Diskuse:Rákosnička mramorovaná

message: === Utar ===
Pár postřehů na rozjezd:
* rákosn_i_čka nebo rákosn_í_čka?
**  i. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
***Pozn. od náhodného kolemjdoucího: v článku se vyskytují obě varianty. --Harold (diskuse) 13. 6. 2017, 12:05 (CEST)
****  Aha. Můj počítač zná jen Rákosníčka. , já jako dost krátkozraký člověk jsem si toho nevšiml. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
replies: text: ::: @Harold: Díky, tak jsem to myslel. Bral jsem ten Komentář tak, že OJJ ví, která varianta je správná a v rámci dalších úprav se to chystá sjednotit, takže to zatím není Vyřešeno. @OJJ: Fajn. --13. 6. 2017, 12:24 (CEST), Utar (diskuse)
replies: text: ::::  Ví, ale nevidí. :-) Díky.--OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:29 (CEST)
* Hlava, zabírající 32 až 38 % těla – prostě „zabírající asi třetinu _délky_ těla“?
**  OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* sekce o souboji příliš opakuje boj a souboj
**  OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* O rozmnožování rákosničky mramorované bylo zjištěno největší množství informací mezi všemi žábami obývajícími Afriku. – zdroj?
**  Zdroj vždy na konci všech uvedených informací; tady to byla potřebná, ref zdvojen. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* byl by obrázek toho červeného břicha?
**  Ani nejobyčejnějšího poddruhu. Škoda. Ona jsou ale červená hlavně ta stehna z vnitřní strany. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* byla by přehledová mapa rozšíření?
**  Není a ono ani není jisté, kde jaký poddruh žije. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
--12. 6. 2017, 19:29 (CEST), Utar (diskuse)

text: Díky. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
replies: text: : Díky za rychlou reakci. --13. 6. 2017, 12:24 (CEST), Utar (diskuse)
Posun Teplému prostředí se přizpůsobil několika adaptacemi. níže kvituji. Tím ale vznikají dva body
* Jaké jsou to adaptace?
* Při podobných posunech pozor na okolní text. Předtím to byl druh, co se přizpůsobil. Teď je předtím naposledy žába, tedy patří sem přizpůsobila.
Abych hned nepřekryl tu reformulaci kvákání, zatím úvod neměním. --16. 6. 2017, 08:02 (CEST), Utar (diskuse)
=== Mates ===
Udělal jsem nějakou korekci češtiny (malou), cestou mě napadlo:
*"Rozmnožování probíhá hlavně mezi říjnem a únorem" – není to v oblasti subsaharské Afriky a savany trochu nezajímavý údaj? Lepší by bylo to vztáhnout na reálná roční období (zřejmě období dešťů), co tam mají (a třeba do poznámky pak, že jde o tyto měsíce). Je to jak v úvodu, tak v sekci o rozmnožování. Navíc ty měsíce, jak vyplývá z textu zřejmě nejsou vůbec určující, hlavním spouštěčem je zřejmě nižší teplota způsobená příchodem deště.
**  Neřekl bych. Rozmnožovat se mohou po celý rok, tady je, kdy nejčastěji. Osobně mi přijde lepší vědět, ve kterých měsících. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***No já myslím, že je to pro čtenáře laika trochu matoucí a pro čtenáře odborníka trochu neodborné. Jsme na jižní polokouli, říjen až únor má v té oblasti úplně jiný význam – laikovi to evokuje náš "podzim a zimu", ale přitom jde prostě o období dešťů. Já bych teda dal přednost tomu popisu období, které přísluší daným biotopům. Navíc sám říkáš, že se můžou rozmnožovat celý rok. Takže to spíš souvisí s nějakým jiným jevem než co je zrovna za datum. Nedohledával jsem to, asi jde o ty deště ne, který jsou nejvíc mezi říjnem a únorem. --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  Kompromis. Je to v závorce. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* A celá ta věta začínající tím co zmiňuji v předchozím bodě by chtěla roztrhnout na více vět.
**  ?? --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***"Rozmnožování probíhá hlavně mezi říjnem a únorem, samice ve shlukách po dvaceti naklade mezi 150 a 650 vajíčky, ze kterých se vylíhnou pulci za necelý týden a žáby se z nich stanou do dvou měsíců." – zní to hrozně neuhlazeně --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* nevím, jak se skloňuje přesně genus, ale genus bez genusu mi zní blbě :-), asi tam má být jen bez genu, koukni se
**  Úplně jinak. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* ten výzkum mitochondriální DNA (mimochodem tu zkratku jsem odstranil, už to znova není použito v článku, tak je to zbytečné) provedl ten pan  A. Schiøtz?
**  nene. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Areál výskytu zahrnuje Mosambik (severní část) a žába se dále rozšířila přes východ států Malawi a Zimbabwe až do Svazijska a Jihoafrické republiky, zde obývá například západní a východní oblasti Kapska, ale také Limpopo, které souběžně s provincií Mpumalanga představuje místo o vyšší nadmořské výšce, kam se tento druh nepůvodně dostal." – zase hrozně moc informací v jednom souvětí, musel jsem to přečíst 3x, abych pochopil, co všechno v té větě je za informace (matou mě třeba ty světové strany, a pak ta Jihoafrická republika je popsána hrozně zhuštěně). Musel jsem se podívat na mapu, abych pochopil odkud kam to vede (btw mapa areálu výskytu v taxoboxu by se šikla). A navíc teď mě zajímá, jak může rákosníčka nebýt v jižní části Mosambiku, když se vyskytuje ve Svazijsku.
**  Rozděleno. Jižní Mosambik ve zdroji není. Dle IUCN sever Mosambiku > východ Malawi > východ Zimbabwe > Svazijsko > JAR. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***Jenže oni tím popisem zřejmě myslí krajní body, koukni se sem. --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  Aha, takže upraveno. Ne zahrnuje, ale táhne se od. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* "Podle webu AmphibiaWeb poté může obývat i Gabon nebo Keňu." – tomu teda taky nerozumim :D, jednak Gabon je uprostřed tropického lesa, který jsi z areálu o odstavec výše vyloučil, a jednak nechápu jak poté. Jako, kdyby to dávalo do souvislosti invaznost v Jižní Africe, ale do Gabonu a do Keni je to z Jihoafrické republiky žabími skoky pekelně daleko :D.
**  Vyhozeno. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Stehna rákosniček mají červenou barvu." – nechtěl jsi říct spíš prsty? Hned vedle jsou dva obrázky rákosniček a ani jedna červené stehno nemá :-).
**  Zevnitř. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Samotné kvákání o frekvenci 2,8 až 3,1 kHz, kterým se samci ozývají, trvá jednu desetinu sekundy[8]" – V té referenci (jde o článek z FrogMap) jsem nenalezl ani jednu z těch informací (tedy ani frekvenci kvákání ani dobu trvání). Je tam jen, že otravně kvákaj celou noc :D.
**  Dobrá poznámka, jiný ref. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Díky rezonančnímu měchýřku mohou tyto zvuky zesilovat" – není informace o tom, jak hlasité to může být (frekvence o hlasitosti nic neříká, jen, že to slyšíme)
**  To je jasné, decibely nevím. Ale získal jsem celé periodikum (Telford), tam by to mohlo být. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Samička naklade mezi 150 a 650 světložlutými vajíčky s hnědým koncem; podobně jako u všech žab ze superdruhu se jedná o velké množství  (čím větší samice, tím více vajec)" – tu informaci bych vyškrtnul, není ničím zajímavá podle mě, je tam číslo. To že 650 vajíček je celkem hodně bych přenechal představivosti čtenáře.
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Každé vajíčko měří 1,3 až 1,5 mm a samice je klade v malých skupinkách po dvaceti na rostlinstvo ve vodě, přičemž další rozmnožování může nastat za dva nebo tři týdny." – ty věty spolu moc nesouvisejí, rozdělil bych je.
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* V zajetí se jeden exemplář rákosničky mramorované dožil 4 let a devíti měsíců. – mají rákosničky nějaký účel chovu? Informace o průměrném věku dožití u divokých žab není?
**  Nene. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* Rákosnička mramorovaná obývá ve velké populaci rozsáhlý areál rozšíření včetně velkého množství chráněných oblastí, navíc se přizpůsobí mnoha přirozeným prostředím. – nemá tam být, že se přizpůsobí v NEpřirozeném prostředí?
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
To je asi prozatím všechno. Díky za další pěkný článek. Srdečně zdraví --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 11:20 (CEST)

