lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Konstantin I. Veliký

message: Dodo, nezlobte se, nemáte pravdu. Chrám sv. Pavla za hradbami vznikl až koncem 4.století, Konstantin tu nechal postavit pouze kapli. To uvádějí odborníci, jako je pan prof. Polc. Di
replies: text: Zčásti máte pravdu - původní stavbu vystavěl Constantinus, později však byla stavba značně rozšířena Theodosiem I. roku 386. To ovšem není v rozporu s tímto článkem. --Dodo ✉ 21:33, 20. 6. 2005 (UTC)
Podle mého názoru je to zavádějící. Proč tam nenechat přesnější verzi textu? Di

text: Svá tvrzení zakládám např. na en:Basilica of Saint Paul Outside the Walls. K podpisu - místo jména lze za sebou zapsat pouze 4 vlnovky a tak se podepsat (pokud jste ovšem přihlášena) - pak se u Vašeho podpisu objeví i čas, aby bylo možné lépe se v diskusi orientovat (tedy ~~~~). --Dodo ✉ 06:57, 21. 6. 2005 (UTC)
V úvodu článku je uvedeno, že se Konstantin narodil někdy mezi léty 272 až 285. V infoboxu je ale přesný rok 274. Ve své obsáhlé monografii
http://eclass.uth.gr/eclass/modules/document/file.php/SEAD260/The%20Cambridge%20Companion%20to%20Age%20of%20Constantine.pdf
její autor uvádí, že většina moderních historiků se nyní shoduje na roce 272. Tento rok je v článku uveden (v neshodě s infoboxem) v kapitole 1.1.1 Mládí. 
Prosím uvažte sjednocení zmíněných údajů, případně i citaci shora zmíněné práce.
Zdekos (diskuse) 25. 3. 2018, 09:43 (CEST)

message: V úvodu článku je uvedeno, že se Konstantin narodil někdy mezi léty 272 až 285. V infoboxu je ale přesný rok 274. Ve své obsáhlé monografii
http://eclass.uth.gr/eclass/modules/document/file.php/SEAD260/The%20Cambridge%20Companion%20to%20Age%20of%20Constantine.pdf
její autor uvádí, že většina moderních historiků se nyní shoduje na roce 272. Tento rok je v článku uveden (v neshodě s infoboxem) v kapitole 1.1.1 Mládí. 
Prosím uvažte sjednocení zmíněných údajů, případně i citaci shora zmíněné práce.
Zdekos (diskuse) 25. 3. 2018, 09:45 (CEST)
thread_title:  Konstantin I. Veliký
Diskuse:Windows 98

message: V roce 2005 se Windows 98 stávají minoritním operačním systémem, který provozuje méně než 10% počítačů připojených k Internetu. Nicméně je stále používán na starších počítačích pro své nižší naroky na paměť počítače. (proti pozdějším verzím Windows) -- 195.47.69.2 21.6.2005, 06:59 
replies: text: Tenhle udaj 10% je dost zavadejici. 10% pocítacu pripojených k Internetu se zda byt na prvni pohled velmi malo, v porovnani se zastoupenim jednotlivych uzivanych systemu vznikne ovsem uplne jiny dojem. Zastoupeni W98 lze i dnes (udajne okolo 5%)srovnat se zastoupenim jinak urcitymi kruhy velmi propagovanych systemu Mac a Linux. A svym statutem minoritniho systemu ziskava W98 i bezpecnostni aspekt, ktery je z tehoz duvodu vlastni Linuxu a Macu, jez prinejmensim vykompenzuji bezpecnostni deficit zpusobeny chybejici NT-strukturou.

text: Dalsi prednosti W98 je jeho pomerna nenarocnost na systemove zdroje (typicke 175 MB po nainstalovani W98SE z CD na disku zabira sice doplnenim aktualizaci naroste na zhruba 500 MB, ale i tak zustava hluboko pod W2k-prof, o XP, Viste a i jako "usporne" vychvalovane 7 (narokuje 16 GB!) ani nemluve. Soucasne vynika i jednoduchou obsluhou. Jeho prednosti se uplatni predevsim u soukromych uzivatelu, kteri provozujji jen jeden jedniny pocitac bez potreby vytvoreni domaci site. -- 62.167.26.58 23. 8. 2009, 14:06 (UTC)
thread_title:  % instalací v roce 2005 

