lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Mohsova stupnice tvrdosti

message: Přesunul jsem to sem, protože na toto heslo vede více odkazů, než na původní umístění.--Postrach 20:09, 30. 1. 2005 (UTC)

message: Není důvod opravovat topas na topaz (kromě toho, že je o něm stránka se z), obě možnosti jsou stejně správně. HonzaQ3 (Zanatic) 19:15, 4. 10. 2005 (UTC)
replies: text: Ale v tu chvíli redirect z topasu na topaz neexistoval. Viz:  a . Článek topaz existoval už od ledna 2005, Avitek tedy opravil odkaz v článku z neexistujícího topas na existující topaz a teprve potom jste vytvořil ten redirect z článku topas na topaz. Takže nechápu tuto Vaši reakci. --Luděk 19:50, 4. 10. 2005 (UTC)
replies: text: :Já jenom, aby si snad někdo nemyslel, že topas je špatně... HonzaQ3 (Zanatic) 19:54, 4. 10. 2005 (UTC)
BTW, toto hesla (Mohsova stupnice tvrdosti) bude potřebovat zásadní přepracování. Sloupec "Absolutní tvrdost" není definován; v en wiki je odkazováno na "sclerometer" (česky zřejmě sklerometr), ale to není opět jednoznačné. Pokoušel jsem se najít na webu o jakou stupnici se vlastně jedná, ale pohořel jsem. Ono vůbec tvrdost není žádná rozumně definovaná fyzikální veličina, viz např. velmi překný přehledný člnek:
SCLEROMETER and the DETERMINATION OF THE HARDNESS OF MINERALS / U. Burchard, Mineralogical Record, Mar/Apr 2004 --A.Vítek 20:01, 4. 10. 2005 (UTC)
Dobrý den. Přidal bych tam odkazy na materiály typu hyperdiamant (snad to sem patří) ale nevím jak přesně. Kdyby se Vám chtělo jsou to tyhle dva: 
http://www.rozhlas.cz/leonardo/technologie/_zprava/691758
a
http://en.wikipedia.org/wiki/Aggregated_diamond_nanorod
Magelan 27. 6. 2011, 22:54 (UTC)
thread_title:  Topaz vs topas
Diskuse:Zinek

message: K diskusi Ht1961 a Karla:
Soudím, že mít dvě stránky Zinek (prvek) a Zinek (minerál) by bylo vrcholem šílens ať jdu příkladem wikiohleduplnosti: krajně pomýlené (a to bez ohledu na to, jestli na obou dohromady bude jednou, nebo i v blízké budoucnosti, víc materiálu než teď). Ještě jakžtakž chápu dělení, kde tentýž termín označuje různé objekty, ale mít rozcestníkování na dva články o té samé látce podle toho, z jakého hlediska se na ni díváme, to už je moc. Koneckonců v jiných článcích o prvcích je taky sekce o výskytu, když se nacházejí ve sloučeninách. (Jiná věc by bylo řekněme vytvořit Měď ve stavebnictví, pokud by tedy někdo napsal víc opravdu technických podrobností než nějakou obecnou větu "často se z ní dělají střechy a okapy, jsou hezké, ale kradou se".) --Malýčtenář 11:28, 31. 1. 2005 (UTC)

message: Chemici, pomoc! 
>>>S dusíkem, vodíkem a uhlíkem se neslučuje vůbec
Opravdu? A co karbid zinecnaty ZnC2? Muzete to nekdo obeznameny opravit ci vysvetlit?
Diky
Xerostomus 
replies: text: To, že se neslučuje s uhlíkem neznamená, že nemůže existovat karbid. Pokud se nepletu, tak karbid zinečnatý je acetylid a vzniká reakcí s acetylénem. Stejně tak hydrid nejspíš nebude vznikat přímou reakcí s vodíkem, ale jinou cestou, např. redukcí zinečnatých sloučenin borohydridem. Zkusím se na to podívat a trochu upravit formulaci a dodat zdroje. --Hugo (diskuse) 25. 7. 2021, 21:01 (CEST)
thread_title:  Slučování 

message: Existuje vůbec modrobílá barva? Z okolí ji pro zinek mají jenom Rusové; všichni ostatní cosi jako namodrale světlešedou či modravě stříbrošedou. Bnmbnmbnm (diskuse) 5. 11. 2021, 01:30 (CET)
thread_title:  Barva
Diskuse:Root.cz

