Diskuse:Primátorská tramvaj

message: === Jagro ===
*  ujednotit název muzea ve Střešovicích
*  Národní technická památka České republiky by se hodil alespoň pahýl, aby člověk tušil, co ještě tam patří
** 
*** 
**** 
***** 
****** 
**** 
*****
** 
*  u technického popisu bych dělil i čtyřciferná čísla, v pravidle je to napsáno dosti neurčitě, ale myslím, že by to pomohlo přehlednosti
*  pokud se hmotnost měnila, uvést změnu, pokud ne, přítomný čas jako u ostatních délek
** 
*** OK. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
*  nemám k dispozici uváděný zdroj, ale je třeba rozlišovat mezi rychlostí konstrukční a dovolenou
** 
*** Nemluvím o hmotnosti ale o rychlosti: došlo ke zvýšení nejvyšší dovolené rychlosti na 30 km/h. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  Ohledně přezdívky sluníčko je o dost složitější… Primárně je sluníčko vůz 5601, který vznikl z nějaké klasické tétrojky a byl zrušen a reinkarnován kolem roku 2005 na 8167, který je dodnes v provozu; k němu se ještě váže parťák měsíček 5602, který skončil pár let zpátky zadním nárazem v serpentinách pod Chotkovými sady. Ale aby nebyla situace tak jednoduchá, existuje ještě prototyp T4 evidence 5500, kterému se, světe div se, také říká sluníčko. Sečteno podtrženo bych řekl, že tehdy byl v dílnách někdo zaujatý na sluníčka a maloval je na každý vyhlídkový vůz… :) Takže bych doplnil do článku, že nebyl jediný, že to bylo označení vyhlídkových vozů, nebo tak něco.
** 
*** Jasně, jenom to, prosím, uveď do článku, aby nedocházelo k nedorozuměním mezi sluníčky, stačí jednoduchá zmínka, že tuto přezdívku nesly i další vozy. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  Co se týká kočičího záchodu, nemyslím, že by byl zřízen pro děti, ale spíše jako zásoba písku do pískovačů, dnes se na každém voze nachází velká plechovka (a také kolují historky o potřebách řidičů :). Mrkni do zdroje, ale přijde mi to trochu moc senzacechtivé a neodborné, i když vůbec nepochybuji, že si do písku nějaké dítko odložilo.
** 
*** Zajímavé, pokud o tom takhle mluví i zdroje… :) Stejně je to zvláštní, jeden zdroj mluví o nočnících, druhý o kočičáku, což je v podstatě něco jiného. Otázka je, jestli řidič častěji doházel do pískovače, co si děti odložily, nebo si děti častěji odkládali do toho, co řidič nedoházel do pískovače. :D — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  uvádí se, že při rekonstrukci se hmotnost vozu zvýšila, ale číselně klesla skoro o tunu, bude potřeba projet všechny hmotnosti v článku a upravit, případně sjednotit vývoj na jedno místo
** 
*** Pardon, OK. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  ve Vokovicích nikdy muzeum nebylo, jak uvádíš v poznámce, takže by se to nemělo psát ani v článku
** 
*** 
**** 
***** Príma. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
*  poptal jsem kamarády o nějaké fotky z provozu kolem roku 2010, kdy hodně lítala po zkušebkách, takže doufám, že se objeví i fotky mimo vozovnu.
** 
Díky za hezký článek, — Jagro (diskuse) 16. 3. 2015, 13:03 (CET)
=== Leotard ===
Gratuluji k velmi pěknému článku. Nějaké nápady na vylepšení přece jen mám (a neumím opravit sám):
*  Označovat výrobce jako "společnost Františka Ringhoffera" mi připadá malinko dehonestující. Tak velká firma už by si zasloužila dohledat aktuálně platný název z doby výroby vozu. Mně se to tedy nepodařilo, ale ono to půjde.
** 
*** 
**** Jeden z mých zdrojů (LOSOS: Atlas tramvají) tvrdí, že výrobcem byly Ringhofferovy závody, a. s. Ale neprosazuji to, kdo ví, kdo od koho opisoval. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 22:29 (CET)
***** 
*  Elektrické podniky byly nejen dopravní, ale i elektrárenskou společností. Přesměrovávat z Elektrických podniků na DPP je zavádějící, jejich nástupce je například PRE.
** 
*  Popis tramvaje by si zasloužil doladit. Píše se tu "vůz je vybaven čtyřmi nápravami …", dále v článku se ale správně píše, že skoro sto let už je to jinak.
** 
Zcela obecně by se dal článek ještě více zamodřit, o to se pokusím sám. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 14:35 (CET)
replies: text: Děkuji za kontrolu i příslib doplnění vhodných článků. --Jan Polák (diskuse) 16. 3. 2015, 18:15 (CET)
=== RomanM82 ===
Hezký článek, díky.
* Přivítal bych osvětlení (např. poznámku) k těmto pojmům: půlové motory, tlapové zavěšení (viz třeba Elektrická_lokomotiva#Mechanické uspořádání pohonu), „maximum traction“, rozsocha.--RomanM82 (diskuse) 16. 3. 2015, 19:03 (CET)
** 
*** 
**** 
** 
*** Budu hledat dál, ale jsou zdroje, kde se píše o "polomotorech". Jestli jsem to správně pochopil, tak to byly dva motory na stejné hřídeli (?) a mělo to nějak souviset s izolací, tedy elektrickou izolací vinutí uvnitř motoru, kterou staří čeští elektrotechnici (Křižík) neuměli v tom 19. století udělat. To se potom zapojí oba motory do série a na každý vychází napětí jen 300 V místo 600 V.--Leotard (diskuse) 17. 3. 2015, 08:10 (CET)
=== Harold ===
*  Délka: V knize Linert, Fojtík, Mahel: Kolejová vozidla pražské městské hromadné dopravy (DPP, 2005) je původní celková délka uvedena 10 710 mm, po rekonstrukci v roce 1922 pak 10 860 mm. Délka se podle přiloženého nákresu liší použitým spřáhlem. Vzhledem k tomu, že na současných fotkách je vidět spřáhlo pražského typu, které bylo na vůz dosazeno asi někdy v letech 1913–1922, pak by tato délka měla být v textu (první věta v kapitole "Popis tramvaje") reflektována.
*  Hmotnost: Hmotnost vozu původně dosahovala 11 910 kg – V knize Linert, Fojtík, Mahel: Kolejová vozidla pražské městské hromadné dopravy (DPP, 2005) se jako původní hmotnost uvádí 11 190 kg. Překlep?
*  Kapitola "Exteriér": Ten vůz tak pořád vypadá, takže použití minulého času se mi nezdá jako nejlepší. Totéž možná "Interiér", ale přesně nevím, jak je vůz vybaven nyní.
** 
***
**** 
Jinak pěkné. --Harold (diskuse) 16. 3. 2015, 19:50 (CET)