message: Zdroj? -- 62.167.26.58 23. 8. 2009, 14:13 (UTC)
Preložil som túto stránku z tohto originálu čo slovenčiny ale časť stránky z odkazmi administrator Vasiľ zmazal. Závidím českej wikipédii že tu máte slobodnú enckyklopédiu ale slovenská encyklopédia s Vasiľom je totalitná. Som redaktor s menom Henrich37. Vasiľ blokuje moje príspevky. Tu na českej wikipédii môžu byť odkazy na stránky kde ešte existuje podpora pre Windows 98 a kde sú ovládače pre tento starý systém ktorý však používajú ludia so starými PC. To Vasiľ na slovenskej wikipédii nedovolí. Vasiľ mi zmazal stránku o "najvyšších budovách SR" s argumentom že sa majú zahrnúť do stavieb. Pritom stavby sú niečo iné ako budovy. Skoro všetky národné wikipédie majú zoznam najvyšších stavieb v ich štáte, ale v slovenskej wikipédii to môžné nie je. Dokazuje mi to že český národ je kultúrnejší a liberálnejší ako Slováci. Henrich37 7. 5. 2010, 16:54 (UTC)
thread_title:  Podpora do 11. cervence 2007
Diskuse:Modulace

message: :(přesunuto přímo z článku, do kterého to vložil 62.65.180.6)
Zdravím,
větší pitomost, jako je Vámi nakreslené schema krystalky jsem už dlouho neviděl. Alespoň to rychle opravte.
Miloš
Ten, kdo měl námitku, dí pravdu.
Reproduktor má být zapojen v obvodu, nikoliv mimo něj. A spíš než reproduktor by to mělo být nakresleno sluchátko (reproduktor má příliš malou impedanci pro krystalku)). Paralelně s ním se občas ještě dává filtrační kondenzátor. V blízkosti silného vysílače jedné stanice je zbytečné mít vstupní LC obvod. --Postrach 08:45, 21. 6. 2005 (UTC)
Kromě toho ještě jedna faktická připomínka - krystalka patří ke článku popisujícímu demodulaci, protože z modulovaného signálu přenášeného vzduchem rekonstruuje původní signál, kterým byla modulována nosná.
Chce to asi celé přepracovat. Modulace navíc není jen o rádiu. Hlavně tam chybí QAM modulace (v dnešních dobách je použita kam se člověk podívá :) --Bruce Shorty 00:01, 15. 4. 2006 (UTC)
thread_title:  Krystalka
Diskuse:Karel Veliký

message: Už delší dobu váhám - nepíše se spíše "francká" (říše) namísto "franská"? Od slova "Frank" by tam podle pravidel tvoření slov v češtině mělo být "francký". Takto ("francký") píše např. z literatury P. Hora aj. --Ansgar 06:43, 23. 6. 2005 (UTC)
replies: text: Diskuse zde již probíhala (někde), výsledkem je např. Seznam franských králů. --Dodo ✉ 07:48, 23. 6. 2005 (UTC)
Nebyl náhodou nástupcem Karla Velikého Ludvík Pobožný? Je zde uveden Lothar I. Což byl syn Ludvíka Pobožného. --Pernak 09:24, 17. 11. 2007 (UTC)
No nevím, ale je celkem obecně známo, že Bycanc nikdy neuznala Karla Velikého císařem. Byzanc se totiž považovala za jediného právoplatného následníka římské říše (prakticky sama byla římskou říší)a aby si nějaký "barbar" dělal nárok na odkaz římské říše to by Konstantinopol nikdy neuznala...
thread_title: Francká, nebo Franská říše?

