lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Pád Konstantinopole

message: Pád je v běžné češtině chápán jako úspěšné dobývání (a také samozřejmě přesunutí se do díry). Řekl bych dokonce, že pod pojmem pád Konstantinopole je známá i tato událost z roku 1453. Pokud je zde nějaký zvláštní důvod nemít to na tomto názvu, chtělo by ho dobře (a pádnými argumenty – tzn. „Konstantinopole nespadla nikam do díry“ pádný argument není) obhájit. --marv1N 16. 11. 2008, 16:34 (UTC)
replies: text: Konstantinopol "padla" i roku 1204, kdy ji dobyli křižáci. I pro toto obléhání by proto šlo i pojmenovat pád. Pád připomíná spíše literární obrat (dobrý do textu, nebo pro název knihy, třeba Runcimana "pád Cařihradu"), ne tak pro název hesla ve wikipedii, kde by články měly být nějakým způsobem unifikované.  16. 11. 2008, 16:56 (UTC)
Možná, že jsem ze staré školy, ale skutečně tuto událost znám pod názvem pád. Ano pád nastal i v roce 1204, ale ten význam byl v důsledku menší a ta známost je také přece jenom menší, ale klidně bych to nazval Pád Konstantinopole (1204). Vím, že to není úplně jó ideální, ale: mnoho z iw odkazů také používá výraz pád (v onom jazyce). Pokud nějaký důvěryhodný zdroj tvrdí, že se tvar pád již nepoužívá napište to do článku, ale pokud jde o přesunutí, možná by stálo za zvážení také jméno „Dobytí Konstantinopole“, protože to v sobě nese také informaci, jak obléhání dopadlo. --marv1N 16. 11. 2008, 17:50 (UTC)
replies: text: :Souhlasím s Marv1N. Mimo jiné proto, že původní název nebyl výstižný - nešlo přece jen o obléhání, ale především o dobytí Konstantinopole. Jestli už se to nazve "pád" nebo "dobytí" je mi celkem fuk. --Daniel Baránek 16. 11. 2008, 18:05 (UTC)
replies: text: ::Souhlasím s "pádem": myslím, že ve vztahu k oné události je to doposud nejpoužívanější a zcela jasný pojem, který je krom toho také významným historickým mezníkem. Nazývalo by se heslo "dobytím" Konstantinopole, pak by bylo namístě rozlišovat, o které se jedná, "pád" je v tomto případě jednoznačný a dostatečně encyklopedický. --Dodo ✉ 16. 11. 2008, 18:10 (UTC)
Dobrá, podrobuji se tedy vašim argumentům.  16. 11. 2008, 18:30 (UTC)
thread_title:  Pád
Diskuse:Proces s Omladinou

message: překlep v roce 1984, lze opravit na 1894?
--MiroslavJosef 16. 11. 2008, 18:49 (UTC)

message: Může prosím někdo doložit nebo opravit tvrzení o Hektografu? Hektograf není žádné složité ani drahé zařízení. Je to v podstatě obyčejný kastrol, do kterého se nalije želatina. Právě proto se na něm zpravidla protistátní letáky tiskly. ~cswiki Sigismund~cswiki (diskuse) 23. 2. 2016, 18:55 (CET)
thread_title:  Hektograf
Diskuse:Radikál

message: Ad upravit:
*V článku jsou použity řečnické otázky. Ty do encyklopedie nepatří (není to neutrální styl
*V článku je použita první a druhá osoba. Stejný problém jako výše - článek by měl být psán důsledně ve třetí osobě (s výjimkou citací nějaké autority) 
*Chybí zdroje a reference - spousta autoritativních tvrzení si je vyloženě vyžaduje
*Zdroji nepodložená hodnocení ("je to zajímavá myšlenka")
*malé provázání pomocí wiki
--Postrach 16. 11. 2008, 23:19 (UTC)
A když jsem si přečetl definice, dávám k uvážení oddělit biologický radikál od chemického - ale chtělo by to vyjádření nějakých chemiků a biologů. --Postrach 17. 11. 2008, 14:11 (UTC)

message: Autor zřejmě poslal svolení do OTRS, prosím někoho, aby to zkontroloval. --Vojtech.dostal 18. 8. 2010, 09:30 (UTC)
replies: text: Potvrzeno. Upravíš ten článek, prosím, do přijatelné podoby? Dík moc. --Mercy 18. 8. 2010, 09:32 (UTC)
replies: text: :Jdu na to. --Vojtech.dostal 18. 8. 2010, 09:37 (UTC)
thread_title:  OTRS 

