lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Karl Jaspers

message: V textu je uvedeno, že přátelství s M. Heideggerem skončilo v roce 1933. M. Heidegger však v rozhovoru pro časopis Der Spiegel uvádí, že tomu tak nebylo. Jako důkaz předkládá práce, které mu K. Jaspers zasílal v letech 1934-1938 a které obsahují věnování "se srdečnými pozdravy" (např. v knize Rozum a Existence).
Tato informace je uvedena v knize Už jenom nějaký bůh nás může zachránit.
Zdroj: HEIDEGGER, Martin. "Už jenom nějaký bůh nás může zachránit": rozhovor s Martinem Heideggerem pro německý časopis Der Spiegel. Praha: OIKOYMENH, 2012. Oikúmené (OIKOYMENH). ISBN 978-80-7298-306-3.
Heidegger (diskuse) 10. 3. 2021, 06:53 (CET)
replies: text: WP:EsO, na základě věrohodných zdrojů informaci v článku upravte či odstraňte, ideálně se zmínkou na diskusi ve shrnutí editace.--Kacir 10. 3. 2021, 07:05 (CET)
replies: text: :Informaci jsem opravil, ale s odkazem na korespondenci Jaspers-Heidegger (tedy ne jen na Heideggerovo tvrzení). --Gottschalk (diskuse) 22. 3. 2021, 20:52 (CET)
thread_title:  Karl Jaspers a Martin Heidegger
Diskuse:Národní park Kuraja

message: Očekávaný český název parku by měl být Kuraja a ne anglicky znějící Gouraya. Neví někdo, jak je to přesněji? --AusEger (diskuse) 10. 3. 2021, 12:44 (CET)
replies: text: Polsky Kuraja, rusky Guraja.--Feťour (diskuse) 24. 3. 2021, 19:44 (CET)
thread_title:  Gouraya x Kuraja
Diskuse:Moravský vrabec

message: Vážený pane kolego, děkuji pěkně za vytvoření stránky Moravský vrabec. Již jsem se na to chystal ale netroufal jsem si neb se mi dosavadní poznatky nezdály dostatečné. Prozatím jsem vložil nějaké své obrázky. Až budou nějaké lepší, přidám nebo vyměním. Netroufal jsem si zasahovat do Vašeho textu. Dle mého poznání, se doposud zdá, že jídlo je většinově opravdu moravského původu a to velmi, velmi archaické. Jde vlastně o primitivní velmi starobylou metodu. Neprve vařit (nebo dusid) a teprve ve finále dopéci. Potvrzují to také četné reporty paleobotanické (zde rozuměj veškeré archeologické poznatky o jídle). Na Moravě vždy převažoval poměr vepřového vůči hovězímu v porovnání s Čechami. Vyrovnalo se to trochu až ke konci 19. století. Jméno přirozeně vzniklo v Čechách a to nejspíš někdy v rozmezí 1890-1903, jeho původcem ale nejspíš nebyl moravský kuchař ale někdo z pořadatelů četných kuchařek (v Čechách), které se v Čechách té doby velmi často nesly v národním étosu. Často přibíraly i moravské pokrmy neboť k tomu chtěli Moravu též přibrat. Nepočetné kuchařky publikované v oné době na Moravě byly v podstatě jen souhrny receptů a způsobů a nečinili rozdíl mezi českou a německou kuchyní (rozuměj kuchyní česky nebo německy hovořících Moravanů). Čili je jisté že název je umělí, pokrm však nikoliv. Skutečně byl často připravován na Moravě a to nejen na Slovácku. Mohlo se jmenovat šperky (šperke) gůry, nebo jednoduše kousky. Často byl připravován při zabijačce (pro sousedy jako výslužka), o masopustu nebo hodech. Byl ovšem také oblíbeným formanským jídlem v zájezdních hostincích, na východní Moravě, protože ti zabíjeli častěji než sedláci. Jídlo bylo jednoduché a mezi formany oblíbené. Závěrem si dovolím poznamenat že až do roku 1920 byla mezi Čechami a Moravou samostatná politika a zpráva týkající se zemědělství a veterinárních předpisů, která nebyla zcela stejná a měla svůj odraz též v kuchyni. Obdobné jídlo bylo připravováno nejspíš i v Čechách, nespíš ale nepoměrně méně často. Pokud budete mít sílu nebo chuť založit též kategorii Moravský vrabec na wikimedii, rád tam vložím, co budu moci. Tyto mé poznámky berte prosím jako předběžné, pátrám stále po spolehlivějších (tvrdých) pramenech. S úctou wikipedista --Jan Sapák (diskuse) 10. 3. 2021, 23:50 (CET)
Ještě dlužím doklepnout vysvětlení, proč bylo na Moravě dostupnější vepřové před hovězím, nebo i jiným. Jednoduše proto, že jižní část, která byla první zalidněná je dosti suchá až polostepní s obtížnými podmínkami pro rozsáhlejších chov skotu. Naproti tomu jsou přítomny ve větší míře než v Čechách listnatých nebo smíšených lesů s přítomností buků, dubů a dříve i kaštanů (Castanea sativa), kde byl pasen až do konce 18. stole vepřový dobytek. Domácí zabijačka, byla věru na Moravě mnohem častější než v Čechách. Začalo se to poněkud měnit až ke konci 19. století. Některé zvyky ovšem přetrvaly. Také šlo o místní plemena Yorshiru a hybridy mangalice. Tedy to umělé jméno ale není bez příčiny. Krásný den--Jan Sapák (diskuse) 12. 3. 2021, 13:39 (CET)
thread_title:  Moravský vrabec
Diskuse:Jindřich Fügner

