lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Domino

message: Kdyby se to někomu zdálo moc podobné textu z http://deskovehry.cz/index.php/Dominov%C3%A9_hry tak vězte, že Jedudedek z deskovehry.cz je úplně ten stejnej Jedudedek jak ten z cs.wikipedia.cz Jedudedek 18:20, 10. 5. 2006 (UTC)

message: Nějak nejsem s to z článku pochopit, jaký vztah má hra mah jongg k dominu, že jsou v jednom článku. --Luděk 15:32, 21. 3. 2007 (UTC)
replies: text: To je zapříčiněno jednak původní koncepcí článku viz, kdy se mělo jednat v podstatě o stránku odkazující na pravidla různých dominových her, a druhak tím, že Mahjong prostě bývá jako dominová hra označován.

text: No ale samozřejmě že by si zasloužil vlastní článek, stejně jako asijské domino. Chystám se to rozdělit a rozepsat od té doby co jsem to uvedl do současného stavu (poté co my bylo vysvětleno, že pravidla je lépe psát na wikibooks:-)

text: Jinak domino, stejně tak jako mahjong se velmi často řadí ke karetním hrám, neboť to původně karetní hry jsou a na destičkách se začli objevovat až mnohem později:-)

text: Vím o tom chystám se stím něco udělat, ale chaos vládne světem (a obzvláště tím mým:-) Jedudedek 15:41, 21. 3. 2007 (UTC)
thread_title:  Proč tu je mah jongg?
Diskuse:Inverzní matice

message: Jsem proti sloučení. Regularita matice je podmínkou pro inverzi, ale nikoliv její ekvivalent. --Postrach 20:08, 10. 5. 2006 (UTC)
Já váhám - na anglický wiki to tak mají. A platí že: "K matici A existuje inverzní A' <=> A je regulární". Mám aspoň ten pocit :-). Na druhou stranu mají ty pojmy jiný význam --Hypertornado 20:12, 10. 5. 2006 (UTC)
Výroky sice jsou ekvivalentní, ale matice může být regulární sama o sobě, inverzní je až vzhledem k operaci maticového násobení, takže tyto pojmy nejsou totéž, i když mezi nimi je ekvivalence. (Inverze vyžaduje definovanou operaci maticového násobení, regularita nikoliv). Krom toho se často vyskytují v různých kontextech - jsem proti sloučení. --Irigi 21:05, 10. 5. 2006 (UTC)
The "Priklad" part is incorrect (?). i guess left side matrix must be inverse for right side? why (1,0,0; 0,1,0; 0,0,1) matrices are in the upper right and down left corners? they must be near
83.239.180.230 10. 11. 2008, 15:31 (UTC)
replies: text: This is example of getting inverse matrix using Gauss elimination, try this :en:Gauss–Jordan elimination, where you start with original matrix on the left and "eye" matrix on the right. After some operations you finish with eye matrix on the left and inverse of the original matrix on the right. --Jx 10. 11. 2008, 21:41 (UTC)

message: Ten příklad mi přijde trochu zmatečný, prohazování řádků se děje jakoby bez důvodu. Přepíšu ho. Miraceti 11. 11. 2008, 05:59 (UTC)
thread_title:  Příklad 

message: Myslim, ze sekce "Výpočet prvků inverzní matice přímo" neni popsana dobre, melo by tam byt A_{i,j} a ne A_{j,i} v tom vzorci pro a_{i,j}. 
Podle me to je dobre, ale je matouci, ze se symbolem A_{ij} oznacuje minor, ale v odkazovanych clancich pro adjungovanou matici se tak oznacuje algebraicky doplnek. Slowcuber (diskuse) 2. 6. 2022, 11:59 (CEST)
replies: text: Pokusil jsem se to opravit, aby to bylo zrejmejsi. --Slowcuber (diskuse) 2. 6. 2022, 12:15 (CEST)
thread_title:  Výpočet prvků inverzní matice přímo
Diskuse:Karlovarský kraj

message: *Zeměpis naší vlasti : Nakladatelství české geografické společnosti, 2005. – S. 52-53. – ISBN 80-86034-48-8
*Školní atlas České Republiky : Kartografie Praha, 2005.  – ISBN 80-7011-657-9
--Venan 12:19, 11. 5. 2006 (UTC)
thread_title: Zdroje
Diskuse:Aurelius (réva)

