lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Konspirační teorie o přistání Apolla

message: Já tu zmínku o tvrzeném "ostrém konci obzoru" nemůžu v nově vloženém refu najít - nebo tím bylo myšleno ono tvrzení o přední projekci a údajných "švech" mezi popředím a pozadím fotografií z Měsíce? --Zet (kontakt|příspěvky) 2. 2. 2010, 10:47 (UTC)
replies: text: ono je to spíše ve druhé části článku (odkaz na pokračování je pod první částí) - popředí až po linii je podle autora ostré a dál rozmazané.

text: Mimochodem: ten článek je IMHO ukázkou toho, jak autor nerozumí fotografii. Ale zde dokumentujeme existenci té konspirační teorie, nikoliv její správnost. --Postrach 2. 2. 2010, 11:42 (UTC)
replies: text: :Díky za upřesnění - stejně se pokusím do článku doplnit i něco k tomu, že jelikož na Měsíci není atmosféra, tak nedochází k atmosférickému rozptylu světla, takže "ostrý konec obzoru" je přesně to co lze za daných optických podmínek čekat.

text: :Podle mého názoru si autor toho článku pak dál neuvědomuje pořádně ani to, že fotografie ve vakuu bude vypadat trochu jinak než v atmosfeře. (Nemluvě o tom, že zjevně viděl jen povedené a zaostřené snímky)

text: :Nemluvě o tom, že neexistující Kubrickův bratr Raul sotva mohl být předsedou KS USA. I když pro konspiracionisty bude pravděpodobně snadné tvrdit, že vymazat zmínky o něm byla proti celé "měsíční konspiraci" hračka.:-) --Zet (kontakt|příspěvky) 2. 2. 2010, 15:03 (UTC)
thread_title:  "Konec obzoru" 

message: Trochu jsem upravil část s Bořiči mýtů. Wikipedii moc needituji, nicméně jsem nalezl na YouTube videa která potřebují "ověřit" a nevím jak je správně zahrnout do hesla. Proto je přikládám zde a prosím nějakého zkušenějšího wikipedistu aby to upravil. Děkuji :)
http://www.youtube.com/watch?v=WhkJ0qD42Fo - Pokus s gravitací
http://www.youtube.com/watch?v=_-W9CO1k7UY - Pokus s vakuem a otisky bot 
http://www.youtube.com/watch?v=9EMr8H1vmOo - Pokus s vakuem a vlajkou
replies: text: Tak pokud vím, ona hlavně ta vlajka byla vyrobená z lepenky, protože tak chytrý, aby si uvědomili, že látková vlajka nebude ve vakuu vlát, byli v NASA taky. Na detailnějších fotkách je to mimochodem docela dobře vidět. --Nolanus ✉  C 22. 5. 2010, 00:22 (UTC)
replies: text: :Ta vlajka byla plastová. A byla nahoře vyztužená tyčí (kterou právě pro efekt vlání nechávali trochu pokrčenou - poprvé to byla chyba, pak se jim to líbilo). Vlajka měla své pouzdro na žebříku přistávacího modulu. Kompletní popis vlajky je zde. --Postrach 8. 2. 2011, 12:36 (UTC)
thread_title:  "Bořiči mýtů - ověření?"
Diskuse:Nestor Machno

message: Dávám npov - chybí tam informace o teroru vyvíjeném samotnými machnisty a Machno je jednostranně představován jako kladný hrdina.--Ioannes Pragensis 2. 2. 2010, 11:19 (UTC)
replies: text: Můžete prosím dodat nějaký nezávislý odborný zdroj na dle vás pacháný teror machnovců? --Elm 2. 2. 2010, 11:30 (UTC)
replies: text: ::en:Nestor Makhno#Allegations of depredations against Mennonites cituje knihu Paul Robert Magocsi (1996). A History of Ukraine. University of Toronto Press. pp. 508–10. ISBN 0802078206 a další zdroje.--Ioannes Pragensis 2. 2. 2010, 11:34 (UTC)
replies: text: ::Díky, pokusím se časem zapracovat. --Elm 2. 2. 2010, 12:41 (UTC)

