lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Krajní levice

message: * Anarchie = žádný stát, žádné přerozdělování.
* Pravice = méně zasahování státu, méně přerozdělování.
* Levice = více zasahování státu, více přerozdělování.
* Fašismus = plná kontrola státu nad téměř vším, značné přerozdělování.
* Komunismus = 100 % přerozdělování.
Kdo mi vysvětlí, proč jsou fašisti označováni jako krajní pravice a anarchisti jako krajní levice?
176.74.148.2 11. 8. 2016, 01:36 (CEST)
replies: text: "Kdo mi vysvětlí, proč jsou fašisti označováni jako krajní pravice a anarchisti jako krajní levice?"

text: Možná ti to vysvětlí nějaká základní učebnice politologie. Tkadleček (diskuse) 25. 6. 2021, 12:40 (CEST)
thread_title:  Levice vs. Ultralevice 

message: Domnívám se, že „Krajní levice“ bude vhodnější název. Je (snad) více spisovný, existuje už tady článek Krajní pravice a dokonce kategorie Krajní levice. Vygooglil jsem taky nějakou politologickou literaturu (kterou by snad bylo možno využít i ke zdrojování). fext 26. 2. 2012, 14:27 (UTC)
Pokud nebude nikdo proti, zítra bych přesunul. Argumenty viz výše. fext 28. 2. 2012, 21:23 (UTC)
Nevím, jestli je řešením dozdrojování a ne prostě rozšíření, hlubší výklad. Ultralevice je spisovné a přijímané slovo, jsem armoucený, že to neprošlo. Také není vhodné ho stupňovat, jak se v současné editaci hesla děje ("nejultralevicovější"). Chybou dosavadní editace je, že se opírá o americkou literaturu; Amerika ale v zásadě o ultralevicové praxi ví houby. Do ultralevice pak anarchoidní proudy patří výrazně více, než to prozatím z hesla vyplývá. Vergniaud (diskuse) 18. 5. 2013, 06:33 (UTC)
thread_title:  Přesun 

message: Bylo tu [revertovano zpochybneni clanku https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Krajn%C3%AD_levice&oldid=11156830&diff=prev] s "oduvodnenim", ze pry "zdůvodnění není dostatečné"...
Ovsem problem sam trva: Stale tu chybi zminka o "Národně-sociální dělnické straně" a vubec vyjadreni k puvodni namitce:
replies: text: ... ani zminka o "pravicovosti" NSDAP/DSSS (socilni, delnicka) a jejich vztahu ke kapitalismu. Chybi tu zarazeni na 2D Nolan chart - ukazal by se "centralisticky" prekryv, ze na stejnem miste grafu lezi i "krajní pravice".
Co ted s tim mam delat? Cokoli napisu mi bude opet revertovano? At to tam tedy zmini nekdo jiny, ale stale nam to tam chybi... --Franta Oashi (diskuse) 23. 2. 2014, 22:57 (UTC)
thread_title:  Zpochybnění odmítnuto jako prý nedostatečné, stále chybí zmínka o Národně-sociální dělnické straně 

message: Podotykam, ze do levice nepatri anarchismus obecne! Obecny anarchismus je opakem centralismu, ale i anarchismus ma sve proudy, napriklad Anarchokapitalismus vs. Anarchokolektivismus, kdy oba smery jsou pro zruseni Statu, ale naprosto ve vzajemnem rozporu v pohledu na soukromé vlastnictví. --Franta Oashi (diskuse) 23. 2. 2014, 23:03 (UTC)
thread_title:  Anarchokapitalismus je pravicový, anarchismus tedy nezobecňovat
Diskuse:Hasivka orličí

message: "Syrová hasivka obsahuje enzym thiamin. Nadměrnou konzumací může způsobit beri-beri, zvláště u zvířat s jednoduchým žaludkem. "
Tato veta nedava smysl. Avitaminoza B1 (thiaminu) je beri-beri, tudiz hasivka patrne obsahuje jakysi B1 rozkladajici enzym.
replies: text: Díky za upozornění, opraveno na thiaminázu.--Vojtech.dostal 28. 2. 2012, 19:09 (UTC)

