solnice vedou ke kostelu), časopis (na nádraží jsou trafiky a lidé si po cestě čtou) a tak podobně. --Postrach 15:36, 20. 6. 2006 (UTC)

message: V clanku Lanová dráha jsem narazil na poznamku, ze stoupani (sklon) 45 stupnu je 1000 promile. Ja jsem zil v presvedceni, ze ty procenta (promile) je pomer vystoupane:ujete metry a ze 100 procent (nebo 1000 promile) je primo vzhuru. V uvedenem clanku to vyzniva, jakoze jde o pomer metry svisle:vodorovne. V clanku Promile to neni jasne receno (chapu, ze u jednotek nebo desitek promili je rozdil zanedbatelny). Jak to tedy je spravne? --Jx 12:52, 24. 8. 2007 (UTC)
replies: text: Stoupání je uváděno jako metry svisle:vodorovně. Z matematického hlediska se jedná o tangens úhlu, který svírá trať s vodorovnou rovinou. Myslím, že můžeme prohlásit tan 45° = 1 = 100 % = 1000 ‰ v rámci této diskusní stránky za axiom (důkaz o hodnotě goniometrické funkce lze najít jinde). --Zirland 13:05, 24. 8. 2007 (UTC)
Já jsem mimochodem také, a ne jednou, slyšel rádobyodborné vysvětlení, že 100 % je přímo vzhůru, tedy 90°.
thread_title:  stoupani trati 

message: Ten priklad se slanosti vody je dost zavadejici. Prehazuje se v nem hmotnost a objem, jak se zamane. Vic toho zamlzi, nez vysvetli. --Miraceti 11:26, 14. 1. 2008 (UTC)
thread_title:  Slanost vody
Diskuse k šabloně:Československé meziválečné vojenské letouny

message: ?? Proč je v šabloně něco jiného než v jejím jménu??? Cinik 12:39, 19. 6. 2006 (UTC)
replies: text: Právě jsem byl v „procesu změn“ :-) --Pazuzu 12:53, 19. 6. 2006 (UTC)

message: Aero A-14 je v šabloně řazeno mezi transportní, ale letectvo tento typ užívalo buď jako pokračovací cvičný (A-14) anebo jako pozorovací/průzkumný (A-15). Ne, že by nešel využít k dopravě (+/- šlo o "víceúčelový dvouplošník") a v civilním sektoru tak nasazen byl, ale zařazení mezi transportní neodráží jeho hlavní vojenskou roli. Můžu to změnit? --2A00:1028:83BE:518E:99CE:6FC0:714:4E0 26. 10. 2018, 15:19 (CEST)
replies: text: Zrovna tak je sporné zařazení A-304 mezi bombardéry - zdroje se v podstatě shodují, že primárně šlo o dvoumotorový vícemístný cvičný letoun, na kterém se měly školit osádky vícemotorových průzkumných letounů a bombardérů - s možností bojového uplatnění, ale ta nejspíš nebyla vnímána jako primární, a v každém případě to bylo spíše v duchu "frontový průzkumný letoun se schopností nesení pum" ne čistý "bombardér". Podle některých pramenů měly být vyrobené stroje zařazeny u 64. průzkumné letky ve Zvolenu, ale podle všeho ty prameny spíš reprodukují, že se to dlouhodobě tvrdí, než že by za tím někdo skutečně stál, resp. že by věděl určitě co se s nimi dělo. (S Československými prototypy 1938 1.díl P. Kučery jsem se zatím neseznámil, ačkoliv je to kniha již starší, ale tam by něco být mohlo.)--2A00:1028:83BE:518E:C828:96FA:1EB8:8B16 22. 3. 2019, 13:40 (CET)
replies: text: ::Za další sporné zařazení považuji Aero A-11 - to bylo nejprve určeno jako průzkumné, později vznikly bombardovací verze Aero Ab-11/Ab-11N, ještě později rozdíl v podstatě zanikl a další verze byly užívané v obou rolích.  Jako bitevní se označovaly finské A-11HS, a těžko říct co to "bitevní" v jejich případě přesně znamenalo - třeba v RČS to nebyl "letoun specializovaný pro přímou podporu" (to je v čj význam rozšířený až po druhé sv.v.) ale (přibližně) "pozorovací víceúčelový letoun schopný zapojení do pozemní bitvy" - zhruba něco co se v jiných zemích označovalo jako letoun pro spolupráci s armádou. (A ani tak se v čsl. letectvu tato kategorie moc neuchytila, resp. v 30. letech to plnily standardní Š-328 bez nějakého speciálního označení nebo úprav.) Je možné, že v této roli A-11 u operačních jednotek čsl. let dosluhovaly, když už výkonnostně nestačily na průzkum ani na bombardování. Přidal bych ale raději do průzkumných a odebral z bitevních -- anebo pouze přidal do průzkumných, pokud nebude vadit že pak by bylo Aero A-11 v šabloně zanořeno 4 ×.--2A00:1028:83BE:518E:18B0:500E:7247:B3B3 2. 4. 2019, 18:49 (CEST)
thread_title:  Zařazení Aero A-14
Diskuse:Elektronová konfigurace