message: Zúčastnil se ozbrojeného útoku a byl odsouzen k trestu smrti. Kvůli nízkému věku dostal doživotí. - V této podobě vyjádření nedává smysl. --Dezidor 6. 9. 2010, 13:27 (UTC)
thread_title:  Nejasnost
Diskuse:Chřipkový virus A

message: Navrhuji přesunutí článku na lokaci chřipkový virus A. Je rozhodně více český. Chápu že odborné publikace používají často pojem influenza virus, ale zde pro to není důvod. --Cinik 2. 2. 2010, 17:55 (UTC)
replies: text: Souhlasím, ještě chvilku počkáme. --Vojtech.dostal 2. 2. 2010, 17:55 (UTC)

text: Influenza virus A je mezinárodním komitétem pro virusy uznaný název rodu virů, není to žádná skupina. Můžete změnit na - Influenza virus A (česky chřipkový virus A). Kdybyste věděl český název pro čeleď Orthomyxoviridae, také byste ji změnil? Když se podíváte na jiné články, také používají mezinárodně uznávané názvy. Tam vám to nevadí?--Jurajda 2. 2. 2010, 20:02 (UTC)
replies: text: :Chřipkový virus je běžně užívaný český termín. Není důvod používat cizojazyčný mezinárodní název, je-li zde zažitý a funkční český název. Tímto se, pokud vím, řídíme u VŠECH článků, nevím, proč by tento měl být výjimkou. --Cinik 2. 2. 2010, 21:21 (UTC)
thread_title:  Přesunout
Diskuse:AMD K8

message: Navrhl jsem sloučení s článkem Athlon 64. Samostatně bez vztahu k Athlonu 64 jde o témačástečně duplicitní a částečně jen málo významné. --Martin Kozák 3. 2. 2010, 10:48 (UTC)
replies: text: Osobně to beru jako rozcestník pro CPU postavená na jádře K8. Protože Turion/Opteron, nejsou Athlon, přesto se stále jedná o jádra K8. Což myslím že už by dávalo smysl ponechat...Proto prosím o šírší názor. --Paxan 5. 2. 2010, 14:49 (UTC)
A podívej se třeba na R700 vs. HD 4000, ty taky nejsou sloučený...to že tu nic není, je kvůli tomu, že to sem nikdo nedodá. Informací sem jde dát hodně, vlastně vše o jádru K8. --Paxan 5. 2. 2010, 14:51 (UTC)
thread_title:  Sloučení
Diskuse:Úsekový dělič

message: "což se projevuje krátkým zhasnutím všeho (především osvětlení a hodin)"
No, myslím, že ke zhasnutí úplně všeho nedochází, protože slaboproudé (řídící) obvody jsou napájeny z akumulátoru, který je dobíjen přes motorgenerátor nebo statický měnič. To by také nadělalo pěknou neplechu, kdyby se vyresetovaly hodiny a spolu s nimi třeba celý informační systém, tzn. panely u novějších vozů, hlášení zastávek, označovače jízdenek...
Co se týče osvětlení, u starších vozů kde jsou zářivky zapojeny přímo na trolejové napětí (vždy 2 trubice do série s předřadným odporem) dojde ke krátkému zhasnutí, u novějších vozů jsou zářivky napájeny z akumulátoru dobíjeného statickým měničem či motorgenerátorem k pohasnutí nedochází.
U některých typů vozů je při přejezdu úsekoveho děliče slyšet krátké zabzučení v kabině. (signalizace výpadku napájení).

message: --MiroslavJosef 3. 2. 2010, 22:28 (UTC)
thread_title: Editujte s odvahou
Diskuse:Tyršův most (Plzeň)

message: V článku eStav.cz: Technické památky v Plzni a na Plzeňsku se píše o druhém plzeňském svařovaném mostu:
replies: text: V roce 2001 podal Státní památkový ústav v Plzni návrh na prohlášení silničního mostu Sever-Jih II v areálu hlavního závodu akciové společnosti Škoda Plzeň za nemovitou kulturní památku. Tento most byl dokončen v roce 1931 a spojoval jižní a severní část hlavního závodu, mezi nimiž prochází koridor s několika železničními tratěmi. Jednalo se první silniční most s ocelovou konstrukcí úplně svařovanou elektrickým obloukem na území bývalé Československé republiky a o největší úplně svařovaný most na světě.  ...
Z citace nevyplývá tvrzení, že Tyršův most je druhý zcela svařovaný most na světě, nicméně možná by se dal vypátrat zdroj, který by to mohl potvrzovat. A možná by se vypátrat nedal. --Adam Hauner 3. 2. 2010, 22:21 (UTC)
thread_title:  ... a druhý zcela svařovaný most na světě
Diskuse:B2C

