Diskuse:Vřešťan pláštíkový

message: === Vachovec1 ===
Jen rychlá poznámka: v (pod)druzích je velký zmatek. Jsou tam dva zdroje, ty tvrdí toto:
* IUCN
** Alouatta palliata palliata
** Alouatta palliata mexicana
** Alouatta palliata aequatorialis
** Alouatta palliata trabeata
** Alouatta palliata coibensis
* Ryland a kol. (str. 33 a 50-54)
** Alouatta palliata palliata
** Alouatta palliata mexicana
** Alouatta palliata aequatorialis
** Alouatta coibensis trabeata
** Alouatta coibensis coibensis
Jednak tedy vřešťan panamský by byl jako samostatný druh evidentně Alouatta coibensis, nikoliv Alouatta palliata. Tj, dále by pak bylo A. c. coibensis, nikoliv A. p. coibensis. Za další zdroj IUCN je datován 2008, tedy o tři roky později než Ryland (tam vidím 2005). Bral bych jej tedy jako aktuálnější, tím pádem však těžko lze tvrdit Někdy jsou uváděny také dva další poddruhy, avšak ty jsou obecně zařazeny jako subspecie vřešťana panamského.
--Vachovec1 (diskuse) 7. 3. 2016, 21:09 (CET)
replies: text: Biolib tvrdí také pět poddruhů. Mám tedy vypsat všech pět refované IUCN a Biolibem a připsat o genetické podobnosti s A. coibensis, nebo přepsat na 3 poddruhy A. palliata a 2 A. coibensis, jenž jsou někdy také řazeny pod A. palliata, co koresponduje s ref5? OJJ, Diskuse 8. 3. 2016, 09:22 (CET)
replies: text: : Ne, žádná genetická podobnost. Vypište pět poddruhů uváděných IUCN (ref IUCN, Biolib) a zmiňte, že dva poslední poddruhy bývají někdy klasifikovány zvlášť, jako (jediné dva) poddruhy samostatného druhu vřešťan panamský (A. coibensis). K tomu ref Ryland. --Vachovec1 (diskuse) 8. 3. 2016, 16:20 (CET)
replies: text: ::  OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:24 (CET)
; Úvod
* Prosil bych zdroj na největšího primáta oblasti. Dále v článku tato informace není.
** Zatím. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
***  Hot (jiná info). OJJ, Diskuse 20. 3. 2016, 17:42 (CET)
****  Kvalita zdroje hodně mizerná, i biolib by byl výrazně lepší. A „druhý největší primát Kostariky“ by nepatřil do úvodu, maximálně tak do Popisu. Zkoušel jsem trochu pátrat na webu, ale zjistil jsem jen, že největší opicí Nového světa je chápan pavoučí žijící v Brazílii (váha až 15 kg). --Vachovec1 (diskuse) 20. 3. 2016, 22:49 (CET)
*****  To bych věděl (vždyť jsem o něm i napsal článek), ale potřebuji největší opici Střední Ameriky. Nemám tedy raději vypustit? OJJ, Diskuse 21. 3. 2016, 06:36 (CET)
* Teritorium si samci vymezují hlasitým křikem, který dovedou vyvolávat díky zvětšené jazylce, vynaloží tak málo energie. – lepe dovedou vydávat
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Většina narozených mláďat obou pohlaví opouští skupinu, ještě než dosáhnou pohlavní dospělosti. – to není informace, která by musela být v úvodu
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
; Výskyt
* Vřešťan pláštíkový se vyskytuje v neotropické oblasti – lépe Vřešťan pláštíkový je zvířetem neotropické oblasti
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* V Hondurasu, Nikarague, Kostarika a Panamě –  V Hondurasu, Nikaragui, Kostarice a Panamě
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Guatemaly obývají vřešťani pláštíkoví centrální část – V Guatemale obývají vřešťani pláštíkoví centrální část
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Jižní Mexiko obývají celé – z mapy je vidět, že rozhodně nikoliv (do jižního Mexika patří například i Yucatán)
**  Tohle tam pořád je. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
*** Taky jsem to nevyřešil. Zatím jsem info smazal, koukněte se ještě sem. --OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
* přičemž preferují horní třetinu této hranice. – horní třetina hranice? Co to je?
** Troška matematiky - 2000/3 = 666,6..., 666,6...*2 = 1,333, takže zaokrouhleno nad 1300 m n. m.. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Vřešťan pláštíkový se vyskytuje v řadě národních parků, například v národním parku Manuel Antonio nebo Corcovado. – při nefunkčnosti odkazů na národní parky non sequitur (viz též komentář k sekci Ohrožení). Corcovado navíc odkazuje na kopec v Rio de Janeiro, kde se vřešťan pláštíkový určitě přirozeně nevyskytuje. 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
***  Corcovado stále odkazuje na zmíněný kopec v Brazílii. A nejsem si jist, zda někdo hledat NP na hesle "Manuel Antonio" (spíše "Národní park Manuel Antonio"). A když už na to koukám, proč jsou vlastně ty parky na dvou místech? Nebylo by lépe mít to na jednom místě, například v sekci Ohrožení? --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
**** Zatím takhle, kdyby bylo nutno odstranit, musel bych si ještě pohrát s refy (klidně učiním!)--OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
; Popis
* Mozek je k poměru k tělu zhruba o 50,1 g menší – pod tím si mám představit co? Podobný poměr nelze vyjadřovat v gramech (spíše nějaké gramy na kilogram resp. procenta). Jinak pohled do en-wiki ukazuje, že 50,1 g je váha mozku vřešťana pláštíkového, ne nějaký poměr.
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* většina opic má navíc dlouhou žlutou nebo hnědou srst na zádech – špatně přeloženo. Podívejte se na obrázek v sekci Denní režim, tam je to vidět. Žlutá/žlutohnědá srst není na hřbetě (zádech), ale po stranách těla, odkud visí dolů.
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
; Potrava
*  Navzdory tomu, že listy tvoří velkou část jeho potravy, pokud má možnost, konzumuje ve velké míře i ovoce a může přesáhnout i počet listů. – Úvod je zbytečný a v závěrečné větě pravděpodobně schází nějaké slovo. Upravil bych na Pokud má možnost, konzumuje ve velké míře i ovoce, jehož množství v potravě může přesáhnout i objem listů. 