message: Článek jsem vložil z našich stránek, text je volně šiřitelný. 
Tomáš Siničák 
MORAVIA VITIS s.r.o.
replies: text: OK (podobné nedorozumnění jdou lechce předejít tím že to napíšete na diskuzní stránku, jako jste to udělal nyní.) děkuji -- 14:36, 11. 5. 2006 (UTC)
ještě dodatek: prosím věnujte pozornost wikipedie:vzhled a styl (jednotnému stylu článků) -- 14:39, 11. 5. 2006 (UTC)

message: Dobrý den, popis odrůdy je chybný - jde o odrůdu André, viz http://cs.wikipedia.org/wiki/André
Bylo by prosím možno dodat správný popis? 
[[Speciální:Příspěvky/188.175.171.2|188.175.171.2]] 13. 2. 2012, 14:42 (UTC) P. Netušil, biokor*seznam.cz

message: Velmi pěkný článek, ale určitě to není primární ani očekávaný význam slova Aurelius. Je tu ještě článek o jménu Aurel, který by se správně měl jmenovat Aurelius, protože to je častější a původní forma. Navrhuji tedy přesun na Aurelius (réva) a symetrický rozcestník. --Sokoljan (diskuse) 30. 5. 2014, 15:32 (UTC)
thread_title:  Rozcestník
Diskuse:Jindřich Břetislav

message: Dovolil jsem si dle Palackého dějin a části dalších příruček doplnit dosud zcela nedostatečnou biografii. Domnívám se, že je to asi vše, co se dá o tomto panovníkovi napsat.
212.65.194.49 18:51, 11. 5. 2006 (UTC)

message: Chyby:
*Užívání aktualizačního přítomného času (Jindřich Břetislav upevňuje svoji moc)
*Někdy trochu citově zabarvené (hrdinně bránil)
*Našel jsem a smazal jednu faktografickou chybu, může jich tam být víc (Barbarossa nezemřel na Kypru, ale v Kilikii)
*Některé věty jsou zredukovány na výčet faktů (bez sloves)
*Naházel jsem tam nějaké šablony {{chybí zdroj}}
Když bude čas, upravím sám --Mozzan 4. 10. 2009, 12:27 (UTC)
thread_title:  Šablona Upravit
Diskuse:Kanónenfutr

message: S tímhle pojmem jsem se setkal v literatuře častěji (ale možná jsem četl jinou literaturu než autoři článku) Nebyl by český pojem lepší? --Postrach 13:12, 12. 5. 2006 (UTC)
replies: text: V googlu vede germanismus nad potravou asi 20:1; "potrava pro děla" je hyperkorektní překlad dost možná přes angličtinu. --Malýčtenář 14:30, 12. 5. 2006 (UTC)
thread_title:  Potrava pro děla
Diskuse:Index lomu

message: 2 Kf: diky za tu opravu z n na n_g. priznam se, ze optika nebyla muj nezamilovanejsi predmet :( ale na druhou stranku jsem z clanku, ktere jsou uvedeny jako reference, nabyl dojmu, ze jde prave o podobny efekt, jako fazova rychlost, nebot i kdyz opticky puls se udajne "rychleji nez referencni paprsek" dostane na konec toho useku, odkud se siri pozpatku, zaroven se tam rika, ze tim asi nepujde prenaset informace nadsvetelnou rychlosti, bo by se Einstein rozciloval ... tak ted nevim, jak to je. --Power 14:07, 12. 5. 2006 (UTC)
replies: text: Kouzlo je v tom, že se nejedná o rovnovážné prostředí, ale o čerpané optické vlákno. Tím pádem maximum pulsu vyjde z vlákna dříve než by mělo - ale zesílené oproti vstupujícímu; energie se šíří pořád tím správným směrem.--Kf 15:39, 12. 5. 2006 (UTC)ď
2 Kf: ha! no, asi to vzdám, tohle je zjevně nad moje síly :) (zkousku z optiky jsem musel opakovat :( ) no chápu, ze energie se v součtu šíří správně (tj. pod rychlosti svetla - i když: co se stane, když dojde k setkání původního pulzu s tím zpětným a zůstane jen ten dopředný puls jdoucí z konce? nějaký druh skoku?), nicméně naprosto netuším, co je čerpané optické vlákno a tak mi asi uniká pointa vašeho vysvětlení ... co o tom napsat krátký pahýlek? :) --Power 16:48, 12. 5. 2006 (UTC)
thread_title:  negativní grupová rychlost 