message: V úvodním odstavci je, že se narodil 2. dubna 742 (!!), přitom hned v dalším odstavci je psáno - Karel se patrně narodil roku 742 (dále se uvádí 747, 748 či 751). --Silesianus 10. 3. 2010, 08:13 (UTC)
thread_title:  Datum narození 

message: Co takhle do textu, nejlépe na úvod, doplnit francouzský ekvivalent Karla Velikého – Charlemagne?--Phamphi (diskuse) 17. 12. 2012, 22:23 (UTC)
thread_title:  Charlemagne
Diskuse:Andulka vlnkovaná

message: Tak je to andulka nebo papoušek?? --Li-sung ✉ 11:22, 23. 6. 2005 (UTC)
český oficiální název je papoušek vlnkovaný--Zp 11:23, 23. 6. 2005 (UTC)
například v knize "Atlas ptáků světa" (ISBN 80-07-00669-9), je uvedeno české jméno "Andulka vlnkovaná". Navíc je zde uvedeno, že zde uváděné české názvosloví by mělo být standardem pro českou orniologickou nomenklaturu. --Kirk 11:45, 23. 6. 2005 (UTC)
Na téhle stránce je to taky: http://www.biolib.cz/cz/taxon/id21945 --Li-sung ✉ 11:46, 23. 6. 2005 (UTC)
Je správně, že je andulka zařazena do kategorie Druhy, které čelí nebezpečí vyhynutí? --DaBler 03:49, 18. 1. 2007 (UTC)
replies: text: Samozřejmě že není, ale když se podíváte na diskusi stránky Druhy, které čelí nebezpečí vyhynutí, tak zjistíte, že ona je ta skoro celá kategorie tak trochu nepravdivá. --Trachemys 03:34, 15. 7. 2007 (UTC)

message: Jaký má andulka význam?
V přírodě má každý druh svůj specifický význam, tento význam nelze hodnotit pouze zjednodušeně antropocentricky t.j. z hlediska užitečnosti pro člověka alébrž z hlediska významu pro celý přírodní systém planety Země jakožto celek (ostatně tak je tomu u všech rostlin a živočichů bez výjimky) ** Obávám se, že současné lidstvo nemá prozatím dostatek znalostí, aby takovýto posudek dokázalo objektivně vytvořit ** Mám za to, že takto položená otázka nemá prozatím právě z těchto důvodů valného smyslu **--MiroslavJosef 11:25, 8. 2. 2008 (UTC)
já mám andulku a povídá pepíku
Já je mám také rád, jsou to velice milí i inteligentní ptáčci. **--MiroslavJosef 13:34, 13. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Význam 

message: Když je jedna andulka sama v jedné kleci tak chodí pořád dole a je to pořád dokola. Když jsem si kupovala jednu andulku ta mi tohle dělala. Pak jsem koupila druhou a ta první andulka se zpamatovala a začla být normální. Ted je tu  mám v kleci a není snimy žádná starost. mám je ráda jeden je Alvin a druhá je Filip tak to je vše.
thread_title:  andulky 

message: Nevím, jestli bys to nechtěla třeba přepracovat. Článek v současné době obsahuje pochybné informace o láskyplném páření a dalším, co tam někdo vložil v roce 2012. Článek je obecně velmi chabý. OJJ, Diskuse 5. 8. 2019, 17:12 (CEST)
replies: text: Alespoň tu největší snůšku nesmyslů jsem vyházel do pryč. --OJJ, Diskuse 5. 8. 2019, 17:27 (CEST)
replies: text: : Ahoj, jsem zde. Kouknu na to během týdne, klidně se toho ujmu. --Leome 323 ♥ (diskuse) 11. 8. 2019, 13:55 (CEST) Teda koukám, že na mě asi nic moc nezbylo... :D --Leome 323 ♥ (diskuse) 11. 8. 2019, 13:57 (CEST)
thread_title:  Přepracování
Diskuse:Braniborské markrabství

message: Logicky by i Stará a Ukerská *arka měly mít stejné m, ale teď si nejsem jistý, jestli opravdu malé, nebo když je to jméno území, vstupuje pravidlo o vlastních jménech. --Malý·čtenář 12:59, 23. 6. 2005 (UTC)
Podel analogie Jihomoravský kraj by mělo být malé. Nevidím čím by si slovo marka zasloužilo velké M.  --Li-sung ✉ 13:02, 23. 6. 2005 (UTC)
replies: text: Myslím že Li-sung má pravdu; jako jméno území není Marka, ale Braniborská marka s velkým B.  -jkb- ✉ 13:58, 23. 6. 2005 (UTC)

message: Je to pahýl o Německu, ale proč to není pahýl i o Polsku? TomasF 6. 10. 2008, 18:07 (UTC)
thread_title:  Pahýl
Diskuse:Albrecht Braniborsko-Ansbašský