text: Díky. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)

text: Hotovo. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
=== Gumideck ===
Ahoj, jak se dalo čekat, je to moc pěkný článek o sympatické havěti :-) Dovolil jsem si několik drobných úprav přímo v textu. Případné nedostatky buď nebyly a nebo byly již vychytány, mám jen drobnosti až prkotiny:
* A. Schiøtz - nebylo by celé jméno?
**  Arne. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* ...další taktikou proti přílišné ztrátě vody spočívá dále v jejím zadržování v močovém měchýři. - Nějak tu větu nechápu, ale zároveň si nejsem jist, jak si správně přeformulovat :-)
**  Skladuje vodu v močáku. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* velikost jeho území není známa - je myšlen jedinec, předpokládám správně? Nebylo by vhodnější slovo areál?
**  Jinak. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* savany či keřovité oblasti - Přijde mi, že v textu jsou oba pojmy stavěny na roveň, ale ony ty keřovité oblasti u vody budou zcela nepochybně součástí těch savan.
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
Za mě vše, děkuji za pěkné četní. Gumideck (diskuse) 13. 6. 2017, 23:17 (CEST)

text: Díky. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)

text: Mapa. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
=== Vachovec1 ===
Tradičně vysoký kolegův standard. Pár drobných připomínek ode mě:

text: Dobrý. :-) --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Obecná poznámka: pojem "zvíře" používej pokud možno pouze u savců. U ptáků mluv o "ptácích", u obojživelníků o "obojživelnících" atd.
**  Ty jsi to opravoval, nebo je to pořád v článku? Většinou jsem použil, když už by se mockrát žába nebo druh opakovalo. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
*** Opravil jsem během recenze. Stejně tak jsem opravoval dříve u čápa. Proto to tady vlastně zmiňuji. Je mi jasné, že potřebuješ rozšířit slovní zásobu ale "zvíře" je příliš svázáno s představou "savce", aby se to dalo používat ve zcela obecném smyslu. Proto v konkrétních případech je lépe "pták", "ryba" apod. --Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 17:08 (CEST) 
* Taxonomické uspořádání všech těchto druhů je nejasné. – Podtržené spojení odkazuje k čemu? S tím souvisí i hned následující věta/připomínka.
**  Ano, v superdruhu. Původně to tak vyznělo, ale pak jsem přidal informaci o šíření z deštných lesů. Teoreticky by ještě šlo rozvést ze zdroje tím, že se na savany navykly, když začaly lesy ustupovat savanám. Jednotlivé populace pak myslím oddělila geologická činnost Velké příkopové propadliny. Ale to se spíše hodí do článku o rodu. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Žáby mohou mít řadu různých barevných odstínů. – Jaké žáby? Rodu Hyperolius? Superdruhu Hyperolius viridiflavus? Druhu Hyperolius marmoratus?
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* …a žába se dále rozšířila přes východ států Malawi a Zimbabwe až do Svazijska a Jihoafrické republiky. – Pochybuji, že by se šířila do JAR přes Malawi a Zimbabwe, spíše se tam rozšířila z Mosambiku.
**  Špatný formul. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* … další taktikou proti přílišné ztrátě vody spočívá dále v jejím zadržování v močovém měchýři. – To není zrovna ideální formulace.
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Je jedním z likvidátorů škůdce Diaphorina citri řadící se mezi polokřídlé, díky čemuž je prospěšná pro člověka. – Na jakých rostlinách/plodinách Diaphorina škodí?
**  Jak už napovídá název citri, tak citrusům - způsobuje jejich zelenání. Vyčetl jsem to na enwiki a vložil tam zmínku. 
--Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 13:54 (CEST)

text: Děkuji. Když bude čas, koukni ještě prosím na Portia (rod). Whitesachem už tam na druhou recenzi čeká jak dlouho. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
replies: text: :  Podívám se. Ty kdyžtak pomoz kolegovi Tobartos s článkem tučňák kroužkový. Jak je vidět z mé tamní recenze, článek má značné problémy, dokonce i autorskoprávního charakteru. Kolega se patrně bez vedení někoho zkušenějšího neobejde. Je to myslím jeho první pokus o DČ, tak je na místě trpělivost a schovívavost. --Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 17:08 (CEST)
replies: text: ::  Vím svoje (a propos, asi dva odkazy už jsou v makakovi za ten rok nefunkční, bude je třeba nahradit), zrecenzuji až se vyřeší hlavní nedostatky článku, aneb zatím škoda číst něco, co psal pan Veselovský. Osobně se tam bojím strojových překladů nevím odkud (zase PP) a vadí mi i refování tím, co sám psal. Jinak ale pěkný článek, sám jsem se někde na diskusi zmínil, že by to mohl být časem DČ, má ale pěkné moře nedostatků. Zkouknu to taky po odborné stránce, napíšu, co mi tam chybí (když dělali rozsáhlé analýzy deoxyribonukleové kyseliny, tak třeba zjistili taky nejbližší příbuzné atd.) --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 17:15 (CEST)
=== Jann ===
Tak došla řada na žábu.. 
* Úvod: Životu v suchém prostředí se přizpůsobil několika adaptacemi. Samcům se vyvinul - budí dojem, že měchýřek a kvákání po půlnoci je adaptace na sucho. Je dojem správný? jestli není tak bych větu s adaptacemi posunul na konec odstavce
**  --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Taxonomie: genus máš v 2. pádě, ale superspecies a species v 1., a u čeledi latinský ekvivalent chybí. Pro mne se článek bez latiny obejde, když tam jsou odkazy; ale když latinské názvy používáš, tak buď všechny v prvním pádu nebo všechny vyskloňované (radši bych 1. pád, abychom nezaskočili obyčejného čtenáře divnými tvary).
**  Nechal jsem tam jen superspecies − tvar, který používám i dále v článku. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Arne Schiøtz navrhl - bylo by hezké napsat proč to navrhl
**  Píšou, že jsou prý formy jednoznačně pokryty (?)--OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
* byla určena jako samostatný druh mezi lety 2000−2001,[4] z roku 2001 také pochází popis jejích 13 poddruhů.[8] Odborným jménem je nazývána Hyperolius marmoratus. Vědecky žábu popsal Ludwig Wilhelm Rapp v roce 1842. - zpočátku zmatení, po zamyšlení vymyslel, že Rapp dotyčnou žábu posal jako poddruh (nebo jako něco jiného?). Což by se mělo uvést.
**  Dal jsem, že pod tímhle jménem ji popsal ten a ten. Škoda, že nebyla etymologie. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Ten dosahuje u rákosniček z celého superdruhu Hyperolius viridiflavus jen krátké velikosti - takové nějaké šroubované; chce se říct, že v rámci superdruhu mají relativně krátký čenich?
**  --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Samci všech těchto žab - samci superdruhu nebo druhu?
**  --OJJ, Diskuse
*(Eleocharis limosa, keře, plovoucí rostlinstvo) - lze doplnit co je ta latinská věc? např. (trávy Eleocharis... jestli je to tráva...
**  --OJJ, Diskuse
* Díky rezonančnímu měchýřku - někdo jim třeba za hlasité kvákání neděkuje, proto bych navrhnul „Rezonanční měchýřek zesiluje kvákání.“
**  --OJJ, Diskuse
Trochu jsem přerochtal stylistiku, jinak za mě dobrý. --Jann (diskuse) 15. 6. 2017, 17:07 (CEST)