message: Reakce na tento příspěvek:
replies: text: A co jen zaměnit světlo za elektromagnetické záření, mě jde o to, aby v úvodní větě bylo obsažen termín lom záření. --Hugo (diskuse) 20. 10. 2018, 14:16 (CEST)

text: Ok, tak co takhle: Index lomu (značí se n nebo N) je bezrozměrná fyzikální veličina popisující šíření světla a všeobecně elektromagnetického záření v látkách. Jeho základní využití spočívá v modelování lomu světla na rozhraní látek, kterými se světlo šíří různou rychlostí (Snellův zákon), a také k výpočtům míry odrazu a průchodu světla ve Fresnelových rovnicích. --Gumok (diskuse) 20. 10. 2018, 15:22 (CEST)
replies: text: :: To se mi líbí, dal jsem to rovnou do článku. Díky, --Hugo (diskuse) 20. 10. 2018, 18:07 (CEST)
thread_title:  Definice
Diskuse:Softwarový patent

message: Zatám má článek několik vad (mohu se mýlit, případně mne opravte):
*Chybí úvodní definice
*Měl by mít v názvu jednotné číslo
*Popisuje jen evropskou praxi, ač název je všeobecný
Sám se ale necítím na to problematiku rozpracovávat - nat o těch patentech vím příliš málo.
--Postrach 19:29, 13. 5. 2006 (UTC)
* souhlasím, že článek potřebuje úpravy (je to téma netriviální)
* nesouhlasím s jednotným číslem v názvu článku, množné číslo v této souvislosti se používá v článcích jak v angličtině, tak v češtině.
* Ta praxe USA tam pochopitelně přijít musí, SWP v EU prozatím nejsou. To co v článku chybí je objasnění proč jsou snahy SWP v EU legalizovat.
Pro článek mám předjednánu spolupráci dalších lidí, toto opravdu není téma na jednoho člověka. Dale tam bude notno popsat celou historii projednávání SWP v EU. Věřím, že se to povede sestavit nejen věcně správně ale i nestranně. a.c. 19:43, 13. 5. 2006 (UTC)
Dívám se na anglickou wiki a tam to opravdu mají v singuláru. Možná by stálo za úvahu, přejmenovat to na "Softwarové patenty v EU" (?)  a.c. 19:52, 13. 5. 2006 (UTC)
Na anglické wiki mají sice nadpis v singuláru, ale definice sama začíná množným číslem. Prostě se o těch patentech píše a mluví v množném čísle. Asi proto, že jich mnoho opravdu je. Ostatně hlavní problém s nimi (s mírnou nadsázkou) je právě ten, že jich je příliš mnoho. Nicméně nejsem proti jednotnému číslu v názvu hesla. JDe 21:24, 13. 5. 2006 (UTC)
thread_title:  Upravit
Diskuse:Berani Zlín

message: Na článku bylo provědeno několik úprav, aby odpovídal duchu Wikipedie. Nyní by měl být z velké části nezaujatý vůči jiným hokejovým klubům. --Stigmatore
replies: text: OK, odstranim NPOV, ale ne upravu je to porad. --Timichal 23:51, 13. 5. 2006 (UTC)

message: Byl jsem upozorněn, že je v tomto článku nevhodně použita interpunkce (mezery za tečkami a čárkami). Já jsem již nad ránem žádnou chybu nenašel, a tak Vás prosím o upozornění zde v diskuzi nebo o přímou opravu chybných pasáží. Děkuji --Stigmatore
replies: text: Opraveno. --Timichal 23:54, 13. 5. 2006 (UTC)
thread_title:  Špatná interpunkce 

message: Ano, jsem si vědom nevhodné úpravy a toho, že posuzující není inkluzionistou. Avšak je časně nad ránem a tak slibuji článek v průběhu blízkých věků přepracovat z tabulkové do odstavcové podoby. --Stigmatore
replies: text: Pokud jde o tabulku, ta mi vůbec nevadí - jde mi hlavně o neencyklopedičnost některých slovních spojení, například "Každý začátek je těžký". Zkuste se prosím zamyslet, jak by některé z těch to frází vyzněly v běžné papírové encyklopedii a případně je opravit. Díly za ochotu! --Timichal 23:57, 13. 5. 2006 (UTC)

