Diskuse:Smysl (filozofie)

message: Přidal jsem do článku šablonu upravit. Domnívám se, že článek je dobrým pahýlem, ze kterého se dá vycházet. Nicméně myslím si, že styl článku je zatím spíš populárně-publicistický než encyklopedický a je informačně chudý. Článek na Wikipedii by měl být méně vlastní esejí autora a více informací o relevantních názorech či vymezeních pojmů publikovaných jinde, zejména v klíčových odborných teoriích či publikacích. 
Očekával bych více odkazů na originální zdroje (z toho pak také vyplyne historický vývoj pojmu i rozdíly v jeho pojetí v různých teoriích a diskursech) – ostatně i u odkazu na Heideggera či Junga by mělo být upřesněno, kde přesně lze citované výroky nalézt (sám jsem ale do článku vnesl také takové nepřesné a nepřímé citace, jak jsem je vyčetl z druhotné literatury, takže i mnou vložené části je nutno zdokonalovat). 
Také si myslím, že je třeba se pokud možno vyvarovat třeba slovních uvození typu říkáme, soudíme a jiných příliš subjektivizujících jazykových prostředků, které sice třeba v učebnici nebo při frontální výuce působí oživujícím dojmem, ale wikipedické články by měly být spíše o tom, co říkají a soudí encyklopedicky významné zdroje.  --ŠJů 21:59, 2. 1. 2008 (UTC)
replies: text: Zdravím a děkuju za vysvětlení, i když mám jiný názor. Nechci vyvolávat spory, ale Vaše přece jen dost nepřesné údaje opravím. Tak o žádném "šestém smyslu" se u Akv. nepíše, nýbrž pouze o "společném smyslu" (sensus communis), o němž se zmiňuji hned v úvodu. Mohu to ale rozvést, aby to čtenář nepřehlédl. Věta, kterou (s mnoha jinými) připisujete Lockovi, je naopak od Akvinského a pojem "kvůli čemu" je u Heid. tak častý, že by citování jednoho místa bylo hloupé. Nedomnívám se, že by "říkáme" bylo horší než "označuje se" a nesdílím Váš dojem, že by heslo bylo "informačně chudé"; podívejte se na jiné Wiki. Heslo nemůže být "o tom, co říkají encyklopedicky významné zdroje", nýbrž o té věci samé, pokud je ovšem významná. Souhlasím s Vámi v tom smyslu, že jde o přesnost a spolehlivost údajů. Naopak úplně nerozumím tomu, proč by se tu mělo vysvětlovat pět smyslů, když je tu odkaz na Smysl(biologie), nebo dávno zapomenuté označení "čitedlnosti", které s filosofií moc nesouvisí. Ale nic ve zlém! --Sokoljan 11:40, 9. 1. 2008 (UTC)

text: Udělal jsem, co se dalo, a snažil se zachovat i obsah Vašich dodatků. "Upravit" jsem smazal. --Sokoljan 15:49, 9. 1. 2008 (UTC)
Myslím, že tyto Vaše úpravy opět pomohly článek někam posunout k lepšímu. Ty nepřesné údaje jsem vesměs vyčetl z oné lingvistické publikace uvedené níže, kde většinou byly uvedeny jen jako okrajové poznámky a je tedy možné, že nebyly věcně přesné a jak se zdá, některé byly i chybné. Je správné, že jste některé z těch citací dohledal a zmínky upřesnil či opravil. 
Článek Smysl (biologie) se vnímacích smyslů týká především z (dnešního) biologického hlediska. Pojednání o posunech pojetí pojmu smyslů, zejména pokud z něj vysvítá souvislost s ostatními významy slova smysl, mi zde úplně od věci nepřipadá, byť pořád ještě má v tomto článku spíš povahu nahodilých poznámek než komplexního zpracování tématu. 
Celý oddíl Smysl jako účel nebo cíl mi pořád ještě připadá hodně nehotový a nezralý, snad i proto mě tam tak dráždí ty zmíněné stylistické prvky. Rád bych v těch pasážích našel nějaké konkrétnější informace o tom, kdo, kdy a jakým způsobem pojem smyslu a otázky smyslu života nebo smyslu dějin uchopil (definoval, použil atd.), jak se ty způsoby chápání vyvíjely a jak se různí, s jakými jinými pojmy tyto otázky souvisejí nebo alternují atd. Zdravím a děkuji za trpělivou a hodnotnou spolupráci. --ŠJů 00:57, 11. 1. 2008 (UTC)
thread_title:  Šablona upravit