text: Děkuji za odborné zkouknutí. Pravděpodobně to budou opravdu překlepy. K publikaci se dostanu buď zítra nebo pozítří. Prosím tedy o trpělivost. --Jan Polák (diskuse) 16. 3. 2015, 21:02 (CET)
replies: text: :Interiér byl asi skutečně rekonstruován do původního stavu, vypadá to, že toto by mohl být on. Jinak mám ještě malý tip na publikaci Pavel Fojtík: Vozovna Střešovice 1909-1999 (Dopravní podnik hl. m. Prahy, 1999); asi to spíš bude nějaká brožura a ani nevím, jestli se dá sehnat, ale třeba by tam mohlo něco být o tom prohlášení za památku. --Harold (diskuse) 16. 3. 2015, 22:07 (CET)
replies: text: ::Díky za tip. Knížku mají v naší Městské knihovně, tak do ní zkusím nahlédnout. --Jan Polák (diskuse) 17. 3. 2015, 07:12 (CET)

text: :Stejné délky vozu jsou udávány i ve starší publikaci: LOSOS, L.: Atlas tramvají. NADAS, 1980. Nedivil bych se, kdyby Linert, Fojtík, Mahel čerpali právě odtud. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 22:25 (CET)
thread_title:  Recenze v&nbsp;rámci WikiProjektu Kvalita 

