Diskuse:Model vytvořený na základě podobnosti

message: Předem se omlouvám, pokud se někomu zdá tento názor přehnaný. Důvody jsou tyto:
;Je to názor více uživatelů :viz Historie, 
;Významnost :název je dlouhý a článek má jen 12 čtenářů za měsíc. Neexistuje varianta tohoto článku v jiném jazyce.
=== NPOV === 
článek má v podstatě jednoho autora, který cituje ze svého díla.
replies: text: Pokud to považujete za důležité, mohu přidat další prameny. Nepovažoval jsem to za důležité, neboť diskuse kolem tohoto tématu dospěla k cíli asi před 45 lety. Z hlediska vědy a umění jsou důležité pouze modely postavené na vztahu podobnosti s entitou, kterou napodobují, modelují. Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)
replies: text: : Nejde o můj názor. "Materiál přímo publikovaný autorem by měl být vždy prezentován jako jeho úhel pohledu a ne obecný fakt, přinejmenším do doby než se najde nezávislé potvrzení tohoto materiálu." (Wikipedie:Věrohodné zdroje). Chápu že je někdy obtížné to takto formulovat a přitom zůstat stručný a srozumitelný... --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
=== Srozumitelnost ===
Nepochopil jsem rozdíl mezi exaktním světem a abstraktním světem. Možná se to dá dovysvětlit (předem děkuji).

text: Vážený kolego, vysvětlení najdete na stránce: Abstrakce. Exaktní svět je považován za speciální částí (široce chápaného) abstraktního světa, jeho vymezení je tam uvedeno.

text: Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)
replies: text: : Vážený pane docente, rozdělení světa na čtyři světy - vnitřní (v lidském vědomí), vnější, exaktní a reálný - nijak nerozporuji. Ani bych si to nedovolil, nejsem filosof a dokonce ani z akademické sféry. Pouze užívám svého práva říkat "nerozumím". A soudím, že v článku Model vytvořený.. tyto světy vysvětleny nejsou a připadá mi to zde důležité.

text: Vážený kolego
ono je to tak. Kdysi, když u nás pomalu vznikal obor umělé inteligence, inženýři i matematici se začali zajímat o lidskou psychiku. Prof. Roman Bek a prof. Zdeněk Kotek někde našli pojem vnitropsychický, říkali též vnitřní model, a to se ujalo. Tak s těmi světy by to mohlo být tak, že by byl ten vnitřní (vnitropsychický), kde se vyskytují ty hypotetické vnitropsychické jazyky, a svět vnější, reálný. Do toho světa vnějšího patří i vnější (sdělovací)jazyky, neformální i formální, které ovšem trochu patří i do toho vnitřního světa. Vznikají v lidské psýše a tam se s nimi i operuje. Všechny ty lidské "výmysly", které tady nějak nepřesně schováváme pod pojem abstrakce, se dělí na dva typy (světy), neexaktní a exaktní. Ty čtyři světy, o kterých píšete, tak nejsou disjunktní. To by ale nemuselo vadit. Velice mne zajímá, kdy poznání činnosti lidského mozku dojde od poznání anatomických, přes psychologické až k těm vnitropsychickým jazykům, které už jsou člověkem uchopitelné. Pokud Vás to zajímá, našel jsem zajímavou přednášku prof. Horáčka:
https://www.youtube.com/watch?v=u2ivgzNh09w Prvních 10 minut je dost prázdných, pak je to čím dál, tím zajímavější. 
Z té přednášky je patrné, že k tomu cíli, kdy už bude rozpoznána činnost mozku generující vnitřní jazyky, je ještě dlouhá cesta.
Ještě poznámka k té přednášce. Prof Horáček tam v jednom místě používá příklad se zeměpisnou mapou. Trochu to pomotal. Mapa je datový model zemského povrchu. Zobrazení tohoto modelu by mohlo být různé, třeba veliká tabulka dat. V tom by se člověk obtížně vyznal, proto se volí grafické zobrazení. On tam dost nešťastně ztotožní tento madel se sutečným zemským povrchem. Jinak je to pěkná přednáška.
Kremen (diskuse) 30. 12. 2019, 11:10 (CET)
replies: text: : Děkuji předem i za názory ostatních. --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
Vážený kolego,
Váš příspěvek mi připadá dost podnětný. Slovo "svět" se ve vedě často používá ve volnějším významu (občas něco jako množina), než ho zde uvádíte. Stojí však za to, Váš podnět brát v potaz a jeho použití, aspoň jak ho zde uvádíte, precizovat. Pokusím se v tom něco udělat. Ono se často stane, když se chce něco precizovat, ukáže se, že je to třeba podstatně předělat. Ještě k té sledovanosti. Někdy je to dáno trochu krkolomnou cestou k tématu, prostřednictvím odkazu, který nenapovídá tomu, co uživatel hledá. 
Zdraví Kremen (diskuse) 30. 12. 2019, 11:10 (CET) 
=== Toto je vyřešeno ===
Navrhuji rychlé doplnění, anebo odstranění článku (a jeho výtah přesunout např. do Vědecké modelování nebo Koncepční model). --Petr Říha, Hradec Králové 26. 12. 2019, 23:08 (CET)
Model postavený na podobnosti se používá jak ve vědě, tak v umění, tak ho není možno vložit pod Vědecké modelování. I pojem Koncepční model není dostatečně obecný, aby pod ním mohl být model založený na podobnosti. Šlo by to udělat spíš obráceně. Pojem Koncepční model vznikl v anglosaském světě v druhé pol. min. století (v souvislosti s rodícím se počítačovým modelováním), jako krok předcházející vytvoření matematického, a návazně počítačového modelu. 
Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)