message: Nebyla matka Fügnera napůl Češka?
Dobrý den, lidé mi nechtějí uvěřit z poloviny českou národnost matky, ale je to tak. Otec Fügnera byl sice Němec, ale Franziska  roz. Schmidtová byla sice po otci Němka, ale po matce, jež se jmenovala Kalupecká a pocházela z Plzně, by byla z poloviny české národnosti.

message: Dobrý den,
pan správce mi nevěří, že matka Franziska byla napůl Češka, ale je to tak. Jmenovala se roz. Schmidtová a po otci byla sice Němka, ale po matce, jež se zobala Kalupecká a pocházela z Plzně, byla české národnosti. Prosím o svolení napravit tyto mýlky. Davidek2009 (diskuse) 11. 3. 2021, 06:34 (CET)
replies: text: Vyjádřil jsem se již dvakrát - na Diskuse:Karolina Světlá a zejména na Diskuse s wikipedistou:Davidek2009. --Svenkaj (diskuse) 11. 3. 2021, 10:41 (CET)
thread_title:  Nebyla matička Jindřicha Fügnera napůl Češka?
Diskuse:André Kaminker

message: He was born in Saint-Gratien (Val-d'Oise) on the 18 July 1888 as shown by his birth registration act : see View 153/386 (n° 60).
The text says "l'an mil huit cent quatre vingt quatre" (1884), but it is a mistake ; the acts 59 and 61 (and the other ones) are correctly from "mil huit cent quatre vingt huit" (1888).
His father was born in 1855 in Krakov (the site Geni says.
--Jcqrcd44 (diskuse) 11. 3. 2021, 19:26 (CET)
thread_title:  Birth date and place for André Kaminker ; birth place for his father
Diskuse:Maria Stona

message: Toto tvrzení jsem viděl na tabuli na Třebovické Radnici, ale jaksi se mi to vůbec nezdá, protože Třetí Říše byla formálně republikou, nikdy jsem neslyšel o tom, že by Hitler někoho povyšoval do šlechtického stavu.
Ummunmutamnag (diskuse) 11. 3. 2021, 21:17 (CET)
replies: text: Tuto informaci jsem se rozhodl vypustit, na informační tabuli ji umístil kronikář obce, pan Ševčík. Ve svých pamětech se odkazuje na to, co se na konci války v obci mezi obyvateli říkalo. Jemu samotnému bylo v té době 6 let. Objevuje se opakovaně i na webu obce a také zde, obávám se, že se nezakládá na pravdě - již ji zpochybňoval Aleš Uhlíř na Neviditelném psovi. --Michalgoback (diskuse) 29. 4. 2024, 21:48 (CEST)
thread_title:  "Povýšena do Šlechtického Stavu Hitlerem"
Diskuse:Národní pouť na Velehradě

message: Není mi jasný název článku Národní pouť na Velehradě. Proč je tam „národní“? A proč „na Velehradě“ (kde), když pouť je obvykle „kam“ (na Velehrad) nebo s přídavným jménem (velehradská). --Matěj Orlický (diskuse) 12. 3. 2021, 11:45 (CET)
replies: text: Ping zakladateli. --Jvs 13. 7. 2021, 19:21 (CEST)