message: Traduje se, že epiteton orličí = aquilinum se vztahuje ke tvaru rašících listů, které připomínají dravčí spár. Pochybuji, že by si někdo všiml siluety na řezu řapíku. --Juniperbushman (diskuse) 12. 6. 2016, 09:45 (CEST)
replies: text: Trochu jsem zagoogloval (moje česká literatura k tomu mlčí) a zjistil jsem že se tradují různé věci: aquilinum podle orla na řezu oddenkem (namátkou zde), podle rašících listů které připomínají orlí spár (zde) nebo podle kořenů které mají mít tvar drápů (namátkou zde). Věc je tedy v rovině domněnek. Doplníte to nebo to mám udělat já? Vojtěch Zavadil (diskuse) 12. 6. 2016, 10:18 (CEST)
thread_title:  Orličí
Diskuse:Tričko

message: Dotaz k obrázku: Nevíte, zda už existuje triko na podporu české wiki? V diskuzi z roku 2008 jsem se dočetl, že má být v roce 2009 :) Kde se dá sehnat?
(Ynot 27. 2. 2012, 22:44 (UTC))
replies: text: Ahoj, trička k Wikipedii se dají koupit v internetovém obchodě Wikimedia Foundation v USA, v Česku, pokud je mi známo, oficiálně v prodeji nejsou a česká pobočka Wikimedia ČR je nevyrábí a nedistribuje. Takže jediná možnost je si je objednat z USA. Respektive, je vlastně ještě možnost si tričko vysoutěžit ve fotografické soutěži pořádané k WikiProjektu Chráněná území, viz odkaz na Facebook. S pozdravem --Chmee2 (diskuse) 24. 4. 2012, 12:33 (UTC)
replies: text: : Děkuji za odpověď a zajímavé tipy. --Ynot (diskuse) 24. 4. 2012, 14:08 (UTC)

message: Jak je část Velikosti encyklopedicky přínosná? --37.188.255.109 16. 9. 2020, 18:40 (CEST)
thread_title:  Dotaz ohledně sekce v článku 

message: Spisovnější zřejmě bude "triko". "Tričko" je hovorový (zdrobnělý) výraz (odkazy mi přes příslušné "tlačítko" nejdou korentně vložit, omlouvám se, nechci nad tím hloubat, vkládám tedy celou URL):
https://www.pravopisne.cz/2014/08/tricko-x-trycko/
https://www.mojecestina.cz/article/2015030104-6-slov-ve-kterych-piseme-po-tvrdych-souhlaskach-mekke-i-2
https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=triko  (viz odkaz pod tabulkou pádů na SSČ)
80.188.28.149 20. 11. 2020, 11:45 (CET)
replies: text: Ty odkazy nejsou moc přesvědčivé. Jediný server, který tvrdí, že tvar tričko je hovorový a nelze jej používat ve spisovném psaném projevu, je Pravopisně.cz, ale to není úplně autoritativní zdroj, tvoří jej dobrovolníci (byť jistě vzdělaní).

text: Server Moje čeština pouze tvrdí, že tričko je zdrobnělý tvar slova triko, nikde netvrdí, že jde o nespisovný tvar. Dokonce jej má v příslušném odstavci hned jako první slovo první věty („Tričko alespoň někdy nosí snad každý z nás“).

text: A nejrelevantnější zdroj, tedy Ústav pro jazyk český, má samostatné heslo pro slovo „tričko“, kde rovněž netvrdí, že by bylo nespisovné. SSJČ dokonce jako jednu z definic uvádí „řidč. triko“, která rovněž naznačuje, že tvar „tričko“ je běžnější, byť u hesla „triko“ SSČ uvádí „hovor. tričko“ – ale hovorová čeština je součástí spisovné češtiny, není to nespisovná čeština.

text: Myslím, že to, že článek hned v úvodu uvádí oba tvary jako ekvivalentní, je v pořádku. V praxi, včetně spisovné češtiny, se lze setkat s oběma tvary a nemyslím si, že lze jeden z nich zavrhnout. – J. M. (diskuse) 21. 11. 2020, 00:35 (CET)
replies: text: :OK, souhlasím, vidím to v podstatě stejně... Článek původně začínal slovy: "Tričko, lidově triko...", což mi přišlo divné... A je fajn, že žijeme v době, kdy můžeme řešit tyhle nepatrnosti :-) Mějte se fajn, P.V. --80.188.28.149 21. 11. 2020, 18:46 (CET)

