Diskuse:Orlí mlhovina

message: === Juandev ===
Dobrý den,
nejprve vysvětlím svůj styl recenzování. Obvykle článek napřed prolistuji, jestli nenarazím na hrubé vady. Pak článek postupně pročítám a vznáším připomínky. To ale často nezvládnu na jeden zátah. V poslední fázi se ještě podívám do požadavků na Nejlepší články a snažím se určit, jestli článek tyto požadavky splňuje. Pokud mám pocit, že jsou v článku závažné nedostatky, nepokračuji většinou v hloubkové recenzi. 
Jsem rád, když se autoři pouští do nominací svých hesel. Chápu, že recenzní připomínky mohou být unavující a pisatel může mít pocit, že ho recenzent pronásleduje. Mím cílem, je ale aby byl článek opravdu kvalitní. Pokud vznikne nějaké jiskření a nemá konce, radši od recenze po nějaké době odstoupím.
Preferuji, pokud by pisatelé reagovali na body přímo pod nimi - je to přehlednější.
*letem světem
**chybí externí odkazy a literatura
***literaturu doplním; některé externí odkazy v původním článku mi přijdou málo užitečné, ale pár jich zkusím přidat--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  doplněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**dle standardu jsou Externí odkazy podsekcí Odkazů
***přebral jsem strukturu z původního článku a tato struktura je podle Nápovědy 1. variantou členění, takže mi chybí důvod, proč bych to měl měnit--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**v externích odkazech je odkaz, který není v patřičné šabloně
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
*čtení
**tak nevím, jestli pozorování by mělo být první sekcí, což začít nějakým popisem, nebo historií?
***takto jsem to převzal z původního článku. Pro mě jako amatérského astronoma je u článku o astronomickém objektu důležité na prvním místě to, jakým dalekohledem můžu objekt vidět a s jakými detaily. Přiměřený popis i historie je v úvodu článku, takže nevidím důvod něco měnit.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**větu "William Herschel kupodivu nezanechal podrobný popis této mlhoviny," bych vyhodil. Nepro proč kupodivu?
***opět převzato. A nechal bych to tam, protože William Herschel nebyl Franta Vomáčka a astronomové se klidně můžou podivovat, proč se zrovna k této výrazné mlhovině nevyjádřil, když na obloze popsal kdejakou šmouhu.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****No právě a v momentě, kdy se podivovat začnou, tak to tam nebude uvedeno. Nicméně tak či onak, to je spíš na článek o WH, tady už je to duplicita.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****Takže bych to tak nechal.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
******  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**K Historii pozorování. Aby jsme si to ujasnili. V astronomii se neurčuje objevitel? Proč jsou vyjmenováni tito pozorovatelé a ne jiní?
***protože překlad. Objevitel je uveden v infoboxu i na začátku jmenovaného odstavce a po přečtení celého odstavce by mělo být zřejmé, proč jsou tam vypsáni i ostatní.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****"překlad" není argument. I kdyby byl článek na it nejlepší, tak česká wikipedie má jiné standardy a zvyklosti. --Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****proto jsem přidal druhý argument, ten nestačil? Že byl původní článek psán podle italských pravidel a kdysi dávno a že bude asi potřebovat úpravy, jsem napsal ve vysvětlení.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**18h 19m - v normální češtinářské praxi, se tam dává mezera, má astronomický zápis nějakou vyjímku?
***asi to není výjimka. V podstatě je to označení úhlu, nikoli času, takže se to píše bez mezery.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****To moc nedává smysl. Obvykle se i vědecké zápisy řídí danou gramatiku. Například tento odkaz tam dává mezeru.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****A zase třeba  a  se to píše bez mezery. I samotná šablona Rektascenze to dává bez mezer. Jinak je to už dotaz mimo můj dosah.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**proč jsou v sekci Dřívější pozorování informace o rektascenzi, jak to souvisí?
***opět by mělo být po přečtení celého odstavce jasné, jak to spolu souvisí. Nyní je tato mlhovina na jižní obloze, ale před 12 tisíci lety měla jinou rektascenzi (takže i deklinaci) a byla například v Norsku cirkumpolární. A za dalších 12 tisíc let opět bude. Není to zajímavá informace?--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****Zajímavé to je, ale neodpovídá to moc názvu sekce, proto bych název sekce upřesnil.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****Už při překladu jsem nad tím názvem sekce hodně přemýšlel. Třeba ještě vymyslím něco jiného, jinak nevím.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
******  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**vložil jsem požadavek na zdroj, zvyk na cs.wp je, že každý odstavec je zvlášť odzdrojován, nebo alespoň každá sekce
***no tak to je průšvih. Autor původního článku tam ten odkaz nedal a já teď nevymyslím, odkud tuto informaci čerpal. Je tady možné nechat výjimečně neozdrojováno, nebo kvůli tomu padá nominace na NČ? :) --Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****Tak se podívjete do těch původních zdrojů ne?--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****To byl vtip? :-) Pokud bych předpokládal, že to autor vyčetl z jedné z osmi tištěných knih, které uvedl v seznamu literatury, stejně je nehodlám prohledávat. O ostatních pramenech si myslím, že tuto informaci neobsahují. Nakonec si myslím, že je to původní autorova informace bez zdroje.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**to mě vede ještě k ověření vhodnosti umístní refů, při překladech může dojít k významovému posunu (ale ref se neposune). to ověření se mi nechce ted dělat, snad ho udělá někdo jiný
*Obraty k vysvětlení, nebo nalinkování: jižní deklinaci, tropického pásu
**  doplněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
zatím po Vlastnosti--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 01:50 (CEST)
*Děkuji Juane za recenzi. Také napřed něco vysvětlím. Jsem na Wiki poměrně mladý a je to můj první článek k recenzi. Na NČ si takto drze mířím jenom kvůli tomu, že původní článek, ze kterého jsem překládal, je také NČ, i když podle italských pravidel a kdysi dávno, a proto jsem si vědom, že by se na něm dalo hodně vylepšit. Překlady se snažím dělat co nejvíce významově shodné, takže třeba struktura článku a umístění refů zůstalo původní. Více viz jednotlivé body.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
=== Mirek256 ===
*Ptám se Její vzdálenost od Země ještě není známa dostatečně přesně, ale odhady se blíží hodnotě 5 870 světelných let, takže se nachází v rameni Střelce ptám se, ta vzdálenost znamená rameno Střelce?