message: Na jejich hlavní stránce jsem právě napočítal asi 5* "Root.cz" normálně malými písmeny. --Malýčtenář 14:43, 31. 1. 2005 (UTC)

message: Opravdu patri root.cz do kategorie World Wide Web ?? --Zacatecnik 11:33, 14. 9. 2007 (UTC)
replies: text: Co na to říct? Editujte s odvahou! --slady 12:23, 14. 9. 2007 (UTC)
replies: text: : uz me to ale vazne ***** ja se na neco ptam v diskuzich a vzdycky je mi odpovezeno timto, nemyslite si ze je to neslusne porad takto odpovidat ? Nevim k cemu je poradne kategorie WWW tak se radeji zeptam a dostanu misto odpovedi toto :-P --Zacatecnik 09:41, 15. 9. 2007 (UTC)
replies: text: ::V té kategorii jsou převážně technické záležitosti, například AJAX nebo CAPTCHA. Internetové společnosti, vyhledávače a podobně mají svou vlastní kategorii. --slady 11:16, 17. 9. 2007 (UTC)
replies: text: :::dekuji nebyl jsem si jist.diky --Zacatecnik 07:57, 18. 9. 2007 (UTC)
thread_title:  WWW ?
Diskuse:Česká televize

message: Lidi nevim jestli si to pamatuju dobře ale myslim že v roce 1993 vysílala ČT na třech programech: ČT1, ČT2,ČT3 a od 1.ledna 1994 se na programu ČT3 vysílalo to samý jako na ČT2 jen s jinym logem až do  4.února 1994. Li-sung 16:50, 3. 2. 2005 (UTC)

message: Vyhodil jsem u Člověka v tísni hodnocení "kontroverzní", protože považuji za kontroverzní ono hodnocení. Docela by mne zajímalo, co je na této humanitární organizaci, která je všeobecně hodnocena jako jedna z nejlepších u nás, kontroverzního. --Luděk 19:45, 3. 2. 2005 (UTC)
replies: text: Jo, souhlasím s tím, že by tam asi být nemělo. Já osobně třeba Člověka v tísní za kontroverzní organizaci považuji, protože podle mého názoru nepřijatelně míchá činnost humanitární s činností politickou. Oboje je legitimní, ale nedá se to dělat najednou a za jedny peníze (obdobně se IMHO nedá třeba míchat nevládní či politický aktivismus a novinařina, jako to dělá např. Jaromír Štětina). Jinak je taky zajímavé, že ČvT založili tři osoby (v právnickém smyslu) - Česká televize, Jaromír Štětina a Šimon Pánek. Ale všechny tyhlety aspekty by měly být vysvětleny (pochopitelně NPOV způsobem) v hesle Člověk v tísni, ne dávány jako zmínka sem. --Radouch 20:06, 3. 2. 2005 (UTC)
thread_title:  Člověk v tísni 

message: Pridal jsem zminku o koncesionarskych poplatcich. Mozna by stalo za to, napsat vice o financovani Ceske televize. Co si o tom myslite? Maertien 9. 1. 2011, 15:04 (UTC)
thread_title:  Zminka o koncesionarskych poplatcich 

message: Možná jsem to přehlídl, ale není tu uvedeno za co tuto anticenu obdrželi (+ odkaz).--Freibo 19. 11. 2011, 15:31 (UTC)
replies: text: Dodám. --G3ron1mo 19. 11. 2011, 15:33 (UTC)

text: Hotovo, snad to takto stačí. --G3ron1mo 19. 11. 2011, 16:05 (UTC)
thread_title:  Bludný balvan 

message: Zdravím z Mostu. Prosím o kontakt, kde si mohu postěžovat na hlasatele ČT Petra Vaška. Domnívám se, že intonace jeho češtiny neodpovídá melodice naší krásné řeči. Šebestian Šulc 
replies: text: Svou výtku raději adresujte přímo do České televize (telefon 261 131 111, e-mail info@ceskatelevize.cz). --Jan Polák (diskuse) 21. 4. 2013, 20:06 (UTC)
thread_title:  Intonace hlasatelů Zpravodajství ČT 