message: Jmenoval se skutečně A. Hohenzollernský? Já dělal stránku Velmistři řádu německých rytířů podle de:, tam je uváděn jako Albrecht von Brandenburg tedy Braniborský. - - -  Mimochodem, existuje i článek o řádu samotném ale s velkým N.  -jkb- ✉ 07:31, 24. 6. 2005 (UTC)
Albrecht Braniborský určitě není špatně, nejsprávněji je asi Albrecht von Brandenburg - Ansbach. S rozrodem Hohenzollernů (i dalších knížat) jsou vůbec problémy.
Zdraví Di  - (přesunuto z mé stránky,  -jkb- ✉)
replies: text: Jo, asi problém. Němci ho mezitím přejmenovali na Albrecht von Brandenburg-Preußen, bez Ansbachu. Já takové věci nechci moc rozhodovat, české názvy panovníků atp. je spíš má slabina, nechám rozhodnout jiný, jen bych to rád sjednotil (tedy název tohoto článku a Albrechta pak tam kde se vyskytuje). Já už mám potíže s rozhodnutím je-li to A. Braniborský nebo A. z Braniborska.  -jkb- ✉ 10:29, 24. 6. 2005 (UTC)
Z Braniborska nebo Braniborský je totéž, první je jen otročtější překlad z němčiny. Dejte tam prosím Albrecht Braniborský, tím se rozhodně nedopustíte chyby. Z rodu Hohenzollernů pocházel, takže Hohenzollernský byl jako byl například Josef II. Habsburský, což se běžně rozhodně neuvádí.
Di
Tak pardon, kolegyně má pravdu. Albrecht Fridrich Hohenzolernský vládl až později, nějak jsem přehlídl data jeho vlády. Občas dělám šoky :-))) --Kirk 21:27, 24. 6. 2005 (UTC)
thread_title:  Albrecht jak dál?
Diskuse:Gravitační manévr

message: Odborný termín pro "gravitační prak" je v češtině "gravitační manévr". Domluvme se o možné změně názvu hesla (s uvedením Vašeho jako synonyma) a drobných úpravách uvnitř hesla. 
avitek
replies: text: Nač čekat? prostě se to přesune na odborný termín a je to. --Li-sung ✉ 18:39, 25. 6. 2005 (UTC)

message: V týdnu 2005/52 by měl být tento článek umístěn na Hlavní straně jako  Článek týdne. Bylo by velmi vhodné, kdyby byl do a během té doby upraven do nejkrásnější možné podoby, opraveny všechny chybičky a formulace, byl rozšířen a zamodřeny odkazy v něm uvedené. --Miraceti ✉ 20:49, 17. 12. 2005 (UTC)
thread_title:  Článek týdne
Diskuse:Kriket

message: Je možné nyní faktickou přesnost odstranit?
Marbulajs, 2.5.2015, 15:44 (UTC)
Pokusím se článek postupně přeložit podle anglického vzoru. Po jazykové stránce by to neměl být problém, pokud mi ale unikne nějaká technická finesa, dejte mi prosím vědět nebo mě přímo opravte. Dík
Marbulajs, 2.5.2015, 12:16 (UTC)
Jak obecný úvod, tak zejména výklad principu a pravidel obsahuje velké množství neúplných, nepřesných či přímo zcestných informací, jakož i zavádějících termínů. Celkově podává text méně než vágní a hrubě zkreslený obraz o popisovaném tématu. Stylistickou úroveň netřeba hodnotit.
Pokusím se o postupnou nápravu, prosím tedy o trpělivost a ponechání šablony v těle článku.
Junatom, 20.3.2015, 14:41 (UTC)
thread_title:  Faktická přesnost 

message: Created a stub page. Please add a line. I don't know Cesky :(. Please do not delete.
replies: text: Could be a bit difficult for us. We don't know the rules and terminology of cricket. :-) Miaow Miaow 07:28, 26. 6. 2005 (UTC)
replies: text: :Will try and work a simpler version then in simple:. Thanks for the stub.
thread_title:  Stub 

message: Prosil bych o rozšíření pravidel, např. co je to běh atd.
Ángel de la Muerte 28. 2. 2012, 19:12 (UTC)
thread_title:  Pravidla 