message: *  ujednotit název muzea ve Střešovicích
*  Národní technická památka České republiky by se hodil alespoň pahýl, aby člověk tušil, co ještě tam patří
** 
*** 
**** 
***** 
****** 
**** 
*****
** 
*  u technického popisu bych dělil i čtyřciferná čísla, v pravidle je to napsáno dosti neurčitě, ale myslím, že by to pomohlo přehlednosti
*  pokud se hmotnost měnila, uvést změnu, pokud ne, přítomný čas jako u ostatních délek
** 
*** OK. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
*  nemám k dispozici uváděný zdroj, ale je třeba rozlišovat mezi rychlostí konstrukční a dovolenou
** 
*** Nemluvím o hmotnosti ale o rychlosti: došlo ke zvýšení nejvyšší dovolené rychlosti na 30 km/h. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  Ohledně přezdívky sluníčko je o dost složitější… Primárně je sluníčko vůz 5601, který vznikl z nějaké klasické tétrojky a byl zrušen a reinkarnován kolem roku 2005 na 8167, který je dodnes v provozu; k němu se ještě váže parťák měsíček 5602, který skončil pár let zpátky zadním nárazem v serpentinách pod Chotkovými sady. Ale aby nebyla situace tak jednoduchá, existuje ještě prototyp T4 evidence 5500, kterému se, světe div se, také říká sluníčko. Sečteno podtrženo bych řekl, že tehdy byl v dílnách někdo zaujatý na sluníčka a maloval je na každý vyhlídkový vůz… :) Takže bych doplnil do článku, že nebyl jediný, že to bylo označení vyhlídkových vozů, nebo tak něco.
** 
*** Jasně, jenom to, prosím, uveď do článku, aby nedocházelo k nedorozuměním mezi sluníčky, stačí jednoduchá zmínka, že tuto přezdívku nesly i další vozy. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  Co se týká kočičího záchodu, nemyslím, že by byl zřízen pro děti, ale spíše jako zásoba písku do pískovačů, dnes se na každém voze nachází velká plechovka (a také kolují historky o potřebách řidičů :). Mrkni do zdroje, ale přijde mi to trochu moc senzacechtivé a neodborné, i když vůbec nepochybuji, že si do písku nějaké dítko odložilo.
** 
*** Zajímavé, pokud o tom takhle mluví i zdroje… :) Stejně je to zvláštní, jeden zdroj mluví o nočnících, druhý o kočičáku, což je v podstatě něco jiného. Otázka je, jestli řidič častěji doházel do pískovače, co si děti odložily, nebo si děti častěji odkládali do toho, co řidič nedoházel do pískovače. :D — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  uvádí se, že při rekonstrukci se hmotnost vozu zvýšila, ale číselně klesla skoro o tunu, bude potřeba projet všechny hmotnosti v článku a upravit, případně sjednotit vývoj na jedno místo
** 
*** Pardon, OK. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
**** 
*  ve Vokovicích nikdy muzeum nebylo, jak uvádíš v poznámce, takže by se to nemělo psát ani v článku
** 
*** 
**** 
***** Príma. — Jagro (diskuse) 17. 3. 2015, 00:15 (CET)
*  poptal jsem kamarády o nějaké fotky z provozu kolem roku 2010, kdy hodně lítala po zkušebkách, takže doufám, že se objeví i fotky mimo vozovnu.
** 
Díky za hezký článek, — Jagro (diskuse) 16. 3. 2015, 13:03 (CET)
thread_title:  Jagro 

message: Gratuluji k velmi pěknému článku. Nějaké nápady na vylepšení přece jen mám (a neumím opravit sám):
*  Označovat výrobce jako "společnost Františka Ringhoffera" mi připadá malinko dehonestující. Tak velká firma už by si zasloužila dohledat aktuálně platný název z doby výroby vozu. Mně se to tedy nepodařilo, ale ono to půjde.
** 
*** 
**** Jeden z mých zdrojů (LOSOS: Atlas tramvají) tvrdí, že výrobcem byly Ringhofferovy závody, a. s. Ale neprosazuji to, kdo ví, kdo od koho opisoval. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 22:29 (CET)
***** 
*  Elektrické podniky byly nejen dopravní, ale i elektrárenskou společností. Přesměrovávat z Elektrických podniků na DPP je zavádějící, jejich nástupce je například PRE.
** 
*  Popis tramvaje by si zasloužil doladit. Píše se tu "vůz je vybaven čtyřmi nápravami …", dále v článku se ale správně píše, že skoro sto let už je to jinak.
** 
Zcela obecně by se dal článek ještě více zamodřit, o to se pokusím sám. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 14:35 (CET)
replies: text: Děkuji za kontrolu i příslib doplnění vhodných článků. --Jan Polák (diskuse) 16. 3. 2015, 18:15 (CET)
thread_title:  Leotard 