message: Je správně orbit, nebo orbital, jek je teď v  článku? My se ve škole učili orbit ... --Postrach 20:49, 19. 6. 2006 (UTC)
replies: text: My zase orbital. Myslím, že i v české literatuře se vyskytuje hlavně orbital. --Hugo 20:54, 19. 6. 2006 (UTC)
replies: text: :My taky orbital a je to i v PČP  --Li-sung ✉ 21:04, 19. 6. 2006 (UTC)
thread_title:  Orbit nebo orbital 

message: orbit a orbital jsou dvě různé věci.
orbit je dráha, po které se elektron pohybuje a orbital je celý prostor, tzn., že orbit je součást orbitalu --Fatal ✉ 02:17, 11. 11. 2006 (UTC)
thread_title:  orbit x orbital 

message: orbit = dráha, po které se pohybuje elektron
orbital = prostor, kde se vyskytuje elektron s 99% pravděpodobností
Rád bych věděl jaká je rychlost oběhu elektronu na jeho orbitě nejbližší protonu.
thread_title:  ORBIT vs. ORBITAL
Diskuse:RoHS

message: Český název direktivy by nebyl? --Adam Hauner 05:38, 20. 6. 2006 (UTC)
replies: text: Na žádný inteligentní český název jsem zatím nenarazil. --Michal.Pohorelsky 10:38, 21. 6. 2006 (UTC)
Reference číslo 4 je již neplatná --Robin WH (diskuse) 24. 10. 2017, 23:51 (CEST)

message: V článku chybí zmínka o praktických (negativních) dopadech směrnice - jako je zkrácená životnost elektrozařízení (zákaz olověné pájky) nebo rtuti v měřící technice. --78.80.191.60 29. 5. 2021, 22:48 (CEST)
replies: text: Editujte odvážně a s rozvahou. Nikdo Vám nebrání takové tvrzení doplnit – samozřejmě včetně zdroje. Jiří Erben (diskuse) 31. 5. 2021, 09:51 (CEST)
thread_title:  Dopady směrnice
Diskuse:IP datagram

message: Ve větě je nejspíše překlep a bohužel z kotextu nejsem schopen ho správně opravit, jelikož podle mne tam pasují dvě možnosti na co to přepsat, ale z cela by to měnilo význam. Prosím tedy autora článku o opravení/vyjádření. Může tam být poslal či popsal. Mockrát děkuji --Chmee2 07:03, 20. 6. 2006 (UTC)
Podle původních představ měla tato položka umožnit odesilateli, aby posal charakter přepravní služby ideální pro dotyčný datagram.

message: Stránky by měly být reorganizovány tak, aby bylo možné využívat interwiki, tj. :en:IPv4, :en:IPv6, :en:Internet Protocol atd. Milan Keršláger 25. 9. 2009, 05:40 (UTC)
thread_title:  Reorganizace stránek