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* Proč jsou informace ohledně barevného vidění v sekci Potrava? Primárně to patří pod popis, i když to s potravou do určité míry souvisí. Přidat odkaz na článek barevné vidění. A lépe zformulovat: Vřešťani pláštíkoví mají na rozdíl od jiných opic Nového světa barevné vidění. Schopnost barevného vidění patrně souvisí s potravou, neboť jim umožňuje rozlišit mladé lístky, které mají načervenalé zbarvení. A tady budu také požadovat verifikaci údajů – na obě části tvrzení (zdroj 23 je kniha, nemohu si tedy ověřit, zdroj 24 je nedostupný – chybné doi). Obzvláště pak když en-wiki tvrdí, že barevné vidění mají téměř všichni vřešťani (na rozdíl od ostatních opic Nového světa).
**  Ověřit by nebylo problém. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:25 (CET)
*** Komplet. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
;Hierarchie
* starší samci se mohou začít chovat agresivně k mladším, případně opustí tlupu. – Opustí tlupu? Proč? Co by potom dělali? Na en-wiki o tom nic nevidím. Místo toho (a dalšího) by bylo vhodné přeložit toto – kompletně: Males outrank females, and younger animals of each gender generally have a higher rank than older animals. Higher-ranking animals get preference for food and resting sites, and the alpha male gets primary mating rights. Animals in the group are generally not related to each other because most members of both sexes leave the group before sexual maturity.
** Přeloženo. Jak jsem již psal, je to volnější překlad a používám k tomu víc zdrojů, v tomto případě ADW. Jinak nevím, jak jinak bych měl přeložit, to co Vám zašlu mailem, abych neporušoval autorská práva onoho webu. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:29 (CET)
* Obvykle se domácí rozsahy teritorií tlup překrývají, ale obě skupiny se obvykle snaží vypudit tu druhou z území. – tak tohle nedává smysl. Dle en-wiki: Domácí teritoria jednotlivých tlup se mohou překrývat, pokud však na sebe tlupy narazí, obě skupiny se snaží vypudit tu druhou z území.?
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* že se vůdčí samci začnou navzájem překřikovat, přičemž se na to přidají i ostatní opice – nevhodně spojeno, lépe postupně se k nim přidají i ostatní opice
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* V průměru tlupa denně procestuje zhruba 750 m2 – na en-wiki čtu: v průměru tlupa denně urazí vzdálenost 750 m
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
;Komunikace
* například roztírání moči – lépe by asi bylo například skrz roztírání moči
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* A co tím roztíráním moči sledují? Resp. co tím „říkají“ ostatním? 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* Barva genitálií prozrazuje různé emoce, hravost značí patrně třesení větvemi – vety souvětí spolu vůbec nsouvisejí, druhá je navíc nesrozumitelná (hravost značí? nebo třesení větvemi značí?) 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
;Rozmnožování
* Pojem těhotenství se užívá pouze u člověka. U zvířat se používá termín březost.
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* průměrně jednoho potomka – logický nesmysl. Věta implikuje, že samice někdy porodí méně než jednoho potomka. Tedy upravit na nejčastěji jednoho potomka.
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* V 10.−11. týdnu se mláďata vydávají na průzkum potravy – tím je míněno co? 
**Špatný překlad.OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* Do dosažení pohlavní dospělosti jim nesestoupí varlata. – chybí kontext (u ostatních vřešťanů tomu tak není).
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
***  Žádnou změnu nevidím. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
* Samice rodí jednou za 19−23 měsíců, ale jen v případě, že mládě přežilo od odstavu. – jestliže mládě nepřežilo, tak nerodí?
** Patrně ano. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
***  Tak za prvé tam rozhodně nemá být od odstavu, ale do odstavu. Za druhé, logika napovídá toto: pokud se samice strará o mládě, tak nemá zájem se pářit. Čili pokud mládě přežije do odstavu (18 měsíců), tak tak dlouho může trvat, než samice bude připravena k dalšímu páření. Zemře-li mládě dříve, samice bude připravená pářit se dříve. Proto třeba nový vůdce lví tlupy často zabije mláďata po předcházejícím vůdci - aby lvice byly co nejdříve připraveny k páření. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
**** ...připraveny k páření doplním a on mohl šířit své geny. Vím a děkuji za dopřeložení. U těch vřešťanů je tomu taky tak. --OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
;Ohrožení
* K těm národním parkům by to chtělo alespoň připsat příslušnou zemi nebo vyrobit funkční odkazy (založit alespoň pahýly). Takhle je to non sequitur (člověk netuší, o čem je řeč).
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
;Obecně
* Bylo by záhodno zmínit, že nízká aktivita je dána do značné míry složením potravy. Listy dodají vřešťanům jen málo energie. V této souvislosti by se hodilo i zmínit, že žádná jiná středoamerická epice nekonzumuje tolik listí. 
**V úvodu je, v popisu doplněno. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
Zatím vše (např. reference jsem ještě podrobněji nezkoumal).--Vachovec1 (diskuse) 13. 3. 2016, 03:26 (CET)
------------
 Děkuji za recenzi! OJJ, Diskuse 20. 3. 2016, 17:42 (CET)
=== Matěj Suchánek ===
Ode mě jenom formulace, které by chtěly upravit pro lepší srozumitelnost.
* Potrava vřešťanů pláštíkových se skládá především z rostlin, což zapříčinilo několik fyzických adaptací. – po gramatické opravě věty není zřejmé, jestli potrava může za adaptace, nebo adaptace mohou za potravu (ani já si nejsem jistý…).
**--OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
* Samice rodí jednou za 19−23 měsíců, ale v případě, že mládě přežilo od odstavu. – nerozumím, co přesně mi věta sděluje. Nechybí tam „jen/pouze“?
**Hold v devět večer na něco snadno zapomenu. --OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
Matěj Suchánek (diskuse) 8. 3. 2016, 14:52 (CET)