text: Díky. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
=== Kacir ===
*/Infobox
**slepá mapa; do popisku v Africe
***  --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Úvod
**doplnit a zkompletovat nezlom. mezery
*** Snad  --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Taxonomie
**co bylo tou přírodní bariérou, která vedla k vydělení druhu v rámci superdruhu?
***  Mám dojem, že Velká příkopová propadlina, je to myslím i v referenci pět, nevím ale, jestli to platí přesně pro tuto rákosničku. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
****Bylo by dobré event. dohledat zdroj a tuto informaci zapracovat.--Kacir 18. 6. 2017, 17:50 (CEST)
*/Výskyt
**poslední dvě jsou pak oblastí nedávného rozšíření – čtenář neví, co je zde „nedávné“ – roky, desítky let? 
**no, IMHO je stávající text možný, ale jedná se o duplicitu: „(1)… poslední dvě [oblasti] jsou pak oblastí nedávného rozšíření do vyšší nadmořské výšky. [další odstavec] (2) i ve vyšších nadmořských výškách lze nalézt velké populace  [+ závěrečná věta] (3) Žije v oblastech až do 1 600 metrů nad mořem.“
***  Vyhodil jsem to. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Popis
**délka samce až 43 mm > proč byl preferován zdroj na 43 mm a nikoli na 33 mm, také obsažený v sekci.
***  Přišlo mi, že jsou za popisem alespoň dva zdroje. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
**další taktikou proti přílišné ztrátě vody je v její zadržování v močovém měchýři. – ona to není ani tak taktika proti ztrátě vody, ale primárně taktika proti přehřátí . V parném suchém počasí, kdy je žába dehrydatována, využije vodu uloženou v měchýři právě k ochlazení, a to díky jednoduchému fyikálnímu jevu zvanému vypařování, kdy vodu z měchýře převede do kůže, kde odpaření vody způsobí ochlazení organismu.
***  Přidal jsem. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
**Tuto vlastnost způsobuji puriny, které žába získává z potravy, což ale zdroj netvrdí . Uvádí, že puriny vznikají až v organismu v důsledku látkové přeměny (metabolismu) potravy. Puriny jsou malé krystalky, které vytvářejí pláty v pigmentových buňkách kůže, v nichž odrážeji světelné paprsky, čímž snižují teplotu povrchu těla. (Otázkou je nakolik je potrava rákosničky bohatá na puriny a jestli je dokáží již z potravy využívat (např. jako člověk), což zdroj nezmiňuje).
***  Tak jsem to dal pryč, --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
****  Teď jsem si tu pasáž přečetl pozorně znovu, v noci mi to bylo sice rychle „jasné“, ovšem nyní jsem došel k závěru, že tvá formulace v článku byla správně. „Food wastes are converted into substances called purines,“ v podstatě znamená, že rozštípané zbytky chymusu, které nejsou metabolizovány jsou – jak vypadly ze zpracované potravy (včetně purinů) –, tělem použity. „Converted“ zde nemá význam „přeměny“ látkové, kdyby si tělo puriny znovu stavělo de novo, ale prostě „přeměny“ potravy na produkty ve formě purinů.--Kacir 18. 6. 2017, 15:43 (CEST) 
***** Jsem si myslel. Jinak off topic, koukni prosím na User:OJJ/Papoušek překrásný, hodí se ti tam víc  nebo ? --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 16:02 (CEST)
******V textu bych používal citace, citáty spíše v samostatné sekci, nebo mimo plynulý text.--Kacir 18. 6. 2017, 16:05 (CEST)

text: Část.--Kacir 18. 6. 2017, 02:32 (CEST)
replies: text: :  Zatím  a díky. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Chování
**Vysvětli mi význam druhé části souvětí: Odstrašující volání samice ignorují, ale u jiných samců by mohlo snižovat jejich úspěšnost přilákání samice. (Pokud samice volání ingorují, jak může snižovat úspěšnost jejich přilákání k jiným samcům?) 
***  Trochu reformul. Co jsem pochopil, tak samci vydávají agresivní volání na další samce, kteří tak hůře přilákají samice. OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:10 (CEST)

text: Díky za článek, pěkná práce. Doporučuji k DČ.--Kacir 18. 6. 2017, 17:50 (CEST)
replies: text: :  Dík. Pak ještě dodělám papouška, na prázdniny pravděpodobně něco velkého, asi lev. Vandalové nejsou, je klídek... Ještě pingnu ostatní recenzenty (), tak si to nějak vyhodnoťte. OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:10 (CEST)
A vzhledem k problému mého NB, na který upozornil Utar, bych tu měl jednu pohádku: Za mlhou hustou tak, že by se dala krájet, jsou jihoafrická jezera. Ve dne jsou docela obyčejná, ale v noci tam protivně kváká rákosníček mramorovaný. :) OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:14 (CEST)
thread_title:  Wikipedie:WikiProjekt Kvalita 