text: To se ptejte asi spíš jiných, kteří tu v této podobě odkazy připravily v jiných článcích už dávno předtím, než jsem já napsáním článku odkaz zamodřil. A také těch, kteří takovýto název, pravda gramaticky poněkud zvláštní, používají dnes a používají už před dlouhým časem. Pokud by to byla jen nějaká zdejší podivnost, tak by asi takovýto název nepoužívalo („nevymyslelo“ by si) nezávisle na Wikipedii i množství dalších subjektů. Namátkou jsem vygoogloval:

text: * Národní pouť na Velehradě přinese změny v dopravě (Integrovaná doprava Zlínského kraje, 2021)

text: * Národní pouť na Velehradě se letos bude těšit z desítek tisíc návštěvníků (TV Nova, 2021)

text: * Národní pouť na Velehradě. Počasí se umoudřilo (Zlin.cz, 2014 – tedy ještě před vznikem tohoto článku)

text: * Konference „Cyrilometodějská tradice v 19. a 20. století, období rozkvětu i snah o umlčení“ (Univerzita Karlova, 2013 – zde ale není jasné, zda i „na Velehradě“ je součástí názvu)

text: * ale ostatně už i Národní pouť na Velehradě (1985) (článek zde na Wikipedii, založený Cinikem už roku 2008, který se stal zřejmě i logickou inspirací mého pojmenování článku zastřešujícího všechny ročníky)

text: Organizátoři poutí v posledních letech v tiskových zprávách používají pojmenování „Národní pouť Velehrad“, ale to pro jeho formu (prostá juxtapozice dvou jmen) považuji za novodobý tvar bez historie. Na stránkách obce jsou zase schopni ve stejném roce akci označit (s velkým písmenem, tedy nejspíš skutečně myšleno jako název) „Velehradská pouť“. A Česká biskupská konference ji zase jen o rok dřív označila názvem „Národní cyrilometodějská pouť“ (též s velkým písmenem, tj. myšleno jako název). Zdá se tedy, že v současnosti je název neustálený a závisí dokonce i od toho, kdo pojmenovává. Název „Národní pouť“ je zjevně staršího data a tradičnější (opět už kvůli použitým slovům) a zároveň ho vidíme používaný dodnes. A zase tvar „na Velehradě“ (a nikoliv „na Velehrad“, jakkoliv by z pohledu „pouť + kam“ vypadal vhodnější) neměli problém použít už v Moravské orlici roku 1868 („se svým nejdůstojnějším arcibiskupem vykonáme pouť na Velehradě“ – spodní část 2. sloupce). O „národní pouti na Velehradě“ hovořil už i Antonín Zápotocký v roce 1950 („Letošní národní pouť na Velehradě je zvláště významná“ – Rudé právo 5.7.1950, odkaz jen pro přihlášené]). Z novějších zdrojů pak zase Biskupství českobudějovické v roce 2018 zvalo na „Národní pouť na Velehradu [sic!]“, a to s velkým počátečním písmenem, tj. též myšleno jako název. --Blahma (diskuse) 2. 11. 2021, 23:56 (CET)
thread_title:  Název článku
Diskuse:Seznam pražských usedlostí

message: Mohla bych pro tento seznam vytvořit tabulku seřazenou podle názvu usedlostí a tím sloučit obě řazení (umístění a název) pod jedno; seřadit podle umístění by se pak dala z horní lišty.--Alena Pokorná (diskuse) 12. 3. 2021, 14:22 (CET)
replies: text: Dobrý nápad. Podobně jako je Seznam muzeí v Praze --Kozakp (diskuse) 16. 3. 2021, 07:37 (CET)
thread_title:  Tabulka 

message: patří do seznamu nebo ne? (50.0457161N, 14.4194406E)  Kozakp (diskuse) 13. 7. 2021, 16:54 (CEST)
replies: text: Pokud jsou o ní někde v literatuře zaznamenány informace, pak určitě. Bohužel se mi ale zatím nepodařilo nic zjistit.--Alena Pokorná (diskuse) 14. 7. 2021, 08:10 (CEST)
thread_title:  usedlost Jeremenkova 31 