message: Prosím o úpravu článku, který nevysvětluje co to vlastně B2C je. Naznačí pouze, že se jedná obecně o "obchodní vztah". Chybí mi JAKÝ je to vztah.
Jako laika mě to nepoučilo vůbec. Děkuji Wikiplk 3. 2. 2010, 22:44 (UTC)
thread_title:  Úprava 

message: Nikoli Business-to-Customer. Anglické slovo "consumer" znamená spotřebitel (koncový zákazník). Naopak "customer" značí zákazníka obecně (může to být i podnikatel). "Customer" je široký pojem který by naznačoval zahrnutí transakcí se všemi zákazníky, jak koncovými spotřebiteli, tak i odběrateli z podnikové sféry. Dělení na B2C a B2B (Business-to-Business) by tak postrádalo smysl.
Je to častá chyba, tak alespoň zde buďme korektní.
thread_title:  B2C = Business-to-Consumer
Diskuse:Ovar

message: Diskuse nad ovarem
Stálo by uvažovat o možném vypuštění slov "obvykle méně kvalitního", a je to. Jinak by mělo být odkázáno na kritéria kvality, ze který se v tomto případě vychází.

message: MiroslavJosef 4. 2. 2010, 09:49 (UTC)
thread_title: Editujte s odvahou
Diskuse:Athlon 64

message: Důvody pro nesloučení jsou jasné a v zájmu přehlednosti:
* Vznikají seznamy, rozcestníky, ale i specifické stránky.
* Je lepší rozdělit věci spolu související ale né zaměnitelné.
--Paxan 5. 2. 2010, 14:54 (UTC)
thread_title:  Neslučovat
Diskuse:Rebel

message: Nebylo by vhodné tohle přeměnit na rozcestník? --Wikipedista:BobM d|p 5. 2. 2010, 15:15 (UTC)
replies: text: Vytvořeno. --Wikipedista:BobM d|p 18. 10. 2015, 19:25 (CEST)
thread_title:  Rozcestník
Diskuse:Sériová výroba

message: Nelíbí se mi, že dáváte rovnítko mezi sériovou výrobu a masovou výrobu. Obsah článku odpovídá spíše pojmu sériová výroba. Za masovou výrobu lze považovat jakoukoli výrobu ve velkých objemech. Například výrobu chemických nebo potravinářských produktů, které jsou samy často jen surovinou pro další výrobu (plasty) nebo se konzumují nebalené, stáčené až v okamžiku spotřeby (pivo, benzín). Možná by se o masové výrobě dalo mluvit i u výroby elektrické energie, tepla. Také se původně vyrábělo v drobném a v současnosti ve velkém, masově, standardizovaně. Přesto ani pivo, ani teplo z teplárny žádné normalizované, u subdodavatelů vyráběné součástky nemá. Chtělo by to názor někoho s ekonomickými znalostmi.Leotard 6. 2. 2010, 07:45 (UTC)
replies: text: : Ano, lze pouze uvažovat o hromadné výrobě, o sériové výrobě (malo, středně, velko), a o kusové výrobě, rovnítko mezi hromadnou a sériovou výrobou není ekvivalentní.
replies: text: :"Výroba hromadná - podnik po dlouhou dobu, často po celé své trvání vyrábí pouze jeden druh výrobku, (např. elektrárny, lihovary, doly s jedním produktem, stejně tak cihelny, pivovary a ji.)" a Synek  dále uvádí: "Výroba sériová - vyrábí se v sériích, tj. ve skupinách výrobků, které najednou procházejí výrobním procesem; je charakteristická pro velkou část strojírenské výroby, konfekční výroby apod." Synek, Miroslav; Podniková ekonomika, C. H. Beck, 2010 - Počet stran: 498, (strana 85) --Tompok76 21. 2. 2012, 11:54 (UTC)
thread_title: Sériová výroba vs Masová výroba
Diskuse:Sébastien Le Prestre de Vauban

