lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Antikoagulans

message: Fakt se omlouvám, ještě se s wiki sžívám...začnu používat náhledy, slibuji =)
--OnlineMax 20:37, 27. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Vpohodě. Každý jsme tu začínali. To se časem poddá. --Postrach 20:40, 27. 10. 2007 (UTC)

message: Raději to tu nadhodím. Přejmenování by sjednotilo název s kategorií, jmenuje se tak i článek na wikiskriptech. Lepší by bylo, aby přesun vyhodnotil nějaký lékař mezi námi. --Faigl.ladislav slovačiny 14. 9. 2010, 20:21 (UTC)
replies: text: Ty jako hlavní tvůrce článků o lékařství a  Wiki-lékař jsi navrhnul přesun správně. :) Úvodní věta je gramaticky chybně: Antikoagulans (též antikoagulant či antikoagulancia) jsou léčiva...; antikoagulans je jedno léčivo. Skupina léčiv, o které pojednává článek se jmenuje antikoagulancia, tedy plurál je v tomto smyslu oprávněný. --Kacir 14. 9. 2010, 20:38 (UTC)
replies: text: :Jenže proti přejmenování je zase doporučení o názvech článků, podle kterého se mají upřednostňovat názvy v jednotném čísle. Většina článků (i tohoto typu) se tímto doporučením řídí. Navíc pokud bychom přejmenovali tento článek, pro udržení konzistence bychom museli přejmenovat většinu podobných článků a nejlépe ještě změnit doporučení. Proto i když se z hlediska používání Wikipedie nepřikláním ani na jednu stranu (tj. ani pro jednotné číslo, ani pro množné - nemám jednoznačný názor), z čistě formálního pohledu jsem silně proti přejmenování. -- Luk 14. 9. 2010, 20:48 (UTC)
replies: text: ::Doporučení  znám a počítal jsem s ním. Nemá smysl se jej ovšem držet ve 100 % „za každou cenu“. Článek pojednává o celé skupině léčiv, nikoli o konkrétním koagulanciu. Tady bych uplatnil zdravý rozum, tedy odpovídající název antikoagulancia. --Kacir 14. 9. 2010, 20:52 (UTC)
replies: text: :::Dobře, souhlasím. Pak ale přejmenujme všechny podobné články, pro začátek aspoň pro skupiny léčiv. Ať v tom není bordel. Mohl by to udělat bot, pokud existuje takový, který je schopen se s tím vypořádat. -- Luk 14. 9. 2010, 21:06 (UTC)

text: :::OK, názvosloví článků léčiv bych odvíjel od ATC klasifikace, souhlasím s tím, že v tom má být jeden systém a řád. nevím, jestli by bot poznal, které články přejmenovat? Možná lze zkusit Wikipedie:Bot/Žádosti o provedení práce. --Kacir 14. 9. 2010, 21:16 (UTC)
Nikdo se tu dál již nevyjádřil. Myslím, že případná změna by musela být systémová. Takto s ohledem na názvy ostatních skupin léčiv návrh na přesun odebírám a upravuji úvodní větu aby dávala smysl. --Faigl.ladislav slovačiny 22. 10. 2010, 14:35 (UTC)
thread_title:  Přejmenování
Diskuse:Bonsaj

message: Stránka je zapsána na  Wikipedista:Interiot/Zp jako možné copyvio Zp. Od jeho vložení však byl článek výrazně přepracován. Přesto zůstaly některé formulace shodné. Co s tím? --Šandík 02:51, 28. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Vzhledem k faktu, že byl článek téměř celý přepracován a původní Zp text není z webu ani žádného známého zdroje ponechávám i s historií. --Vrba 16:17, 25. 3. 2008 (UTC)
thread_title: Stále potenciální Copyvio!