text: :Ano, tohle je dle mě rozumný postoj. Samotný Ústav pro jazyk český upozorňuje na jiné weby: „Ústav pro jazyk český AV ČR není autorem webových stránek www.prav‌idla.cz a www.nechy‌bujte.cz, a proto neodpovídá za informace o českém pravopisu, tvarosloví aj. uvedené na těchto stránkách,“ a dle IJP jsou spisovné obě varianty. --Patriccck (diskuse) 21. 11. 2020, 19:41 (CET)
thread_title:  Triko × tričko
Diskuse k nápovědě:Reference na příkladu

message: Myslím si, že někomu mohou citace s využitím citační šablon vyhovovat, jiné ale můžou odrazovat. Máme zde i zkušené wikipedisty, kteří je výslovně odmítají používat. Proto myslím, že není dobré je příliš vnucovat. Navrhuji proto podle toho návod upravit, konkrétní návrh změněné podoby je na mém pískovišti. --Jan.Kamenicek 29. 2. 2012, 22:35 (UTC)
replies: text: No, já vím primárně jen o jednom (zkušeném) wikipedistovi, který je vysloveně odmítá používat (i když je jich možná více). Přesto souhlasím s uvedením obou variant (a podporuji ho). Z mé subjektivní zkušenosti ale usuzuji, že varianta s citačními šablonami je na wikipedii preferovaná (a podporovaná), proto bych variantu se šablonami uváděl na prvním místě. Určitě by ale obě varianty měly obsahovat uvedení konkrétních stran (bez nich jsou reference takřka k ničemu), ISBN, případně i další údaje, které u citací vyžaduje ČSN. U varianty se šablonami bych se přimlouval za dodržení pořadí parametrů šablony, tak jak je uvedeno v Šablona:Citace monografie, protože uvádět v šabloně autora, pak název díla a pak dalšího autora, opravdu nevypadá ani dobře, ani logicky... --Saltzmann 29. 2. 2012, 23:09 (UTC)
replies: text: :Saltzmanne, budu rád, když to v nápovědě opravíš. --Vojtech.dostal (diskuse) 1. 3. 2012, 07:00 (UTC)
replies: text: ::Souhlasím s uváděním stránky, to je nezbytné. ISBN bych tam už nedával, uvědomme si, že tohle je návod, který má sloužit naprosto nezkušeným novým přispěvatelům, čím jednodušší, tím lepší. Až se zabydlí, mohou sami odhalovat další parametry šablon, jako jsem to dělal kdysi i já a předpokládám, že většina z nás. Návod nemusí sloužit jen studentům VŠ a někteří lidé ani nemusí vědět, co to vlastně to ISBN je. Jan.Kamenicek (diskuse) 1. 3. 2012, 08:07 (UTC)
A děkuji Janovi za zpracování verze bez citačních šablon.--Vojtech.dostal (diskuse) 1. 3. 2012, 07:00 (UTC)

text: Rádo se stalo :-) Jan.Kamenicek (diskuse) 1. 3. 2012, 08:02 (UTC)

message: „Ambasadorství“ v názvu se mi zdá matoucí. Nějaký důvod z toho neudělat regulérní nápovědu přesunem na Nápověda:Reference snadno a rychle s výměnou přesměrování (případně bez změny j. p. Wikipedie:Reference snadno a rychle)? Matěj Orlický (diskuse) 7. 12. 2014, 13:43 (CET)
replies: text: Ne, jsem pro přesun. Protože to nepopisuje reference obecně, ale radí, jak na ně, dal bych to do JP Nápověda. Možná i změnit název (Příklady referencí? Ukázky referencí? Reference v kostce?). --7. 12. 2014, 13:54 (CET), Utar (diskuse)
replies: text: : Předpokládal jsem ponechání tradičního názvu – ale nevím, nakolik je to potřeba. Případně bych asi navrhoval Nápověda:Reference na příkladu. Matěj Orlický (diskuse) 7. 12. 2014, 14:11 (CET)

text: Není problém. Původně to byla interní stránka pro projekt Ambasadorství, ale jestli se to zdá ostatním užitečné, budu jen rád. Prosím jen ponechat přesměrování a opravit odkazy :) díky --Vojtěch Dostál (diskuse) 7. 12. 2014, 14:02 (CET)
thread_title:  Přesunout?
Diskuse:Seznam kostelů v Praze