message: Proč Mathé nastoupil do funkce 1. ledna 1992 když v té době ČT neexistovala a byla jenom ČST? 
replies: text: Protože Česká televize vznikla už 1. ledna 1992. Více viz Historie v článku nebo zákon č. 483/1991 Sb., o České televizi. --Vlout (diskuse) 20. 3. 2015, 22:29 (CET)
thread_title:  Co to je za hloupost?
Diskuse:Seznam křesťanských teologů

message: Odvolávám co jsem odvolal, Slibuji co jsem slíbil Li-sung 18:10, 5. 2. 2005 (UTC)

message: Mohl bys to seřadit podle národnosti? --Wikipedista:BobM d|p 19. 8. 2011, 12:24 (UTC)
To bych asi mohl, ale budu mít problém se středověkými a starověkými národnostmi. V těch dobách se taková moderní kategorie počítá jako nepřesná, neboť národnostní cítění nebylo úplně jasné. Pak se může dát údaj píšící řecky, latinsky, německy ... Mebo dle místa narození. Ale nevím, co byste radil?--Beregund 19. 8. 2011, 13:22 (UTC)
replies: text: : Jazyk moc rozhodující nebude (stejnom psali latinsky). Asi lépe podle země, ze které pocházeli. --Wikipedista:BobM d|p 19. 8. 2011, 13:29 (UTC)
replies: text: :: Jazyk je podle mne daleko víc vypovídající než místo(oblast), v němž se narodili. Byl velký rozdíl, zda psali řecky, staroslověnsky či latinksy - zařazoval je do kulturního okruhu. Ale pokud si myslíte, že pro běžného člověka je přehlednější současné geografické umístění, pokusím se vyhovět. Jen přesně nevím, zda použít dnešní státy, či větší oblasti (Západní Evropa, Jižní Evropa, Severní Evropa, Blízký východ).--Beregund 19. 8. 2011, 13:34 (UTC)
replies: text: :: Bral bych podle států (ve středověku). A v západní Evropě většina psala latinsky, pro středověk je jazyk nerozlišující... --Wikipedista:BobM d|p 19. 8. 2011, 13:36 (UTC)

text: :: Státy ve středověku asi slíbit nemohu, poněvadž se ty celky neustále měnily (byly to říše, ne pevné státní útvary), míra jejich závislosti a nezávislosti byla sporná (např. České knížectví v některých obdobích). Ano, západní Evropa psala latinsky (asi tak do roku 1500), ale v seznamu je spousta řeckých teologů (v pozdějším obdobím pravoslavných), kteří by se tim odlišili. Podle mne je možné toto: buď hranice dnešních států nebo čistě geografickému odlišení (Západní, Střední, Severní, Jižní Evropa, Blízký východ)--Beregund 19. 8. 2011, 14:05 (UTC)
replies: text: ::: Podle mne je naprosto nevhodné řadit ten seznam podel národností, zejména před 19. stoletím je to něhorázný nesmysl. Vzhledem k nadnárodnosti křesťanství mi tento způsob klasifikace připadá jako nefukční. Je samozřejmě rozdíl mezi teologií řeckou (východní) a západní či latinskou, po r. 1054 zejména, od. 16. století by se hodilo pro záp. teologii i rozdělenéí podle konfesí. Na teoloogickou orientaci má jistě vliv i řádová příslušnost daleko více než národnost. Existují také různé teologické směry, to by bylo ještě lepší... TJ Ryba 19. 8. 2011, 17:20 (UTC)

text: :: Souhlasím. Vidíš to, tohle mě vůbec nenepadlo. --Wikipedista:BobM d|p 19. 8. 2011, 17:36 (UTC)
thread_title:  Úpravy
Diskuse:Antonín Novotný

message: DD, kdysi jsem četl něco o tom, že jeho chování v Mauthausenu, nebylo tak docela v pořádku a že se dostal na soupisku holandských válečných zločinců, tuším, že to bylo ve Svědectví, nebo něčem podobném, ale nemohu to najít, neví o tom někdo něco bližšího, nebo alespoň, kde by se to dalo najít. Děkuji Vrba 10:18, 6. 2. 2005 (UTC
Na listině holanských válečných zločinců byl Antonín Zápotocký, díky svému kápovství v Sachsenhausenu. Novotný byl standardní koncentráčník. (UTC)
thread_title:  Mauthausen 