message: Myslím, že by se hodilo nějak zmínit, že v Japonsku se používají mnohem drobnolistější stromky než u nás - tamní bonsaje vypadají opradu jako zmenšený strom. České mají většinou příliš velké listy a vypadají spíše jako zakrslý strom. Ještě se mají naši pěstitelé kam zlepšovat.
thread_title: Listy

message: Dobrý den, chtěl pro účely hry GEOCACHING použít tento článek (s menšími úpravami). Bohužel nevím jak je to s licencí tohoto článku, nebo respektive co mám udělat či uvést při zveřejnění tohoto článku. děkuji za jakoukoliv reakci. Martin Vajs
62.141.8.125 19. 8. 2013, 07:20 (UTC)
replies: text: Vizte Wikipedie:Autorské právo#Práva a povinnosti při přebírání obsahu Wikipedie. --Mormegil ✉ 19. 8. 2013, 07:40 (UTC)
Díky za odkaz, sice jsem z toho nějaký zmatený, ale pokud pod článek vložím text: Texty a oprázky byli převzaty z webu WIKIPEDIA  a logo creative commons, mělo by být vše v pořádku? Martin Vajs 62.141.8.125 19. 8. 2013, 08:11 (UTC)

text: Co se týká textu, tak to v principu v pořádku je, i když nechápu, proč nemůžete použít přímo ten přesný příklad uvedený na odkazované stránce:

text: Tento článek je licencován za podmínek licence Creative Commons Uveďte autora/Zachovejte licenci 3.0. Jeho text byl převzat z článku „Bonsaj“ na Wikipedii.

text: A co se týká obrázků, je to složitější: Každý obrázek má vlastního autora a vlastní licenci, které se dozvíte kliknutím na obrázek. Např. kliknutím na druhý obrázek se dostanete na stránku :Soubor:Bonsai IMG 6404.jpg, kde se dozvíte, že jeho autorem je Dake a obrázek je licencován pod Creative Commons Uveďte autora-Zachovejte licenci 2.5 Generic. Nejjednodušším způsobem, jak dosáhnout asi přijatelného uvedení autorství, je z obrázku odkazovat na stejnou stránku s popisem souboru, na kterou se dostanete zde z Wikipedie.

text: --Mormegil ✉ 22. 8. 2013, 16:11 (UTC)
thread_title:  licence
Diskuse:Josef Skupa

message: Je neco pravdy na povesti, ze Josefa Skupu (ktery "nahle zemrel na infarkt") ve skutecnosti zavrazdila StB, protoze by se nedalo utajit jeho zatceni, kdyz se StB od sveho agenta v Anglii dovedela, ze Skupa dodava informace britskemu MI-5? Tuto domenku napsal Josef Frolik be sve knizce "Spion vypovida" (Index, 1.vydani 1979, s.50) – Tento příspěvek přidal(a) 83.233.152.84 , 14:10, 28. 10. 2007  SE(L)Č
replies: text: Pravda je věc ošemetná, proto se na Wikipedii pracuje jen se zdroji. To proto, aby byly informace ověřitelné. --Luděk 19:34, 28. 10. 2007 (UTC)

message: Odkazovaný článek z nakl. Libri udává únor, pravděpodobně se jedná o další z řady chyb, které ve svých biografiích mají. NK ČR a další zdroje udávají naše současné datum. --Gumruch 3. 3. 2010, 16:44 (UTC)
thread_title:  Narození
Diskuse:Grigorij Jefimovič Rasputin

message: Znova to někdo opravil, ale Rasputin se nenarodil 10., ale 9. ledna (nesmíte Radzinskému věřit všechno). Desátého byl podle kostelní matriky pokřtěn a podle tehdejší tradice se děti křtily den po narození.
212.158.134.242 19:41, 28. 10. 2007 (UTC)

message: V článku u Jusupova je referencí opatřená informace, že Rasputinova smrt nastala až následkem střely do hlavy. Zde se píše naopak o utopení, leč bez reference. Vždy jsem se setkával právě s verzí o utopení. Nicméně nyní po ruce žádné zdroje, které bych mohl konfrontovat, nemám. Takže pokud by se na to někdo podíval a upřesnil tu či onu informaci, případně je nějakým způsobem oba zmínil v poznámce, bylo to přínosné. --Martin Kotačka (diskuse) 9. 3. 2012, 10:25 (UTC)
replies: text: Podle zahraničních Wikipedií (např. německé) byl průběh usmrcení Rasputina trochu jiný než je líčen v článku. Byl snad dokonce umučen bitím atd. Bylo by dobré to ověřit. Poslední televizní film s Gérardem Depardieu v hlavní roli to ovšem měl také s cyankali, střelbou a utopením. Depardieu, který tu roli hrál věrohodně a po "rusku", se letos setkal s Putinem a o tomto filmu spolu mluvili. --Zbrnajsem (diskuse) 4. 2. 2013, 11:47 (UTC)

