lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Pilipův dodatek

message: Žádám všechny "znalce" českého pravopisu a jiné brusiče, aby Pilipův dodatek ve Wikipedii respektovali. -- Vít Zvánovec 07:51, 13. Čer 2004 (UTC)
chtěl bych pochválit za phonetický pravopis ve slově prakse, jinak samozřejmě opovrhuji snahami zneužívat odborné věci pro politikaření. pravidla se snažím dodržovat tam, kde to mám smysl, ale nechci sebou nechat manipulovat. --Jvano 20:35, 11. 12. 2004 (UTC)
replies: text: Já za to rozhodně nechválím. Je to hnus. Stejně tak "phonetický".Miraceti 10:47, 21. 12. 2004 (UTC)

message: Nevím, proč tu ten odkaz 2x nefunguje, když existuje, viz Pravidla českého pravopisu, tam je modře. -jkb- 13:49, 12. 12. 2004 (UTC)
Jo už je to modrý; předtím to bylo červený a vyvolalo mi to editační okénko - s textem, což vůbec neznám (so znamená po překopírování?). -jkb- 15:55, 12. 12. 2004 (UTC)
replies: text: Je to divné. Prostě jsem ze PČP přes schránku zkopíroval ten odkaz sem, a ač byl text v odkazu úplně stejný, po změně to zmodralo. Teď se mi pro změnu neobjevuje zatržítko malá změna, ale to může být můj lokální problém s prohlížečem. 
--62.141.25.1 16:23, 12. 12. 2004 (UTC)
replies: text: : No, dnes se někdo hrabal v serveru (údržba), hodinu to nešlo+ snad je to tím, já měl včera večer zase všechno anglicky. -jkb- 16:27, 12. 12. 2004 (UTC)
thread_title:  Odkaz na ÚJČ 

message: V článku chybí časové určení přípravy a také schválení zmíněného dodatku. Díky za doplnění! --Adam Hauner (diskuse) 28. 12. 2023, 23:41 (CET)
thread_title:  Datace Pilipova dodatku
Diskuse:Berlín

message: Nazdar Vít'o, přeeditoval jsem Tvůj jednovětný článek, takže se to jako založení článku dá nazvat. Další úpravy, mapky atd. ještě příjdou. Ahoj, -jkb- 11:40, 13. Čer 2004 (UTC)
replies: text: Jistě, nic proti. -- Vít Zvánovec 11:57, 13. Čer 2004 (UTC)
Pro MaléhoČtenáře: Na některých místech jsem celkem obsažněji upravoval, ale domnívám se, že Vaše opravy z 14. května jsem všechny převzal. Děkuji za ně. (No s tím Schönefeldem to byl sek...). -- 149.225.150.113 12:08, 18. Čer 2004 (UTC)
Chybí mi zde jasně historie, jakoby bychom se rozhodli Brlin psát jenom odteď co víme...Berlín má historii a zejména 20. století, když už ne podrobněji i předchozí, musí být hlouběji vytvořeno. Věty typu "A pak skončila tolerance v Berlíně.." jsou velmi dětsky prosté, snad máte taky nějaký názor, ne??--212.11.115.87 21:27, 22. 5. 2005 (UTC)

text: Dějiny jsou přece ve vlastních článcích: Dějiny Berlína , Berlín - rozdělené město --Li-sung ✉ 07:08, 23. 5. 2005 (UTC)

text: PS: pokud se Vám něco nelíbí: editujte s odvahou

message: Na článku tedy bude práce jak na synagoze. Takže letmo co je nejzřejmější a bez čeho to nepůjde:
* výrazně rozšířit úvod
* citace, citace, citace - takhle je článek prakticky neodzdrojovaný
* celý článek potřebuje zaktualizovat (obsahuje zastaralé informace o počtu obyvatel, partnerských městech), takže zgruntu
* postrádám literaturu
* v některých částech jsou chabé wikilinky
* postrádám sekci o geografii a klimatu
* doporučuji si prohlédnout jiné dobré články o městech (např. Tel Aviv, Haifa či Třebíč) a inspirovat se strukturou článku
* příliš strohá sekce o dějinách, chybí plno zásadních informací
Podrobně se článkem nemá cenu zabývat, než budou tyto body splněny. --Faigl.ladislav slovačiny 19. 3. 2009, 18:16 (UTC)
thread_title:  [[WP:Q]] 