message: To co je v kapitole Radikály účastnící se na fyziologických funkcích je z chemického hlediska nesmysl. I v celé předchozí sekci je napsané, že radikály jsou částice, které mají nepárový elektron: např. z (navenek) neutrálního metanu CH4 se po odtržení vodíku stane radikál :CH3·. Proto formulace, že oxid dusnatý nebo uhelnatý jsou radikály, je nesmysl - jde o neutrální látky, kterým žádný elektron nepřebývá. 
Nevím však, jestli biomedici nemají posunutý význam slova radikál (jako např. astronomové považují – z pohledu chemika zvráceně :) – za kovy všechno jiné než vodík a hélium – viz metalicita). Pak by to ale chtělo vysvětlit. --Packa (diskuse) 27. 6. 2013, 23:21 (UTC)
replies: text: Nesmysl to není, oxid dusnatý má přece volný nepárový elektron a oxid uhelnatý dokonce čtyři. Definice z pohledu medicíny je v úvodu článku.--Kacir 27. 6. 2013, 23:47 (UTC)
thread_title:  Radikál a neradikál
Diskuse:Bázeň Boží

message: * rozšířit o timor dei?...
* Snad je to i křesťanská ctnost...
* nepíše o bázni Boží/strachu z Boha něco Kierkegaard, Heidegger, další filosofové, teologové....? (Google - výsledky hledání)--Jiří Janíček 16. 11. 2008, 23:31 (UTC)
thread_title:  Podněty pro rozšiřovatele 

message: Jsou to dva různé pojmy? Bylo by vhodné je v textu alespoň propojit. Označuji  děkuji --Vojtěch Dostál (diskuse) 27. 12. 2018, 20:47 (CET)
replies: text: Změnil jsem na přesměrování, v podstatě duplicitní --Wikipedista:BobM d|p 20. 4. 2021, 11:59 (CEST)
thread_title:  Sloučení s [[Bázeň (biblický pojem)]]
Diskuse:Užitkové rostliny

message: Abych doplnil přehledy užitkových rostlin, udělal jsem výběry v databázi Florius pro jednotlivé skupiny. Kolega Reaperman je však označil za spam a tak zrušil propojení s největší (nekomerční) taxonomickou databází rostlin spravovanou Unií botanických zahrad. Domnívám se, že tím Wikipedii poškodil. --Sekerka 17. 11. 2008, 13:47 (UTC)
replies: text: Je mi líto, ale Wikipedie není sbírkou externích odkazů ani internetovým rozcestníkem. Zrovna na této stránce to vypadalo přesně tak, jak to vypadat nemá, velké množství externích odkazů zamíchaných do normálního textu. Florius je asi největší česká databáze rostlin, ale výsledky vyhledávání v této databázi jsou pro normálního čtenáře jen ztěží využitelné a srozumitelné. Hromadné vkládání odkazů podobného typu je spam. --Reaperman 17. 11. 2008, 16:56 (UTC)

message: Já bych neřekl, že všechny užitkové rostliny jsou i kulturními. Kulturní jsou dle mého názoru ty, kde dochází k cílené kultivaci člověkem a tím pádem i ke šlechtění. Kdežto „užitek“ mohou poskytovat i rostliny divoké?--Juan de Vojníkov 17. 2. 2010, 19:03 (UTC)
thread_title:  Kulturní rostliny
Diskuse:Lezecké boty

message: V clanku se pise, ze se mi muzu nechat podrazit boty. Nalseduje poznamka: "Rentabilní je to pouze jednou." Bylo by k tomu nejake vysvetleni, nejaky zdroj nebo to muzu zrovna smazat? --Jx 17. 11. 2008, 18:45 (UTC)
thread_title:  Podrazeni bot a rentabilita?
Diskuse:Machairodontinae