text: Prý byla při pitvě nalezena v plicích voda, snad žil otráven a postřelen ještě po vhození do Něvy.--Tomas62 (diskuse) 31. 5. 2016, 21:02 (CEST)
thread_title:  Příčina smrti
Diskuse:Západní svět

message: Mapka určitě zaslouží vysvětlení. Absence Jižní Korei či Japonska či Ruska a naopak zařazení JAR, Kuby či mnoha jihoamerických států vidím jako značně problematické. --Duff 21:01, 28. 10. 2007 (UTC)
replies: text: No každý má asi jiný názor na to, co je Západ a co ne. Ale myslím, že Japonsko ani Korea tedy Západ rozhodně není. Tak co navrhujete? Smazat mapu? --Podzemnik 21:10, 28. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Ne smazat, zatím rozhodně ne. Ale uvítal bych zdroj té mapy a nějaké odborné vysvětlení, proč tam jsou ty státy co tam jsou. Smazal bych to až poté, pokud se nenajde žádné vědecké podložení. Osobně jsem si také myslel že hranice Západní kultury jsou subjektivní ale když o tom někdo píše článek na wikipedii, nejspíš ne :) Trošku mně překvapuje že na anglické wikipedii o tomto tématu je sice mnoho map světa ale zrovna tahle nikoliv. --Duff 14:13, 30. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::Ok, máte pravdu, chtělo by to více rozebrat a popsat. Já se však do toho pouštět asi nebudu, snad se brzy někdo najde. S pozdravem --Podzemnik 20:21, 1. 11. 2007 (UTC)
replies: text: :::Zcela jistě by mezi zeměmi „Západu“ měly být uvedeny i země, jako je:

text: :::* Rusko (o Petru Velikém se přece často mluví v souvislostech „pozápadnění“, „poevropštění“ této země)

text: :::* Japonsko (od reforem Meidži pro něj platí to samé, co pro Rusko)

text: :::* Jižní Korea (od konce 2. sv. války velmi ovlivněná Západem, najmě USA)

text: :::* Singapur

text: :::Naopak, o státech, jako je Peru, Guatemala nebo Bolívie lze s úspěchem pochybovat, že by náležely k západní (tj. euro-americké) kultuře a byly jí nějak výrazněji ovlivněny (moderní globalizaci, resp. amerikanizaci do toho nelze počítat). V tomto stavu je mapa silně zavádějící a nepřesná! --Iaroslavvs 12:14, 20. 11. 2007 (UTC)
replies: text: ::::Ano, souhlasím s vámi, ale tohle o tom které země zařadit do "Západní kultury" a které ne určitě není jedznonačné (třeba já bych se odvážil spekulovat o těch asijských zemí, s ohledem na jejich mentalitu a kulturu). Proto by to chtělo nějaký důvěryhodný zdroj, a já se domnívám že ta mapa z nějakého důvěryhodného zdroje pochází, ale já ho nemůžu najít. A samotná neozdrojovaná (i když zajímavá) mapka bez komentáře nemá valný význam. --Duff 15:30, 20. 11. 2007 (UTC)
replies: text: :::::A když smažem mapku, bude pak pořád faktická přesnost článku zpochybněna?--Podzemnik 16:40, 20. 11. 2007 (UTC)
replies: text: ::::::No to bude článek fakticky nejspíše fakticky přesný (při jeho délce se není čemu divit), ale ta mapka se mi zdá hezká, zvláště pokud by byla ověřená zdroji.btw:Článek v anglické wikipedii vypadá přesně, kdyby si nějaký dobrý překladatel našel čas... --Duff 21:29, 20. 11. 2007 (UTC)
replies: text: :::::::Nemělo by být ve výpisu například i Chorvatsko? 
Nynější mapa již neobsahuje sporné státy Latinské Ameriky a JAR, takže by to mělo být vyřešeno. Jirka.h23 (diskuse) 21. 6. 2020, 14:53 (CEST)
thread_title: Státy
Diskuse:Lego