message: Smíchov (Praha 5), čp. 182. Patří do seznamu? Patřila Daubkům, kteří městu Smíchov věnovali Sady na Skalce, jež pak zřejmě upravil do nynější podoby František Thomayer. Usedlost byla v posledních desetiletích konsolidována asi pro nějaké kanceláře, ale v zásadě je pozdně barokní. --MONUDET (diskuse) 30. 10. 2021, 07:19 (CEST)
replies: text: Ta usedlost je tu pod jménem Doubková, adresa by souhlasila. Dám k ní jméno Skalka do závorky jako alternativní.--Alena Pokorná (diskuse) 30. 10. 2021, 07:54 (CEST)
replies: text: :Díky za nasměrování i za doplnění. Upravil jsem, že tam železný altán stále stojí. Chtělo by to doplnit tu chudou stránku Sadu, ale za sebe to moc nevidím. Ale zkusím se aspoň podívat po literatuře. Zajímavé je, že ten altán je celkem slušně ošetřen (podle mého by tu vydal na svou stránku, jakož i na návrh na památkovou ochranu, ačkoliv u památkářů zatím nemá ani ten "přírůstkový" puntík v mapě) a je bezpochyby původní, z vídeňské slévárny.MONUDET (diskuse) 30. 10. 2021, 08:40 (CEST)
replies: text: ::Díky moc, taky se pokusím po něčem podívat.--Alena Pokorná (diskuse) 30. 10. 2021, 09:00 (CEST)
thread_title:  usedlost Skalka  Bieblova 15
Diskuse:Aušrinė Armonaitė

message: Článek prosím nepřesouvat, za správnost názvu článku ručím. --Kusurija (diskuse) 12. 3. 2021, 16:57 (CET)
replies: text: Co to znamená „správnost názvu“? Protože v češtině jsem dohledal čtyři zmínky, z čehož tři jsou přechýlené (iDNES.cz, Deník, Info.cz) a jedna nepřechýlená (Vice.com). Takže očekávaný název je spíše ten přechýlený. --Mario7 (diskuse) 12. 3. 2021, 22:02 (CET)

text: Kolego Kusurijo, já se vám divím, že investujete svůj čas do tvorby tohoto článku. Je jasné, že ihned po dokončení se na něj přechylovači vrhnou. --Jowe (diskuse) 12. 3. 2021, 22:07 (CET)
thread_title:  Název
Diskuse:Staroměstská radnice

message: Článek je oobrázkovaný již až až, ale nedá mi, abych nedal další odkaz na velmi zajímavý letecký pohled aspoň sem. Třeba někdo článek rozšíří tak, že se sem bude hodit, ale není snadné ho v Commons najít. --Chun-mee (diskuse) 12. 3. 2021, 19:42 (CET)
replies: text: Dobrý den. Fotka by to byla zajímavá, ale bylo by nejdříve potřeba vytvořit z těch tří fotografií samostatné soubory a oříznout ta hluchá místa, která tvoří odhadem skoro polovinu současného obrázku. Přeobrázkování v článku se dá řešit galerií, ale i tak to není nutné přehánět, bohatší galerii lze vytvořit na Commons. Dále by bylo možno vyměnit fotografii rekonstrukce orloje, ta je v článku navíc (podle mě nepatří ani do článku o orloji), ale spíše než další fotka zaniklého křídla by tam byla mnohem víc potřeba fotografie domů tvořící druhé křídlo radnice. Co se týče zviditelnění na Commons, kromě již zmíněné galerie by pomohla lepší kategorizace – spíše než kategorie rekonstrukce by se hodilo „View of…“ a c:Category:History of Old Town Hall (Prague). --Matěj Orlický (diskuse) 12. 3. 2021, 20:16 (CET)
thread_title:  Foto
Diskuse:Jindřich Šťáhlavský

message: »Nástroje      hlas« - pokud vím, tak přinejmenším se sám doprovázel na kytaru a jsou weby, které ho označují i jako kytaristu a na mnohých písních je také podepsaný jako autor --212.25.6.222 12. 3. 2021, 23:57 (CET)
thread_title:  Jenom zpěvák?
Diskuse:Kanystr