message: Některé prameny uvádějí rok úmrtí jeho syna 1982... Který rok je platný tedy ?
thread_title:  Rok úmrtí syna 

message: v žádném případě nebyl stalinista. Patřil k Novotného lidem, později se přidal k reformnímu křídlu v ÚV KSČ. V době Pražského jara se podílel na zrušení cenzury, což jej nakonec stálo funkci, neboť necenzurovaný tisk se nepáral s jeho staršími "hříchy" z novotnovské doby a donutil jej odstoupit. 
replies: text: Osobně si myslím, že stalinista byl - v tom nejlepším slova smyslu. A stejně jako Stalin byl pomluven a zneuctěn svými následníky. Osobně ho hodnotím mezi našimi prezidenty jako jednoho z nejlepších. Také si myslím, že, ač pouze vyučen, byl velmi inteligentní a vzdělaný - označil bych ho za přirozeného intelektuála. Kromě toho byl také tolerantní - s jedinou výjimkou - bytostně nesnášel žvanily, lemply a podrazáky. Pokud se na někoho obořil, byl pro to velmi dobrý důvod, buď pořádná levárna, nebo zanedbání povinností. Také má prvořadou zásluhu za průmyslový rozvoj Československa - a tedy za jeho sílu a hospodářskou stabilitu. Možná největším stínem jeho vlády je zatčení Rudolfa Baráka, tam ovšem pozadí prostě neznám. Je dobré si přečíst knihy Pozdní zpověď a Exprezident. Co se týče Stalina, pracuji na zajímavém překladu, snad to letos vyjde, pokud nechcete čekat, přečtěte si pozorně Taubmanovu knihu Chruščov člověk a jeho doba. JV 
U Novotného je to řekněme sporné, já ale psal o Jiřím Hendrychovi, což si myslím skutečně stalinista nebyl. Jinak vcelku souhlasím. Co se týče Rudolfa Baráka - jeho proces byl sice politicky přifouknutý a rozsudek přehnaný, nicméně o rozkrádačkách a podvodech nebylo pochyb, ty mu byly jednoznačně prokázány. (VÜ)
thread_title:  Jiří Hendrych
Diskuse:Italština

message: Nevznikla náhodou většina it. tvarů (nom.) z latinského ablativu namísto uvedeného akuzativu? Ablativ se totiž většinou kryje s tvarem it. slova, s určitými výjimkami (např. tvary končící à: fecondità < fecunditas, abl. fecunditate; bontà < bonitas, abl. bonitate). Spousta tvarů, včetně zmíněných, tomu nahrává: buono < bonus, abl. bono, migliore < melior, abl. meliore. Dávám jako dotaz, lingvista nejsem. --Dodo 13:23, 6. 2. 2005 (UTC)
replies: text: Vzniklo to opravdu z akuzativu, koncové "m" odpadlo. Vedlejším potvrzením akuzativu jako původního pádu jsou latinská neutra 3. deklinace - v it. se zachovaly jejich akuzativní tvary (shodné s nominativními), nikoli ablativní. Příklad: tempus > tempo, nikoli tempore, teď mi nenapadá nic jiné, ale je toho víc :-). Až si na ně vzpomenu, uvedu.

text: Tak jsem to nicméně čítal i v gramatikách. Přesto mne napadá, že jelikož u většiny lat. slov, když si odmyslíš koncové "m" u akuzativu, tak ablativ a akuzativ mají shodné tvary, tak se to možná prostě slilo dohromady v jeden italský tvar.

text: Výjimky, které uvádíš, nejsou ani moc výjimky. Když se podíváš na starší italštinu, najdeš tvary jako bonitate, veritate apod. Až později se v rámci dalšího vývoje jazyka stáhly na dnešní bontà, verità apod.

text: Ještě mi napadlo, mohl být důkazem převahy akuzativu např. španělský plurál: las tierras < illas terras apod.

text: A co tak uvést v článku zmiňovaný plurál např. od uovo = uova, přežitek původně latinského plurálu ova? Totéž platí pro le fondamenta aj.