message: Upravil bych nevhodný výraz ,,na Kladně" správným výrazem ,,v Kladně".
– Tento nepodepsaný komentář přidal uživatel Zik (diskuse • příspěvky).
replies: text: Lepší než psát do diskuse to, co je v článku špatně, je lepší to rovnou opravit. Hodně zdaru v příštím editování! --slady 14:55, 29. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Klidně upravte, jen bych chtěl upozornit, že vazba "na Kladně" je obvyklá právě u lidí žijící v tomto městě a okolí. Zbytek české populace říka "v Kladně" či "do Kladna". Takovéto místní zvláštosti na/v nejsou nijak vzácné. Stejně tak se někde udržuje skloňování typu u Příbramě místo častějšího u Příbrami. --Luděk 15:02, 29. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::Ano, vím, že je to tam obvyklé říkat, nicméně to česky dobře není. Ale upravovat se mi to nechce - to musí posoudit sám autor článku. Nechci mu znenadání měnit příspěvky. Zik 16:38, 5. 11. 2007 (UTC)
replies: text: :::Propána, vždyť už je to v článku dávno změněné! :-D

text: :::Nicméně, takovéhle debaty je zbytečné vést. Nebojte se měnit články! Například zrovna tenhle konkrétní článek má přes deset autorů, takže když se přidáte s jednou opravou, bude jedině dobře. --slady 19:13, 5. 11. 2007 (UTC)
replies: text: ::::Nechápu proč si tu dělají reklamu 3 obchody? Nixantora 30. 10. 2009, 22:56 (UTC)
replies: text: ::::: @Zik: pokud máte svůj osobní názor, že vazba „na Kladně“  je méně spisovná než například vazby „na Malé Straně“, „na Hradčanech“, „na Pankráci“ nebo „na Novém Městě“, tak byste ho měl podložit alespoň nějakým autoritativním a důvěryhodným zdrojem. Obecně je předložková vazba "na" typická pro sídla ležící buď na břehu řeky, nebo na vyvýšených pláních či ostrozích, ale především je správnost volby předložky dána právě místním územ. Obecně o problematice pojednává například internetová příručka ÚJČ. Mělník, Kladno, Ruzyně a Vsetín tam jsou zmiňovány jako příklady názvů, u nichž lze užít obě předložky, byť se tam také píše, že v případech variant jako v Mělníku / na Mělníku, v Kladně / na Kladně, v Ruzyni / na Ruzyni v celkovém současném úzu frekvenčně výrazně převažuje v 6. p. předložka v(e) jako varianta stylově bezpříznaková, univerzální, komunikativně neutrální. Nicméně nijak z toho nelze odvodit, že by použití původní vazby bylo chybou. --ŠJů (diskuse) 15. 12. 2015, 23:06 (CET)
replies: text: :::::: Tak ono to právě z citovaného textu ÚJČ, kde je ta varianta "v (Kladně)" brána jako "stylově bezpříznaková, univerzální, komunikativně neutrální", jasně vyplývá, že v ENCYKLOPEDII nemá varianta s "na" co dělat. Pisálek

message: V historii je zmínka o vývoji kostiček, ale úplně tam postrádám informaci, kdy firma začala vyrábět taky panáčky. Tím pádem nelze například z článku zjistit, jestli Lego obšlehlo Igráčka, nebo naopak IGRA obšlehla LEGO. --ŠJů (diskuse) 15. 12. 2015, 23:09 (CET)
thread_title:  Historie je neúplná
Diskuse:Panelový dům

message: Je otázka, zda-li v encyklopedickém textu v takové míře užívat hovorový termín "panelák". --Šandík 15:35, 29. 10. 2007 (UTC)
thread_title: panelák

message: Hodně diskutabilní a nekonkrétní. Např. na pražském sídlišti Velká Ohrada byly poslední paneláky zkolaudovány v r. 1994 - nevím, ale zda šlo o poslední paneláky, takže do článku neopravuji 83.208.17.59 22:07, 4. 6. 2008 (UTC)
replies: text: V Horních Kunraticích (Jižní město II, 7. stavba) bylo vydáno stavební povolení 13.11.1989, projekt upraven v roce 1992, výstavba začala na podzim 1993, kolaudace v prosinci 1995. Podle více lidí ze stavebnictví má jít o poslední paneláky v Praze, ale zda je to skutečně pravda nemohu nijak dokázat. Kočičák 007 (diskuse) 6. 10. 2014, 19:12 (UTC)
thread_title: S jejich výstavbou se přestalo prakticky ihned po pádu komunistického režimu

