Diskuse:Měď

message: *Pokud je uvedeno, že měď je dobrý vodič, měla by zde být uvedena hodnota měrného odporu nebo vodivosti (elektrické i tepelné)
replies: text: hotovo ----LiborX 27. 5. 2010, 10:19 (UTC)
*u izotopů by asi měly být uvedeny jejich nukleonová čísla a zastoupení
*chybí ještě modul pružnosti a meze pevnosti
--Postrach 16:19, 20. 10. 2007 (UTC)
* k vodivosti, resp. odporu: bude to chtít zjistit duvody rozptylu hodnot. Vizme: Diskuse:Rezistivita --Postrach 11:00, 21. 10. 2007 (UTC)
* Autor by měl doplnit hydrátové vody u sloučenin. Například u obrázku modré skalice (což je ve skutečnosti CuSO4.5H2O) je to matoucí, bezvodý síran měďnatý je bílý prášek. 195.113.129.53 10. 3. 2011, 12:04 (UTC)
*Dále by mě zajímalo, co se rozumí pojmem "slučovací teplo".195.113.129.53 10. 3. 2011, 14:12 (UTC)
*Že měď, když se rozžhaví na temně červenou barvu a pak se zamočí do vody a změkne, je praktikům všeobecně známo.Dnes se brzdové nebo spojkové obložení lepí, ale ještě v letech 60.tých se nýtovalo měděnými dutými nýty.Byl znatelný rozdíl, nýtovat vyhřátými nebo neupravenými nýty.Toto je krásný příklad, kdy v praxi něco funguje, a odborná literatura to neuvádí.Asi proto, že to bylo všeobecně známé, a nestálo to za to, zvlášť se o tom ještě zmiňovat.Do článku to ovšem patří- encyklopedie není jen pro teoretické učence, ale i pro lidi z praxe.(Může to zajímat třeba nějakého veteránistu).Oceňuji, že to recenzent hned nesmazal-wiki je kolektivní dílo a třeba někdo zdroj má.Navíc- v technických článcích lhát nejde, není problém udělat v praxi pokus, a je to jasné.--Kajan112 28. 4. 2011, 19:53 (UTC)
** Na to tu máme pravidlo: wp:žádný vlastní výzkum --Postrach 28. 4. 2011, 20:45 (UTC)
** Bez zdroje, to pravděpodobně v budoucnu někdo smaže. Je třeba mít pokud možno všechno ozdrojováno. Zagothal 5. 5. 2011, 10:07 (UTC)
thread_title:  chybějící údaje 

message: čim vysražet aby to bylo nezavadne poradi někdo děkuji
80.251.241.22 15. 12. 2011, 21:39 (UTC)
replies: text: Měděnka (chemické složení Cu(OH)2•CuCO3), která vzniká samovolně na vzduchu z mědi jako ochranná vrstva před její další korozí je nerozpustná ve vodě a o to méně ještě rozpustná v lihu, takže pokud máte rozpuštěnou nějakou sloučeninu mědi v lihu, určitě to není měděnka. Pokud jde pouze o prášek měděnky, nad kterým je líh, tak ho stačí nechat obyčejně odpařit. Jinak pokud jde tedy o nějakou sůl mědi rozpustnou v lihu, tak stačí nechat rozpouštědlo odpařit a sůl vykrystaluje a je nezávadná (což se samosebou musí brát v uvozovkách, protože sloučeniny mědi jsou pro živé organismy toxické). No snad jsem nějak poradil, tak příjemné hraní s čímsi :) -- 16. 12. 2011, 08:38 (UTC)
thread_title:  jak odstranit z lihu měděnku 

message: Jelikož Měrný elektrický odpor = 1/Elektrická vodivost, neodpovídají číselné hodnoty obou parametrů. Je-li vodivost 58,108 MS·m-¹, pak je měrný odpor 17,209 nΩ.m (podle mých tabulek je to 17,8nΩ.m při 0°C, MS = Mega Siemens)
replies: text: Nevím sice, odkud byla do infoboxu přidána tato data, ale je možné, že jsou ještě z doby, kdy byla za standardní teplotu brána pokojová teplota, tedy 25 °C, což by vysvětlovalo určité drobné rozdíly. To ovšem neobhajuje správnost těchto špatných dat, když bez uvedení teploty je standardní teplota 0 °C. Pokud Vás mohu poprosit, opravte prosím v infoboxu údaje podle Vašich tabulek a údaje také ozdrojujte. Ulehčíte tím práci velké spoustě uživatelů Wikipedie. Předem Vám děkuji -- 4. 11. 2013, 21:49 (UTC)

text: Skutečně to vypadá na hodnotu při 20 °C, podle Vohlídalových tabulek je hodnota měrného odporu mědi při 20 °C 1,673×10−8. Otázkou je, jestli má smysl uvádět v infoboxu obě hodnoty. --hugo (diskuze) 5. 11. 2013, 16:20 (UTC)
thread_title:  Nesoulad v elektrických veličinách 

message: Ve článku je napsáno ze měď je toxická. To není, jen měděnka (to zelené) je --195.113.181.62 11. 1. 2024, 14:51 (CET)
thread_title:  Netoxicita