text: Pro úlnost uvádím etym. výstřižek ze slovníku Garzanti ohledně slova bontà: "Lat. bonita¯te(m), deriv. di bo°nus 'buono'". U slova pstore: "Lat. pasto¯re(m), deriv. di pasce°re 'pascolare'".Hm... 
--Ansgar 14:52, 6. 2. 2005 (UTC)
replies: text: :Dík za konzultaci a přiléhavé vysvětlení. --Dodo 14:57, 6. 2. 2005 (UTC)

message: The page states that Italian is officially spoken by 76 million speakers, however this isn't backed by a source, where was this number pulled off from?
--79.59.0.39 26. 6. 2022, 15:40 (CEST)
thread_title:  Pardon my english
Diskuse:Testimonium flavianum

message: Malému čtenáři: díky za shlédnutí a úpravu hesla. Uniká mi však, co jste myslel větou "Podívejte se také na odkazované hned v úvodu"? :-O --Ansgar 14:47, 7. 2. 2005 (UTC)
replies: text: To bylo "- Podívejte se také na odkazované hned v úvodu", mínus jako že odstraněno, a myslel jsem tím, že když úvodní věta článku je "Testimonium Flavianum, česky Flaviovo svědectví, jsou dva texty, které v díle Josefa Flavia zmiňují osobu Ježíše Krista.", přišlo mi zbytečné mít na konci ještě "==Podívej se také na:== *Josef Flavius *Ježíš Kristus" (zvlášť když Flavius ještě neexistuje).

text: Podívejte se také na (normou je plurál) by se (podle mého) mělo používat jen na případy... no, méně přímé obsahové souvislosti a podobnosti, a tady bylo rozhodně zbytečné. --Malýčtenář 15:34, 7. 2. 2005 (UTC)
replies: text: : Díky za vysvětlení, asi bych to bez toho nepochopil :-). Ale plně uznávám rozumnost právoplastnost zásahu do článku.

message: Pokud vím, tak jako Testimonium flavianum je nazýván jen onen druhý úryvek, ten první nikoli. Jak se s tím vypořádat? Na anglické wiki mají článek nazván Josephus on Jesus, na většině ostatních však mají Testimonium flavianum, přestože pak článek pojednává o obou zmínkách. --Byrnjolf 28. 1. 2013, 15:31 (UTC)
replies: text: V textu jsem to snad vyjasnil (teď je testimonium prvním textem stejně jako v samotných Starožitnostech), stávající název je podle mě vhodnější. Ten anglický název je nepovedený pokus o přesnější pojmenování, špatně je jak Iosephus –  ten to (vše) nenapsal i on Jesus – protože je to rovnoceně i on John the Baptist. --Matěj Orlický (diskuse) 9. 3. 2021, 14:20 (CET)
thread_title:  Název
Diskuse:Jonáš (prorok)

message: Mám dotaz na všechny zúčastněné ohledně struktury hesel s biblickými knihami. Mám oddělit knihu Jonáš od proroka Jonáše? Pokud ano, je to tak třeba učinit u všech biblických knih. Jakým způsobem potom ale nazvat hesla obsahující bibl. knihu? Stylem "kniha jonáš", "kniha Ezechiel", a u hesel "Jonáš", "Ezechiel", která pojednávají o danýchosobách či jménech dát zřetelný odkaz na "knihy"? Rád bych, aby v tomto bylo jasno hned od začátku. Díky za radu.
replies: text: Jsem pro Kniha Jonáš např. nebo Jonáš (kniha). Jsem rád, že ses ozval, už mě to napadlo u vypracování hesla Biblický kánon. --Dodo 20:05, 8. 2. 2005 (UTC)

text: OK, nechám "kniha Jonáš". Zkusíš prosím opravit i ty mudroslovné knihy u "biblického kánonu"? Viz tamní diskuze. Dík. --Ansgar 20:37, 8. 2. 2005 (UTC)