text: Děkuji za vysvětlení, věřím Vám že tento článek má na Wikipedii své místo. Snad se shodneme na tom, že jeho čtenost i počet citací (Odkazuje sem) bude ovlivněna i jeho srozumitelností. Doufám tedy, že i tato diskuse tomu jako zpětná vazba trochu napomohla, a hezky zdravím. --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
thread_title:  Celkově zpochybněno 

message: článek má v podstatě jednoho autora, který cituje ze svého díla.
replies: text: Pokud to považujete za důležité, mohu přidat další prameny. Nepovažoval jsem to za důležité, neboť diskuse kolem tohoto tématu dospěla k cíli asi před 45 lety. Z hlediska vědy a umění jsou důležité pouze modely postavené na vztahu podobnosti s entitou, kterou napodobují, modelují. Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)
replies: text: : Nejde o můj názor. "Materiál přímo publikovaný autorem by měl být vždy prezentován jako jeho úhel pohledu a ne obecný fakt, přinejmenším do doby než se najde nezávislé potvrzení tohoto materiálu." (Wikipedie:Věrohodné zdroje). Chápu že je někdy obtížné to takto formulovat a přitom zůstat stručný a srozumitelný... --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
thread_title:  [[Wikipedie:NPOV|NPOV]] 

message: Nepochopil jsem rozdíl mezi exaktním světem a abstraktním světem. Možná se to dá dovysvětlit (předem děkuji).
replies: text: Vážený kolego, vysvětlení najdete na stránce: Abstrakce. Exaktní svět je považován za speciální částí (široce chápaného) abstraktního světa, jeho vymezení je tam uvedeno.

text: Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)
replies: text: : Vážený pane docente, rozdělení světa na čtyři světy - vnitřní (v lidském vědomí), vnější, exaktní a reálný - nijak nerozporuji. Ani bych si to nedovolil, nejsem filosof a dokonce ani z akademické sféry. Pouze užívám svého práva říkat "nerozumím". A soudím, že v článku Model vytvořený.. tyto světy vysvětleny nejsou a připadá mi to zde důležité.