text: Děkuji, beru to na vědomí --Stigmatore

text: Po dvou letech jsem se konečně vrhnul na úpravu článku tak, aby odpovídal stylu Wikipedie. V sekci Historie jsem přepsal "upovídanou tabulku" do odkazů, vypustil jsem některé neencyklopedické obraty (vyrazit dech, zlíňák, vzít útokem). Doplnil jsem odkazy na jména hráčů a turnajů. Co se týče obsahové stránky jsem ponechal zprávy o prvním zápase Dominika Haška, (závistivou) zmínku o tom, že polovina vsetíňáků bývali zlínští hráči - pokud někdo usoudí, že jsou zbytečné, tak ať je odstraní (mě to bylo líto... podle mě to ani není NPOV); dále jsem smazal vypustil informaci o tom, že Čajánek vytvořil v 94' dorostenecký rekord v trestných minutách (souvisí s hráčem, možná s reprezentací, ale se zlínským klubem ne).Nové informace jsem nepřidával, maximálně zmínku o tom, že klub byl založen dělníky baťových závodů (ostatně jako všechny sportovní kluby ve Zlíně)--Stigmatore 9. 5. 2009, 21:58 (UTC)

text: Doplnil jsem jen název PSG a přesměřoval stránky. Dodal jsem informaci o smlouvě se Vsetínem. Pak jsem přidal kolonku na letošní rok, vymazal kapitána, který by měl být v nejbližší době určen. A taky změna kapacity(sektor hosté bude na stání, takže kap. bude 7 000.-- Deffy - 18. 5. 2009 (PS: Stigmatore, velmi dobře jsi to udělal)
thread_title:  Úprava článku 

message: podle oficialních stránek to bylo v roce 1962, tady je ale rok 1964
http://hokej.zlin.cz/zobraz.asp?t=stadion-l-cajky
thread_title:  Špatné datum zastřešení stadionu?
Diskuse:Třaskavina

message: Domnívám se, že by článek měl být v jednotném čísle. Protože o tom vedu s cinikem drobný spor, byl bych rád, kdyby se k tomu vyjádřili i další wikipedisté. Nerad bych zabředl do revertační války. --Postrach 14:33, 14. 5. 2006 (UTC)
replies: text: Možná by stálo za to se spíše na patřičném místě zabývat diskusí, jak psát skupiny látek v chemii (oxid či oxidy, výbušnina či výbušniny, alkan či alkany) a dovést ji do konce. jedna krátká tu už byla a bez výsledku. Osobně jsem pro množné číslo. Cinik 14:49, 14. 5. 2006 (UTC)
Já jsem osobně pro jednotné číslo tam, kde má smysl a je zažité je používat. Osobně si navíc myslím, že výbušnina či třaskavina nejsou moc chemickké pojmy, protože jsou definovány spíše svým fyzikálním působením a použitím, než chemickým složením. I v tomto článku je alespoň z části použité jednotné číslo, protože je to tak logické. Navíc připomínám  Wikipedie:Název článku#Dávejte přednost jednotnému číslu. Pokud tenhle návod už neplatí, navrhuji začít debatu o jeho revizi. --Postrach 15:17, 14. 5. 2006 (UTC)
To pravidlo IMHO platí všude, kde neexistují výjimky (z tohoto důvodu jsem trochu pozměnil text a příklady). Asi nejlepší bude založit projekt chemie a diskutovat dál tam... :-) Cinik 15:27, 14. 5. 2006 (UTC)

text: Další diskusi navrhuji zobecnit na diskusi o skupinách látek (možno ovšem rozlišit typy skupin, skupina alkany je jistě definována spíše chemickou strukturou, zatímco výbušnina vyzikálněchem. vlastnostmi) a přesunout sem... Cinik 15:42, 14. 5. 2006 (UTC)
thread_title:  Jednotné číslo
Diskuse:Eleaté