message: kdyz uz mame seznam sidlist v ruznych mestech, nenasel by se odbornik, ktery by aspon nekde pripsal, kde je jaky konstrukcni system? 85.207.126.17 21. 3. 2010, 21:57 (UTC)
thread_title:  Konstrukcni systemy v ruznych sidlistich 

message: Domnívám se, že mezi velká sídliště nepatří přinejmenším Doubí v Liberci a Voříškův Dvůr v Českých Budějovicích (zdá se, že někdo zkrátka připisoval sídliště do seznamu, a nevšiml si, že jde o seznam velkých sídlišť). Také pražské sídliště Homolka (pod termínem Motol se asi ukrývá právě Homolka) rozhodně nepatří k velkým pražským sídlištím. Pokud se neozve protest, provedu navrhované změny. Hejhulák (diskuse) 12. 7. 2016, 12:08 (CEST)
replies: text: Já zase nasouhlasím se zařazením brněnských částí Řečkovice a Žabovřesky. V těchto částech se určitě paneláky vyskytují, ale převážně se zde nacházejí rodinné nebo starší cihlové domy. Určitě se nejedná o velká sídliště, kde je seskupeno velké množství paneláků u sebe. To už do tohoto seznamu můžeme zařadit části jako Komín, Jundrov, Juliánov, Černá Pole, Komárov, ... některé z nich by měly být v seznamu spíše namísto zmíněných dvou. ChlupataBeruska (diskuse) 14. 1. 2017, 00:29 (CET)
thread_title:  Seznam velkých sídlišť
Diskuse:Duke Nukem 3D

message: Má tvrdošíjné užívání minulého času v sekci Zbraně nějaký účel? --Váš Mostly Harmless 07:57, 30. 10. 2007 (UTC)

message: Bude mít někdo něco proti takovému (celkovému) přepracování článku? V současnosti zde není nic moc použitelné, článek je neencyklopedický a o zdrojích nemluvě. To bych mohl pozměnit neb jsem si už objednal dobová periodika zabývající se touto hrou. Byl bych nerad, jestli článek má svého hlavního autora, který by potom začal zběsile revertovat zpět na tento stav, jako tomu bylo v případě jiných článků, tak se radši dopředu ptám. --El Carlos 29. 4. 2011, 13:56 (UTC)
replies: text: S chutí do toho. --26. 1. 2012, 21:26 (UTC), Utar

text: určitě se do toho dej. pokud na tom budeš dělat pár hodin doporučuju hodit ceduli "pracuje se". jak jsi psal o tom hlavním autorovi a revertech, u kterých článků se ti to prosím tě stalo? nic jako hlavní autor neexistuje. --Michalli 27. 1. 2012, 01:12 (UTC)
thread_title:  Přepracování
Diskuse:Fridrich I. Barbarossa

message: Ta angličtina v článku je důsledkem mých halucinací???--Acoma 15:09, 30. 10. 2007 (UTC)

message: Prosím všechny budoucí editory, aby nepřesměrovávali tuto stránku na tvar Friedrich (jak se to už stalo). Počeštělý tvar jména je už u nás zažitý a i když je to počeštění neúplné, což někomu nelíbí, je to zkrátka tak a Fridrich jednoznačně převládá nad Friedrichem. Většina čtenářů bude hledat tohoto panovníka (i všechny ostatní Fridrichy – Fridricha Štaufa, Fridricha III. Habsburského či II. Velikého) pod tím prvním jménem.
Kdo chcete vidět důkazy, vizte diskusi na stránce Emíra Balduina. --Iaroslavvs 14:27, 15. 2. 2008 (UTC)
thread_title:  Fridrich vs. Friedrich
Diskuse:Orbitální výtah