**  Ve jmenované vzdálenosti od Země se tímto směrem nachází část ramene Střelce. Pokud je tedy tato mlhovina od Země vzdálena o tuto hodnotu, nachází se v rameni Střelce. Pokud to není dostatečné vysvětlení, pak jsem nepochopil otázku. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
*** zde by asi chtělo doplnit pár slov, v naší Galaxii se tomto směru a v této vzdálenosti nachází rameno Střelce.
****  doplněno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* což jsou dlouhé sloupy tmavých plynů - není lepší temné mlhoviny?
**  stejně jako v původním článku, 'tmavé plyny' odkazuji na heslo 'temné mlhoviny', takže význam je zachován. Toto slovního spojení má asi poukázat na zvláštní tvar těchto mračen a 'dlouhé sloupy temných mlhovin' mi přijdou úplně divoké. Nechal bych to tak. Je někdo další proti? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. v Česku nebo i jinde?
**  zatím jsem nepozoroval v zahraničí, nebo dokonce na jižní polokouli, ale krátké ověření ve Stellariu mi ukázalo, že to velmi zhruba platí i na jižní polokouli. Objekt je prostě touto dobou v opozici, takže jsou pro jeho pozorování vhodné podmínky, akorát čím severněji, tím kratší dobu je vidět a níže nad obzorem. Přijde mi škoda tam toto hrubé vymezení nedat a nevím, jakou jinou poznámku k tomu dodat, aby to bylo dost přesné a naopak to nevyznělo příliš složitě. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Za objevitele tohoto objektu je označován Jean-Philippe Loys de Chéseaux je objevitelem či je jen označován jako objevitel?
**  V infoboxu i v úvodu je vypsán jako objevitel, ale v tomto podrobném odstavci je vysvětleno, že není úplně přesné mu tento titul udělit bez dodatečného vysvětlení. Pokud pozoroval pouze 'hvězdokupu', ale objekt je zejména 'mlhovina', pak je jeho prvenství sporné - ale někdo se za objevitele označit musí :-) --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Ve 21. století se Orlí mlhovina nachází na jižní nebeské polokouli. tam asi bude ještě hodně dlouho a lze uvést, do tam bude?
**  Uvést by to šlo, ale asi bez zdroje, takže to moc nemá smysl. V původním článku bylo psáno 'současná poloha', což není encyklopedicky správný pojem, tak jsem to upravil na 21. století, ale podle Stellaria to bude až do roku 6188. Možná bych tedy mohl napsat 'v první polovině prvního desetitisíciletí'. Nějaký lepší nápad? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Z více než 70 známých rozpínajících se plynných kuliček nejsou to globule? Bokovy globule
**  Na českém APODu je to nazýváno jako 'globule', to máš pravdu. Ovšem nevím, zda je to ustálený výraz, tak jsem si dovolil jít o kus dál a nazvat tyto kulové útvary kuličkami. Bokovy globule jsou ustáleným výrazem, ale přesto jsou to taky kuličky, i když trochu jiného typu. Pokud EGGs nemají ustálený český překlad, dá se to přeložit jako 'evaporující gaseózní globule' (brrr), nebo 'vypařující se plynné kuličky', k tomu se přikláním já. Chybí mi důvod, proč bych měl tyto kuličky nazývat globulemi =) --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* který leží 5 obloukových minut jižně od jednoho maseru pravopis?
**  bude lepší 'od jednoho z těchto maserů'? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
***  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
To je zatím vše, nezlobit se.Mirek256 19. 8. 2017, 17:25 (CEST)
*Díky za recenzi, jsem rád za postřehy. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
=== Vachovec1 ===
; Obecně
* Číslovky menší než 10 000 se uvádí bez mezer, tj například 2200, nikoliv 2 200.
**  Jak mi ale vysvětlíš rozpor mezi tvým názorem a pravidlem popsaným v Nápovědě (druhá půlka prvního odstavce)? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Úvod
* odhady se blíží hodnotě 5 870 světelných let, takže se nachází v rameni Střelce. – nemyslím si, že mezi oběma větami je vztah příčina → důsledek
** Viz odpověď výše na otázku Mirka256. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Díky tvaru Sloupů stvoření je celý objekt nazýván Orlí mlhovina. – Prosím upřesnit. Že by Sloupy dohromady připomínaly orla (s poloroztaženými křídly)?