message: "It originates in Germany, where this 20-liter fuel container was developed in the 1930s for the needs of the Wehrmacht. From a military point of view, the canister was a significant technical improvement, as previous shipping containers required the use of tools and a funnel." I don't think this is true. Fuel cans (Kanystr) were known earlier, both for military and civilian use. But they were flimsy and were not very well to handle nor were they very robust. The iconic design of the 20 l petrol can[ister] (not too large, so it could be handled by one person; not too small, so it could be efficienty used in the supply chain; sunk welding seams; stiffening corrugation on the sides; three grip handle; flip-open nozzle) which was introduced by the Wehrmacht in the late '30s and quickly copied by many other belligerent parties during WWII, is just one type of Kanystr. Much earlier Standard Oil and others began to distribute kerosene (lightning oil) and later motor fuel in standard fuel cans. So it is not true that the Germans invented the fuel can, but they created a very successful type of fuel can, which is used even today. --Gunnar.Kaestle (diskuse) 13. 3. 2021, 12:29 (CET)
thread_title:  Origin 

message: stránka na odpovídající téma v japonštině https://ja.wikipedia.org/wiki/%E3%82%AC%E3%82%BD%E3%83%AA%E3%83%B3%E6%90%BA%E8%A1%8C%E7%BC%B6 --2A00:1028:8394:7982:2DF6:8D22:8FB:D3AD 12. 1. 2022, 22:08 (CET)
thread_title:  stránka na japonské
Diskuse:Seznam drobných sakrálních památek v Českých Budějovicích

message: Níže následuje seznam křížků a kaplí, které jsou zachyceny v dobových mapách, ale nedohledal jsem k nim žádné literární zmínky ani obrázky. Není vyloučeno, že některé z nich existují (i přesunuté na jiné místo), ale většina nejspíš zanikla:
;kaple
* u Mánesovy #1; při oblouku dnešní Mánesovy (48°58'11.6"N 14°29'18.1"E)
* u Mánesovy #2; v oblasti nákladního nádraží (48°58'09"N 14°29'21.8"E)
* Mercury; v oblasti pozdějšího autobusového nádraží (48°58'22.6"N 14°29'14.5"E)
* U Jeslí; Vodní × U Jeslí (48°58'37.9"N 14°29'32.2"E)
;kříže
* u Haklových Dvorů #1, při silnici na Haklovy Dvory (48°59'30.4"N	14°25'02.9"E)
* u Haklových Dvorů #2, při silnici na Haklovy Dvory (48°59'31.8"N	14°24'57.4"E) nelze vyloučit, že byl přesunut a jde o 
* u kasáren, E. Rošického × O. Nedbala (48°59'5"N, 14°27'10"E)
* u Křiváčka, Otavská 1077/1a (48°59'51"N, 14°27'1"E)
* u Nedbalova dvora, Trocnovská 576/6 (48°59'09.7"N	 4°29'33.9"E)
* U Pískárny, při zaniklé cestě Nových Dvorů na hráz Zajícovského rybníku (49°0'9.2"N, 14°23'53.0"E) nelze vyloučit, že byl přesunut a jde o 
* u Zavadilky #1, E. Rošického při východním okraji osady (48°59'25"N, 14°25'54"E)
* u Zavadilky #2, E. Rošického při západním okraji osady (48°59'28"N, 14°25'23"E)
* u Zavadilky #3, rozcestí polních cest (48°59'33.5"N, 14°25'52.3"E), stále ho uvádějí mapy.cz
* v Kněžských Dvorech, východně od trati (49°00'19.4"N	14°28'41.9"E)
* v Novém Vrátě, Rudolfovská × K Lučinám (48°59'4.3"N, 14°30'41.7"E)
;zdroje
Vojenská topografická mapa v systému S-1952, 1:10 000, Ústřední správa geodézie a kartografie, M-33-113-B-b-2, 1966
Vojenská topografická mapa v systému S-1952, 1:10 000, Ústřední správa geodézie a kartografie, M-33-101-D-d-3, 1959
Vojenská topografická mapa v systému S-1952, 1:10 000, Ústřední správa geodézie a kartografie, M-33-113-B-b-1, 1965
Speciální mapy 1:75 000 třetího vojenského mapování, 4453_01, 1877-1894-1903
Speciální mapy 1:75 000 třetího vojenského mapování, 4353_01, 1880-1890
--Xth-Floor (diskuse) 13. 3. 2021, 12:37 (CET)
thread_title:  Uváděná pouze v mapách 

message: https://mapy.cz/s/laholufaca
thread_title:  Nenafocené
Diskuse:Wu Lien-te