message: Ahoj, patrně je nějaká syntaktická chyba v infoboxu u zobrazení mapy. Prosím někoho, kdo se v této šabloně orientuje, aby ji opravil. Předem děkuji! --Gampe (diskuse) 4. 8. 2014, 16:39 (UTC)
thread_title:  Mapa - chyba v infoboxu 

message: Dobrý den. Během archivačního procesu vrátil archiv chybu pro jeden nebo více odkazů, které jsem předložil k archivaci. 
Níže vypisuji adresy, které vrátily chybu, i s příslušnými chybovými hláškami. 
* https://www.worldcat.org/oclc/231790731 s chybou 
* https://www.worldcat.org/oclc/784981646 s chybou 
* https://www.worldcat.org/oclc/59581891 s chybou 
* https://www.worldcat.org/oclc/77077589 s chybou 
* https://www.worldcat.org/oclc/76901946 s chybou 
Toto je jediná zpráva v souvislosti s těmito odkazy, žádný další pokus o jejich archivaci nebude činěn. 
Děkuji.Horecak (diskuse) 30. 3. 2023, 19:24 (CEST)
thread_title:  Problémy při opravě odkazů v článku (březen 2023)
Diskuse:Tání

message: Nějakou dobu už mám fyziku za sebou, takže to nechci cpát rovnou do textu, ale dávám ke zvážení: není tání spíš změna skupenství (z pevného na kapalné) téže látky, než změna "pevné látky" na "kapalnou látku"?
replies: text: Asi určitě, ale ono na celé té fyzice tady mi vadí podstatnější věci, je psána z pohledu max. střední školy, jenže alespoň to je jediné aspoň trochu ucelenější téma, takže jsem rád, že tu je aspoň něco.. :-) Ale každopádně já jsem pro, klidně tenhle detail oprav. --Mormegil 17:48, 16. Čer 2004 (UTC)
thread_title:  Změna skupenství ...?
Diskuse:Edvard Beneš

message: K vítězství komunistů přispěl i zákaz agrární strany, čímž byl venkov vehnán do náruče komunistů. Na tom měl svou část viny i prezident Beneš. - Tady by bylo dobré úvést, v čem ta vina spočívala. Nazgul02 (diskuse) 31. 3. 2018, 21:37 (CEST)
replies: text: Podle jednoho autora, jehož jméno jsem zapomněl, bylo na únorové vítězství komunistů "zaděláno" Košickým vládním programem, volby v r. 1946 by prý už na vítězství komunistů vliv neměly, spíše byl tedy jen potvrzen nastolený vývoj. Pro mne zajímavou otázkou je, zda mohl Beneš zamezit řádění NKVD, která odváděla do zajetí československé občany ruského původu, kteří emigrovali do ČSR před válkou. Také jsem kdesi četl, že persekuce čs. letců, bývalých příslušníků RAF započala již v r. 1947. Je-li to pravda, byl v tomto Beneš netečný, protože mohl zasáhnout např. udílením milostí.

text: Beneš naprosto špatně vyhodnotil sovětské poměry. V některé své knize napsal, že SSSR se bude vyvíjet do demokracie. V Pamětech napsal, že SSSR nebude mít vůči ČSR územní požadavky - a stát přišel o Podkarpatskou Rus. Mrzké bylo jeho poválečné obhajování sovětského přepadení Finska. Tragikomické (při jeho diplomatických zkušenostech) je pak jeho údajné prohlášení, že ho Stalin podvedl. --Miroslav Šulc (diskuse) 13. 4. 2023, 14:51 (CEST)
thread_title:  Benešova vina 

message: Já chtěl doplnit chybějící 's' před slovem čímž, ale nejde to. --KEATO.ER.CZ (diskuse) 25. 5. 2024, 10:16 (CEST)
replies: text: To platí pro aplikaci Wikipedia. V internetovém prohlížeči je to lepší. --KEATO.ER.CZ (diskuse) 25. 5. 2024, 10:28 (CEST)
replies: text: : Nemohu potvrdit, že to nejde (platí pro aplikaci pro Android). Ale je pravda, že pokud by byly přímo editovatelné sekce všech úrovní, bylo by to jednodušší. Každopádně, diskuse o tomto nepatří úplně sem. —Mykhal (diskuse) 25. 5. 2024, 11:08 (CEST)