message: Omlouvám se za porušení wikipravidel, už jsem kontaktoval autora s dotazem na umístění jeho článku do wikipedie.
replies: text: Pozor, samotný souhlas s umístěním nestačí, musí také souhlasit s uveřejněním pod licencí GFDL. --Timichal 21:37, 14. 5. 2006 (UTC)
Nyní již mám souhlas autora se zveřejněním článku na wikipedii pod licencí GFDL. Bohužel nevím, jak mám článek obnovit, pomůžete mi prosím někdo?
Rur 13:28, 15. 5. 2006 (UTC)
Dobrý den, jmenuji se Martin Zikmunda a jsem autorem textu http://www.ucenischalupou2.chytrak.cz/filozofie/6.htm, který chce Váš wikipedista:"RUR" publikovat. Souhlasím s jeho uveřejněním i s uveřejněním pod licencí GFDL. Text, stejně jako všechny ostatní texty na stránkách http://www.ucenischalupou.chytrak.cz, je vytvořen jako volně šiřitelná učební pomůcka pro studenty Gymnázia olympijských nadějí České Budějovice, jakož i pro všechny ostatní, kteří je hodlají využít. Filozofická část zmíněných stránek čerpá z publikací: Anzenbacher, A: Úvod do filozofie. Praha, SPN 1991, Asmus, V. F.: Antická filofofie. Praha, Svoboda 1986, Cetl, J. a kol.: Průvodce dějinami evropského myšlení. Praha, Panorama 1985, Gorfunkel, A. Ch.: Renesanční filozofie. Praha, Svoboda 1987, Antologie z dějin českého a slovenského filozofického myšlení. Kol. autorů. Praha, Svoboda 1981, Störing, H. J.: Malé dějiny filozofie. 1991
Děkuji všem
--Rur 17:59, 15. 5. 2006 (UTC)

message: Vím, že článek se odkazuje i na Parmenidés a prozatím je na něm mnohem víc, než na éto stránce. Stránku 
Parmenidés i další upravím postupně a na této stránce nechám pouze to podstatné, dejte mi na to chvíli času a nekopírujte prosím informace o Parmenidovi ani odud nemažte podrobné informace o něm. Vše opravdu doplním. Děkuji
--Fi 12:05, 2. 12. 2006 (UTC)
thread_title:  Doplním to
Diskuse:Špýchar

message: Ad sloučení se sýpkou: Myslím, že ty termíny mají významový rozdíl. --Adam Hauner 05:26, 15. 5. 2006 (UTC)
replies: text: :Ano, take to tak chapu, proto odebidam sablonu sloucit. V jednom se skladuje zrno a v rduhem slama Vrba 22:43, 13. 6. 2006 (UTC)
@Vrba: Druhá část Vaší věty je ironická, pokud jste si nedělal legraci, přičemž ale uvádíte, že jste šablonu Sloučit stejně odebral - z toho jsem zmatený. Podle mě by se články sloučit měly, nebo alespoň upravit, a to ze dvou důvodů: 1) debdict (SSJČ, SSČ, SCS aj.) uvádí špejchar, špýchar a sýpku jako synonyma, německy Speicher, z čehož slova špejchar a špýchar vnikla, znamená sýpka, takže je to i docela pochopitelné 2) úvodní definice špýcharu přesně odpovídá sýpce. Zde popsaný špýchar (zprav. věžovitý a asi menší než standardní velká sýpka, ale dále už možná popisuje "regulérní" sýpky, kt. by patřily do článku sýpka) je zvláštním případem sýpky.--Jiří Janíček 7. 2. 2009, 20:33 (UTC)

text: Opravdu netuším, zda si Vrba dělá legraci, když dvakrát odstranil šablonu sloučit, a to dokonce aniž by se domnělý rozdíl mezi sýpkou a špýcharem pokusil v kterémkoliv z těchto dvou článků popsat a doložit zdroji. --ŠJů 13. 7. 2009, 12:15 (UTC)