message: 1. Významný je zásahem v Mandžusku proti moru a dalšími aktivitami v Číně, proto je pod českým přepisem (Wu Lien-te) jména které používal v Číně (伍連德). Wu Lien-teh pod kterým je na enwiki je zřejmě soudobý anglický přepis. 2. Nejsem si jistý správností věty z článku kantonsko-malajskou formu svého jména Gnoh Lean-Tuck, i když je to tak ve zdroji (Lancet), protože na malajské wiki i enwiki mají za kantonskou formu Ng Leen Tuck, a Goh Lean Tuck mají za přepis z jižního minu resp. hokkienu. --Jann (diskuse) 13. 3. 2021, 18:51 (CET)
thread_title:  Jméno
Diskuse:Antonín Machek

message: V infoboxu je u narození uvedeno České království, u úmrtí Rakouské císařství.
Proč není uvedeno pouze jedno označení z těchto dvou? --HeruGil (diskuse) 13. 3. 2021, 21:09 (CET)
replies: text: Pokud máte dostatečně oprávněný pocit, že by to mělo vypadat jinak, editujte s odvahou. --GeXeS (diskuse) 13. 3. 2021, 21:24 (CET)
replies: text: : Vyřešeno. --Gampe (diskuse) 13. 3. 2021, 21:25 (CET)
replies: text: :: Nebylo to úplně špatně, i když nynější verze aspoň nevyvolá spory. Rakouské císařství vzniklo 1804, tedy až za života A. M. :-). --Svenkaj (diskuse) 13. 3. 2021, 21:41 (CET)
thread_title:  České království nebo Rakouské císařství
Diskuse:Výstaviště České Budějovice

message: Já si myslím, že bychom tento článek měli udělat o samotném areálu Výstaviště a jednotlivých pavilonech, ne o akciové společnosti a jejích údajích v obchodním rejstříku. --Martin J. Němeček (diskuse) 13. 3. 2021, 21:26 (CET)
replies: text: Souhlas, jen bych údaje nemazal, ale začlenil je do textu nebo samostatné kapitoly (např. „Výstaviště České Budějovice a. s.“). --Xth-Floor (diskuse) 13. 3. 2021, 21:48 (CET)
replies: text: :Souhlas s obojím. --Czeva (diskuse) 14. 3. 2021, 09:20 (CET)
thread_title:  O areálu místo o akciovce
Diskuse:Coping

message: * Je nutné nazývat článek anglickým výrazem, když existuje český evivalent? Nemělo by to být naopak, tj. z Coping vést přesměrování na stránku s českým názvem?
* nadměrné užití neurčitých výrazů "mnoho" (5x) a "někteří" (2x) bez zdrojů či příkladů podle mne znehodnocuje text.
Do článku jsem nesahal, neb téma není moje parketa. Zdraví--Svenkaj (diskuse) 14. 3. 2021, 11:43 (CET)
thread_title:  Název článku a neurčitost
Diskuse:František Jakub Prokyš

message: Seznam děl je úctyhodný, ale přijde mi příliš dlouhý. Já bych se přikláněl k rozdělení do částí podle míst. Třeba udělat kategorie Český Krumlov, České Budějovice a Na jiných místech. Jak to vidíte? --Martin J. Němeček (diskuse) 14. 3. 2021, 11:53 (CET)
replies: text: Stávající chronologický seznam považuji za logický. Vypovídá o pořadí vzniku děl i o časovém sledu oblastí, kterým se věnoval. --Xth-Floor (diskuse) 14. 3. 2021, 11:59 (CET)
thread_title:  Rozdělení seznamu děl
Diskuse:Kalendárium historických výročí

message: Nerozumím dobře smyslu vložené šablony. Jde o seznam výročí (odkazy nic nemění na faktu, že v seznamu jsou uvedena výročí; výročí = datum). Jeho chronologické (tedy kalendáři odpovídající) ztvárnění je pro daný účel asi jediné smysluplné. Také si nejsem jistý, jak by šablona mohla nahradit článek ve jmenném prostoru. Nakonec, důkazem, že má existence článku smysl a že čtenářům tento formát vyhovuje, je prostý fakt, že dosahuje přes 7000 přístupů měsíčně za leden i únor. --Xth-Floor (diskuse) 14. 3. 2021, 12:08 (CET)
thread_title:  Šablona
Diskuse:Jan Wunder