message: Jako ateista bych uvítal některé vysvětlivky: Budou do článku zahrnuty křesťanské modlitebny všech velikostí (kaple - kostel - katedrála)? Co znamenají zkratky CČH a pod.? Znám jen ČVUT, tam jsem studoval. Budou zahrnuty i modlitebny křesťanské, ale jako kostel nepojmenované? Menší, nekatolické církve vždy neoznačují svoje shromažďovací prostory jako "kostel". Leotard (diskuse) 1. 3. 2012, 12:40 (UTC)
replies: text: Nebuďte tak netrpělivý. Článek je určen hlavně turistům, kaple a modlitebny zahrnuty nebudou, jinde už jsou modré odkazy. A jako ateista těžko můžete být kacíř :) Zdraví --Sokoljan (diskuse) 13. 4. 2012, 14:02 (UTC)
replies: text: :Už v téhle podobě, i když seznam není vyčerpávající, je velice užitečný. A proč jsem se vyptával na ty kaple a modlitebny? Prostě proto, že chci vytvořit ještě několik článků o ulicích ve své rodné pražské Libni. Součásti ulic bývají i církevní budovy, o kterých se rozhodně necítím kvalifikovaný psát. Pokud je v dané ulici nějaké restaurační zařízení, jsem ochoten dopustit se "vlastního výzkumu" a následně něco napsat, u kostelů se na to rozhodně necítím.Leotard (diskuse) 14. 4. 2012, 06:45 (UTC)
Pokud byste věděl o nějakém kostele (ve smyslu vyloženém v článku), můžete  mi dát vědět. Literatura by se našla, ale rozhodně nechci článek moc rozšířit, protože by pak ztratil ten hlavní smysl - dát přehled. Zdraví --Sokoljan (diskuse) 15. 4. 2012, 19:15 (UTC)

text: : Ne, ne souhlasím s Vámi, že přehlednost je významná i za cenu, že některé objekty nebudou zahrnuty právě do tohoto konkrétního seznamu. To ovšem neznamená, že některý horlivý wikipedista nemůže začít sestavovat obdobný přehled pro jiné, relativně méně výrazné církevní objekty. Snad jen dva nápady:Kostel u Jákobova žebříku mi připadá docela zajímavý a možná by mu zařazení do Seznamu slušelo. Architektonicky jde o docela výraznou stavbu - ani ne tak kostel, jako jeho zvonice. Druhý nápad se týká toho, že podle mne je Komunitní centrum Matky Terezy spíše na Praze 11, než na Praze 4. Úsilí a péče, věnované vytvoření tohoto seznamu si skutečně, bez jakékoli ironie vážím a myslím, že článek má potenciál na DČ, ne-li na NČ. Leotard (diskuse) 15. 4. 2012, 19:38 (UTC)
replies: text: ::Díky z tip! Nechtěl jsem tu mít těch obvodů moc, tak používám jen 1-10 a Praha 11 nějak spadá pod Prahu 4. Zdraví--Sokoljan (diskuse) 24. 4. 2012, 18:36 (UTC)
thread_title: Něco pro kacíře

message: Mně nefungují - nevím honem, jestli je v té adrese něco špatně... MONUDET (diskuse) 1. 10. 2017, 20:41 (CEST)
replies: text: Opraveno. Zdraví, —Mykhal (diskuse) 8. 4. 2021, 19:40 (CEST)
thread_title:  Odkazy do mapy?
Diskuse:Kaliko

message: Zdravim, KALIKO je take KAtalog LIbereckych Knihoven Online (viz []). 147.230.26.236 2. 3. 2012, 14:34 (UTC)
replies: text: :IMHO jen velmi málo významné ... MiroslavJosef (diskuse) 2. 3. 2012, 14:35 (UTC)
thread_title:  Kaliko rozcestnik?
Diskuse:Otakar Vlach