text: Díky. --OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
replies: text: :K bodu jedna, tohle byl krok zpět. Druhý pád není správný, a proto jsem ji opravil na tvar, ze kterého ale nebyl zřejmý podmět. Matěj Suchánek (diskuse) 9. 3. 2016, 15:38 (CET)
replies: text: ::  Má to být, že protože se živí listím, vyvinulo se u nich několik adaptací, takže jsem upravil na jistý tvar. OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:50 (CET)
replies: text: ::: Jo, něco takového jsem myslel. Matěj Suchánek (diskuse) 9. 3. 2016, 16:01 (CET)
=== Whitesachem ===
* ohledně vašeho „sporu“, která opice v Kostarice je tedy větší než dotyčný vřešťan, tak dle mého soudu je to chápan středoamerický, který má větší průměrnou hmotnost (přes 7 kg). Maximálky možná budou zhruba stejné, ale nezkoumal jsem to.
**  My jsme chtěli zjistit největší opici Střední Ameriky. Úplně největším novosvětem je chápan pavoučí, o kterém tu mám článek, avšak ten žije endemicky v Brazílii a ta nepatří do Střední Ameriky. Hold budu muset asi vypustit. OJJ, Diskuse 21. 3. 2016, 19:18 (CET)

text: :  A chápan středoamerický, jak už název napovídá, žije ve Střední Americe! A Kostarika je ve Střední Americe! Nicméně to tvrzení v úvodu stejně nemá zdroj (odkaz nikam nevede). --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 19:33 (CET)
replies: text: ::  Ano a vřešťan má být dle zdrojů druhou největší opicí Střední Ameriky. Jenže na to existuje zdroj jen ten Tichyphoto a pak nějaký blog, ještě nevěrohodnější, beztak sepsané tímto článkem. Mimochodem, to by člověk nevěřil, že kolikrát najde informace ze "svých" článků na webu. No nic, uvidím. Mějte se hezky a děkuji za recenzi, hodlám na připomínkách zapracovat co nejdříve. OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 06:31 (CET)
* dále v popisu určitě upravit opačně uvedený sexuální dimorfismus (otočeny hmotnosti).
Zbytek postřehů dodám brzy --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 17:45 (CET)
Úvod
* ref 2 nikam nevede.
**  Vypuštěno celé, via Vachovec1 výše.--OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
* ozdrojovat maximální hmotnost nebo lépe ji vypustit z úvodu a dát do popisu. Tam o ní není zmínka.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Taxonomie a etymologie
* ujednotit poddruhy, u toho, kdo je popsal, někde jsou a někde nejsou závorky.
**  Závorky mají významovou funkci, pokud by potřebovalo upřesnit, stačí napsat. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Popis
* Vřešťani pláštíkoví jsou velké a zavalité opice[10] s hmotností u samce 4,5−4,8 kg a u samic 3,1−7,6 kg. Průměrná hmotnost se může výrazně lišit mezi jedinci z různých oblastí,[14] dosahuje 3−9 kg. Tuto dvojinformaci je třeba předělat - jak už jsem psal, opačně jest pohlavní dimorfismus a průměrná hmotnost může těžko dosahovat 3-9 kg - průměrné hmotnosti jsou naopak zjevně uvedeny v předchozí větě. Navíc je potřeba alespoň sem napsat a ozdrojovat onu 9,8kg maximální hmotnost.
**  Otočeno, hmotnost 9,8 jsem vypustil. Průměrná hmotnost byla dána u samců a samic, je v různých oblastí různá a celkově dosahuje toho ozdrojovaného čísla. 
* Ocas je dlouhý,[15] měří u samců 60−70 cm, u samic 55−66 cm. Tato věta by rozhodně měla mít zdroj na konci, nikoli uprostřed. To, že je ocas dlouhý nepotřebuje zdrojovat (podobně jako například info, že slon má kly), ale konkrétní údaje ano.
**  Nechal jsem tam oba refy. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Chování
* kvadrupédní chůzi bych se nebál nahradit chůzí po čtyřech, pokud to tedy nemá nějaký zásadněji vědecký význam.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Vřešťani pláštíkoví obvykle žijí v tlupách o 10−20 členech,[10] v nichž je obvykle 1 až 3 samci a 5 až 10 samic, některé skupiny však mají více než 40 členů ... v nichž jsou obvykle...
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Poměr samic a samců je minimálně 4:1, jakmile klesne, starší samci se mohou začít chovat agresivně k mladším, případně opustí tlupu. Jakmile klesne pod tuto úroveň, starší ...
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Vřešťani pláštíkoví mají většinou nízkou interakci s jinými opicemi, může však nastat s malpou kapucínskou (Cebus capucinus), která je k nim většinou agresivní, ale mláďata těchto dvou druhů si spolu někdy hrají. Občas se dohromady také krmí na jednom stromě, ale zřejmě se navzájem ignorují. Tyhle věty se navzájem do značné míry rozporují, je potřeba je přeformulovat.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Samci vřešťanů pláštíkových si většinou při svítání, soumraku, ale i jakékoli změně[11]. Změně čeho?
**  Řekl bych nebezpečí, rušivé vlivy. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* I barva genitálií prozrazuje různé emoce.[25]. Chtělo by konkretizovat jaká barva a jaké emoce. A jak to dokáží? Nejsou ve zdroji detailnější informace? Tak nějak si to nedokážu představit.
**  Já taky ne, toto nešťastné souvětí bylo na en, možná celé vypustím. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)

