Diskuse:Oblak

message: *a co vliv, že na sebe voda váže prachové částice, jako tomu bylo při výbuchu sopky na Islandu
*apropos, není výpar ve směru vzhůru způsoben spíš setrvačností?
*nalinkovat sem kondenzační hladinu, přechlazené kapky
*máte špatně vloženu pevnou mezeru viz wikipedie:typografické poznámky
*nezaslouží si kondenzační jádra svůj článek?
*nějak z toho nevyplývá jaká je hustota kondenzačních jader v mraku a jakto, že dřží pohromadě
**čili ten vznik a existence není příliš jasná
***Tak já si to přečtu ještě jednou, jestli to pochopím.--Juan de Vojníkov 1. 8. 2010, 16:48 (UTC)
*doplnit zdroje žádný  už jsem nenašel, tak dávám vyřešeno, je ale možný, že jsem jeden nebo dva přehlídl--El Barto ✍ 25. 8. 2010, 08:28 (UTC)
**Já jich tam ted vidím docela dost. Kliknu na ctrl F a napíšu zdroj a hledám.--Juan de Vojníkov 27. 8. 2010, 06:36 (UTC)
*co to je cumulus  mediocris? že je nalinkován jen cumulus. to se musí bud nalinkovat celé, nebo vysvětlit
*toho Howarda nenalinkujeme?
*ty Howardovy typy, to je v jakém jazyce? - chtělo by to bud hodit do šablony, nebo zvýraznit
*jak se ten Renou jmenoval? nutno rozepsat. a to u všech jmen
*u toho obrazu Howarda, by to chtělo detajlnější informace, alespon autor a datum
*věta Oblaky je možné třídit podle různých kritérií. tam trčí jako kůl v plotě, chce to doplnit ještě jednu se základními typy.
*Světová meteorologická organizace (WMO). - doplnit anglické znění
*ten obrázek s těmi oblaky, by to chtělo napsat jemějším písmem - občas je to nečitelné. A bezpatkovým.
*názvy mraků se píší s velkým, nebo s malým počátečním písmenem?
*tu tabulku by to chtělo taky doložit Kterou, jsou tam dvě --El Barto ✍ 31. 7. 2010, 12:22 (UTC)
**No tu druhou samozřejmě. Nějaký zdroj k tomu doplnit.--Juan de Vojníkov 24. 8. 2010, 05:11 (UTC)
*čili u té oblačnosti se porovnává veškerá viditelná obloha? Když budu zavřen v pokoji, který bude mít jedno střešní okno, tak to co uvidím je pro mě obloha, ze které mohu určit oblačnost?
*lépe rozložit obrázky. Ty dáváme z důvodu dobré přístupnosti hlavně doprava. Když jsou dva velké obrázky vedle sebe, tak text mezi nemá kam téct
*najdednou jsou v části Zvláštnosti a neobvyklá oblaka - typy kurzívou. Proč? jinde tomu tak není protože tam sú hlavně neobvyklý názvy který sa inde v článku nevyskytujú, tož sem je dal do kurzívy --El Barto ✍ 20. 8. 2010, 13:49 (UTC)
**Čili jako zvýraznění. No tak to by snad mohlo být. Nicméně v jednotnosti je síla.--Juan de Vojníkov 24. 8. 2010, 05:11 (UTC)
*rozhodně nedáváme obrázkum pevnou velikost!
*parametr right, není třeba zadávat - je defaultní
*pomlčky v tabulce by měli být opravdu pomlčkami, ne rozdělováky
*pokud několik odstavců nemá ref, máme to chápat že poslední odstavec, který je orefován refuje vše před tím
*ke Kelvinova–Helmholtzova nestabilitě by to chtělo asi něco víc
*oblaky mají latinské názvy, nebo názvy vědecké?
* souhrně se optické jevy nazývají halové? to je divné neproč?, mě sa to divný nezdá--El Barto ✍ 20. 8. 2010, 13:49 (UTC)
**Tak už nevím co jsem tím myslel.--Juan de Vojníkov 24. 8. 2010, 05:11 (UTC)
* u kosmických snímků by také bylo dobré napsat, kdo je pořídil
* hydrosulfid amoniaku nenalinkujem? 
*toto mi nějak nesedí tvořené hlavně metanem, které tvoří podobné, i když méně výrazné obrazce - asi by to chtělo rozdělit do dvou vět nebo přeformulovat
Tak jelikož by rád autor na NČ, tak jsem to vzal hezky kompletně. Jenomže těch připomínek tu mám nějak hodně, takže mi ještě zbývá přečíst extraterestrická oblaka. Jinak na dobrý článek by to asi mělo. Chtělo by to hlavně doplnit zdroje a doplnit fakt, které chybí. Pak se můžeme bavit o NČ. Nicméně to potřebuji ještě dodělat, takže až zas budu mít chuť.--Juan de Vojníkov 29. 7. 2010, 12:50 (UTC)
replies: text: Tak já jsem si to dočetl a přibyla jedna poznámečka. Teď si to zkusím přečíst ještě jednou, jestli pochopím ten princip a zkontroluji reference.--Juan de Vojníkov 24. 8. 2010, 05:04 (UTC)
Dle pravidel pravopisu lze použít v množném čísle oblaky i oblaka. Pokud článek aspiruje na NČ, chtělo by to v článku sjednotit do jednoho tvaru.--Zdenekk2 20. 8. 2010, 13:38 (UTC)

text: Proč, IMHO když to je gramaticky správně možú tam byt obá dvá tvary--El Barto ✍ 20. 8. 2010, 13:51 (UTC)

text: Taky si myslím že je to jedno, pokud je to gramaticky správně. Naopak slohová pravidla nedoporučují opakovat jeden výraz více jak dvakrát, čili takové synonymum bodne.--Juan de Vojníkov 24. 8. 2010, 05:04 (UTC)
replies: text: :Tady bych oponoval – oblaka a oblaky nejsou synonyma. Je to též slovo, pouze s různým množným číslem, s jiným skloňováním. V odborném textu by měly být míry, váhy, skloňování aj. sjednocené. Kro když to má aspirovat na NČ. --Mozzan 31. 8. 2010, 12:08 (UTC)
replies: text: ::Souhlas, ze stylistických důvodů má být skloňování sjednocené.