**  Zatím se mi nepodařilo dohledat jiný zdroj, který by tuto otázku objasňoval. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
*** Zkus(te) , konkrétně The advent of astrophotography revealed a large area of glowing hydrogen gas that was invisible to the unaided eye, and that looked somewhat like an eagle with outstretched wings, giving rise to the current common name of Eagle Nebula. Z dalšího vyplývá, že "orel s roztaženými křídly" není tvořen pouze Sloupy stvoření, ale celou svítící oblastí plynného vodíku. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
****  Doplněno. Přidal jsem tam nejen výše uvedený odkaz, ale i druhý, který podporuje mou představu, že samotné Sloupy stvoření svým tvarem připomínají letícího orla. --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* Nachází se v nich také mladé hvězdné objekty… – Tím "v nich" je míněno "v mlhovině Sloupy stvoření"? Nemá se to týkat spíše celé oblasti Orlí mlhoviny?
**  Ano, je tím myšleno ve Sloupech, aniž by se tím popíralo, že se mohou nacházet i v jiných částech mlhoviny. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Pozorování
* Myslím, že u dalekohledu je podstatné spíše maximální zvětšení, než průměr objektivu.
**  Jak na toto odpovědět jednou větou? V dnešní době je u dalekohledu nejdůležitější co nejmenší světelné znečištění :-) Aneb nevím, co jiného tedy do článku napsat. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Kdy je vhodné období pro pozorování na severní a kdy na jižní polokouli? Věta Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. se týká severní nebo jižní polokoule?
** Viz odpověď výše na otázku Mirka256. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Historie pozorování
* William Herschel kupodivu nezanechal podrobný popis této mlhoviny… – Proč "kupodivu"?
** Viz odpověď výše na otázku Juandeva. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* K jednotlivým astronomům by bylo vhodné doplnit do závorky data narození a úmrtí, aby si člověk dokázal spočítat, kdy mlhovinu mohli pozorovat (nejsou-li uvedena konkrétní data pozorování).
** Pak by ovšem bylo nejlepší dopsat tam přímo letopočty pozorování, jenže ty v původním článku nejsou. Údaje o životě jednotlivých astronomů jsou samozřejmě uvedeny pod jednotlivými hesly (pokud jsou vytvořená). --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* K hodnotám deklinace v minulosti by to opravdu chtělo zdroj.
**  Viz odpověď výše na otázku Juandeva. Smazat celý odstavec mi přijde škoda, ale taky by to bylo řešení. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Z toho vyplývá, že i v severní Evropě až do zeměpisné šířky 57° byla mlhovina cirkumpolární. – Technicky: pokud byl (předchozí) výpočet správný, mlhovina byla cirkumpolární pro pozorovatele nacházejícího se na severní polokouli severně od 57° severní šířky. Formulace věty je poněkud nešťastná (nejednoznačná).
** Větu upravím, aby byla přesnější. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Vlastnosti
* Co znamená …které ještě nezačaly svou činnost.? Jakou činnost?
** Hvězdnou činnost. Ještě nezačaly být aktivními. Zkusím to nějak upravit. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Měření vzdálenosti
* Pojem "extinkce" je buď nutno rovnou vysvětlit (například skrz poznámku), nebo založit příslušný článek, na který je odkazováno.
**  Proč zrovna tento pojem a ne třeba "cirkumstelární disk"? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
*** Protože pojem "cirkumstelární disk" si snadno vyloží i laik (= disk kolem hvězdy). Pojem "extinkce" ovšem nikoliv. I já, jakožto poměrně slušný znalec angličtiny, si pod tím představím maximálně tak biologické vymírání. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
****  upraveno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* Při uvádění intervalů se obvykle dolní hranice uvádí jako první (tj. například 2200 až 3200 pc, nikoliv naopak)
** Předělám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Skladba mlhoviny
* Obsah příliš neodpovídá názvu sekce. Jako vhodnější název sekce se jeví spíše něco jako "Významné objekty v mlhovině" či něco podobného. Respektive následující sekce (Hvězdotvorné jevy a Hvězdy) uvádět nikoliv jako samostatné sekce, ale jako podsekce této sekce 
** Předělám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Místo na článek maser odkazovat konkrétněji na článek astrofyzikální maser.
** Dobrý postřeh, díky. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Hvězdotvorné jevy
* "zčervenalý" objekt/zdroj – To je odborný pojem? Myslím, že něco takového vidím poprvé. 
** takto jsem to doslovně přeložil z původního článku. Pokud to chápu správně, tak zdroj viditelného záření ukrytý v prašném mračnu je ve viditelné oblasti zeslaben a nejvíce bude zářit v infračervené oblasti spektra, tedy "zčervená". Odborný pojem to asi nebude, ale nevím, čím to nahradit. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  zadal jsem do vyhledávače "mezihvězdné zčervenání" a nějaké odkazy mi to našlo. Může to tedy zůstat? --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**** Dobře, vytvoř(te) tedy odkaz (zatím může zůstat červený) z "zčervenalý" na "mezihvězdné zčervenání" a nechte to tak. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
*****  upraveno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
; Hvězdy
* Nejprve se píše, že hvězdokupa obsahuje několik desítek modrých veleobrů, o kus dál je ale uváděn jediný veleobr (HD 168076) s tím, že ostatní hvězdy jsou výrazně menší a patří mezi obry. To je zřejmý rozpor.