text: : Pokud je míněna tato věta „Genital displays are used to indicate emotional states, and group members shake branches, which is apparently a playful activity.“, tak o barvě genitálií v ní není zmínka. --Whitesachem (diskuse) 26. 3. 2016, 16:34 (CET)¨
replies: text: ::  Tak zatím vypuštěno. --OJJ, Diskuse 26. 3. 2016, 16:50 (CET)
* Většinou se rozmnožuje především alfa samec, avšak pokud je nepozorný, mnohdy se se samicemi spáří i samci nižšího postavení,[21] v některých tlupách však dostávají tito jedinci pravidelně příležitost zplodit potomstvo.[20][34]. Tohle bych rozdělil na 2 věty a trochu uhladil rozpor mezi první a poslední větou.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Páření probíhá po celý rok a samice se obvykle účastní více páření.[11] Samotné páření začíná tím, že samice samci předvádí rytmické pohyby jazyka, které samec začne opakovat; poté samice zvedne zadek, což značí připravenost se spářit.[11][21][25][35] Samotné páření trvá 20 s − 1 min.[11]. Zkusit nahradit slovo páření či samotné páření, které je zde opravdu mnohokrát (například pohlavní styk, pohlavní akt, rozmnožování, kopulace aj.)
**  Hold večer už blbnu. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* tak noví alfa samci, již přijdou do tlupy; obvykle některá mláďata zabijí, aby samice přišly rychleji do říje a on mohl založit vlastní potomstvo. Skákání z množného na jednotné číslo. Nemá tam místo již být jenž?
** 
Ohrožení
* Jejich populace jsou izolované a mohou vyhynout následkem přírodních katastrof nebo genetickým problémům v důsledku úzkého příbuzenského křížení. ...nebo genetických problémů...
** --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
* Proč je v rozšíření část NP a v ohrožení také část? Ujednotil bych to.
** --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
Refy a odkazy jsem nekontroloval, snad někdy příště! --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 21:01 (CET)

text: Něco jsem už prošel, i nějaké doi opravil. OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
------------------------------------------------------------------
 Díky za recenzi! --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
=== Kacir ===
Omlouvám se za pozdní recenzi:
*/Popis
**větu jako fakt: Mozek váží 50,1 g, říkající, že váha je u všech jedinců stejná na desetinu gramu, buď doplnit: Mozek váží okolo/přibližně/cca…, po vzoru en wiki, nebo .dohledat rozmezí (od–do).
***  --OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
*u DČ bych očekával existenci základního souvisejícího hesla, alespoň pahýlu – vřešťan (Alouatta) a z vřeštani (Alouattinae) na něj zřejmě vést redirekt, tedy odstranit tyto červené odkazy v sekci Taxonomii a etymologii. 
**  Hodlám založit později "pořádně", ne jen na zamodření. --OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
Článek je pěkný, nic dalšího jsem neodhalil. Jen mě zarazil údaj o 25krát větší jazylce než u dalších opic Atelidae, rozdílnou hodnotu jsem ale na Googlu nenašel. K přečtení zdroje by bylo nutné mít danou knihu. jen text bych někde členil na více odstavců. U článků je také vhodné doplňovat štítek v češtině na WD, doplnil jsem. Díky za kvalitní práci. Zdraví.--Kacir 27. 3. 2016, 13:50 (CEST)

text: Díky. OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
thread_title:  WP:Q 

