lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Diskuse:Železniční tratě v Česku

message: Nevěděl byste někdo sepsat pár vět o hustotě železniční sítě v ČR a o porovnání hustoty ve východní a západní Evropě? --Prochaine 21:03, 23. 10. 2007 (UTC)
thread_title:  Hustota železniční sítě v ČR 

message: Údaje v infoboxu velmi silně neodpovídají údajům v článku. Celková délka sítě podle infoboxu je menší než délka tratí ve vlastnictví státu podle článku, v infoboxu jsou jaksi zamlčeny všechny tři úzkorozchodné tratě, z asi pěti provozovatelů drah jsou uvedeni jen dva atd. V této podobě snad infobox raději ne... --ŠJů 5. 4. 2009, 01:36 (UTC)
replies: text: Děkuji za upozornění, opraveno. --Kndr 5. 4. 2009, 10:30 (UTC)
Teď už to vypadá jakžtakž věrohodně, až na to, že 
* jako zdroj je uvedeno pouze prohlášení o dráze od SŽDC, a tudíž to působí dojmem, že ostatní tratě buď do součtů nejsou zahrnuty, nebo jsou vycucané z palce: anebo že by SŽDC ve svém prohlášení o dráze uváděla i statistiku cizích tratí? Asi by to chtělo odkazovat ještě na prohlášení o dráze ostatních provozovatelů a ještě na nějaký zdroj, který dokládá, že nám nějaký provozovatel nechybí. 
* možná by někde mělo být definováno, co se rozumí pojmem "Železniční síť České republiky". Jsou v tom pojmu zahrnuté i vlečky? Jsou v něm zahrnuté i speciální železniční dráhy? Předpokládám, že ne, protože pokud je zdrojem "prohlášení o dráze", tak pro tyto dráhy se prohlášení nevydává (nemusí vydávat). Ale mělo by to být jasně řečeno. Ostatně, existuje vůbec nějaká statistika o vlečkách – a o jejich dnešní provozuschopnosti? 
Nejsem si jistý, jestli tak podrobně rozepsaný seznam všech kombinací je správné dávat do infoboxu. V infoboxu by asi měly být jen úplně základní součty či výčty (a ty bych zase doplnil o procentní údaje) a nikoliv rozpis všech možných kombinací (ostatně proč zrovna rozchod a napájecí systém tam uvádět tak podrobně, zatímco například podíl jednotlivých vlastníků a provozovatelů nikoliv?). Podrobnější přehledové tabulky by měly být přímo v textu článku.  
Nepodařilo se mi nikde najít, jaký status vlastně má Velimský okruh. Je to speciální dráha? Máme tedy dvě - pražské metro a velimský okruh? Nebo snad vlečka? --ŠJů 5. 4. 2009, 13:00 (UTC)
thread_title:  Podezřelé údaje v infoboxu
Diskuse:Klení

message: Myslíte, že tohle rozmístění obrázků je lepší než ta fotogalerie? Mě připadá dost "divoké" --Šandík 22:44, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Máte pravdu. Silnice je zbytečná, kříž je taky zbytečný. Celkový charakter je vidět na fotkách, které tam zůstaly. Až se článek rozroste můžou se do něj případně přidat i ty zbytečné fotky. Viz také Wikipedie:Pod lípou (návrhy)#Galerie v článcích --snek01 23:05, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Ach jo, nejde o to, že by to bylo zbytečné, ale že je to takhle strašně nepřehledné. Obecně mi připadá ošklivé zarovnávat obrázky doleva, zvláště když je to těsně pod nadpisem, takže místo textu je obrázek a text ujede kamsi doprava a musím ho na té stránce hledat. Fotogalerie pod článkem mi připadala téměř ideální. --Šandík 23:10, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :: Fotka kostela patří do odstavce památky. Napravo se nevejde, protože je tam taxobox, tak proto je nalevo. Text je již pod nadpisem. Věřím, že to je lepší. --snek01 23:27, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::: Jo, budiž, takhle je to lepší --Šandík 23:33, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :::: Jinak není nic špatného na zarovnávání obrázků vlevo, když není místo vpravo. Ovšem někdy stejně zůstane obrázek pod nadpisem. Např. ve článku holub stěhovavý nelze dát obrázek samec a samice nad Popis, protože by se automaticky přemístil až nad obsah. --snek01 23:42, 23. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::::: Jo, ale asi sám cítíte, že to není moc hezké. Wikipedie holt nenabízí příliš použitelných způsobů práce s obrázky. --Šandík 01:33, 24. 10. 2007 (UTC)
thread_title: Obrázky