text: : .. navíc, ta aplikace umožňuje preview; ale hlavně - Aston Abbotts asi není Putney, že? —Mykhal (diskuse) 25. 5. 2024, 11:36 (CEST)
thread_title:  Článek se nedá editovat v mobilu. Úseky jsou příliš dlouhé a při posunu asi do půlky úseku to skáče zase na začátek. To je problém ve více článcích.
Diskuse:Theologie

message: Teologie není věda o náboženství, ale spíš o Bohu. Věda o náboženství, ovšem ne o jednom, ale spíš více, se jmenuje religionistika. Teologie je dále spíš studium Boha než věda o Bohu. Označení, že se jedná o vědu o Bohu, je, dle mého názoru, značně kontroverzní. Pokud je nějaké označení značně kontroverzní a nesnese shodu, těžko je přijatelné jako článek v neutrální encyklopedii. Jedno z dalších možných řešení je říci, že teologie je nauka o Bohu. Slovo nauka v sobě totiž nenese informaci o tom, zda je její obsah, logický, empiricky falzifikovatelný, či zcestný. Že je možné teologii studovat na univerzitě, neboli chrámu rozumu, je skandál.
replies: text: Článek netvrdí, že theologie je věda o náboženství, ale to, že jejím předmětem. Pokud se Vám toto tvrzení nelíbí, tak to opravte, nicméně nějaký vztah theologie a náboženství by vyjádřen být měl. Jedním z důvodů je i to, že heslo náboženství je jediným z této oblasti pořádně zpracovaným.

text: Bůh je jen jeden, proto religionistika nemůže být naukou o více Bozích.

text: Proti nauce o Bohu nic nemám.

text: -- Vít Zvánovec 09:06, 22. Čer 2004 (UTC)

message: Google snadno prozradí, že v českých zemích se používá pravopisná podoba teologie, spíš než theologie.
replies: text: Jenže je nezbytné prima facie rozlišit theologii a teleologii. -- Vít Zvánovec 09:06, 22. Čer 2004 (UTC)
Přidejte, prosím, kategorii "Teologie" tomuto článku. Je to psáno bez "h" - podle hlavní stránky.
Mojža 21:34, 12. Črv 2004 (UTC)
Nevím, jaký je momentální stav hlasování či obecný konsensus pro podobné případy. Avšak jsem výrazně pro, aby se toto heslo, na něž je odkaz z hlavní stránky, přejmenovalo na běžné a do očí nebijící Teologie. --Dodo 16:08, 5. 2. 2005 (UTC)

text: To záleží na tom, zda-li se zde ještě nachází duch Vítha Zvánovce. Li-sung 16:37, 5. 2. 2005 (UTC)

text: To záleží na tom, jak dopadne hlasování o pravopisu a jak ho budou ochotni lidi dodržovat. Miraceti 16:53, 5. 2. 2005 (UTC)

text: Myslím, že je to na vás, vy jste odborník a autor postatné části článku. Takže to s klidným svědomím udělejte... Cinik 16:57, 5. 2. 2005 (UTC)
PS: Nemyslím, že by na tom výsledek hlasování něco změnil... Všechny návrhy předpokládají, že kdo změní podstatnou část článku může měnit sporný pravopis. A žádný návrh neupřednosňuje tvar theologie...

text: Neznám detailně historii tohoto článku. Těžko říct, kdy nastalo teologicko-theologické schisma :-). Rozhodně kvůli tomu ale nebudu studovat historii stránky. Miraceti 17:07, 5. 2. 2005 (UTC)
thread_title:  Teologie spíš než Theologie
Diskuse:Teologie

message: Jak jsem napsal jinde, teologie je vhodnější podoba než theologie.