message: Jen rychlá poznámka: v (pod)druzích je velký zmatek. Jsou tam dva zdroje, ty tvrdí toto:
* IUCN
** Alouatta palliata palliata
** Alouatta palliata mexicana
** Alouatta palliata aequatorialis
** Alouatta palliata trabeata
** Alouatta palliata coibensis
* Ryland a kol. (str. 33 a 50-54)
** Alouatta palliata palliata
** Alouatta palliata mexicana
** Alouatta palliata aequatorialis
** Alouatta coibensis trabeata
** Alouatta coibensis coibensis
Jednak tedy vřešťan panamský by byl jako samostatný druh evidentně Alouatta coibensis, nikoliv Alouatta palliata. Tj, dále by pak bylo A. c. coibensis, nikoliv A. p. coibensis. Za další zdroj IUCN je datován 2008, tedy o tři roky později než Ryland (tam vidím 2005). Bral bych jej tedy jako aktuálnější, tím pádem však těžko lze tvrdit Někdy jsou uváděny také dva další poddruhy, avšak ty jsou obecně zařazeny jako subspecie vřešťana panamského.
--Vachovec1 (diskuse) 7. 3. 2016, 21:09 (CET)
replies: text: Biolib tvrdí také pět poddruhů. Mám tedy vypsat všech pět refované IUCN a Biolibem a připsat o genetické podobnosti s A. coibensis, nebo přepsat na 3 poddruhy A. palliata a 2 A. coibensis, jenž jsou někdy také řazeny pod A. palliata, co koresponduje s ref5? OJJ, Diskuse 8. 3. 2016, 09:22 (CET)
replies: text: : Ne, žádná genetická podobnost. Vypište pět poddruhů uváděných IUCN (ref IUCN, Biolib) a zmiňte, že dva poslední poddruhy bývají někdy klasifikovány zvlášť, jako (jediné dva) poddruhy samostatného druhu vřešťan panamský (A. coibensis). K tomu ref Ryland. --Vachovec1 (diskuse) 8. 3. 2016, 16:20 (CET)
replies: text: ::  OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:24 (CET)
; Úvod
* Prosil bych zdroj na největšího primáta oblasti. Dále v článku tato informace není.
** Zatím. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
***  Hot (jiná info). OJJ, Diskuse 20. 3. 2016, 17:42 (CET)
****  Kvalita zdroje hodně mizerná, i biolib by byl výrazně lepší. A „druhý největší primát Kostariky“ by nepatřil do úvodu, maximálně tak do Popisu. Zkoušel jsem trochu pátrat na webu, ale zjistil jsem jen, že největší opicí Nového světa je chápan pavoučí žijící v Brazílii (váha až 15 kg). --Vachovec1 (diskuse) 20. 3. 2016, 22:49 (CET)
*****  To bych věděl (vždyť jsem o něm i napsal článek), ale potřebuji největší opici Střední Ameriky. Nemám tedy raději vypustit? OJJ, Diskuse 21. 3. 2016, 06:36 (CET)
* Teritorium si samci vymezují hlasitým křikem, který dovedou vyvolávat díky zvětšené jazylce, vynaloží tak málo energie. – lepe dovedou vydávat
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Většina narozených mláďat obou pohlaví opouští skupinu, ještě než dosáhnou pohlavní dospělosti. – to není informace, která by musela být v úvodu
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
; Výskyt
* Vřešťan pláštíkový se vyskytuje v neotropické oblasti – lépe Vřešťan pláštíkový je zvířetem neotropické oblasti
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* V Hondurasu, Nikarague, Kostarika a Panamě –  V Hondurasu, Nikaragui, Kostarice a Panamě
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Guatemaly obývají vřešťani pláštíkoví centrální část – V Guatemale obývají vřešťani pláštíkoví centrální část
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Jižní Mexiko obývají celé – z mapy je vidět, že rozhodně nikoliv (do jižního Mexika patří například i Yucatán)
**  Tohle tam pořád je. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
*** Taky jsem to nevyřešil. Zatím jsem info smazal, koukněte se ještě sem. --OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
* přičemž preferují horní třetinu této hranice. – horní třetina hranice? Co to je?
** Troška matematiky - 2000/3 = 666,6..., 666,6...*2 = 1,333, takže zaokrouhleno nad 1300 m n. m.. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:14 (CET)
* Vřešťan pláštíkový se vyskytuje v řadě národních parků, například v národním parku Manuel Antonio nebo Corcovado. – při nefunkčnosti odkazů na národní parky non sequitur (viz též komentář k sekci Ohrožení). Corcovado navíc odkazuje na kopec v Rio de Janeiro, kde se vřešťan pláštíkový určitě přirozeně nevyskytuje. 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
***  Corcovado stále odkazuje na zmíněný kopec v Brazílii. A nejsem si jist, zda někdo hledat NP na hesle "Manuel Antonio" (spíše "Národní park Manuel Antonio"). A když už na to koukám, proč jsou vlastně ty parky na dvou místech? Nebylo by lépe mít to na jednom místě, například v sekci Ohrožení? --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
**** Zatím takhle, kdyby bylo nutno odstranit, musel bych si ještě pohrát s refy (klidně učiním!)--OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
; Popis
* Mozek je k poměru k tělu zhruba o 50,1 g menší – pod tím si mám představit co? Podobný poměr nelze vyjadřovat v gramech (spíše nějaké gramy na kilogram resp. procenta). Jinak pohled do en-wiki ukazuje, že 50,1 g je váha mozku vřešťana pláštíkového, ne nějaký poměr.
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* většina opic má navíc dlouhou žlutou nebo hnědou srst na zádech – špatně přeloženo. Podívejte se na obrázek v sekci Denní režim, tam je to vidět. Žlutá/žlutohnědá srst není na hřbetě (zádech), ale po stranách těla, odkud visí dolů.
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
; Potrava
*  Navzdory tomu, že listy tvoří velkou část jeho potravy, pokud má možnost, konzumuje ve velké míře i ovoce a může přesáhnout i počet listů. – Úvod je zbytečný a v závěrečné větě pravděpodobně schází nějaké slovo. Upravil bych na Pokud má možnost, konzumuje ve velké míře i ovoce, jehož množství v potravě může přesáhnout i objem listů. 
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* Proč jsou informace ohledně barevného vidění v sekci Potrava? Primárně to patří pod popis, i když to s potravou do určité míry souvisí. Přidat odkaz na článek barevné vidění. A lépe zformulovat: Vřešťani pláštíkoví mají na rozdíl od jiných opic Nového světa barevné vidění. Schopnost barevného vidění patrně souvisí s potravou, neboť jim umožňuje rozlišit mladé lístky, které mají načervenalé zbarvení. A tady budu také požadovat verifikaci údajů – na obě části tvrzení (zdroj 23 je kniha, nemohu si tedy ověřit, zdroj 24 je nedostupný – chybné doi). Obzvláště pak když en-wiki tvrdí, že barevné vidění mají téměř všichni vřešťani (na rozdíl od ostatních opic Nového světa).
**  Ověřit by nebylo problém. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:25 (CET)
*** Komplet. --OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
;Hierarchie
* starší samci se mohou začít chovat agresivně k mladším, případně opustí tlupu. – Opustí tlupu? Proč? Co by potom dělali? Na en-wiki o tom nic nevidím. Místo toho (a dalšího) by bylo vhodné přeložit toto – kompletně: Males outrank females, and younger animals of each gender generally have a higher rank than older animals. Higher-ranking animals get preference for food and resting sites, and the alpha male gets primary mating rights. Animals in the group are generally not related to each other because most members of both sexes leave the group before sexual maturity.
** Přeloženo. Jak jsem již psal, je to volnější překlad a používám k tomu víc zdrojů, v tomto případě ADW. Jinak nevím, jak jinak bych měl přeložit, to co Vám zašlu mailem, abych neporušoval autorská práva onoho webu. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:29 (CET)
* Obvykle se domácí rozsahy teritorií tlup překrývají, ale obě skupiny se obvykle snaží vypudit tu druhou z území. – tak tohle nedává smysl. Dle en-wiki: Domácí teritoria jednotlivých tlup se mohou překrývat, pokud však na sebe tlupy narazí, obě skupiny se snaží vypudit tu druhou z území.?
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* že se vůdčí samci začnou navzájem překřikovat, přičemž se na to přidají i ostatní opice – nevhodně spojeno, lépe postupně se k nim přidají i ostatní opice
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
* V průměru tlupa denně procestuje zhruba 750 m2 – na en-wiki čtu: v průměru tlupa denně urazí vzdálenost 750 m
**--OJJ, Diskuse 13. 3. 2016, 14:33 (CET)
;Komunikace
* například roztírání moči – lépe by asi bylo například skrz roztírání moči
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* A co tím roztíráním moči sledují? Resp. co tím „říkají“ ostatním? 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* Barva genitálií prozrazuje různé emoce, hravost značí patrně třesení větvemi – vety souvětí spolu vůbec nsouvisejí, druhá je navíc nesrozumitelná (hravost značí? nebo třesení větvemi značí?) 
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
;Rozmnožování
* Pojem těhotenství se užívá pouze u člověka. U zvířat se používá termín březost.
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* průměrně jednoho potomka – logický nesmysl. Věta implikuje, že samice někdy porodí méně než jednoho potomka. Tedy upravit na nejčastěji jednoho potomka.
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* V 10.−11. týdnu se mláďata vydávají na průzkum potravy – tím je míněno co? 
**Špatný překlad.OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
* Do dosažení pohlavní dospělosti jim nesestoupí varlata. – chybí kontext (u ostatních vřešťanů tomu tak není).
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
***  Žádnou změnu nevidím. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
* Samice rodí jednou za 19−23 měsíců, ale jen v případě, že mládě přežilo od odstavu. – jestliže mládě nepřežilo, tak nerodí?
** Patrně ano. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
***  Tak za prvé tam rozhodně nemá být od odstavu, ale do odstavu. Za druhé, logika napovídá toto: pokud se samice strará o mládě, tak nemá zájem se pářit. Čili pokud mládě přežije do odstavu (18 měsíců), tak tak dlouho může trvat, než samice bude připravena k dalšímu páření. Zemře-li mládě dříve, samice bude připravená pářit se dříve. Proto třeba nový vůdce lví tlupy často zabije mláďata po předcházejícím vůdci - aby lvice byly co nejdříve připraveny k páření. --Vachovec1 (diskuse) 15. 3. 2016, 23:06 (CET)
**** ...připraveny k páření doplním a on mohl šířit své geny. Vím a děkuji za dopřeložení. U těch vřešťanů je tomu taky tak. --OJJ, Diskuse 16. 3. 2016, 09:55 (CET)
;Ohrožení
* K těm národním parkům by to chtělo alespoň připsat příslušnou zemi nebo vyrobit funkční odkazy (založit alespoň pahýly). Takhle je to non sequitur (člověk netuší, o čem je řeč).
**--OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:47 (CET)
;Obecně
* Bylo by záhodno zmínit, že nízká aktivita je dána do značné míry složením potravy. Listy dodají vřešťanům jen málo energie. V této souvislosti by se hodilo i zmínit, že žádná jiná středoamerická epice nekonzumuje tolik listí. 
**V úvodu je, v popisu doplněno. --OJJ, Diskuse 15. 3. 2016, 16:21 (CET)
Zatím vše (např. reference jsem ještě podrobněji nezkoumal).--Vachovec1 (diskuse) 13. 3. 2016, 03:26 (CET)
------------
 Děkuji za recenzi! OJJ, Diskuse 20. 3. 2016, 17:42 (CET)
thread_title:  Vachovec1 