message: Coriolisova síla na rovníku? Teď po ránu si to nějak nedovedu představit. --Miraceti ✉ 08:10, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: to lano není nataženo po povrchu, ale do výšky. --Postrach 08:20, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Už jsem se probudil. Dík. --Miraceti ✉ 08:32, 31. 10. 2007 (UTC)
thread_title: neutralizace Coriolisovy síly

message: V tom odstavci jsou některé nesrovnalosti:
• Tržnou délku 10 km dosahují i příze s velmi nízkou pevností, např. vlněné. Jinak ale už v roce 1981 psal např. Pospíšil v Příručce textilního odborníka, že polyesterové příze mají až 900 mN/tex, tedy tržnou délku 90 km.
• Jakou pevnost musí mít to lano? 100 GPa nebo 3 GPa? --Ryj 26. 10. 2009, 11:24 (UTC)
thread_title:  Kabel 

message: Prý: "Jakmile climber vystoupá dostatečně vzhůru, je dále urychlován rotací planety." - u obrázku. Takové nepraktické, nad geosynchronní dráhou. Spíš "nadnášen odstředivou silou, a pořád" :-) -- Jj14 (diskuse) 16. 7. 2015, 16:41 (CEST)
thread_title:  ? U obrázku 

message: "Konstrukce má být namáhána výhradně v tahu, což je konstrukčně výhodnější než vzpor."
Nemělo by v této větě být "vzpěr", nebo ještě lépe, prostě "tlak"? Vzpor je atletický cvik, podobný kliku. Vzpěr je situace, kdy nosník začíná pod tlakem vybočovat z osy. Tlakové namáhání je opakem k tahovému, což by smyslu věty odpovídalo nejlépe. Tlak je méně výhodný právě proto, že při něm hrozí vzpěr.
Hynek 46.135.84.20 19. 3. 2016, 20:45 (CET)
thread_title:  Slovo "vzpor" bych nahradil slovem "tlak".
Diskuse:Vektorový součin

message: Navrhuji smazat tuto cast, protoze je zcela obsazena v casti == Definice ==
Franp9am 10:38, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Zatím jsem ji odstranil, v případě nesouhlasu to revertněte. --Irigi ♠ ☼ 22:06, 26. 11. 2007 (UTC)
thread_title:  Vypocet 

message: Navrhuji ujednotit značení vektorů. V rámci jednoho článku se používá jak a,b,c tak u,v,w. To může být zbytečnou komplikací pro člověka, který se z článku snaží naučit počítat vektorový součin. Navrhuji požívat v celém článku jednotné značení u a v pro vektory a w pro jejich vektorový součin.
Teni 12:01, 12. 4. 2008 (UTC)
Ja doporucuji spis a,b to u,v se pekne pletou.
thread_title:  ''a,b,c'' vs. ''u,v,w'' 

message: Vadilo by nekomu, kdybych smazal tuto sekci? Je to dost necitelne a neporadne. Chapu ze se chce rict, ze v.s. neni invariantni vuci zrcadlenim a ze se pomoci metriky daji ruzne zvedat indexy a menit typ tenzoru -- ale tak, jak je to napsano, to zustat nemuze -- mnohem vic to zatemnuje nez objasnuje.. Franp9am 21. 3. 2011, 22:00 (UTC)
thread_title:  Zobecnění při zachování bilinearity 

message: Mezi definice VS jsem pridelal definici pomoci nasobeni a scitani antisymetrickych matic, kde je (snad) dost jasne ukazano jak provest prirazeni vektoru a matic a ze mnoznina je vuci operaci uzavrena. Sekce "zobecneni pri zachovani bilinearity" se asi snazi zavest neco podobneho ale z meho laickeho pohledu se mi zda, ze to je spatne, jsou tam nejak divne opermutovane indexy. Matrix Computations (diskuse) 15. 11. 2012, 22:59 (UTC)
replies: text: Beru zpet! Asi uz je moc hodin a nemysli mi to. Indexy jsou v poradku. Prepermutoval jsem je tak aby to sedelo. MC Matrix Computations (diskuse) 15. 11. 2012, 23:14 (UTC)
thread_title:  Zobecneni pri zachovani bilinearity 