message: Dobré poledne,
o tohoto českého vynálezce se již dlouhodobě zajímám a založil jsem o něm i německou stránku. Jenom mi vrtá hlavou to jméno Wunder-Zázrak. Neměl on aspoň z poloviny německý původ, neboť už i jména jeho ratolestí Heinrich-Jindřich apod. něco o tom říkají. 
Těmito větami Vás nenutím k žádným úpravám aneb editaci, ale jenom se chci zeptat zdalipak neměl Pan Wunder německé kořeny. Wikipedii zdar! Davidek2009 (diskuse) 14. 3. 2021, 13:28 (CET)
replies: text: Milý mladý kolego, jak se zdá, tak začínáš se studiem národnostní problematiky v Českých zemích (přečti si ten článek) do roku 1945-1946. Samozřejmě, Jan Wunder měl německé příjmení. Ale žil v českojazyčném prostředí a my nemáme tedy důvod, považovat jej bezvýhradně za moravského Němce. Když se podíváš na údaje v tom článku, tak zjistíš, že:
* Druhá žena jeho otce se jmenovala za svobodna Tekla Střížová, byla s velkou pravděpodobností Češka.
* On sám se oženil s Antonií Koldinskou, zde platí obdobná úvaha.
* V Nové Dědině, jeho bydlišti, se v roce 1921 narodil významný člověk jménem Zdeněk Mlčoch, tedy Čech.
* Nová Dědina neměla od roku 1930 do roku 1950 žádný podstatný úbytek obyvatelstva tím, že by tamější Němci (pokud by existovali) byli v letech 1945-1946 vystěhováni do Německa nebo do Rakouska.

text: Takže bližší nebo vzdálenější původ Jana Wundera mohl být německý, ale přesto jej můžeme považovat za českého lesníka a včelaře. Každý z nás má nějaký původ, a třeba může mít někdo i italský (francouzský, anglický, ruský ...) původ jako např. bývalý slovenský premiér Robert Fico a také jeho nástupce Peter Pellegrini (to je ale náhoda ...).  Příjmení samotné o národnosti jeho nositele nerozhoduje.

text: Tady ti tykám, protože se domnívám, že chlapcům tvého věku se podle společenských zvyklostí ještě nevyká. Ovšem ty bys neměl tykat mně, neboť já bych nejspíš věkem odpovídal tvým prarodičům. Na mé stránce můžeš vidět, že si tykání ani s dospělými lidmi na Wikipedii téměř všeobecně nepřeji. Musel bys mne přesvědčit, že jsi mnohem starší, než si já myslím podle tvého nicku (rok narození 2009?).

text: Zde jsem se rozhodl ti odpovědět, ale jak jsem už psal, času na nějaké neplodné diskuse nemám nazbyt. --Zbrnajsem (diskuse) 14. 3. 2021, 19:43 (CET)
thread_title:  Byl Jan Wunder německého původu?
Diskuse:Vojtěch Lanna starší

message: Ahoj, navrhl jsem přesunutí článku na Vojtěch Lanna starší. Podle zásad rozlišovačů by rozlišování podle dat narození a úmrtí mělo být až poslední možností. V případě otce a syna mi přijde "starší a mladší" jako nejlepší možnost. Zároveň s tím navrhuji také i přejmenování jeho syna. --Martin J. Němeček (diskuse) 15. 3. 2021, 12:24 (CET)
replies: text: Asi ano, zvlášť pro laika to může být matoucí, neboť takto koncipovaný rozlišovač předpokládá znalost narození druhého Lanny, aby z toho čtenář mohl usoudit, jestli otevírá článek o synovi nebo otci. --Xth-Floor (diskuse) 15. 3. 2021, 12:48 (CET)
replies: text: : Taky mi to přijde jako rozumný návrh. Trochu tam sice nepasuje vnuk Vojtěch František Josef Lanna (1868–1921), který je zde též uveden. O tom ale nejspíš samostatný článek nevznikne a když, bude se autor o názvu muset rozhodnout. Zdraví--Svenkaj (diskuse) 15. 3. 2021, 14:18 (CET)
replies: text: ::Řešením by mohlo být i použití dalších křestních jmen, tj. Vojtěch Josef / Vojtěch Jan (resp. Vojtěch Jan Josef). To by se případně hodilo i pro vnuka. Ale jen to dávám k úvaze, proti variantě starší / mladší nic zásadního nemám. Zdravím, --Xyzabec (diskuse) 19. 3. 2021, 18:09 (CET) Doplnění: až teď jsem si všiml, že v dewiki je Karl Adalbert Lanna. Kde k tomu přišli, to jsem nezkoumal :-) --Xyzabec (diskuse) 19. 3. 2021, 18:15 (CET)
thread_title:  Přejmenování článku na Vojtěch Lanna starší