** Přepíšu to tak, aby bylo zřejmé, že hvězdokupa obsahuje několik desítek modrých veleobrů, mezi nimi HD 167076, a dále spoustu dalších hvězd s menší hmotností, které ovšem stále patří mezi obry. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* …a také bylo objeveno několik stovek možných členů hvězdokupy. – Co je to "možný člen hvězdokupy"? Dříve zmiňované hvězdy nejsou "možnými členy hvězdokupy"?
** Dříve zmiňované hvězdy jsou "potvrzenými členy", text upravím, aby bylo jasné, že to jsou další ještě nepotvrzení členové. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Galaktické okolí
* Výzkum z roku 2008 ovšem tvrdí, že rameno Střelce může být pouhým velkým zhuštěním plynu a prachu, ze kterého vznikly nové hvězdy. – Tohle by myslím šlo bez náhrady vypustit, zmíněná teorie týkající se galaktického ramene nemá k tomuto článku o mlhovině žádný vztah.
** Souhlasím. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  odstraněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Oxid uhelnatý jako takový září? Nepůjde spíše o něco jako čáry CO ve spektru?
** Ano, jde o tyto čáry. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Vědci také určili časovou posloupnost vývoje těchto molekulárních mračen: – Hm. Spíše Vědci také určili časovou posloupnost vývoje uvnitř tohoto molekulárního mračna:?
** Ano, takto je to přesnější. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Je nutné podrobně vysvětlovat, co je OB asociace, zvláště když tam je funkční odkaz? Podle mě tento odstavec patří maximálně do poznámky.
** Není to nutné, úsek vypustím. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  odstraněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Literatura / EO
* U knih by bylo rozhodně vhodné uvést relevantní strany. Předpokládám, že obecné monografie o tvorbě hvězd či hvězdné atlasy nepojednávají od začátku až do konce pouze o Orlí mlhovině.
**  Ano, bylo by to vhodné, ale původní článek nemá strany uvedené a já už se jich nedohledám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Něco v češtině by nebylo?
** Česky jsou tam dva EO. Možná ještě nějaký přidám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  přidáno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
To je zatím vše. --Vachovec1 (diskuse) 19. 8. 2017, 20:30 (CEST)
* Díky za recenzi. Jak jsem již psal výše Juandevovi, některé vytýkané věci souvisí s tím, že jsem článek nevytvářel, ale překládal. Nechci se na to ale vymlouvat, jenom tím vysvětluji některé nesrovnalosti. A pokud v původním článku chyběly např. zdroje nebo strany použitých knih, těžko se jich dohledám. Každopádně ještě jednou díky a prosím o případné dovysvětlení nejasných otázek. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
**  Mohl bych požádat o vyjádření k nejasným bodům? Díky. --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 11:51 (CEST)
=== OJJ ===
Tak tedy troška faktických postřehů:
* Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. - na jaké polokouli? Vzhledem k překladu z itwiki očekávám, že jde o údaj z Itálie, platí i pro střední Evropu?
**  upraveno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* jeho syn John ji popsal jako mračno s hvězdokupou tvořenou stovkou hvězd. - stovkou nebo stovkami?
**  stovkou. Prostě tam viděl něco kolem stovky hvězd. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Sloupy stvoření, díky kterým celá mlhovina dostala název "Orlí" - díky vzhledu, očekávám.
**  již dříve upraveno. Doporučuji znovu načíst stránku pro zobrazení současného stavu článku. --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Přestože tyto objekty nejsou tak husté - očekávám, že jde o hustotu.
**  no spíš bych řekl, že jde o hustotu počtu částic, přijde mi totiž zcestné popisovat hustotou něčeho, čemu bychom v zemských podmínkách řekli vakuum. Celkově ale nevím, jestli by přidání takového odkazu prospělo k čitelnosti a kvalitě článku. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Svítivost HD 168076?
**  doplněno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Nějaké planety?
**  Byly myšleny exoplanety? "Planety se formují po dobu několika desítek miliónů let vývoje hvězdy." Vzhledem k malému stáří hvězdokupy se v ní planety teprve tvoří. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Budoucnost mlhoviny?
**  Budoucnost hvězdokupy asi bude následovat scénář typický pro mladou otevřenou hvězdokupu. Zkázná budoucnost Sloupů stvoření je popsána v odstavci, který je popisuje. Nemám nic dalšího, co bych k tomu dopsal. --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Ještě bude třeba upravit pár formulací (např. neoslovování čtenářů nebo opakování stejných výrazů)
**  upraveno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* a odborné posouzení nechám na Mirkovi & spol. Pěkný článek. --OJJ, Diskuse 2. 9. 2017, 16:37 (CEST)
** Díky za recenzi! --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
thread_title:  Recenze WPK 

message: Dobrý den,
nejprve vysvětlím svůj styl recenzování. Obvykle článek napřed prolistuji, jestli nenarazím na hrubé vady. Pak článek postupně pročítám a vznáším připomínky. To ale často nezvládnu na jeden zátah. V poslední fázi se ještě podívám do požadavků na Nejlepší články a snažím se určit, jestli článek tyto požadavky splňuje. Pokud mám pocit, že jsou v článku závažné nedostatky, nepokračuji většinou v hloubkové recenzi. 
Jsem rád, když se autoři pouští do nominací svých hesel. Chápu, že recenzní připomínky mohou být unavující a pisatel může mít pocit, že ho recenzent pronásleduje. Mím cílem, je ale aby byl článek opravdu kvalitní. Pokud vznikne nějaké jiskření a nemá konce, radši od recenze po nějaké době odstoupím.