message: Tento poslanec, zvolený v Praze, je možná totožný s O. Vlachem, rovnačem plamenem ČKD Sokolovo, nositelem Řádu republiky, který se ve své době proslavil jako racionalizátor při rovnání plechů v kotlárně. (Rudé právo 5.8.1954, citováno v účelové publikaci "Z trosek a dýmu zrozený", CV KSČ, ZV ROH a vedení závodu ČKD Lokomotivka Sokolovo, příloha podnikových novin Kovák, březen 1968, s. 56) --62.84.154.40 2. 3. 2012, 22:53 (UTC)
Tak asi ne, ten je na jiném místě té publikace uváděn jako Otto. --62.84.154.40 2. 3. 2012, 23:02 (UTC)
Tak asi jo, ten Řád republiky obdržel pod jménem Otakar a s ročníkem narození 1907: Seznam nositelů Řádu republiky na stránkách Archivu Kanceláře prezidenta republiky (PDF, uveden pod č. 108) --62.84.154.40 2. 3. 2012, 23:55 (UTC)
replies: text: : Díky, doplnil jsem to do článku. Jen by to ještě v ideálním případě chtělo někde zjistit, že O. Vlach z ČKD skutečně zasedal jako poslanec v NS (i když ty indicie jsou dost silné - ročník narození, volební obvod). Nemáte třeba přístup do podnikového archivu ČKD (pokud něco takového existuje?). Já napíšu do archivu poslanecké sněmovny. Ještě jednou díky, --Davcza (diskuse) 3. 3. 2012, 11:04 (UTC)
Odešel jsem z té firmy v roce 1993 a ona po pár letech zkrachovala. Zbytky byly začleněny do ČKD Dopravní systémy, ty také zkrachovaly, zbytky převzal Siemens a už také uzavřel. O osudu archivu nevím. --  Pro úplnost: Otto Vlach podle ročenky Kováka obdržel rovněž 1955 státní cenu Klementa Gottwalda a 1960 Zlatou hvězdu Hrdiny socialistické práce. Je vždy uveden jako Otto, což ale mnoho neznamená, svým soudruhům asi občanku neukazoval a text je psán s určitým časovým odstupem. -- Termín "Vlachova metoda" je přinejmenším v tomto případě používán i v současnosti a ta vyznamenání jsou dost vysoká na to, aby to zakládalo encyklopedickou významnost. Já jsem o jeho identitě přesvědčen, zdroj výslovně konstatující, že byl také poslancem, snad bude. Na kandidátkách Národní fronty vždy byly takové dělnické kádry. Rozumím-li tomu dobře, za celé funkční období ani jednou nevystoupil. --62.84.154.40 5. 3. 2012, 07:59 (UTC)
thread_title:  Občanské povolání
Diskuse:Algirdas

message: Článek bez vysvětlení přepne způsob uvádění jména na Algerd. Jakým je to jazykem? Česky? Zdroje nejsou uvedeny. --109.80.233.174 3. 3. 2012, 10:05 (UTC)
thread_title:  Algerd 

message: Co je to Aukštota??; co Kejstut??; kdo je to Narymont?; Kníže Trocký znamená co? Co je za nesmysl ta Jevna? (Neexistující jméno, kronika Bychowiecká je víc než neseriózní...). S Algirdem pramálo související věci (nesrozumitelně) uvedeny, zato související neuvedeny. --Kusurija (diskuse) 30. 11. 2013, 21:27 (UTC)
thread_title:  Údaje jak od Venušanů
Diskuse:Starbucks

message: Pouze dva zdroje, z toho jeden jsou oficiální stránky.--Sneq (diskuse) 3. 3. 2012, 18:57 (UTC)
thread_title:  Ověřit 

message: Seznam kaváren v Česku je tučně. Prosím autora o normální písmo. --Zbrnajsem (diskuse) 31. 8. 2018, 12:51 (CEST)
thread_title:  Tučná písmena  

message: Je tento seznam opravdu nutný? --Anděl Marek (diskuse) 22. 12. 2018, 08:52 (CET)
replies: text: Taky bych řekl, že informace je nadbytečná, dostanu-li se na kavárnu v místě po jednom, nanejvýš dvou kliknutích. Ale máme takových utlachaných stránek mnoho. Připadá mi též, že ostatní informace byly naposledy aktualizovány okolo roku 2010. Ale řetězce nejsou moje parketa. --Svenkaj (diskuse) 22. 12. 2018, 18:43 (CET)
thread_title:  Seznam kaváren v ČR
Diskuse k portálu:Pražský hrad

message: Todle je zajímavý portál. Bude tady i nějaká snaha organizovat doplnění hesel? Obecně již dlouhou dobu trpím tím, že pragensie je špatně spracovaná.--Juandev (diskuse) 3. 3. 2012, 21:14 (UTC)
replies: text: Jak by sis tu organizaci konkrétně představoval? Navrhuješ něco? Zatím je prostor pro vyplňování červených článků.--Jan Polák (diskuse) 3. 3. 2012, 21:25 (UTC)
No právě, že červené linky jsou tu již od roku 2004 a moc to nepomáhá - pragensie stále nic moc. Sám ale na organizaci nemám čas a tebe nutit nechci - žere to čas a nemusí tě to bavit.--Juandev (diskuse) 3. 3. 2012, 21:49 (UTC)