message: Malý komentář k zásahu, který jsem před chvílí článku provedl. Považuji za správné dodržování typografických zásad pro psaní latinských názvů rodů a druhů (velké počáteční písmeno + kurzíva) jen do té míry, dokud ještě operujeme s ryze latinským tvarem (nebo pseudo-latinským, řeckým; zkrátka vědeckým názvem v základním tvaru). Jakékoli počešťování (bez smilodona…) na mě působí dojmem přejatého výrazu, s nímž pak zacházíme jako s jakýmkoli jiným, a není tedy důvod k nějakým zvláštním typografickým odchylkám. Naopak v základním tvaru (chtělo by se říci nominativu, ono ale ani tohle pravidlo není často splněno) preferuji používání kurzívy a velkých písmen, když už tady tu konvenci máme… --Magairlin 17. 11. 2008, 21:58 (UTC)
replies: text: Jistě, zcela souhlasím. Díky. --Ben Skála 18. 11. 2008, 22:46 (UTC)
thread_title:  Typografická poznámka 

message: Navrhuji přesunout na základě Biolibu. --OJJ, Diskuse 17. 1. 2017, 17:05 (CET)
replies: text: Jsem pro, název šavlozubý tygr je velmi nepřesný rudiment. Především je ale nutno ten článek předělat, protože je to velmi stručná nekomplexní snůška polopravd a mýtů navíc zaměřená pouze na smilodonta. Howgh. --Whitesachem (diskuse) 17. 1. 2017, 18:15 (CET)
replies: text: :  Smilodonta chystám. OJJ, Diskuse 17. 1. 2017, 18:54 (CET)
replies: text: ::  Přesunul jsem na latinský název podčeledi. To je myslím nerozporovatelné onačení. Pokud chcete přesunout na "počeštělý" název machairodi, obnovte prosím návrh na přesun. --Vachovec1 (diskuse) 11. 8. 2017, 11:01 (CEST)
replies: text: :::  Díky! Jinak... --OJJ, Diskuse 11. 8. 2017, 11:03 (CEST)
thread_title:  Přesunutí
Diskuse:Mandát pro Palestinu

message: Ve dvou odstavcích co po sobě těsně následují, jsem se dočetl úplně jiné informace:
Rozdělení mandátu - "Podle něj měl arabský stát zaujímat 7200 km², 804 000 Arabů a 10 000 Židů, židovský pak 8800 km² (velkou část z tohoto území tvořila neobývaná Negevská poušť)..."
Reakce na rozdělení - "Rozhodnutím měl vzniknout židovský stát o celkové rozloze 15 tisíc km² (z čehož však 75 % zabírala poušť) a arabský stát o celkové rozloze 11 tisíc km²."
Podle článků Izrael a Palestinská autonomie mají dnes Izrael 21 000 km² a Palestina 6 000 km²... takže podle součtu (27 000 km²) to spíš vypadá, že bude pravdivý druhý odstavec (v součtu 26 000 km²) než první (v součtu 16 000 km²).
thread_title:  Tak kolik území tedy měl zabírat židovský stát a kolik arabský? 

message: Přeji příjemný den. Především v tomto článku (a zřejmě i v několika dalších) došlo k záměně pojmů "mandát" a "mandátní území". Vložil jsem šablonu Přesnost, částečně upravil úvod, ale pak jsem zjistil, že bude nutno upravit mnohem větší množství informací (například kdy byl mandát udělen, kdy vstoupil v platnost ...), proto jsem prozatímně vložil strojový překlad dvou úvodních odstavců textu z en.wiki. V textu níže jsou však další nepřesnosti. Mandát například nepředpokládal vytvoření židovského státu ze západní části mandátu, tj. Palestiny, jak je uvedeno, ale pouze v jejím rámci a rozhodně se nepočítalo s vyloučením arabského obyvatelstva z účasti na samosprávě. Požadavek na "izraelskou domovinu" se netýkal Transjordánska... --Reing (diskuse) 12. 3. 2024, 21:38 (CET)
thread_title:  Přesnost
Diskuse:Theodóros II. Palaiologos

message: Chybí reference, zdroje, odkazy, chtělo by to dodělat formulaci, taky je tam dost nepodložených tvrzení, sem tam pravopis Mozzan 18. 11. 2008, 21:02 (UTC)
Urgentně upravit, doslovně opsáno z Runcimanovy knihy....--BBukovec (diskuse) 27. 6. 2012, 16:11 (UTC)