Preferuji, pokud by pisatelé reagovali na body přímo pod nimi - je to přehlednější.
*letem světem
**chybí externí odkazy a literatura
***literaturu doplním; některé externí odkazy v původním článku mi přijdou málo užitečné, ale pár jich zkusím přidat--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  doplněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**dle standardu jsou Externí odkazy podsekcí Odkazů
***přebral jsem strukturu z původního článku a tato struktura je podle Nápovědy 1. variantou členění, takže mi chybí důvod, proč bych to měl měnit--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**v externích odkazech je odkaz, který není v patřičné šabloně
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
*čtení
**tak nevím, jestli pozorování by mělo být první sekcí, což začít nějakým popisem, nebo historií?
***takto jsem to převzal z původního článku. Pro mě jako amatérského astronoma je u článku o astronomickém objektu důležité na prvním místě to, jakým dalekohledem můžu objekt vidět a s jakými detaily. Přiměřený popis i historie je v úvodu článku, takže nevidím důvod něco měnit.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**větu "William Herschel kupodivu nezanechal podrobný popis této mlhoviny," bych vyhodil. Nepro proč kupodivu?
***opět převzato. A nechal bych to tam, protože William Herschel nebyl Franta Vomáčka a astronomové se klidně můžou podivovat, proč se zrovna k této výrazné mlhovině nevyjádřil, když na obloze popsal kdejakou šmouhu.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****No právě a v momentě, kdy se podivovat začnou, tak to tam nebude uvedeno. Nicméně tak či onak, to je spíš na článek o WH, tady už je to duplicita.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****Takže bych to tak nechal.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
******  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**K Historii pozorování. Aby jsme si to ujasnili. V astronomii se neurčuje objevitel? Proč jsou vyjmenováni tito pozorovatelé a ne jiní?
***protože překlad. Objevitel je uveden v infoboxu i na začátku jmenovaného odstavce a po přečtení celého odstavce by mělo být zřejmé, proč jsou tam vypsáni i ostatní.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****"překlad" není argument. I kdyby byl článek na it nejlepší, tak česká wikipedie má jiné standardy a zvyklosti. --Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****proto jsem přidal druhý argument, ten nestačil? Že byl původní článek psán podle italských pravidel a kdysi dávno a že bude asi potřebovat úpravy, jsem napsal ve vysvětlení.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**18h 19m - v normální češtinářské praxi, se tam dává mezera, má astronomický zápis nějakou vyjímku?
***asi to není výjimka. V podstatě je to označení úhlu, nikoli času, takže se to píše bez mezery.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****To moc nedává smysl. Obvykle se i vědecké zápisy řídí danou gramatiku. Například tento odkaz tam dává mezeru.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****A zase třeba  a  se to píše bez mezery. I samotná šablona Rektascenze to dává bez mezer. Jinak je to už dotaz mimo můj dosah.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**proč jsou v sekci Dřívější pozorování informace o rektascenzi, jak to souvisí?
***opět by mělo být po přečtení celého odstavce jasné, jak to spolu souvisí. Nyní je tato mlhovina na jižní obloze, ale před 12 tisíci lety měla jinou rektascenzi (takže i deklinaci) a byla například v Norsku cirkumpolární. A za dalších 12 tisíc let opět bude. Není to zajímavá informace?--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****Zajímavé to je, ale neodpovídá to moc názvu sekce, proto bych název sekce upřesnil.--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****Už při překladu jsem nad tím názvem sekce hodně přemýšlel. Třeba ještě vymyslím něco jiného, jinak nevím.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
******  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**vložil jsem požadavek na zdroj, zvyk na cs.wp je, že každý odstavec je zvlášť odzdrojován, nebo alespoň každá sekce
***no tak to je průšvih. Autor původního článku tam ten odkaz nedal a já teď nevymyslím, odkud tuto informaci čerpal. Je tady možné nechat výjimečně neozdrojováno, nebo kvůli tomu padá nominace na NČ? :) --Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
****Tak se podívjete do těch původních zdrojů ne?--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 13:23 (CEST)
*****To byl vtip? :-) Pokud bych předpokládal, že to autor vyčetl z jedné z osmi tištěných knih, které uvedl v seznamu literatury, stejně je nehodlám prohledávat. O ostatních pramenech si myslím, že tuto informaci neobsahují. Nakonec si myslím, že je to původní autorova informace bez zdroje.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 14:17 (CEST)
**to mě vede ještě k ověření vhodnosti umístní refů, při překladech může dojít k významovému posunu (ale ref se neposune). to ověření se mi nechce ted dělat, snad ho udělá někdo jiný
*Obraty k vysvětlení, nebo nalinkování: jižní deklinaci, tropického pásu
**  doplněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
zatím po Vlastnosti--Juandev (diskuse) 16. 8. 2017, 01:50 (CEST)
*Děkuji Juane za recenzi. Také napřed něco vysvětlím. Jsem na Wiki poměrně mladý a je to můj první článek k recenzi. Na NČ si takto drze mířím jenom kvůli tomu, že původní článek, ze kterého jsem překládal, je také NČ, i když podle italských pravidel a kdysi dávno, a proto jsem si vědom, že by se na něm dalo hodně vylepšit. Překlady se snažím dělat co nejvíce významově shodné, takže třeba struktura článku a umístění refů zůstalo původní. Více viz jednotlivé body.--Pepe357 (diskuse) 16. 8. 2017, 12:56 (CEST)
thread_title:  Juandev 

message: *Ptám se Její vzdálenost od Země ještě není známa dostatečně přesně, ale odhady se blíží hodnotě 5 870 světelných let, takže se nachází v rameni Střelce ptám se, ta vzdálenost znamená rameno Střelce?