message: Jen dotaz: (z článku to nevyplývá): Titul "markýz" zdědil, nebo mu byl později udělen? Z anglické verze to vypadá na pozdější povýšení (Seigneur de Vauban and later Marquis de Vauban - pán z Vaubanu, později markýz z Vaubanu), ale v české verzi článku je takhle titulován už v roce 1653. Připadá mi to trochu divné - asi by to chtělo vyjasnit a dokud nebyl markýzem titul v článku nepoužívat. --Postrach 6. 2. 2010, 07:59 (UTC)
replies: text: :Děkuji za upozornění, velmi trefný postřeh, právě jsem to opravil. Opravdu jsem nebyl schopen dohledat, kdy král Vaubana do tohoto šlechtického stavu povýšil. Vzhledem k tomu, že na začátku článku je uvedeno, že pocházel z nižší šlechty, opravdu nebylo vhodné uvádět tento vysoký titul (který je mimochodem ve Francii, Anglii a Španělsku mezičlánkem mezi hrabětem a vévodou) před jeho jménem. Na sklonku života jsem to už nechal, tehdy, předpokládám, již markýzem byl. Na cizojazyčné wikipedie se spoléhat nebudu, přeci jen je lepší mít české reference. --Atilla 9. 2. 2010, 11:29 (UTC)
thread_title:  Markýz
Diskuse:Samoděržaví

message: Jsem proti sloučení, samoděržaví je dost specifické a stojí za samostatný článek. --Wikipedista:BobM d|p 6. 2. 2010, 09:18 (UTC)
Já jsem také proti, je to o něčem úplně jiném.
thread_title:  Sloučení
Diskuse:Švýcarská garda

message: Není žoldák náhodou zkratka pro "námezdního vojáka"? Co to zkrátit? --Elm 6. 2. 2010, 09:19 (UTC)
replies: text: Neřekl bych, kromě toho gardisté nejsou žoldáci (pokud se nepletu). --Wikipedista:BobM d|p 6. 2. 2010, 09:25 (UTC)
replies: text: :Spíše spisovné žoldnéř (=námezdý voják). Čili gardisté jsou žoldnéři. --Tlusťa 6. 2. 2010, 09:31 (UTC)

text: : Žoldnéř a žoldák jsou to samé a obojí vyrazy jsou spisovné, gardisté byli/jsou žoldáci. --Wikipedista:BobM d|p 6. 2. 2010, 09:32 (UTC)
replies: text: ::Já vím, že je to to samé a že švýcarská garda jsou žoldnéři – proto to sem píšu :)  Chybně jsem napsal, že žoldák je nespisovně – není, správně je to hanlivé označení pro žoldnéře . Čili doporušuji použít jazykově neutrální žoldnéř. --Tlusťa 6. 2. 2010, 09:35 (UTC)

text: : Žoldnéř je skutečně neutrálnější, ale žoldák je stejně používanější i když s hanlivým nádechem. --Wikipedista:BobM d|p 6. 2. 2010, 09:40 (UTC)
thread_title:  Žoldák námezdní voják 

message: Prý se mladí Švýcaři již ve starověku nechávali najímat jako žoldnéři... Prosím pěkně, od kdy existuje Švýcarsko?
replies: text: ...vznik 1. srpna 1291 (podle legendy z 19. století), zdroj Wiki Mav (diskuse) 21. 10. 2015, 05:44 (CEST)
replies: text: :Ovšem lidi tam žili už dávno před tím, že? Asi by se dalo hyperkorektně napsat: „Mladí obyvatelé žijící na území současného Švýcarska se od starověku často nechávali atd.“, ale bylo by to hrozně šroubované a těžkopádné (nemluvě o tom, že slovo „současný“ je na cs.wiki přísně zakázáno).--Hnetubud (diskuse) 31. 1. 2020, 14:33 (CET)
thread_title:  Již ve starověku?
Diskuse:Autoritarismus