message: Pár postřehů na rozjezd:
* rákosn_i_čka nebo rákosn_í_čka?
**  i. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
***Pozn. od náhodného kolemjdoucího: v článku se vyskytují obě varianty. --Harold (diskuse) 13. 6. 2017, 12:05 (CEST)
****  Aha. Můj počítač zná jen Rákosníčka. , já jako dost krátkozraký člověk jsem si toho nevšiml. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
replies: text: ::: @Harold: Díky, tak jsem to myslel. Bral jsem ten Komentář tak, že OJJ ví, která varianta je správná a v rámci dalších úprav se to chystá sjednotit, takže to zatím není Vyřešeno. @OJJ: Fajn. --13. 6. 2017, 12:24 (CEST), Utar (diskuse)
replies: text: ::::  Ví, ale nevidí. :-) Díky.--OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:29 (CEST)
* Hlava, zabírající 32 až 38 % těla – prostě „zabírající asi třetinu _délky_ těla“?
**  OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* sekce o souboji příliš opakuje boj a souboj
**  OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* O rozmnožování rákosničky mramorované bylo zjištěno největší množství informací mezi všemi žábami obývajícími Afriku. – zdroj?
**  Zdroj vždy na konci všech uvedených informací; tady to byla potřebná, ref zdvojen. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* byl by obrázek toho červeného břicha?
**  Ani nejobyčejnějšího poddruhu. Škoda. Ona jsou ale červená hlavně ta stehna z vnitřní strany. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
* byla by přehledová mapa rozšíření?
**  Není a ono ani není jisté, kde jaký poddruh žije. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
--12. 6. 2017, 19:29 (CEST), Utar (diskuse)

text: Díky. OJJ, Diskuse 12. 6. 2017, 19:52 (CEST)
replies: text: : Díky za rychlou reakci. --13. 6. 2017, 12:24 (CEST), Utar (diskuse)
Posun Teplému prostředí se přizpůsobil několika adaptacemi. níže kvituji. Tím ale vznikají dva body
* Jaké jsou to adaptace?
* Při podobných posunech pozor na okolní text. Předtím to byl druh, co se přizpůsobil. Teď je předtím naposledy žába, tedy patří sem přizpůsobila.
Abych hned nepřekryl tu reformulaci kvákání, zatím úvod neměním. --16. 6. 2017, 08:02 (CEST), Utar (diskuse)
thread_title:  Utar 

message: Udělal jsem nějakou korekci češtiny (malou), cestou mě napadlo:
*"Rozmnožování probíhá hlavně mezi říjnem a únorem" – není to v oblasti subsaharské Afriky a savany trochu nezajímavý údaj? Lepší by bylo to vztáhnout na reálná roční období (zřejmě období dešťů), co tam mají (a třeba do poznámky pak, že jde o tyto měsíce). Je to jak v úvodu, tak v sekci o rozmnožování. Navíc ty měsíce, jak vyplývá z textu zřejmě nejsou vůbec určující, hlavním spouštěčem je zřejmě nižší teplota způsobená příchodem deště.
**  Neřekl bych. Rozmnožovat se mohou po celý rok, tady je, kdy nejčastěji. Osobně mi přijde lepší vědět, ve kterých měsících. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***No já myslím, že je to pro čtenáře laika trochu matoucí a pro čtenáře odborníka trochu neodborné. Jsme na jižní polokouli, říjen až únor má v té oblasti úplně jiný význam – laikovi to evokuje náš "podzim a zimu", ale přitom jde prostě o období dešťů. Já bych teda dal přednost tomu popisu období, které přísluší daným biotopům. Navíc sám říkáš, že se můžou rozmnožovat celý rok. Takže to spíš souvisí s nějakým jiným jevem než co je zrovna za datum. Nedohledával jsem to, asi jde o ty deště ne, který jsou nejvíc mezi říjnem a únorem. --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  Kompromis. Je to v závorce. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* A celá ta věta začínající tím co zmiňuji v předchozím bodě by chtěla roztrhnout na více vět.
**  ?? --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***"Rozmnožování probíhá hlavně mezi říjnem a únorem, samice ve shlukách po dvaceti naklade mezi 150 a 650 vajíčky, ze kterých se vylíhnou pulci za necelý týden a žáby se z nich stanou do dvou měsíců." – zní to hrozně neuhlazeně --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* nevím, jak se skloňuje přesně genus, ale genus bez genusu mi zní blbě :-), asi tam má být jen bez genu, koukni se
**  Úplně jinak. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* ten výzkum mitochondriální DNA (mimochodem tu zkratku jsem odstranil, už to znova není použito v článku, tak je to zbytečné) provedl ten pan  A. Schiøtz?
**  nene. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Areál výskytu zahrnuje Mosambik (severní část) a žába se dále rozšířila přes východ států Malawi a Zimbabwe až do Svazijska a Jihoafrické republiky, zde obývá například západní a východní oblasti Kapska, ale také Limpopo, které souběžně s provincií Mpumalanga představuje místo o vyšší nadmořské výšce, kam se tento druh nepůvodně dostal." – zase hrozně moc informací v jednom souvětí, musel jsem to přečíst 3x, abych pochopil, co všechno v té větě je za informace (matou mě třeba ty světové strany, a pak ta Jihoafrická republika je popsána hrozně zhuštěně). Musel jsem se podívat na mapu, abych pochopil odkud kam to vede (btw mapa areálu výskytu v taxoboxu by se šikla). A navíc teď mě zajímá, jak může rákosníčka nebýt v jižní části Mosambiku, když se vyskytuje ve Svazijsku.
**  Rozděleno. Jižní Mosambik ve zdroji není. Dle IUCN sever Mosambiku > východ Malawi > východ Zimbabwe > Svazijsko > JAR. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
***Jenže oni tím popisem zřejmě myslí krajní body, koukni se sem. --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 12:04 (CEST)
****  Aha, takže upraveno. Ne zahrnuje, ale táhne se od. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
* "Podle webu AmphibiaWeb poté může obývat i Gabon nebo Keňu." – tomu teda taky nerozumim :D, jednak Gabon je uprostřed tropického lesa, který jsi z areálu o odstavec výše vyloučil, a jednak nechápu jak poté. Jako, kdyby to dávalo do souvislosti invaznost v Jižní Africe, ale do Gabonu a do Keni je to z Jihoafrické republiky žabími skoky pekelně daleko :D.
**  Vyhozeno. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Stehna rákosniček mají červenou barvu." – nechtěl jsi říct spíš prsty? Hned vedle jsou dva obrázky rákosniček a ani jedna červené stehno nemá :-).
**  Zevnitř. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Samotné kvákání o frekvenci 2,8 až 3,1 kHz, kterým se samci ozývají, trvá jednu desetinu sekundy[8]" – V té referenci (jde o článek z FrogMap) jsem nenalezl ani jednu z těch informací (tedy ani frekvenci kvákání ani dobu trvání). Je tam jen, že otravně kvákaj celou noc :D.
**  Dobrá poznámka, jiný ref. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Díky rezonančnímu měchýřku mohou tyto zvuky zesilovat" – není informace o tom, jak hlasité to může být (frekvence o hlasitosti nic neříká, jen, že to slyšíme)
**  To je jasné, decibely nevím. Ale získal jsem celé periodikum (Telford), tam by to mohlo být. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Samička naklade mezi 150 a 650 světložlutými vajíčky s hnědým koncem; podobně jako u všech žab ze superdruhu se jedná o velké množství  (čím větší samice, tím více vajec)" – tu informaci bych vyškrtnul, není ničím zajímavá podle mě, je tam číslo. To že 650 vajíček je celkem hodně bych přenechal představivosti čtenáře.
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* "Každé vajíčko měří 1,3 až 1,5 mm a samice je klade v malých skupinkách po dvaceti na rostlinstvo ve vodě, přičemž další rozmnožování může nastat za dva nebo tři týdny." – ty věty spolu moc nesouvisejí, rozdělil bych je.
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* V zajetí se jeden exemplář rákosničky mramorované dožil 4 let a devíti měsíců. – mají rákosničky nějaký účel chovu? Informace o průměrném věku dožití u divokých žab není?
**  Nene. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
* Rákosnička mramorovaná obývá ve velké populaci rozsáhlý areál rozšíření včetně velkého množství chráněných oblastí, navíc se přizpůsobí mnoha přirozeným prostředím. – nemá tam být, že se přizpůsobí v NEpřirozeném prostředí?
**  --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)
To je asi prozatím všechno. Díky za další pěkný článek. Srdečně zdraví --Mates (diskuse) 13. 6. 2017, 11:20 (CEST)
replies: text: Díky. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 11:49 (CEST)