**  Ve jmenované vzdálenosti od Země se tímto směrem nachází část ramene Střelce. Pokud je tedy tato mlhovina od Země vzdálena o tuto hodnotu, nachází se v rameni Střelce. Pokud to není dostatečné vysvětlení, pak jsem nepochopil otázku. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
*** zde by asi chtělo doplnit pár slov, v naší Galaxii se tomto směru a v této vzdálenosti nachází rameno Střelce.
****  doplněno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* což jsou dlouhé sloupy tmavých plynů - není lepší temné mlhoviny?
**  stejně jako v původním článku, 'tmavé plyny' odkazuji na heslo 'temné mlhoviny', takže význam je zachován. Toto slovního spojení má asi poukázat na zvláštní tvar těchto mračen a 'dlouhé sloupy temných mlhovin' mi přijdou úplně divoké. Nechal bych to tak. Je někdo další proti? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. v Česku nebo i jinde?
**  zatím jsem nepozoroval v zahraničí, nebo dokonce na jižní polokouli, ale krátké ověření ve Stellariu mi ukázalo, že to velmi zhruba platí i na jižní polokouli. Objekt je prostě touto dobou v opozici, takže jsou pro jeho pozorování vhodné podmínky, akorát čím severněji, tím kratší dobu je vidět a níže nad obzorem. Přijde mi škoda tam toto hrubé vymezení nedat a nevím, jakou jinou poznámku k tomu dodat, aby to bylo dost přesné a naopak to nevyznělo příliš složitě. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Za objevitele tohoto objektu je označován Jean-Philippe Loys de Chéseaux je objevitelem či je jen označován jako objevitel?
**  V infoboxu i v úvodu je vypsán jako objevitel, ale v tomto podrobném odstavci je vysvětleno, že není úplně přesné mu tento titul udělit bez dodatečného vysvětlení. Pokud pozoroval pouze 'hvězdokupu', ale objekt je zejména 'mlhovina', pak je jeho prvenství sporné - ale někdo se za objevitele označit musí :-) --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Ve 21. století se Orlí mlhovina nachází na jižní nebeské polokouli. tam asi bude ještě hodně dlouho a lze uvést, do tam bude?
**  Uvést by to šlo, ale asi bez zdroje, takže to moc nemá smysl. V původním článku bylo psáno 'současná poloha', což není encyklopedicky správný pojem, tak jsem to upravil na 21. století, ale podle Stellaria to bude až do roku 6188. Možná bych tedy mohl napsat 'v první polovině prvního desetitisíciletí'. Nějaký lepší nápad? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* Z více než 70 známých rozpínajících se plynných kuliček nejsou to globule? Bokovy globule
**  Na českém APODu je to nazýváno jako 'globule', to máš pravdu. Ovšem nevím, zda je to ustálený výraz, tak jsem si dovolil jít o kus dál a nazvat tyto kulové útvary kuličkami. Bokovy globule jsou ustáleným výrazem, ale přesto jsou to taky kuličky, i když trochu jiného typu. Pokud EGGs nemají ustálený český překlad, dá se to přeložit jako 'evaporující gaseózní globule' (brrr), nebo 'vypařující se plynné kuličky', k tomu se přikláním já. Chybí mi důvod, proč bych měl tyto kuličky nazývat globulemi =) --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
* který leží 5 obloukových minut jižně od jednoho maseru pravopis?
**  bude lepší 'od jednoho z těchto maserů'? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
***  ponecháno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
To je zatím vše, nezlobit se.Mirek256 19. 8. 2017, 17:25 (CEST)
*Díky za recenzi, jsem rád za postřehy. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 09:06 (CEST)
thread_title:  Mirek256 

message: ; Obecně
* Číslovky menší než 10 000 se uvádí bez mezer, tj například 2200, nikoliv 2 200.
**  Jak mi ale vysvětlíš rozpor mezi tvým názorem a pravidlem popsaným v Nápovědě (druhá půlka prvního odstavce)? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Úvod
* odhady se blíží hodnotě 5 870 světelných let, takže se nachází v rameni Střelce. – nemyslím si, že mezi oběma větami je vztah příčina → důsledek
** Viz odpověď výše na otázku Mirka256. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Díky tvaru Sloupů stvoření je celý objekt nazýván Orlí mlhovina. – Prosím upřesnit. Že by Sloupy dohromady připomínaly orla (s poloroztaženými křídly)?
**  Zatím se mi nepodařilo dohledat jiný zdroj, který by tuto otázku objasňoval. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
*** Zkus(te) , konkrétně The advent of astrophotography revealed a large area of glowing hydrogen gas that was invisible to the unaided eye, and that looked somewhat like an eagle with outstretched wings, giving rise to the current common name of Eagle Nebula. Z dalšího vyplývá, že "orel s roztaženými křídly" není tvořen pouze Sloupy stvoření, ale celou svítící oblastí plynného vodíku. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
****  Doplněno. Přidal jsem tam nejen výše uvedený odkaz, ale i druhý, který podporuje mou představu, že samotné Sloupy stvoření svým tvarem připomínají letícího orla. --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* Nachází se v nich také mladé hvězdné objekty… – Tím "v nich" je míněno "v mlhovině Sloupy stvoření"? Nemá se to týkat spíše celé oblasti Orlí mlhoviny?