message: Nikdo v kriketu (krom pálkařů a tzv. Wicketkeepera, brankáře) nemůže nosit polstrovaní ani ochrannou výstroj. --2A03:C22:3498:0:BC77:8F24:5D35:C75 7. 9. 2022, 17:20 (CEST)
thread_title:  Oblečení
Diskuse:The Who

message: Mám desku z roku 1966 A Quick One (bez Happy Jack), label reaction, na které je ovšem pouze 10 skladeb a ne 20 jak uvádí A Quick One (Happy Jack), a sice těch prvních deset, ten zbytek zde není (na jednoduchý album by toho bylo trochu moc).  -jkb- ✉ 08:58, 26. 6. 2005 (UTC)
Na en to vysvětlují tak, že ve VB se to jmenovalo A Quick One, kdežto v USA se to jmenovalo Happy Jack , v roce 1988 se to vydalo na CD  jako A Quick One (Happy Jack).  20 skladeb mělo až remastrované CD z roku 1995.(jen jako  A Quick One)  --Li-sung ✉ 09:12, 26. 6. 2005 (UTC)
PS:Takže článek by měl asi být na  A Quick One a ostatní přesměrovat.
thread_title:  k diskografii
Diskuse:Limonádový Joe aneb Koňská opera

message: ... ale to nebyl jen film, to bylo také divadlo!!! Ilja 21:18, 26. 6. 2005 (UTC)
replies: text: ... a Joa hral na divadle Zdeněk Řehoř 84.226.18.31 21:38, 4. 5. 2008 (UTC)
replies: text: :: ... ve kterém divadle, já myslel, že Rudolf Cortés .... --MiroslavJosef 21:43, 4. 5. 2008 (UTC)
replies: text: ::: Ve Větrníku (režie J. Šmída, premiéra 20.3.1944) -- 84.226.95.201 13:11, 10. 5. 2008 (UTC)
... nejen divadlo, le i kniha - ta byla vůbec první **--MiroslavJosef 15:58, 14. 3. 2008 (UTC)
Každopádně by měl na Wikipedii existovat samostatný článek o knize a další samostatný článek o divadelní hře (ve všech jejích modifikacích) ** Zdravím --MiroslavJosef 13:18, 10. 5. 2008 (UTC)

message: Poznámka IP adresy 85.70.38.177 přemístěna z textu článku.
replies: text: Poznámka: Horác nestřílí z koltu (mimo scény zabití Joea v hotelovém pokoji, kdy použije jeho vlastní Smith & Wessony) Ale z dvouhlavňového Derringeru. Jedná se o skutečnou, historicky velmi cennou originální zbraň, použitou ve filmu, nikoli tedy filmovou rekvizitu. Derringer byl, mimo jiné, též v historii střelectví považován za "nečistou" zbraň pro jeho mininaturní rozměry (muž jej snadno skryje  dlani, či rukávu), ale současně velkou energetickou výkonnost střely a tím smrtícími účinky. Tedy velmi zákeřnou zbraní, používanou skutečnými padouchy, koncem devatenáctého století. Derringer nemá zásobník, pouze dvě hlavně. Neznám typ nábojů pro tuto zbraň, ani jejich adjustaci, ale vím, že ve vlašimské zbrojovce bylo zakázkově vyrobeno slepé atypické střelivo pro tuto zbraň, právě pro natáčení tohoto filmu. Derringer byl původně pistolí perkusní, později se objevily i Derringery nabíjené nábojnicemi zezadu, sklopením hlavní, podobně jako brokovnice. Derringerem byl údajně zabit i president Abraham Lincoln.   
V zajímavé poznámce je uvedeno, že nezvěstný wikipedista Petrus neznal ráži onoho originálního derringera. Od těch dob už se hodně změnilo, a o dvouhlavňových derringerech se člověk dozví na příslušné anglické stránce víc než dost. Dá se zjistit, jaký typ to byl, resp. ví někdo, kde se vyskytují dost podrobné fotografie z filmu? Tom Úderník (diskuse) 1. 8. 2015, 17:02 (CEST)
Osobní poznámku jsem přemístil z textu článku, kam nepatří. Samotný fakt, že Horác byl ozbrojen Derringerem, je v textu uveden. --Vlout (diskuse) 1. 8. 2015, 17:26 (CEST)
thread_title:  Derringer
Diskuse:Seznam čínských provincií podle rozlohy