message: v encyklopedii lidové architektury (Frolec, Vařeka 1983, SNTL, Alfa) se uvádí (cit.): v etnografické literatuře se pro budovu určenou k uskladňování vymláceného obilí upřednostňuje výraz špýchar, nahrazující původní staroslovanské označení "kleť". A zatímco u sýpky je uvedeno, že se pro ní užívá také termínů špýchar, špejchar, naopak to uvedeno není. Tak "teď babo raď".--BíláVrána 13. 7. 2009, 22:42 (UTC)
replies: text: "Špýchar" se totiž, nakolik do toho vidím, většinou váže na určitou architekturu, zatímco "sýpka" může být klidně uvnitř jiného domu. --Mmh 14. 7. 2009, 08:31 (UTC)
replies: text: :Třeba na webu Lidová architektura (http://www.lidova-architektura.cz/A-vyvoj/prehled-staveb/hospodarske-stavby-sypky-spychary.htm) čerpajícím z knihy Jiřího Škabrady je o sýpkách a špejcharech také jen jedna společná kapitola, kde jsou v úvodu obě slova představena jako synonyma. Rozdíl je zřejmě hlavně v tom, že jedno slovo je germanizmem a druhé nikoliv. Naprosto nikde (když tedy nepočítám výše uvedené zjevně laické poznámky wikipedistů) jsem nenarazil na to, že by kdokoliv, kdo je dotčený odbornými znalostmi, někde popisoval nějaký zavedený terminologický rozdíl mezi oběma slovy. Naopak: když zadám do googlu hledat současně obě tato slova, tak v naprosté většině nalezených stránek jsou obě uvedena vedle sebe jako synonyma, t. j. jedním z nich je vysvětlováno druhé. Ostatně o obojím se píše, že může stát nejen samostatně, ale i být součástí obytného domu. V tom asi rozdíl nebude. Zřetelně rozlišit lze snad jen sila, kterými jsou dnes sýpky (špejchary) nahrazeny. --ŠJů 14. 7. 2009, 21:48 (UTC)
thread_title:  Encyklopedie Lidové architektury
Diskuse:Geotermální energie

message: Navrhuji doplnit članek, jenom potřebuji někoho kdo by tento članek zkontroloval a předělal gramatické chyby. Děkuji.
Země je v jádru podle mnoha odhadů kolem 4500 °C. V 99 % objemu Země je větší teplota jak 1000 °C, ve zbývajících 99% je tepleji než 100 °C. V hloubce 1 kilometr je teplota 35-40 °C, pokud zde nevzniknou geotetmální anomálie.
(provedl jsem gramatickou a literární korekci předešlého příspěvku, aby se dala číst :))
thread_title:  (nepojmenovaný) 

message: A co slapové síly? Těmi se Země neohřívá? Jj14 (diskuse) 16. 7. 2015, 14:24 (CEST)
thread_title:  (nepojmenovaný2)
Diskuse:Přenosové ztráty

message: Na přepsání článku se necítím, proto alespoň pár poznámek:
* Ztráty významně ovlivňuje vedením generovaná jalová energie. Při výpočtu ztrát v přenosové soustavě je již nutné přihlížet také ke svodu. 
* Snižování přenosových ztrát je poněkud komplexnější úloha. Pokud se zabýváme výstavbou vedení, stojí za zmínku použití svazkových vodičů, v případě dlouhých vedení (řádově stovky km) i výstavba kompenzačních zařízení. Značný význam při ovlivňování ztrát má řízení toků činného i jalového výkonu.
* Co nejvyšší napětí pro přenos je nesmysl. Volba napětí je závislá na přenášeném výkonu.
* V energetice se častěji používá pojem vypínač než spínač.
* V ČR se v přenosové soustavě používá většinou napětí 400 kV, méně často 220 kV. Ve světě se používají střídavá napětí i nad 1000 kV. Tvrzení v článku se nezakládá na pravdě.
Poslední odstavec ...
* Délka vlny při 50 Hz je 6000 km. Nevím proč by se až vedení o poloviční délce vlny mělo začít chovat jako anténa. Případné vyzařování výkonu je zahrnuto pod komplexním pojmem svod. Faktem je, že při délkách vedení od stovek kilometrů se začíná uplatňovat vlnový charakter přenosu, což je při kratších délkách vedení zanedbáváno. 
* Důvodů pro použití stejnosměrných přenosových vedení je více, obvykle mezi ně patří stabilita  spojovaných soustav, úspora vodičů, použití kabelů...
replies: text: Některé připomínky zahrnuty při slučování z článku Ztráty elektrické energie (nyní přesměrování sem). Zbytek při dalších editacích. Milan Keršláger (diskuse) 12. 4. 2018, 11:57 (CEST)
thread_title:  Faktické poznámky k článku
Diskuse:Mechatronika