text: Hotovo. --OJJ, Diskuse 13. 6. 2017, 12:21 (CEST)
thread_title:  Mates 

message: Ahoj, jak se dalo čekat, je to moc pěkný článek o sympatické havěti :-) Dovolil jsem si několik drobných úprav přímo v textu. Případné nedostatky buď nebyly a nebo byly již vychytány, mám jen drobnosti až prkotiny:
* A. Schiøtz - nebylo by celé jméno?
**  Arne. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* ...další taktikou proti přílišné ztrátě vody spočívá dále v jejím zadržování v močovém měchýři. - Nějak tu větu nechápu, ale zároveň si nejsem jist, jak si správně přeformulovat :-)
**  Skladuje vodu v močáku. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* velikost jeho území není známa - je myšlen jedinec, předpokládám správně? Nebylo by vhodnější slovo areál?
**  Jinak. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
* savany či keřovité oblasti - Přijde mi, že v textu jsou oba pojmy stavěny na roveň, ale ony ty keřovité oblasti u vody budou zcela nepochybně součástí těch savan.
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
Za mě vše, děkuji za pěkné četní. Gumideck (diskuse) 13. 6. 2017, 23:17 (CEST)
replies: text: Díky. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)

text: Mapa. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 08:37 (CEST)
thread_title:  Gumideck 