message: Mám takovou připomínku - Tibet, Sin-ť-iang a ještě pár dalších celků nejsou provincie --Kirk 19:34, 29. 6. 2005 (UTC)
V preambuli je, že tam jsou také autonomní oblasti a samosprávná města, to je O.K. Možná ale dát nějakou indikaci jiných oblastí než provincií do tabulky, buď značkou, nebo přímo textem (např. v závorce).
Prosím autora, aby zkontrolovat pravopis jména samosprávného města Tiencin. Podle Geografického místopisného slovníku se píše (v české transkripci, a v té je všechno ostatní) Tchien-ťin. Když tak to bude třeba opravit i v ostatních statistických přehledech čínských provincií.
A.Vítek 19:50, 29. 6. 2005 (UTC)

message: Diskuze začala na Diskuse:Seznam čínských provincií podle počtu obyvatel.--Jann 9. 1. 2012, 18:35 (UTC)
Doporučuji sloučení do článku Seznam čínských provincií. Řazení bych řešil pomocí wikitable sortable. --Vachovec1 (diskuse) 24. 2. 2013, 23:11 (UTC)
thread_title:  Sloučení
Diskuse:Měkkýši

message: Nebylo by lepší udělat vertikální kladogram a podobné věci jako obrázek?? Cinik 04:44, 30. 6. 2005 (UTC)
replies: text: Optimální řešení: Nejlepší by bylo dělat to podobně jako se dělají na wikipedii grafická schémata (časové osy) pomocí šablon. Ale zatím jsem nenašel žádný vhodný software nebo vhodné kódy. Vhodný by byl textový formát, aby se to dalo snadno editovat i v jiných wikipediích.

text: Alternativní řešení: Nebo doporučte nějaký jiný vhodný program, ze kterého budeme dávat na wikipedii výstupy (screenshoty, PNG soubory), ale ke kterému bude k dipozici editovatelný dokument v jakémkoliv formátu (všechno kromě obrázkvých souborů).

text: Prozatímní současné řešení: Než takový program najdeme tak si myslím, že je nejvhodnější současná podoba. --snek01 10:47, 30. 6. 2005 (UTC)
thread_title: Kladogramy

message: Nemyslím si, že Externí odkazy byly přehnané (zredukoval je Malýčtenář 7.7.2005). Jako příklad uvádím odkaz na anglickou wiki :en:2004 Indian Ocean earthquake, kde je důležitější užitečnost delšího seznamu odkazů než běžný kratičký seznam několika málo odkazů. --snek01 7. 7. 2005 22:10 (UTC)
replies: text: A já si to zase myslím (kdo by to čekal, že?). Jestliže Wikipedie není katalog odkazů, tím spíš nemá sloužit jako externí mapa nějakého websitu.

text: Zmiňované heslo na en: pojednává o jedné z nejvýznamnějších událostí nedávné historie a odkazuje na spoustu stránek, jako jsou zpravodajské souhrny významnějších médií (jichž je v angličtině kvanta), ovšem skoro každá z jiného serveru! Ale opravdu nevidím důvod, proč z Měkkýšů odkazovat na každou významnější stránku Mollusk(ů?). Hlavní je uvedená nahoře, na další se z ní lze snadno doklikat.

text: Navíc pokud existují samostatná hesla jako ekologie měkkýšů nebo plži, pak na relevantní stránky z Mollusk nechť odkazují ony. --Malý·čtenář 8. 7. 2005 13:57 (UTC)
replies: text: : Nechám to tak, ale jenom proto, že si to z těch svých stránek stejně kopíruji na Wikipedii, takže tady budou místo odkazů rovnou texty. A navíc si upravím hlavní stránku, aby to co na wiki nebude, čtenáři opravdu rychle našli. Ale předtím to byl opravdu nejlepší seznam VŠECH potřebných měkkýších odkazů. (Pokud nemám pravdu, tak snad dostanu rozum, než začnu z wiki odkazovat na jiné htm stránky, které nemohu pozměňovat :-) ). --snek01 8. 7. 2005 19:21 (UTC)
thread_title: Externí odkazy
Diskuse:Atmosférický tlak

message: Poraďte mi prosím, kde (na jaké stránce ) se dozvím aktualní tlak v jedn.městech
děkuji Chlebek
replies: text: Zkusil bych pro začátek Google (http://www.google.com/), ale budiž:

text: * Nějaké informace má meteo-web.