message: navrhuji následující názvy bibl. knih: 
*Genesis-Deuteronimium nechat tak, jsou to názvyv jednoznačné (nikoli kpak 1. Mojžíšova apod . - zde umístit jen redirect) 
*u historických knih napsat "kniha + název", v případě číslovaných (1. či 2. královská apod.) je otázkou, zda nechat singulár (tj. "kniha královská") a pak to rozdělit uvnitř hesla, či zda vytvořit dvě samostatná hesla. 
*u prorockých a mudroslovných knih uvozovat raději sloveem "kniha": "kniha Jób" apod. 
*V Novém zákoně: Evangelium podle Matouše" apod. pro evangelia. 
*"Skutky apoštolské" 
*listy uvozovat slovem "list" + adresát (u listů Pavlových) či autor (u listů katolických). Zjevení, ač nemám rád používání termínu "Apokalypsa", bych zde tento termín  nechal, protože je asi nejznámější. Nebo spíš přeci jen "Zjevení svatého Jana" a z apkalypsy redirekt? Nebo nechat "apokalypsa" pro žánr a "Zjevení svatého Jana" pro konkrétní biblickou knihu? 
S tím je spojen návrh pomalu předělat odkazy v různých ostatních heslech vedoucích k biblickým knihám... 
--Ansgar 07:32, 9. 2. 2005 (UTC)
replies: text: V zásadě souhlasím, pro Apok., tam navrhuji Zjevení svatého Jana či Zjevení Janovo a paokalypsa nechat pro žánr. 1./2. Královská bych nechal v této podobě, resp. odtud redirect vždy na něco jako První kniha královská a tak. Jinak to opravdu chce ujednotit, jenom je s tím hrozný práce. --Dodo 08:09, 9. 2. 2005 (UTC)
replies: text: : co tak vytvořit pahýly všech bibl. knih a redirekty na ně? Aby to bylo jednou pro vždy systematicky vytvořeno? A pak už jen dopisovat... --Ansgar 08:32, 9. 2. 2005 (UTC)
replies: text: ::To by šlo, udělat pro každou z nich v zásadě mustr (v podstatě něco jako rozdělení tvého Jonáše. +redirekty z toho, co je. Běh na dlouhou trať:) --Dodo 08:37, 9. 2. 2005 (UTC)
Nestálo by za to udělat podkategorii Biblické knihy nebo něco takového? --Dodo 08:44, 9. 2. 2005 (UTC)

text: hm, asi ano. Vrhneš se na to? :-O --Ansgar 08:45, 9. 2. 2005 (UTC)
thread_title:  názvy bibl. knih 

message: Vrátil jsem "velrybu" na "velkou rybu", neboť velryba je příliš přesný název pro to, co biblický text označuje jako דג גדול dág gádól, velkou rybu. --Ansgar 13:19, 7. 4. 2006 (UTC)
thread_title:  velryba
Diskuse:Biblický kánon

message: Kdo se vyznáte v tabulkách: mudroslovné knihy se dostaly asi nedopatřením mezi knihy dějepisné. Patří zvlášť, na úroveň hebrejských ketuvím. Prosím o opravu; než bych se naučil pracovat s tabulkami, celé bych to rozházel a poničil. Děkuji za pchopení a pomoc. --Ansgar 19:07, 8. 2. 2005 (UTC)

message: V kánonu Tanah je jmenováno jen 11 z 12 proroků. Chybí tam Abakuk, ale nevím jestli to je chyba.
replies: text: Díky za upozornění, upravil jsem. --Dodo ✉ 20:33, 22. 2. 2006 (UTC)
thread_title:  12 proroků
Diskuse:Germáni

message: Kniha Malcolma Todda uvedená v bibliografii vyšla v Nakladatelství Lidové noviny i v češtině (Germáni). Rok si bohužel nepamatuji, ale bude to bud 1999 nebo 2000. Jirka O.

message: Germánské kmeny by to chtělo seřadit spíše podle skupin, k nimž přísluší... Tzn. východní germáni, západní germáni atd... Řazení podle abecedy je o ničem... bohužel mnohé z těch kmenů neznám, a nemůžu je tak zařadit... Farran 18:50, 20. 12. 2007 (UTC)
thread_title:  Germánské kmeny
Diskuse:Liturgický rok

message: Nechci zasahovat do konceptu šablony, ale není lepší místo "půst" zadat "postní doba"? Přeci jen je to rozdíl. A to i v odkazu... --Ansgar 21:47, 9. 2. 2005 (UTC)
replies: text: V šabloně i odkazu určitě, jestli chceš, tak klidně rozděl i Půst a Postní doba -- ono je to celkem jedno. Tvůj zásah je vítán, já sám bych asi pozměnil jen popisek v šabloně, ale je mi to vcelku jedno. --Dodo 21:52, 9. 2. 2005 (UTC)