message: * (teď) (předchozí) 20:45, 19. 9. 2007 Zdenek1945@seznam.cz
* (teď) (předchozí) 21:07, 18. 9. 2007 Zdenek1945@seznam.cz
* (teď) (předchozí) 20:10, 18. 9. 2007 Zdenek1945@seznam.cz
* (teď) (předchozí) 17:15, 18. 9. 2007 Zdenek1945@seznam.cz
thread_title:  Historie
Diskuse:Karel Klostermann

message: Proboha, proč "rakouský" spisovatel? S tímhle zařazením Klostermanna jsem se tedy ještě nesetkal. Navíc svou explicitností vylučuje označení "český" spisovatel. --Doktory 01:35, 24. 10. 2007 (UTC)

message: Karel Klosterman byl zcela určitě rakouským spisovatelem, ať už psal česky nebo německy. Nejde zde o určení národnosti, ale spíše státní příslušnost. Německým spisovatelem nebyl zcela určitě, byl Rakušan a zpočátku psal německy, pak česky. Kdyby mělo jít o přesné vystižení věci, muselo by být uvedeno: Karel Klosterman byl rakouský spisovatel, německé národnosti, píšící německy a česky. Seznam německých spisovatelů (kde jsou uvedeni i židovští spisovatelé), by se měl jmenovat spíše Seznam německy píšících spisovatelů. --Aqualung 06:57, 1. 11. 2007 (UTC)
replies: text: Je otázka, jestli se Rakušané tehdy cítili Rakušany. IMHO ne. Něco málo o tom je na . Pokud bychom se měli zabývat státní příslušností, tak to byli Rakušany také Bedřich Smetana, Karel Havlíček Borovský, Jan Neruda atd.

text: Možná by nebylo od věci to zformulovat ve stylu "německy píšící spisovatel působící v...". --Luděk 07:06, 1. 11. 2007 (UTC)

text: Mohl bys sem dát tedy prosím nějaký odkaz na literární publikaci, která by Klostermanna určovala jako rakouského spisovatele? Jak píše Luděk, museli bychom za Rakušna považovat i Nerudu a tohle slyšet nějaký literární historik... Jestli je něco sporné, je to Kafka a spol., ale rozhodně ne Klostermann. Osobně bych ho určil jen jako spisovatele českého, ale převzal jsem formulaci z wiki de.

text: "Je zajímavé, jak se smíšený národní původ i národnostně rozdílné prostředí (jednak české, jednak německé) a nakonec české studie slily u Karla Klostermanna v pevné uvědomění české. Klostermann si byl sice vědom, že po otci pochází z německého rodu, nikdy to také nezapíral, ale vždy se cítil uvědomělým Čechem." (Doslov ke knize Ze světa lesních samot, Praha 1955)--Doktory 20:47, 1. 11. 2007 (UTC)
Proboha, jaký českoněmecký? Když už to chcete takto dávat dohromady tak snad českorakouský. --Freibo 12. 11. 2011, 12:59 (UTC)

text: Nyní český. --Doktory 13. 11. 2011, 11:31 (UTC)
thread_title:  Rakouský spisovatel
Diskuse:Libra šterlinků