text: Vážený kolego
ono je to tak. Kdysi, když u nás pomalu vznikal obor umělé inteligence, inženýři i matematici se začali zajímat o lidskou psychiku. Prof. Roman Bek a prof. Zdeněk Kotek někde našli pojem vnitropsychický, říkali též vnitřní model, a to se ujalo. Tak s těmi světy by to mohlo být tak, že by byl ten vnitřní (vnitropsychický), kde se vyskytují ty hypotetické vnitropsychické jazyky, a svět vnější, reálný. Do toho světa vnějšího patří i vnější (sdělovací)jazyky, neformální i formální, které ovšem trochu patří i do toho vnitřního světa. Vznikají v lidské psýše a tam se s nimi i operuje. Všechny ty lidské "výmysly", které tady nějak nepřesně schováváme pod pojem abstrakce, se dělí na dva typy (světy), neexaktní a exaktní. Ty čtyři světy, o kterých píšete, tak nejsou disjunktní. To by ale nemuselo vadit. Velice mne zajímá, kdy poznání činnosti lidského mozku dojde od poznání anatomických, přes psychologické až k těm vnitropsychickým jazykům, které už jsou člověkem uchopitelné. Pokud Vás to zajímá, našel jsem zajímavou přednášku prof. Horáčka:
https://www.youtube.com/watch?v=u2ivgzNh09w Prvních 10 minut je dost prázdných, pak je to čím dál, tím zajímavější. 
Z té přednášky je patrné, že k tomu cíli, kdy už bude rozpoznána činnost mozku generující vnitřní jazyky, je ještě dlouhá cesta.
Ještě poznámka k té přednášce. Prof Horáček tam v jednom místě používá příklad se zeměpisnou mapou. Trochu to pomotal. Mapa je datový model zemského povrchu. Zobrazení tohoto modelu by mohlo být různé, třeba veliká tabulka dat. V tom by se člověk obtížně vyznal, proto se volí grafické zobrazení. On tam dost nešťastně ztotožní tento madel se sutečným zemským povrchem. Jinak je to pěkná přednáška.
Kremen (diskuse) 30. 12. 2019, 11:10 (CET)
replies: text: : Děkuji předem i za názory ostatních. --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
Vážený kolego,
Váš příspěvek mi připadá dost podnětný. Slovo "svět" se ve vedě často používá ve volnějším významu (občas něco jako množina), než ho zde uvádíte. Stojí však za to, Váš podnět brát v potaz a jeho použití, aspoň jak ho zde uvádíte, precizovat. Pokusím se v tom něco udělat. Ono se často stane, když se chce něco precizovat, ukáže se, že je to třeba podstatně předělat. Ještě k té sledovanosti. Někdy je to dáno trochu krkolomnou cestou k tématu, prostřednictvím odkazu, který nenapovídá tomu, co uživatel hledá. 
Zdraví Kremen (diskuse) 30. 12. 2019, 11:10 (CET)
thread_title:  Srozumitelnost 

message: Navrhuji rychlé doplnění, anebo odstranění článku (a jeho výtah přesunout např. do Vědecké modelování nebo Koncepční model). --Petr Říha, Hradec Králové 26. 12. 2019, 23:08 (CET)
Model postavený na podobnosti se používá jak ve vědě, tak v umění, tak ho není možno vložit pod Vědecké modelování. I pojem Koncepční model není dostatečně obecný, aby pod ním mohl být model založený na podobnosti. Šlo by to udělat spíš obráceně. Pojem Koncepční model vznikl v anglosaském světě v druhé pol. min. století (v souvislosti s rodícím se počítačovým modelováním), jako krok předcházející vytvoření matematického, a návazně počítačového modelu. 
Kremen (diskuse) 28. 12. 2019, 15:02 (CET)
replies: text: Děkuji za vysvětlení, věřím Vám že tento článek má na Wikipedii své místo. Snad se shodneme na tom, že jeho čtenost i počet citací (Odkazuje sem) bude ovlivněna i jeho srozumitelností. Doufám tedy, že i tato diskuse tomu jako zpětná vazba trochu napomohla, a hezky zdravím. --Petr Říha, Hradec Králové 29. 12. 2019, 22:07 (CET)
thread_title:  Toto je vyřešeno