message: Doplnil jsem liturgický rok Obce křesťanů, zachovávaje úpravu předchozích kapitol, a po zhlédnutí výsledku mám dojem, že článek je v celku dost nepřehledný. Možná by bylo vhodné rozšířit v tomto článku úvod, a pak popsat souhledně hlavní rozdělení liturgických kalendářů, a pro jednotlivé liturgické kalendáře pak vytvořit vlastní články. Co myslíte?
Abych předešel odpovědím "iniciativě se meze nekladou, jen to udělej", hned raději dodám, že sám nemám tak dobrý přehled. Nejraději bych se omezil na článek o liturgickém kalendáři Obce křesťanů, a příslušné jiné kalendáře nechal jiným odborníkům, protože se v nich nevyznám zdaleka tak dobře. Jenže mi připadá hloupé začít právě tímhle naprosto menšinovým kalendářem; chtělo by to začít kalendářem římským a dalšími "velkými" liturgickými kalendáři. Proto se hned ptám, zda by se toho či onoho někdo neujal. --Mmh 23:02, 5. 2. 2008 (UTC)
thread_title: Vydělení částí?
Diskuse:Výpočet data Velikonoc

message: Domnívám se, že uvádět jakékoliv algoritmy v jakýchkoliv programovacích jazycích je nerozum, pokud spolu s tím není uvedeno i vysvětlení principu výpočtu. Uvedený algoritmus je uveden na internetu na mnoha místech - přesně jak je to tady. 
Z jistého hlediska je toto porušování autorských práv, neboť je zde uvedena právě jen ta "beletrie". Navrhuji algoritmus buď vymazat, nebo vysvětlit proč se používá právě modulo toho a toho a proč jsou konstaty takové jaké jsou.
-- 22:54, 9. 2. 2005 (UTC) 
replies: text: Tento postup je tak starý, že si nemůže nárokovat autorská práva (sám jsem čerpal z ). Snahou bylo, aby si čtenář konzultující WIkipedii mohl sám vypočítat datum Velikonoc bez nutnosti hledat dále na internetu. Doplnění o zpracování v php má sloužit jako názorné matematické vyjádření výše uvedeného postupu.

text: Pokud se domníváte, že tam toto matematické vyjádření nepatří, klidně ho smažte. Pokud se totéž domníváte i o slovním popisu postupu výopčtu, prosím, zvažte, zda tento tradiční postup sem opravdu nepatří. Donutíte tak čtenáře Wikipedie dál brouzdat po internetu. Nicméně pokud jste si jistý, že to do Wikipedie nepatří, můžete to smazat. Je možné to též řešit smazáním a uvedením externího odkazu. Možná nejlepší řešení. Nechám to na vašem uvážení. --Ansgar 23:13, 9. 2. 2005 (UTC)
replies: text: : Ke smazání nevidím důvod...  Cinik 06:54, 10. 2. 2005 (UTC)
Matematický výpočet, pokud se nemýlím, vymyslel jakýsi Karl Friedrich Gauss, matematický génius. Proti matematickému výpočtu nic nemám, ale skript v PHP se IMHO zde nehodí. Algoritmus je a programátor si ho může do příslušného jazyka sám převést. --Luděk 07:21, 10. 2. 2005 (UTC)

message: Podle http://www.ricany.cz/org/farnost/cz/ceska/litur/veliko/veldat.htm a některých dalších zdrojů tvoří další výjimku v algoritmu léta 1954 a 2049 kdy se Velikonoce slaví o týden dříve (18. dubna). Pro zdůvodnění cituji výše uvedený odkaz:
Další pravidlo vymezující datum velikonoční neděle praví, že v jedné devatenáctileté periodě tzv. zlatého čísla nesmí být velikonoční neděle dvakrát v nejzazším přípustném datu, tj. 25. dubna. Tento případ nastal ve dvacátém století v letech 1943 a 1954, které patří do jedné a téže periody začínající rokem 1937 a končící rokem 1956. V roce 1943 se Velikonoce slavily 25. dubna, v roce 1953 se však velikonoční neděle přesunula o týden dopředu na 18. dubna.
thread_title:  Výjimka z algoritmu