message: Pardon, ale kdo navrhl přesun? Na wiki se dlouhé hlásky z řečtiny ve jménech z Byzance nepoužívají... --Mozzan (diskuse) 14. 4. 2013, 10:11 (UTC)
replies: text: Viz Wikipedie:Transkripce latinských a řeckých jmen a názvů, bod 2. Řecké názvy se přepisují s vyznačením délky samohlásek, jak je obvyklé, avšak ve jménech a názvech, které se týkají dějin Byzance, se délka samohlásek nevyznačuje. --Mozzan (diskuse) 14. 4. 2013, 10:16 (UTC)
replies: text: :Omlouvám se, zřejmě jsem na to zapomněl. Nemám námitky proti přesunu zpět. --Tchoř (diskuse) 16. 4. 2013, 09:34 (UTC)
thread_title:  Přesun?
Diskuse:Palestinský exodus

message: Článek je v současné podobě zavádějící a nepřesný, pročež jej označuji šablonou . Některé jeho nové části, např. počet palestinských uprchlíků, by se měly nacházet v článku Palestinci a rozhodně by měly býti doplněny citacemi. Nyní, bez jakéhokoli zdroje a bez vztažení k jakémukoli roku může článek budit dojem, že oněch několik milionů palestinských uprchlíků vzniklo izraelskou válkou za nezávislost. Což je nesmysl. Rovněž je třeba náležitě upozornit na skutečnost odlišného systému udílení uprchlického statusu u palestinských Arabů a ostatních uprchlíků.--Faigl.ladislav slovačiny 20. 10. 2012, 21:55 (UTC)
replies: text: Doplněna aktualizace z posledních zdrojů UNRWA. Z čeho vychází počty Palestinců žijících v diaspoře nevím, ale počty registrovaných uprchlíků (RR) vycházejí z poslední statistiky UNRWA. Technicky vzato je možno odebrat šablonu...--PetrKlíč (diskuse) 5. 1. 2020, 22:42 (CET)

text: V článku se používají zmatečně dva pojmy - Palestinci a Arabové. Názorný omyl bije do očí v této jednoduché větě: "Z Palestiny odešlo asi 100 000 Palestinců." Vzniká velká otázka - kdo to jsou ti "Palestinci" odcházející z "Palestiny"? Máme tady na jedné straně jednoznačný zeměpisný pojem PALESTINA, z kontextu je jasné, že se jedná o území rozdělené rezolucí OSN z r. 1947. V rezoluci se mj. píše "Independent Arab and Jewish States ...shall come into existence in Palestine", a také se píše o "inhabitants of Palestine", kteří se rozlišují na "Arab inhabitants" a "Jewish inhabitants" - obojí, tedy Židé i Arabové, jsou obyvatelé Palestiny. Samozřejmě, že rezoluce OSN nepoužívá výraz "Palestinci", neboť je zjevné, že žádný takový národ neexistuje, a pokud by snad se tento výraz použil, platil by pro Židy a Araby obývající Palestinu. Takže "Palestinci odešli z Palestiny"? byli to snad Židé? byli to Arabové? Proč by Židé odcházeli ze svého státu (zřízeného v Palestině?) Z toho, že se náhodně střídají výrazy "Palestinci" a "Arabové" pro zjevně tytéž  osoby, je zřejmé, že "Palestinci" jsou míněni "arabští obyvatelé Palestiny" (viz rezoluce OSN). Proč ale právě jen pro ně je použit tento výraz? proč ne pro židovské obyvatele Palestiny? --2A00:CA8:A1F:A757:195F:E25A:222:CCF1 15. 4. 2023, 16:39 (CEST)
thread_title:  Přesnost a zdrojování
Diskuse:Svatá Helena