message: Čtu článek a vidím tento bod, který považuji za problematický.
* Vektorový součin vektorů u, v je nulový (u×v = o), právě když jsou rovnoběžné (lineárně závislé).
Články o algebře by měl asi editovat někdo jiný, než já. (Nevím, jak je definována rovnoběžnost (nulových) vektorů...)
Snad, kdyby bylo tvrzení formulováno takto, neměl bych námitek:
* Vektorový součin vektorů u, v je nulový (u×v = o), právě tehdy když jsou u, v lineárně závislé.
--Fjares (diskuse) 8. 9. 2022, 11:55 (CEST)
thread_title:  Vlastnosti - vektorový součin nulový
Diskuse:Eukleidovský prostor

message: (tedy, nejsem expert, ale myslim ze je to tak...)
Franp9am 11:11, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: A třeba nad komplexními by nešel udělat? Nevidím důvod proč ne. Zagothal 27. 2. 2011, 23:26 (UTC)
replies: text: : No, ted uz to neni aktualni.. ale myslim, ze by byl trochu problem s uhlama.. Franp9am 27. 2. 2011, 23:35 (UTC)
thread_title:  Neni eukliduv prostor jen nad telesem realnych cisel? 

message: Navrhuji úplně zrušit uzávorkovanou část věty
* Rovnoběžky se nikde neprotínají (respektive někdy říkáme, že se "protínají v nekonečnu")
V eukleidovském prostoru to podle mého názoru neplatí, platit by to mohlo v projektivní geometrii. Viz rozbor. --Jvs 28. 6. 2015, 10:55 (CEST)
thread_title:  Rovnoběžky
Diskuse:Skalár

message: Veci kolem invariance a praveho a nepraveho skalaru jsou dost matouci a velmi nejasne zapsane. Skalar podle mne znamena proste cislo (na rozdil od vektora). Franp9am 13:42, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Ne ze bych tem levym a pravym skalarum rozumel, ale clanek se mi ok. Na zacatku se v prvnim odstavecku dozvim, ze skalar je cislo. A pak jsou podkapitoly s dalsimi informacemi, ktere me zas tak nezajimaji a cist je nemusim. Mozna jeste ze bych jako laik uvital posunuti kapitoly "Oblasti pouziti" vic dopredu prave pred ty teorie o invariantnosti/levosti/pravosti. --Jx 17:08, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :To je pravda. Problem je ale, ze prvni veta je jedine, co je v clanku relativne jasne a v poradku :( Franp9am 19:16, 31. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::Nevím jak lépe vysvětlit rozdíl mezi pravým skalárem a pseudoskalárem (na en je to vysvětlováno pomocí rozdílu mezi vlastní a nevlastní transformací, ale nevím jestli je to více pochopitelné). Skalár samozřejměn není jenom číslo - fyzika (a ani matematika!) se nezabývají pouhými čísly.--Pajs 17:07, 1. 11. 2007 (UTC)
replies: text: :::Bingo! Jako laik tomu zacinam rozumet. Klicova je pro me poznamka v prikladu o tom, ze ten skalar vznikl skalarnim soucinem dvou vektoru. A podle toho, jestli se diky transformaci souradnic (zrejme tech puvodnich vektoru) zmeni i znamenko skalaru, tak se rozhoduje jestli je pravy nebo nepravy. --Jx 17:55, 1. 11. 2007 (UTC)

text: :::U skalarniho soucinu je zrovna jasne, co se tim mysli. U nekterych velicin, ktere jsou ODVOZENY z jinych, se da mluvit o tom, ze kdyz se ty JINE otoci, pak na ne aplikujeme "odvozeni", vyjde stejne cislo. Ma to take smysl u "velikosti rychlosti" -- v jinych sourednicich vyjde stejne. Ale u "zakladnych velicin" -- jako treba elektricky potencial -- nema smysl mluvit, ze je invariantni. Magneticky tok se opravdu chova jako pseudoskalar podle teto "definice", ale u elektrickeho naboje invariance neznamena vubec nic. Je to dost jemna vec, kterou fyzici bohuzel nerozlisuji. Nevim, jak to napsat do clanku, aby to bylo pravdive i srozumitelne. Ale diky za odkaz na anglickou wiki, prislusnou diskuzy asi rozproudim spis tam :) Franp9am 23:52, 4. 11. 2007 (UTC)
thread_title:  Invariance & pravy/nepravy