message: Hezký článek, díky.
* Přivítal bych osvětlení (např. poznámku) k těmto pojmům: půlové motory, tlapové zavěšení (viz třeba Elektrická_lokomotiva#Mechanické uspořádání pohonu), „maximum traction“, rozsocha.--RomanM82 (diskuse) 16. 3. 2015, 19:03 (CET)
** 
*** 
**** 
** 
*** Budu hledat dál, ale jsou zdroje, kde se píše o "polomotorech". Jestli jsem to správně pochopil, tak to byly dva motory na stejné hřídeli (?) a mělo to nějak souviset s izolací, tedy elektrickou izolací vinutí uvnitř motoru, kterou staří čeští elektrotechnici (Křižík) neuměli v tom 19. století udělat. To se potom zapojí oba motory do série a na každý vychází napětí jen 300 V místo 600 V.--Leotard (diskuse) 17. 3. 2015, 08:10 (CET)
thread_title:  RomanM82 

message: *  Délka: V knize Linert, Fojtík, Mahel: Kolejová vozidla pražské městské hromadné dopravy (DPP, 2005) je původní celková délka uvedena 10 710 mm, po rekonstrukci v roce 1922 pak 10 860 mm. Délka se podle přiloženého nákresu liší použitým spřáhlem. Vzhledem k tomu, že na současných fotkách je vidět spřáhlo pražského typu, které bylo na vůz dosazeno asi někdy v letech 1913–1922, pak by tato délka měla být v textu (první věta v kapitole "Popis tramvaje") reflektována.
*  Hmotnost: Hmotnost vozu původně dosahovala 11 910 kg – V knize Linert, Fojtík, Mahel: Kolejová vozidla pražské městské hromadné dopravy (DPP, 2005) se jako původní hmotnost uvádí 11 190 kg. Překlep?
*  Kapitola "Exteriér": Ten vůz tak pořád vypadá, takže použití minulého času se mi nezdá jako nejlepší. Totéž možná "Interiér", ale přesně nevím, jak je vůz vybaven nyní.
** 
***
**** 
Jinak pěkné. --Harold (diskuse) 16. 3. 2015, 19:50 (CET)
replies: text: Děkuji za odborné zkouknutí. Pravděpodobně to budou opravdu překlepy. K publikaci se dostanu buď zítra nebo pozítří. Prosím tedy o trpělivost. --Jan Polák (diskuse) 16. 3. 2015, 21:02 (CET)
replies: text: :Interiér byl asi skutečně rekonstruován do původního stavu, vypadá to, že toto by mohl být on. Jinak mám ještě malý tip na publikaci Pavel Fojtík: Vozovna Střešovice 1909-1999 (Dopravní podnik hl. m. Prahy, 1999); asi to spíš bude nějaká brožura a ani nevím, jestli se dá sehnat, ale třeba by tam mohlo něco být o tom prohlášení za památku. --Harold (diskuse) 16. 3. 2015, 22:07 (CET)
replies: text: ::Díky za tip. Knížku mají v naší Městské knihovně, tak do ní zkusím nahlédnout. --Jan Polák (diskuse) 17. 3. 2015, 07:12 (CET)

text: :Stejné délky vozu jsou udávány i ve starší publikaci: LOSOS, L.: Atlas tramvají. NADAS, 1980. Nedivil bych se, kdyby Linert, Fojtík, Mahel čerpali právě odtud. --Leotard (diskuse) 16. 3. 2015, 22:25 (CET)
thread_title:  Harold