**  Ano, je tím myšleno ve Sloupech, aniž by se tím popíralo, že se mohou nacházet i v jiných částech mlhoviny. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Pozorování
* Myslím, že u dalekohledu je podstatné spíše maximální zvětšení, než průměr objektivu.
**  Jak na toto odpovědět jednou větou? V dnešní době je u dalekohledu nejdůležitější co nejmenší světelné znečištění :-) Aneb nevím, co jiného tedy do článku napsat. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Kdy je vhodné období pro pozorování na severní a kdy na jižní polokouli? Věta Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. se týká severní nebo jižní polokoule?
** Viz odpověď výše na otázku Mirka256. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
; Historie pozorování
* William Herschel kupodivu nezanechal podrobný popis této mlhoviny… – Proč "kupodivu"?
** Viz odpověď výše na otázku Juandeva. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* K jednotlivým astronomům by bylo vhodné doplnit do závorky data narození a úmrtí, aby si člověk dokázal spočítat, kdy mlhovinu mohli pozorovat (nejsou-li uvedena konkrétní data pozorování).
** Pak by ovšem bylo nejlepší dopsat tam přímo letopočty pozorování, jenže ty v původním článku nejsou. Údaje o životě jednotlivých astronomů jsou samozřejmě uvedeny pod jednotlivými hesly (pokud jsou vytvořená). --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* K hodnotám deklinace v minulosti by to opravdu chtělo zdroj.
**  Viz odpověď výše na otázku Juandeva. Smazat celý odstavec mi přijde škoda, ale taky by to bylo řešení. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Z toho vyplývá, že i v severní Evropě až do zeměpisné šířky 57° byla mlhovina cirkumpolární. – Technicky: pokud byl (předchozí) výpočet správný, mlhovina byla cirkumpolární pro pozorovatele nacházejícího se na severní polokouli severně od 57° severní šířky. Formulace věty je poněkud nešťastná (nejednoznačná).
** Větu upravím, aby byla přesnější. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Vlastnosti
* Co znamená …které ještě nezačaly svou činnost.? Jakou činnost?
** Hvězdnou činnost. Ještě nezačaly být aktivními. Zkusím to nějak upravit. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Měření vzdálenosti
* Pojem "extinkce" je buď nutno rovnou vysvětlit (například skrz poznámku), nebo založit příslušný článek, na který je odkazováno.
**  Proč zrovna tento pojem a ne třeba "cirkumstelární disk"? --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
*** Protože pojem "cirkumstelární disk" si snadno vyloží i laik (= disk kolem hvězdy). Pojem "extinkce" ovšem nikoliv. I já, jakožto poměrně slušný znalec angličtiny, si pod tím představím maximálně tak biologické vymírání. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
****  upraveno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
* Při uvádění intervalů se obvykle dolní hranice uvádí jako první (tj. například 2200 až 3200 pc, nikoliv naopak)
** Předělám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Skladba mlhoviny
* Obsah příliš neodpovídá názvu sekce. Jako vhodnější název sekce se jeví spíše něco jako "Významné objekty v mlhovině" či něco podobného. Respektive následující sekce (Hvězdotvorné jevy a Hvězdy) uvádět nikoliv jako samostatné sekce, ale jako podsekce této sekce 
** Předělám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Místo na článek maser odkazovat konkrétněji na článek astrofyzikální maser.
** Dobrý postřeh, díky. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Hvězdotvorné jevy
* "zčervenalý" objekt/zdroj – To je odborný pojem? Myslím, že něco takového vidím poprvé. 
** takto jsem to doslovně přeložil z původního článku. Pokud to chápu správně, tak zdroj viditelného záření ukrytý v prašném mračnu je ve viditelné oblasti zeslaben a nejvíce bude zářit v infračervené oblasti spektra, tedy "zčervená". Odborný pojem to asi nebude, ale nevím, čím to nahradit. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  zadal jsem do vyhledávače "mezihvězdné zčervenání" a nějaké odkazy mi to našlo. Může to tedy zůstat? --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
**** Dobře, vytvoř(te) tedy odkaz (zatím může zůstat červený) z "zčervenalý" na "mezihvězdné zčervenání" a nechte to tak. --Vachovec1 (diskuse) 30. 8. 2017, 12:58 (CEST)
*****  upraveno --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 14:15 (CEST)
; Hvězdy
* Nejprve se píše, že hvězdokupa obsahuje několik desítek modrých veleobrů, o kus dál je ale uváděn jediný veleobr (HD 168076) s tím, že ostatní hvězdy jsou výrazně menší a patří mezi obry. To je zřejmý rozpor.
** Přepíšu to tak, aby bylo zřejmé, že hvězdokupa obsahuje několik desítek modrých veleobrů, mezi nimi HD 167076, a dále spoustu dalších hvězd s menší hmotností, které ovšem stále patří mezi obry. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* …a také bylo objeveno několik stovek možných členů hvězdokupy. – Co je to "možný člen hvězdokupy"? Dříve zmiňované hvězdy nejsou "možnými členy hvězdokupy"?