message: Přesunuji sem text nevhodně vložený do rozcestníku Svatá Helena, jako zdroj bylo uvedeno  --Jvs 19. 11. 2008, 12:31 (UTC)
Svatá Helena pochází z chudé rodiny, byla dcerou pohanského hostinského. Narodila se kolem roku 255 n.l. Římský důstojník Konstancius Chlorus si ji velmi oblíbil a rozhodl se s ní oženit. Kolem roku 280 n.l. se jim narodil syn Konstantin. Když se Konstancius stal spolucísařem, Helenu opustil. Syn Konstantin, poté co dospěl, se stal po otci augustem a své matce udělil titul císařovny roku 327. V roce 312 se Helena stala křesťankou.
Po vyhlášení Milánského ediktu se začala křesťanství více věnovat.  V Cařihradě nechala postavit chrám Svatých apoštolů a v letech 325/326 podnikla cestu  do Palestiny. Ve městě Jeruzalém nalezla Kristův kříž, který nechala uložit v Římě do nově,pro tento účel postavěné baziliky Svatého Kříže. Další baziliky vyrostly také  v Betlémě, bazilika Narození, a na Olivové hoře, bazilika Nanebevstoupení. Její zásluhou také vyrostl v Jeruzalémě chrám Vzkříšení.
Helena pomáhala stavět nejen více křesťanských útočišť, ale pomáhala a starala se o chudé. Žebrákům rozdávala šaty i peníze, hladové nakrmila a sama je obsluhovala. Zachránila mnoho otroků, vězňů a vyhnanců, kteří byly odsouzeni na nucené práce. Díky všem těmto skutkům a nálezům, byla Helena později prohlášena za svatou.
Svatá Helena zemřela 18. srpna roku 330 n.l. v Nikomedii a byla pochována v Římě v mauzoleu „Torpignattara“. Později dal Konstantin Veliký Heleniny ostatky převést do Cařihradu.
Procopius nebyl církevní historik,ale zkrátka jen historik.Těžiště jeho díla popisuje dobu císaře Justiniána I.
thread_title:  Přesunutý text
Diskuse:Gymnázium Pacov

message: Tohle není snad moc třeba komentovat. Jde spíš o "reklamu" a celý článek na mne působí, jako by ho psal ředitel onoho gymnázia. Prostě mi tohle nepřijde jako nezaujatý úhel pohledu. Aspoň by článek mohl být ušetřen frází typu "...je skvěle vybaveno výpočetní technikou" apod. --El Carlos 19. 11. 2008, 21:32 (UTC)
replies: text: Původní článek nepsal ředitel, ale jeden z učitelů, který převzal část svého textu ze stránek školy (potvrzeno mailem). Myslím, že i ostatní školy píší spíše o tom, v čem jsou dobré. U nás je to kromě nové dobře vybavené budovy vybavení výpočetní technikou. Mé tvrzení vychází ze statistik, podle kterých je průměrný počet žáků na jeden počítač v ČR na středních školách 8,9 žáka na jeden počítač. U nás 3,5…. To, že všechny učebny mají PC s dataprojektory je podle mých kontaktů se školami zatím (rok 2008) zcela ojedinělé. Proto jsem si dovolil hodnocení ...skvěle vybaveno.

text: Čánek jsem přepracoval, ponechal jsem v něm pouze stručné faktické údaje. RoubalPavel 21. 11. 2008, 16:36 (UTC)
thread_title:  Šablona - zpochybnění
Diskuse:Nestátní nezisková organizace

message: V článku chybí nejzákladnější informace, tedy kdo, kdy a proč vůbec pojem NGO zavedl a kdo jej definuje (a samozřejmě je nutné zdůraznit, že nejde o oficiální pojem českého práva). --ŠJů 20. 11. 2008, 04:01 (UTC)
Taky by tam mohlo být pár informací o tom, kdo financuje jejich činnost. Tohle jsou nevýdělečné organizace na státu nezávislé, tak kde berou peníze na svoje fungování? Anonym 
replies: text: Zdroje jsou příjmů jsou různé viz zde, namátkou dary, sponzoři, veřejné sbírky, či státní, evropské čí nadační granty, ale také podnikání a investování (viz Nadace, speciální případ neziskovky). --Jenda H. 23. 1. 2011, 19:06 (UTC)
thread_title:  Chybí nejzákladnější informace 

message: Imho nevládní organizací je i společnost Coca-Cola, pletu se? ----Jenda H. 24. 1. 2011, 08:27 (UTC)
replies: text: Samozřejmě se nepletete, nevládní organizace zahrnují i MNC. --Elm 24. 1. 2011, 17:16 (UTC)

text: Chceme se o nich zmiňovat v tomto článku?--Jenda H. 24. 1. 2011, 17:19 (UTC)
replies: text: : Coca-Cola bude určitě zisková :-) --Hustoles 24. 1. 2011, 17:21 (UTC)
replies: text: :: Jistě, ale je nevládní. --Jenda H. 31. 1. 2011, 07:39 (UTC)
replies: text: ::: To nezpochyňuji :-) Nicméně není nezisková, čili asi nemá moc smysl ji uvádět v článku o neziskových ... A protože ziskové a neziskové nevládní organizace jsou svým charakterem vcelku dost odlišné, asi by nebyl ani dobrý nápad je dávat dohromady. --Hustoles 31. 1. 2011, 07:58 (UTC)
thread_title:  navrhovaný název: Nevládní oganizace 