message: Tradičně vysoký kolegův standard. Pár drobných připomínek ode mě:
replies: text: Dobrý. :-) --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Obecná poznámka: pojem "zvíře" používej pokud možno pouze u savců. U ptáků mluv o "ptácích", u obojživelníků o "obojživelnících" atd.
**  Ty jsi to opravoval, nebo je to pořád v článku? Většinou jsem použil, když už by se mockrát žába nebo druh opakovalo. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
*** Opravil jsem během recenze. Stejně tak jsem opravoval dříve u čápa. Proto to tady vlastně zmiňuji. Je mi jasné, že potřebuješ rozšířit slovní zásobu ale "zvíře" je příliš svázáno s představou "savce", aby se to dalo používat ve zcela obecném smyslu. Proto v konkrétních případech je lépe "pták", "ryba" apod. --Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 17:08 (CEST) 
* Taxonomické uspořádání všech těchto druhů je nejasné. – Podtržené spojení odkazuje k čemu? S tím souvisí i hned následující věta/připomínka.
**  Ano, v superdruhu. Původně to tak vyznělo, ale pak jsem přidal informaci o šíření z deštných lesů. Teoreticky by ještě šlo rozvést ze zdroje tím, že se na savany navykly, když začaly lesy ustupovat savanám. Jednotlivé populace pak myslím oddělila geologická činnost Velké příkopové propadliny. Ale to se spíše hodí do článku o rodu. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Žáby mohou mít řadu různých barevných odstínů. – Jaké žáby? Rodu Hyperolius? Superdruhu Hyperolius viridiflavus? Druhu Hyperolius marmoratus?
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* …a žába se dále rozšířila přes východ států Malawi a Zimbabwe až do Svazijska a Jihoafrické republiky. – Pochybuji, že by se šířila do JAR přes Malawi a Zimbabwe, spíše se tam rozšířila z Mosambiku.
**  Špatný formul. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* … další taktikou proti přílišné ztrátě vody spočívá dále v jejím zadržování v močovém měchýři. – To není zrovna ideální formulace.
**  --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
* Je jedním z likvidátorů škůdce Diaphorina citri řadící se mezi polokřídlé, díky čemuž je prospěšná pro člověka. – Na jakých rostlinách/plodinách Diaphorina škodí?
**  Jak už napovídá název citri, tak citrusům - způsobuje jejich zelenání. Vyčetl jsem to na enwiki a vložil tam zmínku. 
--Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 13:54 (CEST)

text: Děkuji. Když bude čas, koukni ještě prosím na Portia (rod). Whitesachem už tam na druhou recenzi čeká jak dlouho. --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 15:41 (CEST)
replies: text: :  Podívám se. Ty kdyžtak pomoz kolegovi Tobartos s článkem tučňák kroužkový. Jak je vidět z mé tamní recenze, článek má značné problémy, dokonce i autorskoprávního charakteru. Kolega se patrně bez vedení někoho zkušenějšího neobejde. Je to myslím jeho první pokus o DČ, tak je na místě trpělivost a schovívavost. --Vachovec1 (diskuse) 14. 6. 2017, 17:08 (CEST)
replies: text: ::  Vím svoje (a propos, asi dva odkazy už jsou v makakovi za ten rok nefunkční, bude je třeba nahradit), zrecenzuji až se vyřeší hlavní nedostatky článku, aneb zatím škoda číst něco, co psal pan Veselovský. Osobně se tam bojím strojových překladů nevím odkud (zase PP) a vadí mi i refování tím, co sám psal. Jinak ale pěkný článek, sám jsem se někde na diskusi zmínil, že by to mohl být časem DČ, má ale pěkné moře nedostatků. Zkouknu to taky po odborné stránce, napíšu, co mi tam chybí (když dělali rozsáhlé analýzy deoxyribonukleové kyseliny, tak třeba zjistili taky nejbližší příbuzné atd.) --OJJ, Diskuse 14. 6. 2017, 17:15 (CEST)
thread_title:  Vachovec1 

message: Tak došla řada na žábu.. 
* Úvod: Životu v suchém prostředí se přizpůsobil několika adaptacemi. Samcům se vyvinul - budí dojem, že měchýřek a kvákání po půlnoci je adaptace na sucho. Je dojem správný? jestli není tak bych větu s adaptacemi posunul na konec odstavce
**  --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Taxonomie: genus máš v 2. pádě, ale superspecies a species v 1., a u čeledi latinský ekvivalent chybí. Pro mne se článek bez latiny obejde, když tam jsou odkazy; ale když latinské názvy používáš, tak buď všechny v prvním pádu nebo všechny vyskloňované (radši bych 1. pád, abychom nezaskočili obyčejného čtenáře divnými tvary).
**  Nechal jsem tam jen superspecies − tvar, který používám i dále v článku. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Arne Schiøtz navrhl - bylo by hezké napsat proč to navrhl
**  Píšou, že jsou prý formy jednoznačně pokryty (?)--OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
* byla určena jako samostatný druh mezi lety 2000−2001,[4] z roku 2001 také pochází popis jejích 13 poddruhů.[8] Odborným jménem je nazývána Hyperolius marmoratus. Vědecky žábu popsal Ludwig Wilhelm Rapp v roce 1842. - zpočátku zmatení, po zamyšlení vymyslel, že Rapp dotyčnou žábu posal jako poddruh (nebo jako něco jiného?). Což by se mělo uvést.
**  Dal jsem, že pod tímhle jménem ji popsal ten a ten. Škoda, že nebyla etymologie. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Ten dosahuje u rákosniček z celého superdruhu Hyperolius viridiflavus jen krátké velikosti - takové nějaké šroubované; chce se říct, že v rámci superdruhu mají relativně krátký čenich?
**  --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
*Samci všech těchto žab - samci superdruhu nebo druhu?
**  --OJJ, Diskuse
*(Eleocharis limosa, keře, plovoucí rostlinstvo) - lze doplnit co je ta latinská věc? např. (trávy Eleocharis... jestli je to tráva...
**  --OJJ, Diskuse
* Díky rezonančnímu měchýřku - někdo jim třeba za hlasité kvákání neděkuje, proto bych navrhnul „Rezonanční měchýřek zesiluje kvákání.“
**  --OJJ, Diskuse
Trochu jsem přerochtal stylistiku, jinak za mě dobrý. --Jann (diskuse) 15. 6. 2017, 17:07 (CEST)
replies: text: Díky. --OJJ, Diskuse 16. 6. 2017, 06:59 (CEST)
thread_title:  Jann 