message: Jen drobný dotaz: používá se slova teologie i pro jiné než křesťanské učence, zabývající se náboženským zkoumáním? Mám na mysli třeba příslušníky židovství, islámu, nebo dalších  náboženství. Z hesla se zatím zdá že ne, protože například zkoumání jinách Svatých knih než Bible tam zmíněno není. Měly by tam tedy být odkazy na pojmy z jiných náboženství pro srovnání. --Postrach 20:51, 28. 11. 2005 (UTC)
replies: text: Lze mluvit v podstatě o teologii v jiných náboženstvích; úvodní definice se tomu nevyhýbá. Domnívám se však, že by jak žid, tak muslim měl problém s popsáním toho, zda teologie v jeho náboženství existuje: z historicko-etymologických důvodů a kvůli spekulaci (intellectus fidei), která je teologii v tomto pojetí vlastní. Pokud se někdo pokusí o ekvivalenty v jiných náboženstvích, proč ne. --Dodo ✉ 22:30, 28. 11. 2005 (UTC)
replies: text: : Theologie vznikla v křesťanském prostředí - a od vrcholného středověku má ambici být postulována jako věda (tj. snažila se vyhovět aristotelským požadavkům na vědu, používala rozvinutou středověkou logiku apod.)

text: :V arabském prostředí se hovoří o tzv. kalámu, který není tak formalizovaný a spekulativní, alespoň ve středověku je to spíše kritické probírání různých sporných otázek. Někdy se slovo "kalám" používá i pro židovský způsob vedení náboženských spekulací... --Scholipeta 21. 6. 2010, 06:31 (UTC)
thread_title:  rozsah pojmu
Diskuse:Reformy Meidži

message: Za prvé, jsem (u japonštiny obecně) jednoznačně pro dodržování obvyklé české transkripce (která se koneckonců používá už ve čs. Wikipedii jinde); tj. meidži a myslím se velkým M - mám teď zrovna vypůjčené Dějiny Japonska, tak si osvěžím paměť a článek přejmenuji.
Kromě toho je poměrně stubovitý a ještě zabíhá dost do před-Meidži období; nebylo by lepší ho rozpustit v sekci Dějiny hlavního hesla Japonsko? --Malýčtenář 08:46, 24. Čer 2004 (UTC)
replies: text: Souhlas. Bylo by možné stránku přejmenovat na Reformy Mejdži?

text: --Bezouska 11:00, 29. Čer 2004 (UTC)

message: Při přepisu japonštiny do češtiny rozhodně doporučuji používat propracovanou českou transkripci, v tomto případě ale určitě Meidži, nikoli Mejdži. Heslo se bohužel příliš věnuje předcházejícímu období, a na skutečný obsah - řadu kroků nové vlády zejm. na počátku 70. let 19. století, které jsou jádrem těchto reforem, nezbyl jaksi prostor. Jedná se zejm. o reformu ozbrojených sil; reformu školství; reformu samotné vlády; reformu držby půdy apod. Naopak mnohé informace sem moc nepatří, zejm. ty z pozdější doby (týkající se Parlamentu apod.) Jsou tam i některé věcné chyby - knížectví Sacuma a Čóšú byla ze západu, nikoli východu Japonsku, tyto reformy rozhodně nemířily k demokracii, naopak šlo - z hlediska tvůrců - o upevnění mimokonstitucionální moci, aspoň dočasně.
(Jsem historik moderního Japonska.)
replies: text: 100% souhlasím s používáním české transkripce. Pokud se vám v článku cokoliv nelíbí: editujte, přepisujte ... :-) --Pazuzu 16:24, 31. 1. 2007 (UTC)
thread_title:  Komentář
Diskuse:Hamburk

message: Nevím, kde to hledat, ale jsem si jistý, že hansovní města nebyla města severoněmecká, protože mezi ně patří například Bergen (Norsko), nebo Riga (pobaltí). Jestli někdo víte více, opravte a možná by stálo za to vytvořit samostatné heslo.
replies: text: Takové heslo, tedy Hansa, existuje. Je to pravda, Bergen v Norsku patřil do Hansy rovněž, a také další neněmecká města. --Zbrnajsem (diskuse) 1. 7. 2021, 07:29 (CEST)
thread_title:  Hansovní město  