message: Pro druhý navržený pojem "Nevládní organizace" - leda jiný článek. Není totéž, co "Nestátní nezisková organizace"
Na mezinárodní Wiki mají 2 články odděleně http://en.wikipedia.org/wiki/Non-profit_organization , http://en.wikipedia.org/wiki/Non-governmental_organization A některé organizace jsou kombinací obou typů. Např. hhttp://www.asociacenno.cz/ Asociace nestátních neziskových organizací (ANNO) také používá spojení slov "Nestátní nezisková organizace". Přejmenování na tuto variantu by bylo tedy vhodné. Otázkou je, jestli to za tu práci stojí. --89.176.227.251 24. 1. 2011, 17:36 (UTC)
thread_title:  Nestátní nezisková organizace 

message: Důvody: Přesnější, česky správnější a používanější název. Důkazy: Mj. portál veřejné správy, rada vlády, ministerstvo financí, asociace a taky Microsoft a Masarykova univerzita. Podpůrně: I Google má více odkazů na nestátní. Kdo je pro? --Hustoles 31. 1. 2011, 08:11 (UTC)
replies: text: Ja, --Jenda H. 31. 1. 2011, 13:11 (UTC)
replies: text: : Fine, pokud se neojeví opozice, po týdnu od návrhu to (za pomoci správců) přesunu. --Hustoles 2. 2. 2011, 20:01 (UTC)
thread_title:  Přesun na "Nestátní nezisková organizace"
Diskuse:Panamericana

message: V odstavci Darién je nepřesnost: „Důležitý úsek, který chybí ke kompletnímu dokončení Panamericany, území mezi Panamským průplavem (Panama) a kolumbijskou hranicí, se nazývá Darién, což je 87 km (54 mil) dlouhý úsek procházející pralesem.“ Pominu to, že věta nedává smysl, protože Darién není jméno chybějícího úseku, ale jedné z provincií v Panamě, a k dokončení nechybí „územi mezi Panamským průplavem … a kolumbijskou hranicí“. K dokončení chybí výstavba dálnice mezi Yavizou a některou ze silnic v Kolumbii. Situaci komplikuje nejen prales, ale též pohyb kolumbijských ozbrojenců, kvůli němuž ostatně ministerstva zahraničí (včetně MZ České republiky) nedoporučují za Yavizu vůbec cestovat.
replies: text: Editujte s odvahou, takovehle upresneni neni dle meho nazoru nijak kontroverni a neni ho nutne predem diskutovat zde. --Jklamo 20. 11. 2008, 21:53 (UTC)
replies: text: :OK, děkuji za povzbuzení.Young Freedom 21. 11. 2008, 05:50 (UTC)
thread_title:  Darién
Diskuse:Indukční lampa

message: Předpokládám dobrý úmysl, proto nedávám rovnou "Urgentně upravit", ale patřilo by to sem. Článek by si zasloužil upravit alespoň dle de:wiki. Obdobný světelný zdroj nabízí jeden velmi velký německý výrobce už řadu let, bez většího komerčního úspěchu.Leotard 20. 11. 2008, 14:24 (UTC)
replies: text: dal jsem tam obycejne overit. --Postrach 21. 11. 2008, 15:10 (UTC)
Článek napsal nějaký dodavatel indukčních zdrojů ve snaze podpořit svůj obchod citací z Wikipedie. Doporučuji zcela přepracovat (nemám čas) nebo odstranit (nevím jak),

message: Tak dá se používat do konce životnosti, nebo nedá? Dvě věty za sebou tvrdí že jo a že ne.
Internet je plný nabídek na "indukční žárovky", a já pořád nevím, co to je. Kdo to ví, ať to sem napíše...
thread_title:  Tak dá se používat do konce životnosti, nebo nedá?
Diskuse:Problém obchodního cestujícího

message: Příklad nedává smysl, protože uvedené vzdálenosti nelze vůbec vynést - nejde zobrazit.
89.190.64.53 20. 11. 2008, 14:45 (UTC)
replies: text: Musíte si představit, že ty silnice nejsou vždy rovné, ale mohou být - tak jako v reálu - i všelijak klikaté. Pak to zobrazíte snadno.--Ioannes Pragensis 20. 11. 2008, 14:53 (UTC)