message: */Infobox
**slepá mapa; do popisku v Africe
***  --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Úvod
**doplnit a zkompletovat nezlom. mezery
*** Snad  --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Taxonomie
**co bylo tou přírodní bariérou, která vedla k vydělení druhu v rámci superdruhu?
***  Mám dojem, že Velká příkopová propadlina, je to myslím i v referenci pět, nevím ale, jestli to platí přesně pro tuto rákosničku. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
****Bylo by dobré event. dohledat zdroj a tuto informaci zapracovat.--Kacir 18. 6. 2017, 17:50 (CEST)
*/Výskyt
**poslední dvě jsou pak oblastí nedávného rozšíření – čtenář neví, co je zde „nedávné“ – roky, desítky let? 
**no, IMHO je stávající text možný, ale jedná se o duplicitu: „(1)… poslední dvě [oblasti] jsou pak oblastí nedávného rozšíření do vyšší nadmořské výšky. [další odstavec] (2) i ve vyšších nadmořských výškách lze nalézt velké populace  [+ závěrečná věta] (3) Žije v oblastech až do 1 600 metrů nad mořem.“
***  Vyhodil jsem to. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Popis
**délka samce až 43 mm > proč byl preferován zdroj na 43 mm a nikoli na 33 mm, také obsažený v sekci.
***  Přišlo mi, že jsou za popisem alespoň dva zdroje. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
**další taktikou proti přílišné ztrátě vody je v její zadržování v močovém měchýři. – ona to není ani tak taktika proti ztrátě vody, ale primárně taktika proti přehřátí . V parném suchém počasí, kdy je žába dehrydatována, využije vodu uloženou v měchýři právě k ochlazení, a to díky jednoduchému fyikálnímu jevu zvanému vypařování, kdy vodu z měchýře převede do kůže, kde odpaření vody způsobí ochlazení organismu.
***  Přidal jsem. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
**Tuto vlastnost způsobuji puriny, které žába získává z potravy, což ale zdroj netvrdí . Uvádí, že puriny vznikají až v organismu v důsledku látkové přeměny (metabolismu) potravy. Puriny jsou malé krystalky, které vytvářejí pláty v pigmentových buňkách kůže, v nichž odrážeji světelné paprsky, čímž snižují teplotu povrchu těla. (Otázkou je nakolik je potrava rákosničky bohatá na puriny a jestli je dokáží již z potravy využívat (např. jako člověk), což zdroj nezmiňuje).
***  Tak jsem to dal pryč, --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
****  Teď jsem si tu pasáž přečetl pozorně znovu, v noci mi to bylo sice rychle „jasné“, ovšem nyní jsem došel k závěru, že tvá formulace v článku byla správně. „Food wastes are converted into substances called purines,“ v podstatě znamená, že rozštípané zbytky chymusu, které nejsou metabolizovány jsou – jak vypadly ze zpracované potravy (včetně purinů) –, tělem použity. „Converted“ zde nemá význam „přeměny“ látkové, kdyby si tělo puriny znovu stavělo de novo, ale prostě „přeměny“ potravy na produkty ve formě purinů.--Kacir 18. 6. 2017, 15:43 (CEST) 
***** Jsem si myslel. Jinak off topic, koukni prosím na User:OJJ/Papoušek překrásný, hodí se ti tam víc  nebo ? --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 16:02 (CEST)
******V textu bych používal citace, citáty spíše v samostatné sekci, nebo mimo plynulý text.--Kacir 18. 6. 2017, 16:05 (CEST)
replies: text: Část.--Kacir 18. 6. 2017, 02:32 (CEST)
replies: text: :  Zatím  a díky. --OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 14:23 (CEST)
*/Chování
**Vysvětli mi význam druhé části souvětí: Odstrašující volání samice ignorují, ale u jiných samců by mohlo snižovat jejich úspěšnost přilákání samice. (Pokud samice volání ingorují, jak může snižovat úspěšnost jejich přilákání k jiným samcům?) 
***  Trochu reformul. Co jsem pochopil, tak samci vydávají agresivní volání na další samce, kteří tak hůře přilákají samice. OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:10 (CEST)

text: Díky za článek, pěkná práce. Doporučuji k DČ.--Kacir 18. 6. 2017, 17:50 (CEST)
replies: text: :  Dík. Pak ještě dodělám papouška, na prázdniny pravděpodobně něco velkého, asi lev. Vandalové nejsou, je klídek... Ještě pingnu ostatní recenzenty (), tak si to nějak vyhodnoťte. OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:10 (CEST)
A vzhledem k problému mého NB, na který upozornil Utar, bych tu měl jednu pohádku: Za mlhou hustou tak, že by se dala krájet, jsou jihoafrická jezera. Ve dne jsou docela obyčejná, ale v noci tam protivně kváká rákosníček mramorovaný. :) OJJ, Diskuse 18. 6. 2017, 18:14 (CEST)
thread_title:  Kacir 

message: Už čekáme zase skoro týden. :-) --OJJ, Diskuse 23. 6. 2017, 15:45 (CEST)
replies: text: Zdá se, vše bylo vypořádáno. Dobrý článek udělen.--Kacir 24. 6. 2017, 18:21 (CEST)
replies: text: :  Díky, a až se tohle zamodří, půjde to do recenzí taky. :-) OJJ, Diskuse 24. 6. 2017, 18:39 (CEST)
thread_title:  Vyhodnocení