message: K editaci uživatele Wikipedista:Ludek, která odstranila interwiki na článek v jazyce "toki pona" sděluji, že skutečně lze o jazyk. Více jsem napsal přímo na Wikipedista_diskuse:Ludek#Toki_pona. --Blahma 20:50, 26. 10. 2005 (UTC)
thread_title:  Toki pona 

message: Pridal jsem k te doprave i zeleznici protoze chybela a Hamburg je dulezity zel.uzel a rozdelil to na lodni,leteckou,zeleznicni. --Filiposs 25. 8. 2009, 22:22 (UTC)
thread_title:  Železnice 

message: Je to totální nesmysl - to by Labe z Hřenska (115 m n.m.) teklo do kopce !!!!!!! Těch 245 m mohl napsat snad jen totální bezmozek. Bude to něco kolem 3 - 6 m n.m.
replies: text: Nechce se mi věřit, že by Hamburk ležel 245 metrů nad mořem. Místní poměry ovšem neznám. --Uacs495 19. 8. 2010, 15:58 (UTC)
replies: text: : Něco takového byl samozřejmě totální nesmysl. Hamburk leží blízko vyústění Labe do Severního moře. Inu, kdyby se někdo kdysi nespletl, tak bychom mluvili o vyústění Vltavy do moře ... --Zbrnajsem (diskuse) 1. 7. 2021, 07:29 (CEST)
thread_title:  Nadmořská výška
Diskuse:Oolong

message: nevím jistě, ale není hlavní aktivní složkou čaje thein? kofein je sice obsažen, ale v podstatně menší míře a fermentací čaje je ovlivněn právě thein ... pokud to někdo víte jistě, prosím, opravte buď mne nebo vlastní heslo. díky.
    Thein a kofein je to samé.Nazev thein je omyl,který vznikl v minulosti,při nedokonalé chemické analýze.Omyl se v minulosti velmi rozšířil,dnes je jasně prokázáno, že to jsou dva termíny pro stejnou látku.
--Bezouska 11:16, 29. Čer 2004 (UTC)
replies: text: odpovím si sám ;)

text: v anglické wiki je uvedeno "Caffeine is sometimes called theine when it is found in tea, as the caffeine in tea was once thought to be different than the caffeine found in coffee.", takže je to  to samé ...

text: --Bezouska 15:43, 29. Čer 2004 (UTC)

message: Často se uvádí, že zelený čaj má meně kofeinu než černý a také v tomto článku je uvedeni: "Na oxidaci závisí i obsah kofeinu (neboli theinu, chemicky 3,7-dihydro-1,3,7-trimethyl-1H-purin-2,6-dion) a další vlastnosti."
Domnívám se, že oxidace neovlivňuje obsah kofeinu (nebo minimálně) - jistý si tím ale nejsem. Jsou tvrzení ve článcích důkladně ověřená?
--Lev jak Lama 21:02, 13. 2. 2007 (UTC)
replies: text: Podle studií, které jsem četl (analýz obsahu kofeinu v černém, zeleném a bílém čaji), na oxidaci obsah kofeinu skutečně nezáleží. Ani nevím, proč by měl. Spíše to vypadá na zastaralý, tradovaný, ale neprokázaný mýtus. Proto jsem v článku přidal žádost o zdroj. – J. M. (diskuse) 19. 10. 2012, 23:38 (UTC)
thread_title:  Obsah kofeinu v závislosti na stupni oxidace 

message: Není v údaji o délce louhování chyba? V anglickém heslu se píše, že čaj má být "steeped 3–10 minutes", v češtině ale je "5 sekund - 10 minut". Jde skutečně o 5 sekund?
--Ing. Garin (diskuse) 10. 7. 2016, 01:20 (CEST)
thread_title:  Příprava
Diskuse:Shareware

message: Proč je freeware a public domain v druzích sharewaru? Ty druhy jsou nějak divně rozdělené - shareware je prostě zkušební verzí komerčního programu, jak to nyní popisuje druh 4 a 7. Jinak IMHO nejde vůbec o shareware...
Než bych tuto stránku hodně pročistil, tak se zeptám, jestli to mám skutečně udělat, třeba je někdo jiného názoru...
replies: text: Tu stránku jsem psal já a neříkám, že mé dělení je jediné možné. Hlavní problém je, jak označit souhrnným pojmem všechny ty kategorie. Já tomu říkám shareware v širším slova smyslu; pokud však máte lepší názor, sem s ním. -- Vít Zvánovec 09:26, 7. Črv 2004 (UTC)