text: Já jsem se k tomuto portálu dostal tak trošku náhodou. Založil jsem a začal zpracovávat článek o hradním obelisku s vidinou jeho dokopání na DČ (možná i NČ, i když teď mi v nominacích NČ visí článek o Bowlingu). A když jsem během práce na obeliskovém článku zjistil, že tady chybí portál Pražský hrad, tak jsem si ho zkusil založit (portály jsem ještě v životě nezakládal). Jsem rád, že se Ti líbí.Máš k těm Pragensiím alespoň nějaké tipy, jak je roztřídit či doplnit?--Jan Polák (diskuse) 4. 3. 2012, 12:52 (UTC)

message: Snaha dopilovat utřídění v rámci portálu.
;Veřejná prostranství 
replies: text: místo Nádvoří, náměstí a ulice a přesunout sem Zámecká schodiště, přidat ul. U Prašného mostu
;Zahrady

text: posunout hned za Veřejná prostranství, mají podobný charakter; nejsem si jist, zda sem patří Palácové zahrady (nepatří k Hradu, ale k malostranským palácům); +Lumbeho zahrady, Na Baště zpracovat v rámci IV. nádvoří +redir (jsou těsně spjaté)
;Církevní stavby
;Reprezentativní budovy

text: místo Paláce a jejich sály, aby zapadaly Letohrádek a Míčovna, přidat Jízdárnu; Nový královský palác zpracovat jako zastřešující článek, pokud vím nepoužívá se všeobecně a ani nemá příliš jasné opodstatnění, podrobně zpracovat jako křídla Pražského hradu (severní, jižní, vstupní a střední), popřípadě místo křídel „trakty“
;Věže (samostatné)

text: možná Opevnění a věže, pokud bude zpracováno
;Menší stavby

text: nebo podobně, pokud se vyjme Jízdárna a schody - místo Ostatní stavby; +Lumbeho vila
;Sochy a sousoší

text: Doplnit umístění s odkazem; nezpracovávat vše samostatně (viz níže)
;Kašny a studna

text: místo Studny a kašny; také by mohly být zpracovány hradní vodovody 
;Osobnosti
;Instituce

text: místo Ostatní; + Obrazárna
Méně významná témata (např. kaple Nejsv. Trojice v Ústavu šlechtičen, studna, sochy menšího významu) zpracovat v rámci souvisejících článků a uvádět jméno+umístění, odkaz jen na umístění.
Portál se špatně zobrazuje, pokud je užší okno prohlížeče nebo malý displej. Může za to obrázek hradu s pevnou šířkou, neumím vyřešit.
Dle příp. připomínek bych výhledově/postupně zapracoval. --Matěj Orlický (diskuse) 13. 9. 2012, 13:42 (UTC) upravil --Matěj Orlický (diskuse) 16. 10. 2012, 18:30 (UTC)
thread_title:  Návrh úprav
Diskuse:Pribinovy slavnosti

message: Podľa môjho názoru článok uvádza iba vecné tvrdenia a nereprezentuje jednostranný uhol pohľadu. Chcel by som upozorniť, že na jednej strane máme zdroj od významného historika (jeho životopis a ocenenia), na druhej strane sem bol dodaný link podpísaný "od naší spravodajky" z Hospodárskych novín, ktoré sú naviac periorikom zameraným na ekonomiku a nie na históriu. Naviac, uvedený novinový článok sám o sebe obsahuje zavádzajúce a klamlivé tvrdenia. Pre ilustráciu, anonymná autorka dezinterpretuje autorove tvrdenie "ani jeden historický prameň z 9. storočia nepozná štátny útvar, ktorý by sa nazýval Veľká Morava" (str. 29) na zavádzajúci výrok "například Velká Morava prý neexistovala" a podobne zavádza aj v ostatných svojich výrokoch. 
Nepochybujem, že je možné nájsť aj odbornú kritickú recenziu, nakoniec aj autor reagoval samostatnou publikáciou (Priblížiť sa k pravde), kde podrobne zdôvodnil svoje odborné stanoviská. Pokiaľ je mi známe, Pribinove slávnosti nikdy predmetom odborného sporu neboli (príp. ma opravte). Paušálne hodnotenia ako "nacionalistický historik" a to, že kvôli nim teraz nebudeme môcť citovať žiadnu jeho publikáciu z mojej strany odmietam. Autor je dosť dobrý na to aby publikoval v Historickom časopise Slovenskej akadémie vied (odkaz), na druhej strane nie je údajne relevatné citovať ho na wikipédii. Navrhujem začať tým. že sa vyjadríte, ktorý konkrétny výrok v mojom článku nereprezentuje neutrálny uhol pohľadu.--Juroslav (diskuse) 5. 3. 2012, 04:57 (UTC)
Jen nějaké konkrétní zdůvodnění, proč obsah článku porušuje NPOV? Pokdu ne, je šablona nedůvodná. Jinak pro inspiraci uvádním, že o Pribinovských slavnostech píše Antonín Klimek v Boji o Hrad II od strany 365. Není to ani tak o slavnostech samotných, ale o jejich krátkodobých politických důsledcích, ale pro článek by to bylo zajímavé rozšíření. Pokusím se to během týdne zapracovat. --Dezidor (diskuse) 5. 3. 2012, 07:52 (UTC)
thread_title:  NPOV
Diskuse:Index librorum prohibitorum