message: Jak boj s větrnými mlýny, už mě opravdu nebaví pořád všechno korigovat, když si neověříte ani na iw jestli jde o stejnou věc, :en:Authoritarianism není stejné co :en:Autocracy, je blbost to tedy to slučovat. Také bych pro příště požádal odůvodňování takovýchto šablon, tapetujete šablonu za šablonou, a zdůvodnění skoro nikde. Návrh na přesun Autoritarismus navrhujete proč??? Máte po ruce snad nějaký zdroj, kterým byste odůvodnil, že toto je používanější a přesnější? Žádám odůvodnění. --Elm 6. 2. 2010, 09:34 (UTC)
replies: text: Návrh na sloučení jsem stáhl, autoritarismus my subjektivně příhodnějšá (autoritářství zní zvláštně a v kontextu se příliš nehodí, kromě toho má širší význam (například autoritativní výchova). Ještě ke sloučení: nevidím důvod pro ponechání článků, které v podstatě hovoří o tom samém. --Wikipedista:BobM d|p 6. 2. 2010, 09:37 (UTC)

text: Proti přesunu nic nenamítám. --Elm 14. 3. 2010, 20:42 (UTC)
thread_title:  Sloučení a přesun 

message: Z článku působí autoritativní režim jako něco značně negativného, místy trochu jednostraně vykreslen, z nějakého důvodu srovnáván s totalitarismem (diktaturou ideologie a spíš strany/skupiny než jedince). Jde o to, že může a nemusí být negativní. To už pak záleží na konkrétním režimu a tedy i formě vlády. Protože sem může spadat dikatatura - pochopitelně je špatná. Ale taky sem můžou spadat absolutní monarchie. A absolutní monarchie nerovná se negativní, nespravedlivý režim, nic takového. Pokud je to špatný režim/panovník/vláda, pak je to označováno za despocii/tyranii. Podobně autokracie je neutrální pojem a může to být označení jak pro negativní, tak pozitivní režim a vládu.
A sultanistické autoritativní režimy jsou za mě naprostá hloupost. Chápu, že to tak psali v jedná knize (od českých autorů), ale je to spíš vycucané z prstu. To, co je pod tímto popsáno je vyloženě totalita (jako KLDR a jiné), či konkrétní diktatura s takovými rysi. Nechápu je to označeno za "sultanistický" režim, když to nemá co  dělat se sultanátem nebo monarchií.  -- Nikétés Ambrosios 12. 1. 2021, 16:34 (CET)-- Nikétés Ambrosios 12. 1. 2021, 16:31 (CET)
thread_title:  Autoritarismus jako negativní režim
Diskuse:Johnson & Johnson

message: V článku je spousta vět, které vypadají jako otrocký nebo strojový překlad z angličtiny a česky nadávají moc smysl. Příklady:
*Johnson & Johnson je známá pro své firemní reputace. - Reputace je jen jedna. Vazba "známá pro" není česky.
*Značku firmy Johnson & Johnson nese řada léků a první dodávky pomoci. Ta firma někomu pomohla jako první? Nebo má některá dodávková auta se svým logem? 
* Od roku 1900, společnost sleduje stabilní diverzifikace.  - syntakticky špatně, má to znamenat, že diverzifikuje výrobu? A co to je "stabilní diverzifikace" ?
--Postrach 7. 2. 2010, 01:45 (UTC)
thread_title:  Ad upravit
Diskuse:Škoda 125

message: Slučovat článek o typu, jehož bylo vyrobeno 50 000 kusů, pod jakési neznámé fiktivní označení, jímž nebylo označeno snad ani jediné auto? To se mi nezdá jako dobrý nápad. --ŠJů 7. 2. 2010, 06:25 (UTC)
thread_title:  Sloučení 

message: je hloupost sloučit škodu 120 a 125, škoda 125 je nástupce nikoli verze
replies: text: z čeho tak soudíš? Jiří Erben 26. 10. 2011, 04:57 (UTC)
thread_title: Sloučení
Diskuse:Etna