message: Ode mě jenom formulace, které by chtěly upravit pro lepší srozumitelnost.
* Potrava vřešťanů pláštíkových se skládá především z rostlin, což zapříčinilo několik fyzických adaptací. – po gramatické opravě věty není zřejmé, jestli potrava může za adaptace, nebo adaptace mohou za potravu (ani já si nejsem jistý…).
**--OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
* Samice rodí jednou za 19−23 měsíců, ale v případě, že mládě přežilo od odstavu. – nerozumím, co přesně mi věta sděluje. Nechybí tam „jen/pouze“?
**Hold v devět večer na něco snadno zapomenu. --OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
Matěj Suchánek (diskuse) 8. 3. 2016, 14:52 (CET)
replies: text: Díky. --OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:28 (CET)
replies: text: :K bodu jedna, tohle byl krok zpět. Druhý pád není správný, a proto jsem ji opravil na tvar, ze kterého ale nebyl zřejmý podmět. Matěj Suchánek (diskuse) 9. 3. 2016, 15:38 (CET)
replies: text: ::  Má to být, že protože se živí listím, vyvinulo se u nich několik adaptací, takže jsem upravil na jistý tvar. OJJ, Diskuse 9. 3. 2016, 15:50 (CET)
replies: text: ::: Jo, něco takového jsem myslel. Matěj Suchánek (diskuse) 9. 3. 2016, 16:01 (CET)
thread_title:  Matěj Suchánek 