message: Pokusím se stav článku zlepšit spolu s čl. Softwarové licence, zatím dávám šablonu. --Jvs 7. 2. 2009, 10:34 (UTC)
thread_title:  Přesnost
Diskuse:Filozofické poradenství

message: Tento text vznikl překladem, sestřihem a rozšířením anglické stránky ve Wikipedii. Neboť anglická stránka je označená jako mírně zaujatá, možná bude později třeba text přepracovat či upravit. Překlad není zcela věrný. Některé věty jsem zhustil, jeden odstavec jsem přesunul jinam a vnesl jsem strukturu. Některé věty jsem pro opakovaný či irelevantní obsah vypustil. Článek není tak filozoficky hustý, jak by zasluhoval. Přesto článek zhruba vystihuje hlavní body filozofického poradenství a vysvětluje, jak se toto liší od psychoterapie. Protože nejsem filozofický poradce ani vyučený filozof, nevycházejí moje zde v diskuzi uvedená sdělení ze zkušenosti, nýbrž z důkladného uvažování a studia. --Daniel Polanský 18:10, 5. Črv 2004 (UTC)

message: Jsem autorem tohoto překladu; článek jsem přeložil z anglické Wikipedie. Jenže. Na anglické Wikipedii už původní článek není. Jak ukazuje i překlad, článek byl neencyklopedický, s chybějícími zdroji, připomínající volnou, akademickými pravidly nevázanou rozpravu. Rozhodně se nebudu zlobit, když s tímto článkem na české Wikipedii někdo provede něco zcela zásadního, například že ho smaže. Jiná možnost je ho zásadně upravit. Jiná možnost je ho ponechat, a patřičně označit. Byť neencyklopedický, alespoň má v pořádku copyright a obsahuje podnětné věci. --Dan Polansky 07:01, 21. 2. 2008 (UTC)
thread_title:  Neencyklopedičnost článku 

message: Český článek je propojený s německým článkem, jenž obsahuje odkazy na zdroje, a má encyklopedičtější strukturu než původní anglický článek. Snad by hlava "Filozofické poradenství", či podle někoho "Filosofické poradenství", měla v encyklopedii být.
Četnosti:
Výraz                     	Datum    	Google Rate	Poznámka
"philosophical counseling"	21.2.2008	31 000     	
"filozofické poradenství" 	21.2.2008	209        	
"philosophische Praxis"   	21.2.2008	16 000     	
"career counseling"       	21.2.2008	2 000 000  	
Ovšem četnosti ukazují nízkou relativní významnost výrazu "philosophical counseling" oproti podobně strukturovanému výrazu "career counseling".
--Dan Polansky 07:07, 21. 2. 2008 (UTC)
thread_title:  Německý článek 

message: User:Aktron při přesunutí na "Filosofické poradenství" z "Filozofické poradenství" zmiňuje dohodu na hlavním článku, kterým snad myslí Diskuse:Filosofie.
Protože v diskuzi článku Filosofie žádnou dohodu neregistruji a protože jsem původní autor překladem vzniklého článku "Filozofické poradenství", prosím o vrácení do podoby "Filozofické poradenství", dokud nebude jasným hlasováním prokázána vůle české Wikipedie upřednostňovat S před Z, k čemuž doufám nedojde. --Dan Polansky 07:52, 22. 6. 2008 (UTC)
thread_title:  Filozofické vs filozofické
Diskuse k MediaWiki:Linktrail

message: Upřímné blahopřání, Mormegile. Je vidět, že jste nestal správcem pro nic za nic. Vyřešil jste jeden z nejstarších problémů české Wikipedie. -- Vít Zvánovec 21:27, 9. Črv 2004 (UTC)