message: Zdravím, ale hrozně se mi nelíbí věta o Etně jako druhé nejvyšší sopce Evropy. Možná tak třetí, po Elbrusu a Kazbeku Podle stejné logiky by nejvyšší horou sopkou Evropy mohla být Ključevskaja či  Ararat. Fyzické geografii asi příslušnost ke státu není důležitá. Pico de Teide je v Africe, ne v Evropě. Věta je velice matoucí. A když se mrknu na referenci, nic takové tam není. Bohužel. Je tam jen něco o italských sopkách.   Dokonce v hesle Evropa je uvedena nejvyšší sopka světadílu Etna. Takže trošku mateme lidi. Kapesní atlas světa jasně řádí Etnu do Evropy, Pico de Teide do Afriky, stačí se podívat.  Přidám ještě jeden odkaz, taky řadí jasně Pico de Teide do Afriky, jinak podle něj je nejvyšší sopka Evropy Elbrus, to i podle jiných pramenů. [].--Mirek256 7. 2. 2010, 15:37 (UTC)
replies: text: jsou dvě možnosti, buď ses překoukl ty anebo to teďka nevidím já. Nacházím tam větu cituji: je nejvyšší činná sopka a druhá nejmohutnější sopka v Evropě. První mluví o sopkách, které jsou aktivní, druhá o velikosti základny. --Chmee2 7. 2. 2010, 15:50 (UTC)
Mě se nelíbí věta Pouze Pico de Teide na ostrově Tenerife předčí Etnu v Evropě, i když z geografického a nikoliv politického členění je Tenerife již ostrov v Africe.--Mirek256 7. 2. 2010, 15:58 (UTC)

text: No vzhledem k tomu, že politicky se Tenerife do Evropy počítá, kdežto geograficky ne, je nutné to tam mít zmíněno. Jestli tě napadne lepší formulace, tak to změň. Jsem ale proti odstranění vysvětlující informace jako celku. Modifikaci fandím. --Chmee2 7. 2. 2010, 16:02 (UTC)

message: V úvodu jsou jiná čísla o obvodu a rozloze, než v odstavci Geografický popis. Je to v pořádku?
replies: text: Etna se rozkládá na 1190 km² s obvodem báze okolo 140 km. Samotná základna sopky je eliptického tvaru o rozměrech 38×47 km.[3] 
vs

text: Obvod základny měří 210 km a sopka se rozkládá na přibližně 1750 km2.[6]
--Adam Hauner 13. 7. 2010, 13:45 (UTC)
thread_title:  Rozloha a obvod?
Diskuse:Zimní posyp

message: Nebyla by ještě někde informace při jakých teplotách nebo do jakých teplot je posyp chemikáliemi účinný. Já mám vžité, že pod -5°C chemické posypy přestávají účinkovat. Alespoň orientačně (samozřejmě závisí na poměru chemikálie k poměru ledu-zmrazků), takhle to prezentují silničáři. Jinak myslím pěkný článek. --W.Rebel 7. 2. 2010, 16:59 (UTC)--W.Rebel 7. 2. 2010, 16:58 (UTC)
Jejda, omo to tam je napsaný, sem to přeskočil, díky. --W.Rebel 7. 2. 2010, 17:08 (UTC)
replies: text: Jenom je škoda, že jsem našel jen jeden zdroj, takže ač jsem se snažil to přeformulovat a přeuspořádat sebevíc, některé věty nešlo jinak než je opsat skoro vcelku. A tak je ten zdroj už deset let starý - ani jsem nevěřil, že tak komlexní materiál někde najdu, a narazil jsem na něj hned na první pokus. No, snad až budu mít silničáři po sezóně a sednou si k počítačům tak to zdokonalej. :-) --ŠJů 7. 2. 2010, 19:01 (UTC)
thread_title:  Chemikálie
Diskuse:Remotorizace

message: Se mi nelíbí přesměrování Trakční motor > Sériový motor. Logika té věci je jiná. Máme už dávno i cize buzené i asynchronní TM. Asi je na mě, abych s tím něco udělal. Uvidíme. --Uacs495 7. 2. 2010, 20:41 (UTC)
replies: text: Já se v elektrotechnice nevyznám, ale mám dojem, že trakční motor = všeobecně elektromotor. Nebo je to jinak? Já právě toto přesměrování založil a vedlo původně na článek elektromotor. Až teď jsem si všiml, že kolega to v říjnu změnil na současný stav. --Harold 7. 2. 2010, 21:00 (UTC)
replies: text: : Trakční znamená dejme tomu "hnací" (traho = táhnu); u vozidel je to ten, který udílí vozidlu pohyb. Sériový je jen jeden z těch, které se používají, ten nejtradičnější, ale opouští se ve prospěch asynchronních. --Uacs495 8. 2. 2010, 12:01 (UTC)