message: * ohledně vašeho „sporu“, která opice v Kostarice je tedy větší než dotyčný vřešťan, tak dle mého soudu je to chápan středoamerický, který má větší průměrnou hmotnost (přes 7 kg). Maximálky možná budou zhruba stejné, ale nezkoumal jsem to.
**  My jsme chtěli zjistit největší opici Střední Ameriky. Úplně největším novosvětem je chápan pavoučí, o kterém tu mám článek, avšak ten žije endemicky v Brazílii a ta nepatří do Střední Ameriky. Hold budu muset asi vypustit. OJJ, Diskuse 21. 3. 2016, 19:18 (CET)
replies: text: :  A chápan středoamerický, jak už název napovídá, žije ve Střední Americe! A Kostarika je ve Střední Americe! Nicméně to tvrzení v úvodu stejně nemá zdroj (odkaz nikam nevede). --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 19:33 (CET)
replies: text: ::  Ano a vřešťan má být dle zdrojů druhou největší opicí Střední Ameriky. Jenže na to existuje zdroj jen ten Tichyphoto a pak nějaký blog, ještě nevěrohodnější, beztak sepsané tímto článkem. Mimochodem, to by člověk nevěřil, že kolikrát najde informace ze "svých" článků na webu. No nic, uvidím. Mějte se hezky a děkuji za recenzi, hodlám na připomínkách zapracovat co nejdříve. OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 06:31 (CET)
* dále v popisu určitě upravit opačně uvedený sexuální dimorfismus (otočeny hmotnosti).
Zbytek postřehů dodám brzy --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 17:45 (CET)
Úvod
* ref 2 nikam nevede.
**  Vypuštěno celé, via Vachovec1 výše.--OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
* ozdrojovat maximální hmotnost nebo lépe ji vypustit z úvodu a dát do popisu. Tam o ní není zmínka.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Taxonomie a etymologie
* ujednotit poddruhy, u toho, kdo je popsal, někde jsou a někde nejsou závorky.
**  Závorky mají významovou funkci, pokud by potřebovalo upřesnit, stačí napsat. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Popis
* Vřešťani pláštíkoví jsou velké a zavalité opice[10] s hmotností u samce 4,5−4,8 kg a u samic 3,1−7,6 kg. Průměrná hmotnost se může výrazně lišit mezi jedinci z různých oblastí,[14] dosahuje 3−9 kg. Tuto dvojinformaci je třeba předělat - jak už jsem psal, opačně jest pohlavní dimorfismus a průměrná hmotnost může těžko dosahovat 3-9 kg - průměrné hmotnosti jsou naopak zjevně uvedeny v předchozí větě. Navíc je potřeba alespoň sem napsat a ozdrojovat onu 9,8kg maximální hmotnost.
**  Otočeno, hmotnost 9,8 jsem vypustil. Průměrná hmotnost byla dána u samců a samic, je v různých oblastí různá a celkově dosahuje toho ozdrojovaného čísla. 
* Ocas je dlouhý,[15] měří u samců 60−70 cm, u samic 55−66 cm. Tato věta by rozhodně měla mít zdroj na konci, nikoli uprostřed. To, že je ocas dlouhý nepotřebuje zdrojovat (podobně jako například info, že slon má kly), ale konkrétní údaje ano.
**  Nechal jsem tam oba refy. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 08:27 (CET)
Chování
* kvadrupédní chůzi bych se nebál nahradit chůzí po čtyřech, pokud to tedy nemá nějaký zásadněji vědecký význam.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Vřešťani pláštíkoví obvykle žijí v tlupách o 10−20 členech,[10] v nichž je obvykle 1 až 3 samci a 5 až 10 samic, některé skupiny však mají více než 40 členů ... v nichž jsou obvykle...
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Poměr samic a samců je minimálně 4:1, jakmile klesne, starší samci se mohou začít chovat agresivně k mladším, případně opustí tlupu. Jakmile klesne pod tuto úroveň, starší ...
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Vřešťani pláštíkoví mají většinou nízkou interakci s jinými opicemi, může však nastat s malpou kapucínskou (Cebus capucinus), která je k nim většinou agresivní, ale mláďata těchto dvou druhů si spolu někdy hrají. Občas se dohromady také krmí na jednom stromě, ale zřejmě se navzájem ignorují. Tyhle věty se navzájem do značné míry rozporují, je potřeba je přeformulovat.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Samci vřešťanů pláštíkových si většinou při svítání, soumraku, ale i jakékoli změně[11]. Změně čeho?
**  Řekl bych nebezpečí, rušivé vlivy. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* I barva genitálií prozrazuje různé emoce.[25]. Chtělo by konkretizovat jaká barva a jaké emoce. A jak to dokáží? Nejsou ve zdroji detailnější informace? Tak nějak si to nedokážu představit.
**  Já taky ne, toto nešťastné souvětí bylo na en, možná celé vypustím. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)

