Diskuse:Druhá palatalizace

message: Zdravím, nejsem bohužel lingvista apod., takže můžu přihodit jen pár připomínek k formální části:
* reference se dávají za tečku
* měly by se užívat české uvozovky, tedy namísto «kvílet» „kvílet“ (jsou dole v nabdce pod editačním oknem)
* chtělo by v doporučené literatuře vyházet věci, které se nedají sehnat v Česku, taky by bylo potřeba přidat literaturu v češtině, pokud o tom něco existuje
* slova jako velární apod. by bylo lépe krátce vysvětlit, aby byl text srozumitelný čtenáři i v případě, že nebude muset při každé zmínce odborného výrazu přeskakovat na článek
* názvy pádů se píší s malým, bylo by dobré zjistit si, jak přesně se v češtině píší (např. Loc. je předpokládám lokál?)
* stále drobné typos
Doporučil bych náhlednout do historie článků čeština, švédština, norština, esperanto a zeptat se některého z autorů, protože snad část z nich by mohli být lingvisté, zda by Vám nepomohli, případně zkusit někoho zde. S pozdravem --Mozzan 14. 10. 2011, 16:36 (UTC)
replies: text: * ✔ hotovo

text: * ✔ hotovo

text: * Proč bych měl vyhazovat věci, které se nedají sehnat v Česku? Čtenáři Wikipedie bydlí nejen v Česku. Kromě toho, nevím, co se dá sehnat v Česku, a co ne. Literaturu v češtině na toto téma bohužel nemám.

text: * Myslel jsem, že právě pro to je wikifikace, aby autor nemusel vysvětlovat čtenáři každý výraz.

text: * ✔ hotovo
Děkuji za připomínky. --पाणिनि 9. 12. 2011, 17:55 (UTC)
V rámci úprav bych doporučoval začít s úvodem. Myslím si, že v současném znění spíše od čtení odrazuje. Taky by se tam hodilo dát aspoň nějaké časové období, třeba něco jako „Proběhla někdy mezi druhým a desátým stoletím n.l., o konkrétním časovém období se vedou spory.“ --5. 12. 2011, 23:23 (UTC), Utar

text: ✔ hotovo. Dodal jsem Vaši větu. Co Vás ještě v tomto úvodu odrazuje? --पाणिनि 9. 12. 2011, 17:55 (UTC)
replies: text: : Tím „odrazuje“ jsem myslel, že by podle mne bylo lepší to upravit tak, aby i laik pochopil o co jde. Novou podobu jsem uložil do svého Skicáku, podívejte se na ni. Upozorňuji, že o tématu nevím víc než je v článku (a ten jsem nečetl celý), tak pokud jsem úpravami změnil význam, opravte to. --9. 12. 2011, 18:59 (UTC), Utar
replies: text: :: Myslím si, že Vaše verze je srozumitelnější pro laiky, než ta moje:) Děkuji. --पाणिनि 9. 12. 2011, 21:52 (UTC)
replies: text: ::: Není zač :D . Nemá ta monoftongizace nějaký český ekvivalent (něco jako zjednohláskovění)? --9. 12. 2011, 22:09 (UTC), Utar
replies: text: :::: Pokud vím, česky se tomu však říká právě monoftongizace. Ale slovo zjednohláskovění se mi líbí, budu je uživat v privátní korespondeci;) --पाणिनि 9. 12. 2011, 22:19 (UTC)

message: Co takhle podle :Kategorie:Historie esperanta udělat :Kategorie:Historie praslovanštiny, společně je zařadit do :Kategorie:Historie jazyků a tu do :Kategorie:Dějiny podle témat? Historie esperanta by pak místo :Kategorie:Dějiny podle témat byla v :Kategorie:Historie jazyků. --13. 12. 2011, 07:44 (UTC), Utar
replies: text: Myslím si, že je to dobrý nápad. Kromě toho, dobře by bylo udělat kategorii :Kategorie:Historie češtiny. --पाणिनि 13. 12. 2011, 08:11 (UTC)
replies: text: : Ano, ta :Kategorie:Historie esperanta je v kategorizačním stromu příliš vysoko. Do :Kategorie:Historie češtiny by mohlo patřit například něco z :Kategorie:České národní obrození. Podobně by se jistě našly články do kategorií historií dalších jazyků. --13. 12. 2011, 12:35 (UTC), Utar
replies: text: ::✔ hotovo --पाणिनि 14. 12. 2011, 16:28 (UTC)
thread_title:  Kategorie 

message: Vážím si autorovy odvahy pustit se do tak odvážného projektu, jakým je tvorba kvalitního článku v cizím jazyku. Náprava drobných nedostatků ve formulacích samozřejmě leží především na rodilých mluvčích, věřím ale, že by to nemělo představovat vážný problém. Větší rezervy vidím v celkové struktuře článku, který je psán místy příliš stroze a nezasvěceného čtenáře neuvádí do problematiky v dostatečně širokém kontextu. V sekci 'Popis jevu' by určitě mělo být podrobněji rozepsáno, že
# druhá palatalizace spočívala ve změně k, g, x na dz’, c’, s’ před předními vokály (nebát se zopakovat, co už bylo řečeno v úvodu: úvod by měl být zejména shrnovat celý článek);
# původní skupiny ki, gi, xi' atd. ale zanikly už v průběhu první palatalizace, kdy došlo k jejich posunu na či, dži, ši (nebo tak nějak);
# monoftongizace diftongů ai, oi > ě, oi > i umožnila vznik dalších skupin ki, gi, xi atd.;
# tyto skupiny pak podlehly druhé palatalizaci.
Jiné poznámky (zatím jen část, další se pokusím připojit později):
* Nesouhlasím, že by zákon zakazující velárám vystupovat před předními vokály, nějak souvisel s vokalickou harmonií. Vlastně jsem se vůbec nedočetl, že by v praslovanštině nějaká vokalická harmonie existovala. Možná máte na mysli [intra]sylabickou [syn]harmonii – tendenci, aby v rámci jedné slabiky měly všechny hlásky stejnou nebo podobnou míru palatálnosti?
* Jednotlivé příklady by pokud možno měly být uvedeny co nejblíže obecnému výkladu odpovídajícího hláskového procesu. Vývoj praslovanských slov *kvoitъ, *gvoizda tak patří do sekce věnující se druhé palatalizaci ve skupinách *kv, *gv, *xv, *skoiriti ke druhé palatalizaci skupin *sk, *zg, zbylé tři pak na konec úvodní sekce části Popis jevu. Bez příkladů v textu je celý výklad (až po sekci 'Příklady') tak trochu záhadný.
magairlín ✉ 14. 1. 2012, 12:52 (UTC)
thread_title:  Magairlin