message: Základ článku vznikl částečným překladem z en. --Miraceti ✉ 17:16, 15. 5. 2006 (UTC)
Dobrý den, já bych si dovolil polemizovat a to takto:
[[
Kybernetika je věda, která se zabývá obecnými principy řízení a přenosu informací ve strojích a živých organismech.]]
toto je bez připomínek
potom MECHATRONIKA je obecně věda, která se zabývá obecnými principy řízení a přenosu informací ve strojích.
ono to totiž s mechanikou vúbec nesouvisí
a současně BIOTRONIKA je věda, která se zabývá obecnými principy řízení a přenosu informací v živých organismech.
Vše ostatní je dle mého názoru podmnožina MECHATRONIKY
thread_title: Původ textu
Diskuse:George Catlett Marshall

message: Vložil jsem na wikipedii svůj článek o generálu Marshallovi, který jsem původně umístil i na stránky www.fronta.cz. Nejedná se tudíž o porušení autorských práv. (jan.esner@centrum.cz)
replies: text: OK, navracím zpět. --Timichal 18:31, 15. 5. 2006 (UTC)

message: Článek by zasloužil poněkud více wikifikovat a ozdrojovat. Navrhuji též částečný přesun Marshallova planu na samostatné heslo. --Limojoe 04:31, 2. 7. 2008 (UTC)
thread_title: Návrhy na úpravy

message: V části věnující se Marshallovu plánu je následovné:
V únoru 1948 se chopili moci v Československu. Marshallovi pomohla i nevyjasněná smrt Jana Masaryka.
Nějak mi tam chybí vysvětlení druhé věty.--Cassius Chaerea 9. 10. 2008, 13:43 (UTC)
thread_title:  Nevyjasněnost
Diskuse:Zelený čtvrtek

message: Prosím upravte tento článek s oficiálním liturgickým učením! Je Vám zajisté známo počítání nového dne od setmění - tudíž dopoledne Zeleného čtvrtku patří ještě do doby postní - Velikonoční tridium začíná až večerní liturgií (obřadama)- stejně tak vlastně je Bílá sobota aliturgickým dnem, kdy se vyčkává a až po setmění zaznívá Aleluja na oslavu Kristova vzkříšení - liturgie nesmí začínat před setměním a dříve zvláště v klášterech se slavila až do svítání.děkuji --Johy 01:12, 16. 5. 2006 (UTC) PS: to,že sama katolická církev přetává dbát na čistotu své liturgie a snaží se popularizovat je jedna věc,na druhé straně sama své katechumeny ještě naštěstí vyučuje podle knih Romana Guardiniho (doufám,že jsem jméno nezkomolila.) Pojmenování Zelený je skutečně od hořkých bylin,které Izraelci pojídali - Kristus dal jen židovským svátkům nový význam - nepřišel je zrušit ale naplnit.Dále je možná nutné v článku upřesnit pojetí pravoslaví a protestanských církví - zmińujete se o křesťanství... to jsou všechny církve a společnosti, které uznávají Ježíše Krista jako Bohočlověka, věří v nejsvětější Trojici....některé z církví však nesvětí oleje a pod.
z odkazu
VELIKONOČNÍ TŘÍDENÍ
Vrcholem a středem křesťanské liturgie je "slavnost tří velikonočních dnů utrpení, smrti a zmrtvýchvstání Páně". Toto třídení začíná večerní eucharistií na Zelený čtvrtek a končí modlitbou večerních chval o velikonoční neděli. Svátek Velikonoc je tedy tvořen Zeleným čtvrtkem, Velkým pátkem, Bílou sobotou, Velikonoční nocí a Nedělí zmrtvýchvstání.
Viz paradoxy počítání.Heslovitost škodí každé encyklopedii i té karmelitánské - www.víra.cz či pastorace-delší texty k zamyšlení,ale úplně nejlepší přímo učebnice liturgiky.
--Johy 01:51, 16. 5. 2006 (UTC)

message: To je špatný překlad výrazu "Gründonnerstag" z němčiny. "Grün" se v tomto kontextu na zelenou barvu neodvolává, ale je varianta slovesa "greinen" (lkát). --2001:16B8:3191:AC00:F5D5:7DAF:DD0:2FF5 27. 12. 2020, 13:30 (CET)
replies: text: Tak nějak to zhruba je, pro přesnější info viz 2. odstavec. Zdraví, —Mykhal (diskuse) 27. 12. 2020, 14:30 (CET)

text: no to jako asi ne --46.149.114.163 8. 4. 2022, 09:14 (CEST)
thread_title:  Není zelený