message: Uvedená verze problému není NP-úplná ale NP-těžká. Úplná je jeho rozhodovací (ANO/NE) verze.
viz en:Travelling_salesman_problem#Computational_complexity.
Jary 30. 6. 2009, 18:47 (UTC)
thread_title:  Složitost 

message: Jen pro přesnost: cesta A → D → C → B → A je stejně krátká jako cesta A - B - C  - D - A, není tudíž nejkratší, protože existuje alespoň jedna další cesta, která je stejně dlouhá.
replies: text: Ne oboje jsou nejkratší, neboť není žádná kratší. Nebo jste někde viděl požadavek na jedinečnost nejkratší cesty v grafu? Zagothal 29. 4. 2011, 09:34 (UTC)
thread_title:  Příklad 

message: Obrázek vypadá jako obdélník. Ale zjevně jím není - u obdélníku jsou protilehlé strany stejně dlouhé, tady hrana AB má jinou velikost než CD.
Taktéž uhlopříčky mají zkreslující velikosti. Takže obrázek výrazně mate, hrany, které jsou opticky delší, jsou dle popisu kratší.
U grafu se čtyřmi vrcholy by se určitě dal vytvořit obrázek, který by poměrově odpovídal, aby to bylo názorné.
S přátelským pozdravem
Rwiener (diskuse) 19. 9. 2018, 14:36 (CEST)
thread_title:  Obrázek není názorný (neodpovídají poměry velikostí hran)
Diskuse:Věznice Pankrác

message: Doufám, že Emil Hácha se do sekce Pachatelé válečných zločinů a nacističtí kolaboranti dostal jen nedopatřením. Je to přinejmenším komplikovaná postava našich dějin, každopádně nebyl o nic víc kolaborantem než obětí nacistického režimu. Za co mu byl oficiálně udělen trest, je věc další. O obětech komunistické čistky taky dnes nikdo neprohlašuje, že to byli zrádci republiky. --Magairlin 20. 11. 2008, 21:50 (UTC)
replies: text: Pokud vím, žádný trest mu nikdy udělen nebyl. Kolaborantem nebyl, dokud byl příčetný, podporoval odboj a později se jako nepříčetný už žádné kolaborace dopustit nemohl. --Cinik 20. 11. 2008, 22:21 (UTC)
replies: text: ::ve Vámi uvedené sekci ale uveden není - to jen na okraj ... --MiroslavJosef 20. 11. 2008, 22:41 (UTC)
replies: text: :::Ne, teď už tam není. Vypadá to, že byl problém jakžtakž vyřešen. -Magairlin 20. 11. 2008, 23:06 (UTC)

message: Nesouhlasim s presunem na Vazební věznice Praha-Pankrác. Nebyl nijak diskutovan a hlavne v souladu s Wikipedie:Název článku mi prijde jako ocekavany nazev prave Veznice Pankrac. Je kratsi a take z pohledu 120 historie ten soucasny oficialni veznice nese jen kratkou dobu. Take nevim o zadne jine veznici na Pankraci. Jsem tedy pro zachovani clanku na nazvu Věznice Pankrác a redirectu z oficiálního názvu. --Jklamo 10. 6. 2009, 14:04 (UTC)
replies: text: Jakožto autor přesunu se tedy vyjádřím. Na článek jsem narazil náhodou při úpravách Seznamu věznic v Česku a jelikož Wikipedista:VS ČR založil článek Vazební věznice Brno, shledal jsem vhodným přesunutí tohoto článku. Ale de facto je mi to úplně jedno :-) O Wikipedie:Název článku si sice myslím své, ale to je jedno. A ještě, přesuny se nemusí s nikým nijak diskutovat... --Harold 10. 6. 2009, 14:16 (UTC)
thread_title:  Presun 

message: Proč jsou lidé, popraveni na Pankráci na základě komunistických politických procesů, rozděleni na tyto dvě podivné kategorie? Jsou-li „čistky“ procesy s členy KSČ, proč jsou tam dr. Horáková a dr. Pecl? --Zik (diskuse) 12. 5. 2013, 12:40 (UTC)
replies: text: Rozdělení jsem zatím ponechal, ale odpůrce komunistů jsem přesunul mezi oběti zvůle.--Joker Island (diskuse) 25. 5. 2016, 17:24 (CEST)
thread_title:  „Zvůle“ a „čistky“?