text: ::Jinak, možná by se hodila také kniha  Jenom návrh, blíže knihu neznám. Jan.Kamenicek 5. 9. 2010, 17:29 (UTC)
=== Vznik ===
Část Vznik by měla být jasná a nezavdávat dalším otázkám:
*Vzduch s obsahem vodní páry začne stoupat, což se děje z nejrůznějších příčin, -- jaké jsou ostatní příčiny?
*hustějším vzduchem, který klesá a teplý vzduch vytlačuje nahoru. -- klesá v důsledku gravitace, nebo proč? Já bych řek, že se může klidně promísit, je to přeci plyn
*Výstup vzduchu se však může uskutečnit i podél frontální plochy -- co je to "frontální plocha"? Jaký je princip výstupu vzduchu podél frontální plochy?
*Výstup vzduchu se však může uskutečnit i podél frontální plochy --jaký je princip výstupu?
*Pokud se se stoupající výškou tlak vzduchu snižuje -- a on se nemusí snižovat, že je tam podmiňovací způsob?
*Oblast, kde teplota vzduchu poklesne pod kondenzační teplotu -- co to je kondenzační telplota?
*Přirozenými kondenzačními jádry jsou například částice vulkanického prachu, krystalky mořské soli, částečky půdy[3]. -- jaká jádra jsou nepřirozená? jak se tam tato jádra dostanou?
*ledové kapičky - co to je?
*Kondenzační jádra ulehčují přechod vodní páry do jiných skupenství. -- to je tam uvedeno 3x, není to zbytečné?
*Existence vodních kapek byla prokázána dokonce i v oblacích s teplotami do -42 °C -- asi by to chtělo zmínit krystalizační jádra a proč tam nejsou.
*No fajn, a jaktože když to tolik váží, tak to nespadne na zem? Nebo za jakých okolností to začne padat k zemi?
*Jaký je vztah mraků  a vzdušných proudů?
*Jak je to se zmrzlými kapičkami? Nepůsobí to problémy letadům? A jak vznikají kroupy?
--Juan de Vojníkov 23. 10. 2010, 10:03 (UTC)
thread_title:  Recenze [[Wikipedie:WikiProjekt Kvalita|WPK]] – Juan de Vojníkov 

message: Část Vznik by měla být jasná a nezavdávat dalším otázkám:
*Vzduch s obsahem vodní páry začne stoupat, což se děje z nejrůznějších příčin, -- jaké jsou ostatní příčiny?
*hustějším vzduchem, který klesá a teplý vzduch vytlačuje nahoru. -- klesá v důsledku gravitace, nebo proč? Já bych řek, že se může klidně promísit, je to přeci plyn
*Výstup vzduchu se však může uskutečnit i podél frontální plochy -- co je to "frontální plocha"? Jaký je princip výstupu vzduchu podél frontální plochy?
*Výstup vzduchu se však může uskutečnit i podél frontální plochy --jaký je princip výstupu?
*Pokud se se stoupající výškou tlak vzduchu snižuje -- a on se nemusí snižovat, že je tam podmiňovací způsob?
*Oblast, kde teplota vzduchu poklesne pod kondenzační teplotu -- co to je kondenzační telplota?
*Přirozenými kondenzačními jádry jsou například částice vulkanického prachu, krystalky mořské soli, částečky půdy[3]. -- jaká jádra jsou nepřirozená? jak se tam tato jádra dostanou?
*ledové kapičky - co to je?
*Kondenzační jádra ulehčují přechod vodní páry do jiných skupenství. -- to je tam uvedeno 3x, není to zbytečné?
*Existence vodních kapek byla prokázána dokonce i v oblacích s teplotami do -42 °C -- asi by to chtělo zmínit krystalizační jádra a proč tam nejsou.
*No fajn, a jaktože když to tolik váží, tak to nespadne na zem? Nebo za jakých okolností to začne padat k zemi?
*Jaký je vztah mraků  a vzdušných proudů?
*Jak je to se zmrzlými kapičkami? Nepůsobí to problémy letadům? A jak vznikají kroupy?
--Juan de Vojníkov 23. 10. 2010, 10:03 (UTC)
thread_title:  Vznik 

message: Upravil jsem pravopis a styl, místy zjednodušil věty a zvýraznil typo kvůli přehlednosti. 
Rušivě působí nejednotnost psaní cumulus/kumulus. Pokud je to latinsky (např. C. humilis), musí tam být cumulus. Pokusil jsem se latinské tvary důsledněji označit kurzívou. Jinak je článek pěkný a hodně jsem se z něho dozvěděl. Zdraví --Sokoljan 5. 9. 2010, 19:55 (UTC)
thread_title:  Malá redakce