message: Od verze 1.4 se v MediaWiki nepoužívá MediaWiki:Linktrail, místo toho se vždy používá linktrail z LanguageXx.php. Důvodem je rychlost a bezpečnost.  Veškeré změny této stránky jsou tak neúčinné. --Mormegil 18:58, 27. 12. 2004 (UTC)
thread_title:  Upozornění
Diskuse:Slovinština

message: Opravdu Slovinci používají dlouhé měkké í? To mě překvapuje. --Dan Zeman 08:41, 12. Črv 2004 (UTC)
replies: text: Koukl jsem se teď na slovinskou wikipedii (článek :sl:Slovenska_abeceda) a o "í" tam nic nehovoří. Tak jsem ho vyhodil. --Luděk 06:37, 3. 6. 2005 (UTC)
zdarec kdyby někdo narazil na slovinsky slovnik tak díky díky moc :D:D

message: Mám neblahý dojem, že věta hitri otroci kuhali jed v vrtu na Dunaju je přes svůj nesporný půvab gramaticky špatně – vzhledem k tomu, že ve slovinštině dodnes přetrvává v minulém čase tvar pomocného slovesa bit ve všech osobách (včetně třetích, narozdíl od češtiny). Správná verze tedy zní: Hitri otroci so kuhali jed v vrtu na Dunaju. Je tedy bohužel nutné větu pozměnit i za cenu újmy na jejím kouzlu. --Magairlin 10. 10. 2008, 12:24 (UTC)
thread_title:  Hitri otroci... 

message: http://translate.google.com/#sl|cs|   xDxD snad vám to pomůže můžou se zakládat celé věty ale občas pro přenější překlad dejte třeba jen to určité slovo
thread_title:  MÁM TO 

message: Část s příklady duálu je dost nesrozumitelná. Neuměl by to někdo opravit? --Jarba (diskuse) 8. 7. 2018, 15:47 (CEST)
thread_title:  Gramatika
Diskuse:Bob a Bobek – králíci z klobouku

message: Strašně by mě zajímal úplný seznam všech epizod případně s informacemi o jejich autorech apod. -- gorn 
replies: text: Tak jsem ti to udělal částečně sám ... akorát těchnových epizod je nějak víc, nevím kde se vzalo 52. --Jakubt 20. 8. 2009, 20:51 (UTC)
thread_title: Epizody

message: ČFN a ČSFD uvádějí 1978. Je nějaký důvod, proč by to tak být nomohlo? :-) --slady 12:42, 25. 10. 2005 (UTC)
thread_title:  Rok natáčení 

message: Hey guys! Please translate this to an english wikipage! :)
thread_title: English
Diskuse:Univerzita

message: Chtěl bych sem přidat :Category:Vysoké školy...
Mojža 12:59, 20. Črv 2004 (UTC)
replies: text: Přidal jsem ji. --Michal Jurosz 20:16, 20. Črv 2004 (UTC)

message: dle zákona o vysokých školách č. 111/1998 Sb.,
ČÁST PÁTÁ
Studium na vysoké škole
Přijímání ke studiu
§ 48
(1) Podmínkou přijetí ke studiu v bakalářském a magisterském studijním programu je dosažení úplného středního nebo úplného středního odborného vzdělání. Ke studiu v oblasti umění mohou být přijati též uchazeči s vyšším odborným vzděláním poskyto­vaným v konzervatořích. Podmínkou přijetí ke studiu v magisterském studijním programu, který navazuje na bakalářsky studijní program, je rovněž řádné  ukončení studia v bakalářském studijním programu.
(2) Ke studiu v oblasti umění mohou být výjimečně přijati též uchazeči bez dosažení úplného středního nebo úplného středního odborného vzdělání nebo vyššího odborného vzdělání poskytovaného v konzervatořích.
thread_title:  maturita není podmínkou 

message: Domnívám se, že oba články se do značné míry překrývají, přičemž univerzita je významem užší pojem. Mohl by, kromě rozdělení VŠ na univerzitní a neuniverzitní, tvořit především část historie u vysoké školy. --Hustoles 20. 2. 2011, 12:07 (UTC)
replies: text: S tím bych nesouhlasil, nejen kvůli historii. Zdraví --Sokoljan 25. 8. 2011, 20:46 (UTC)
thread_title:  Sloučení do [[Vysoká škola]]