message: V zozname je uvedeny aj Karol Marx, ale v clanku Karl Marx sa pise:
Mezi četné Marxovy kritiky patřili představitelé křesťanství a dalších náboženství, která Marx obecně odmítal (Marxova díla však nikdy nebyla katolickou církví zařazena mezi zakázané knihy).[23] 
* Odpověď: 
Karl Marx již v seznamu uveden není, neboť díla Karla Marxe církev opravdu na Index zakázaných knih nezařadila. To však neznamená, že katolická církev jeho knihy dovolovala číst. Nutno připomenout církevní stanovisko, že „Index není seznamem všech špatných knih v posledních třech stoletích vydaných, ani ne seznamem knih nejnebezpečnějších..." (Časopis katolického duchovenstva, ročník 1909, č. 10, str. 658). Církev totiž obecně zavrhovala knihy, v nichž se hájí racionalismus, materialismus, ateismus, pozitivismus, skepticismus, „jelikož těmito systémy podrývají se základy náboženství jak přirozeného, tak i katolického" (Časopis katolického duchovenstva, ročník 1909, č. 4, str. 295). Knihy Karla Marxe hlásají materialismus a ateismus, byly tedy zapovězeny obecným církevním zákonem; vždyť dle Marxe je náboženství „opium lidu" (viz Marxův článek z roku 1844 „Úvod ke kritice Hegelovy filozofie práva"). Na Index církev zařazovala především ty knihy, které by věřící mohli mylně pokládat za dovolené (Časopis katolického duchovenstva, ročník 1909, č. 10, str. 659).  
Nauky komunistické odsoudila katolická církev mnohokrát; učinil tak např. papež Pius XI. v encyklice „Divini Redemptoris" z roku 1937. Tato encyklika nesla podtitul „O bezbožeckém komunismu" a výslovně zmiňovala i Karla Marxe. Zavržené učení komunistické totiž má „svůj základ v Marxově učení o dialektickém materialismu a materialismu dějinném". (Citováno dle: PIUS XI. Divini redemptoris. O bezbožeckém komunismu. Olomouc 1938. Viz str. 10.) V červenci 1949 podepsal papež Pius XII. dekret Svatého oficia, v němž byl komunismus prohlášen za antikřesťanský a materialistický směr. Tento dekret automaticky exkomunikuje (vylučuje z církve) všechny katolíky, kteří jsou členy komunistických stran, kteří čtou komunistickou literaturu nebo propagují komunistickou ideologii. (Viz Acta Apostolicae Sedis č. 41, 1949, str. 334.) 
* Jen na okraj poznamenávám, že zmíněný exkomunikační dekret papeže Pia XII. měl ohlas i v české literatuře. Komunistický básník Josef Kainar zveřejnil v roce 1950 básnickou sbírku „Veliká láska" a v ní je obsažena i báseň „Exkomunikace", která začíná těmito verši: „Byl jsem exkomunikován. Jednou z rána dočetl jsem se to při kávě. Měla na mě padnout hrůza nevídaná – nu, nepadla. Jsem špatná ovce, asi. Spíš jako beran žiju – trkavě."
''
--78.136.147.17 30. 12. 2015, 18:49 (CET)
thread_title:  Marx, komunismus a ''Index''