text: * Pokud vám stačí města s letišti, můžete se naučit METAR a podívat se na web Řízení letového provozu ČR (Praha, Brno, Ostrava).

text: * Googlem jistě najdete spoustu konkrétních meteorologických stanic s podrobnými informacemi, např. Praha-Libuše.

text: --Mormegil ✉ 08:03, 1. 7. 2005 (UTC)

message: Potřeboval bych vysvětlit, proč při nízkém atmosferickém tlaku kouř z ohně stoupá obtížně nebo vůbec a při vysokém atm. tlaku stoupá kouř přímo vzhůru.
Děkuji
Tomáš Hanzel
Tomas.hanzel 5. 9. 2008, 19:18 (UTC)
thread_title:  Atmosferický tlak a stoupající kouř
Diskuse:Turgor

message: Prosím, prosím, doplňte někdo ty části, ketré se netýkají rostlin (ty klidně také, pochopitelně :o)). Napsal jsem je tam pro úplnost, alespoň náznakem, ale co se týče lékařství jsem amatér..
--Reo On 12:51, 2. 7. 2005 (UTC)

message: Podle interwiki se zdá, že turgor je totéž jako osmotický tlak, což je pojem, který mi je znám, narozdíl od tohoto. Nemyslíte, že by bylo vhodnější článek přesunout? (Mmch. stejný přesun byl proveden na en:) --Mormegil ✉ 08:56, 29. 8. 2005 (UTC)
replies: text: ono se to nezdá jen dle interwiki, ale stojí to doslova na konci prvního většího odstave, a jsem tedy taky pro přesun - mám to udělat? -jkb- ✉ 09:01, 29. 8. 2005 (UTC) - - - sakra i když při druhém čtení to není tak jasné - jedno je zdrojen druhého... -jkb- ✉ 09:03, 29. 8. 2005 (UTC)
replies: text: :Turgor rozhodně není totéž co osmotický tlak (viz první řádek), ale jak tu bylo podotknuto osmotický tlak je zdrojem turgoru. Zároveň turgor je dost specifický pojem, bez něhož se v cytologii skoro nedá hnout, nedá se nahradit.

text: :Věc se má tak, že k pochopení turgoru je potřeba chápat osmotický tlak, k němu princip osmózy, ta zas vychází z difuze a každý by chtělo heslo. Protože osmóza zatím není, je to řešený redirectem na podkapitolu difuze. Kdybych byl musel něco sloučit, tak by to bylo redirectem z osmotický tlak směrem na turgor (což je širší pojem - a obsahuje i neosmotický význam)......Pamatuju, že jsem udělal redirect z osmotického tlaku na ještě neexistující osmózu a přitom by to šlo na existující turgor (obojí dočasně). Mno trochu jsem vařil z vody, aby tu bylo aspoň něco a ono by to šlo líp..:o)..pardon. Pokud není turgor takhle moc pochopitelný, tak se nad sebou budu muset zamyslet :o> a heslo časem předělám.--Reo On 01:08, 16. 9. 2005 (UTC)
thread_title:  Osmotický tlak
Diskuse:Buňka

message: Ahoj ciniku.
pahýl
(Nuclear envelope)- Neměl by termín jaderná blána (v popisku obrázku zatím) být nahrazen spíš spojením jaderná membrána? Myslím, že to je odpovídající terminus technikus.

message: v soucasnosti najde v literature deleni na 3 typy
Prokaryoty, Archea, a Eukaryoty...
--Limojoe 07:33, 10. 2. 2006 (UTC)
thread_title:  deleni bunek: 

message: peroxizóm, cytoplasmatická membrána, mitochondrie, vakuola, chloroplast, plasmodesmy, , cytoskelet, malé membránové váčky , </small>.
replies: text: Moc pěkné, gratuluji  14:11, 21. 6. 2006 (UTC)
thread_title: Test obrázku

message: thumb|Savčí buňky ve fermentoru
Zdravím, podařilo se mi sehnat obrázek kontinuální kultivace savčích buněk s použitím spinfilteru. Pokud by jste měli zájem, je Vám k dispozici na Commons. --El Carlos 12. 10. 2008, 11:36 (UTC)
thread_title:  Obrázek kultivace