text: Díky za upřesnění, o asynchronních motorech vím, to přesměrování není příliš vhodné. Z mého osobního laického pohledu stále je asi nejvhodnější to původní přesměrování na článek elektromotor. Nebo se chystáte napsat článek Trakční motor? --Harold 8. 2. 2010, 12:37 (UTC)
replies: text: : Je to dost velké sousto. Zatím nechystám. --Uacs495 8. 2. 2010, 19:40 (UTC)
thread_title:  Trakční motor
Diskuse:Princ Albert (piercing)

message: Ke článku se mi nedaří přidat obrázek  či .
Přidáte je tam, prosím, někdo?
Díky.--Jan Polák 7. 2. 2010, 21:56 (UTC)
thread_title:  Přidání obrázku 

message: Navrhuji, aby byly oba články, co se týkají prince Alberta, přesunuty na rozcestník. Většina čtenářů Wikipedie bude pod heslem "princ Albert" hledat spíše manžele královny Viktorie nebo aspoň všechny prince, kteří se jmenovali Albert (je jich mimochodem minimálně jedenáct), než stránku o piercingu na mužském přirození s názorným fotem v úvodu. V pěti jazycích (de, fr, nl, fi, sv) se při zadání hesla "princ Albert" dostanete na rozcestník, na en dokonce rovnou na článek o manželi královny Viktorie. --Majkl.tenkrat 23. 5. 2010, 15:47 (UTC)
thread_title:  Rozcestník 

message: Princ Albert jistě není očekávaný a primární název pro piercing, např. první strana Googlu začíná Wikipedií, a to je z pirecingu vše. Na názvu Princ Albert má být rozcestník, nyní nečesky nazvaný Prince Albert a v něm by měl být zachován stávající obsah, tj. články nazvané „Princ Albert“ a „Prince Albert“.Navrhovaný rozlišovač  (piercing) je nejjednodušší, pokud by byl vhodnější dle interwiki (genitální piercing), neměl bych  námitek.--Kacir 19. 9. 2015, 00:34 (CEST)
replies: text: Návrh je rozumný, jen bude třeba pečlivě a systematicky upravit články s příbuzným názvem. Herigona (diskuse) 19. 9. 2015, 13:53 (CEST)
replies: text: :Podporuji navrhovaný přesun a uspořádání. --Vachovec1 (diskuse) 19. 9. 2015, 22:43 (CEST)
replies: text: ::Přesunuto. --Jvs 21. 9. 2015, 18:52 (CEST)
thread_title:  Přejmenování na Princ Albert (piercing)
Diskuse:Znak Grónska

message: proč státní?
replies: text: Dobrý den. Grónsko je sice formálně součástí Dánského království, jedná se však o autonomní oblast s vlastním vládou a parlamentem. O významné grónské autonomii svědčí i rozhodnutí Grónska vystoupit z Evropských společenství (dnešní Evropská unie) v roce 1985 (členem se stalo po vstupu Dánska v roce 1973).--Faigl.ladislav slovačiny 8. 2. 2010, 19:54 (UTC)
replies: text: :Dobrý den, to z něj ale přesto nedělá stát, pouze samosprávnou oblast s rozsáhlými pravomocemi. Měl byste vážný problém s přesunem na "Znak Grónska"? --Poko 25. 5. 2010, 15:46 (UTC)
replies: text: ::Souhlas s přesunem na "Znak Grónska"--DeeMusil 26. 5. 2010, 00:37 (UTC)
Dobrý den. Poněkud mě zaráží údajné stáří grónského znaku. Anglický čl., na který je odkazováno, jsem četl a neříkám, že tomu tak není. Jen je překvapivé, že v oné době Grónsko už a zároveň ještě součástí Dánska vůbec nebylo. Potomci původních vikinských kolonistů záhadně vymřeli poč. 16. století (teorie zdůvodnění spekulují o kde čem, od vraždících Inuitů přes piráty z Maroka, žoldnéře Hansy až po smrt hladem za tuhé zimy). Dánsko kolonizovalo Grónsko znovu teprve po r. 1732 za pomoci Moravské bratrské církve, následovníků Komenského. Ví o původu grónského znaku někdo více? Děkuji.
thread_title:  Státní znak Grónska