text: : Pokud je míněna tato věta „Genital displays are used to indicate emotional states, and group members shake branches, which is apparently a playful activity.“, tak o barvě genitálií v ní není zmínka. --Whitesachem (diskuse) 26. 3. 2016, 16:34 (CET)¨
replies: text: ::  Tak zatím vypuštěno. --OJJ, Diskuse 26. 3. 2016, 16:50 (CET)
* Většinou se rozmnožuje především alfa samec, avšak pokud je nepozorný, mnohdy se se samicemi spáří i samci nižšího postavení,[21] v některých tlupách však dostávají tito jedinci pravidelně příležitost zplodit potomstvo.[20][34]. Tohle bych rozdělil na 2 věty a trochu uhladil rozpor mezi první a poslední větou.
**  --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* Páření probíhá po celý rok a samice se obvykle účastní více páření.[11] Samotné páření začíná tím, že samice samci předvádí rytmické pohyby jazyka, které samec začne opakovat; poté samice zvedne zadek, což značí připravenost se spářit.[11][21][25][35] Samotné páření trvá 20 s − 1 min.[11]. Zkusit nahradit slovo páření či samotné páření, které je zde opravdu mnohokrát (například pohlavní styk, pohlavní akt, rozmnožování, kopulace aj.)
**  Hold večer už blbnu. --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:09 (CET)
* tak noví alfa samci, již přijdou do tlupy; obvykle některá mláďata zabijí, aby samice přišly rychleji do říje a on mohl založit vlastní potomstvo. Skákání z množného na jednotné číslo. Nemá tam místo již být jenž?
** 
Ohrožení
* Jejich populace jsou izolované a mohou vyhynout následkem přírodních katastrof nebo genetickým problémům v důsledku úzkého příbuzenského křížení. ...nebo genetických problémů...
** --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
* Proč je v rozšíření část NP a v ohrožení také část? Ujednotil bych to.
** --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
Refy a odkazy jsem nekontroloval, snad někdy příště! --Whitesachem (diskuse) 21. 3. 2016, 21:01 (CET)

text: Něco jsem už prošel, i nějaké doi opravil. OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
------------------------------------------------------------------
 Díky za recenzi! --OJJ, Diskuse 22. 3. 2016, 11:15 (CET)
thread_title:  Whitesachem 

message: Omlouvám se za pozdní recenzi:
*/Popis
**větu jako fakt: Mozek váží 50,1 g, říkající, že váha je u všech jedinců stejná na desetinu gramu, buď doplnit: Mozek váží okolo/přibližně/cca…, po vzoru en wiki, nebo .dohledat rozmezí (od–do).
***  --OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
*u DČ bych očekával existenci základního souvisejícího hesla, alespoň pahýlu – vřešťan (Alouatta) a z vřeštani (Alouattinae) na něj zřejmě vést redirekt, tedy odstranit tyto červené odkazy v sekci Taxonomii a etymologii. 
**  Hodlám založit později "pořádně", ne jen na zamodření. --OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
Článek je pěkný, nic dalšího jsem neodhalil. Jen mě zarazil údaj o 25krát větší jazylce než u dalších opic Atelidae, rozdílnou hodnotu jsem ale na Googlu nenašel. K přečtení zdroje by bylo nutné mít danou knihu. jen text bych někde členil na více odstavců. U článků je také vhodné doplňovat štítek v češtině na WD, doplnil jsem. Díky za kvalitní práci. Zdraví.--Kacir 27. 3. 2016, 13:50 (CEST)
replies: text: Díky. OJJ, Diskuse 31. 3. 2016, 18:19 (CEST)
thread_title:  Kacir 

message: Tak jak to vypadá  asi nemá čas, ale domnívám se, že již prošlo dosti recenzemi a mimo několika připomínek vše vyřešeno. Tak zhodnoťte sami. OJJ, Diskuse 10. 4. 2016, 07:24 (CEST)
replies: text: Odkazy v ref. 30 a 33 jsou nefunkční. Je nutné mít tam to ábíčko (ref. 15) ? Lepší zdroj na ty zuby a chování tlupy by nebyl? --Whitesachem (diskuse) 10. 4. 2016, 09:47 (CEST)

text: Zeptám se ještě jednou. Proč mají z pěti jmenovaných poddruhů jen tři uvedená jména těch, co je popsali a data popsaní v závorce a ostatní dva je nemají? --Whitesachem (diskuse) 10. 4. 2016, 09:53 (CEST)
replies: text: :  Refy fixnu. ABC na ty dvě informace považuji za dostatečně věrohodný zdroj. Je to známe periodikum a věrohodní autoři.

text: : K závorkám, cituji od Bena Skály pokud je autorita bez závorky, znamená to, že daný člověk ten druh pojmenoval tím napsaným jménem (rod+druh). Pokud je tam závorka, daný člověk druh pojmenoval jinak, jako druh jiného rodu, až poté došlo k přeřazení druhu do toho rodu, v jakém ho píšete dnes.

text: : A sry za tu ostřejší výměnu názorů. OJJ, Diskuse 10. 4. 2016, 11:03 (CEST)
 Teď už by snad nemělo problém označit. OJJ, Diskuse 10. 4. 2016, 12:50 (CEST)
Pozdě, ale přece mám jen pár detailů:
*Mláďata těchto dvou druhů si ale spolu někdy hrají, občas se také krmí na jednom stromě, ale zřejmě se navzájem ignorují - slovo "zřejmě" neladí s předešlým, hodilo by se "většinou", ale nevím co říká zdroj. 
* Rozmnožování probíhá po celý rok a samice se obvykle spáří několikrát. - stavba věty budí dojem že několikrát během roku; není to však myšleno během cyklu?
Jinak fajn článek, dobrá práce. --Jann (diskuse) 10. 4. 2016, 16:50 (CEST)

text: :  Děkuji, fajn článků bude víc. Cyklus jsem opravil, na stromě se nekrmí mláďata ale tento druh celkově. Taky přepsáno. Hotovo vše, uvidíme, zdali to za něco stálo. OJJ, Diskuse 10. 4. 2016, 17:01 (CEST)
---------
 Po vyřešení veškerých připomínek (i nově dodělaných) bych se bez okolků rád zeptal, jestli by to už tady mohlo být anebo ne.  OJJ, Diskuse 11. 4. 2016, 05:54 (CEST)
thread_title:  Vyhodnocení