** Dříve zmiňované hvězdy jsou "potvrzenými členy", text upravím, aby bylo jasné, že to jsou další ještě nepotvrzení členové. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Galaktické okolí
* Výzkum z roku 2008 ovšem tvrdí, že rameno Střelce může být pouhým velkým zhuštěním plynu a prachu, ze kterého vznikly nové hvězdy. – Tohle by myslím šlo bez náhrady vypustit, zmíněná teorie týkající se galaktického ramene nemá k tomuto článku o mlhovině žádný vztah.
** Souhlasím. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  odstraněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Oxid uhelnatý jako takový září? Nepůjde spíše o něco jako čáry CO ve spektru?
** Ano, jde o tyto čáry. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Vědci také určili časovou posloupnost vývoje těchto molekulárních mračen: – Hm. Spíše Vědci také určili časovou posloupnost vývoje uvnitř tohoto molekulárního mračna:?
** Ano, takto je to přesnější. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  upraveno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
* Je nutné podrobně vysvětlovat, co je OB asociace, zvláště když tam je funkční odkaz? Podle mě tento odstavec patří maximálně do poznámky.
** Není to nutné, úsek vypustím. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  odstraněno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
; Literatura / EO
* U knih by bylo rozhodně vhodné uvést relevantní strany. Předpokládám, že obecné monografie o tvorbě hvězd či hvězdné atlasy nepojednávají od začátku až do konce pouze o Orlí mlhovině.
**  Ano, bylo by to vhodné, ale původní článek nemá strany uvedené a já už se jich nedohledám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
* Něco v češtině by nebylo?
** Česky jsou tam dva EO. Možná ještě nějaký přidám. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
***  přidáno --Pepe357 (diskuse) 23. 8. 2017, 14:03 (CEST)
To je zatím vše. --Vachovec1 (diskuse) 19. 8. 2017, 20:30 (CEST)
* Díky za recenzi. Jak jsem již psal výše Juandevovi, některé vytýkané věci souvisí s tím, že jsem článek nevytvářel, ale překládal. Nechci se na to ale vymlouvat, jenom tím vysvětluji některé nesrovnalosti. A pokud v původním článku chyběly např. zdroje nebo strany použitých knih, těžko se jich dohledám. Každopádně ještě jednou díky a prosím o případné dovysvětlení nejasných otázek. --Pepe357 (diskuse) 21. 8. 2017, 14:34 (CEST)
**  Mohl bych požádat o vyjádření k nejasným bodům? Díky. --Pepe357 (diskuse) 30. 8. 2017, 11:51 (CEST)
thread_title:  Vachovec1 

message: Tak tedy troška faktických postřehů:
* Nejvhodnější období pro její pozorování na večerní obloze je od června do října. - na jaké polokouli? Vzhledem k překladu z itwiki očekávám, že jde o údaj z Itálie, platí i pro střední Evropu?
**  upraveno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* jeho syn John ji popsal jako mračno s hvězdokupou tvořenou stovkou hvězd. - stovkou nebo stovkami?
**  stovkou. Prostě tam viděl něco kolem stovky hvězd. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Sloupy stvoření, díky kterým celá mlhovina dostala název "Orlí" - díky vzhledu, očekávám.
**  již dříve upraveno. Doporučuji znovu načíst stránku pro zobrazení současného stavu článku. --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Přestože tyto objekty nejsou tak husté - očekávám, že jde o hustotu.
**  no spíš bych řekl, že jde o hustotu počtu částic, přijde mi totiž zcestné popisovat hustotou něčeho, čemu bychom v zemských podmínkách řekli vakuum. Celkově ale nevím, jestli by přidání takového odkazu prospělo k čitelnosti a kvalitě článku. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Svítivost HD 168076?
**  doplněno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Nějaké planety?
**  Byly myšleny exoplanety? "Planety se formují po dobu několika desítek miliónů let vývoje hvězdy." Vzhledem k malému stáří hvězdokupy se v ní planety teprve tvoří. Ponecháno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Budoucnost mlhoviny?
**  Budoucnost hvězdokupy asi bude následovat scénář typický pro mladou otevřenou hvězdokupu. Zkázná budoucnost Sloupů stvoření je popsána v odstavci, který je popisuje. Nemám nic dalšího, co bych k tomu dopsal. --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* Ještě bude třeba upravit pár formulací (např. neoslovování čtenářů nebo opakování stejných výrazů)
**  upraveno --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
* a odborné posouzení nechám na Mirkovi & spol. Pěkný článek. --OJJ, Diskuse 2. 9. 2017, 16:37 (CEST)
** Díky za recenzi! --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 10:45 (CEST)
thread_title:  OJJ 

message: vidím, že článek byl povýšen na DČ, upozorňuji ale, že tam stále zůstávají nejméně 2 požadavky na zdroj (sekce Precesní pohyb souřadnic)!! --Vachovec1 (diskuse) 11. 9. 2017, 13:11 (CEST)
* Já jsem pro odstranění celé sporné sekce. Informační přínos nevalný, zdroje nedohledám. --Pepe357 (diskuse) 11. 9. 2017, 13:28 (CEST)
** Vyhozeno. Kvalita článku je jinak vysoká. OJJ, Diskuse 11. 9. 2017, 13:50 (CEST)
***Děkuji, nyní námitky proti zařazení nemám. --Vachovec1 (diskuse) 11. 9. 2017, 13:54 (CEST)
**** Se zpožděním vidím, že je vyřešeno. Díky za pěkný článek do naší wikipokladnice. Gumideck (diskuse) 12. 9. 2017, 08:33 (CEST)
thread_title:  DČ?