message: Nejspíš je to za rámec tohoto hesla, ale zde jsem našel velmi zajímavé a přitom logické vysvětlení, proč si Angličané nechali libru a nepřijali euro. Názory vítány. Hidalgo944 01:52, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Wikipedie není diskusní fórum. Zde jsou vítány relevantní zdroje, nikoli názory kde koho. Názory si prezentujte v blozích. Díky. --Miraceti ✉ 07:28, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Tak zaprvé, ten autor není kdekdo, a ten článek má přece jen (i když přiznávám, že okrajovou) souvislost s heslem. Přeji Vám více chuti do vytváření a editování nových a stávajících hesel a méně pro dřenění ostatních uživatelů. S přáním hezkého dne, Hidalgo944 11:10, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: ::Myslím si, že by článku slušela zmínka, že libra přetrvala i u "starého" člena EU a proč. Tolik k "názory vítány" :-). Tommasel (diskuse) 4. 5. 2012, 20:33 (UTC)
thread_title: Proč si Velká Británie podržela libru a nepřijala euro
Diskuse:Kimi Räikkönen

message: V článku je napsáno, že se FIA začala zajímat o směsi pneumatik Michelin, které obouvalo Ferrari. Vím, že Ferrari nikdy v letech 2001-2005 Michelin nepoužívalo. Jestli jde jen o překlep, že je měl obouvat McLaren, tak to prosím opravte, už si nepamatuji, jak to tehdá bylo. Díky --Quar 08:34, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Díky za upozornění, zmíněná věta byla špatně přeložena z en:Kimi Räikkönen, navíc na anglické Wikipedii u ní už víc jak půl roku visí nesplněný požadavek na doložení zdroje, proto jsem ji odstranil i s následující větou.

text: Své upozornění příště prosím nepište do článku; máte-li pouze pochybnosti, můžete za to tvrzení napsat ; jste-li přesvědčen o nepravdivosti toho tvrzení a dokážete to doložit zdrojem, nebojte se je sám opravit nebo smazat s tím, že zdůvodnění napíšete do shrnutí nebo na diskusní stránku příslušného článku. --Milda 09:03, 24. 10. 2007 (UTC)

message: Za fakta typu nejlépe placený jezdec nebo průměrné bodové zisky v závěru článku jsem dal šablonu ; uvádět takovéto informace u aktivního závodníka bez časové specifikace znamená, že po příštím závodě nebo sezóně to už nemusí být pravda, ale čtenáři je to stále předkládáno jako platný fakt. Pokud jde o zdroje, tak ty chybí v článku vůbec. --Milda 21:06, 16. 4. 2008 (UTC)
thread_title:  Fakta a zdroje
Diskuse:Konference

message: Prozatím je to heslo asi spíše pro wikislovník, probírá jen emytologii, nikoliv faktickou náplň. --Postrach 09:38, 24. 10. 2007 (UTC)

message: Souhlas, pokus o obecnou definici neříká skoro nic. Zdraví --Sokoljan (diskuse) 9. 11. 2014, 18:25 (CET)
replies: text: Provedl jsem. --Wikipedista:BobM d|p 9. 11. 2014, 20:35 (CET)
replies: text: :Skvělé, díky. --Vlout (diskuse) 10. 11. 2014, 09:31 (CET)
thread_title:  Přesun na symetrický rozcestník
Diskuse:Sebevražda

message: Neměl by někdo podklady pro stránku Seznam metod sebevraždy podle počtu obětí, popř. Seznam obvyklých metod sebevraždy? --Adam Hauner 14:15, 24. 10. 2007 (UTC)
Na en jsou jen
* :en:List of countries by suicide rate
* :en:List of suicide sites
* :en:List of suicides
Poměrně slušné statistiky podle způsobu za Německo a Rakousko mají na :de:Suizid#Statistik, na článek to ale asi nebude. --Postrach 14:24, 24. 10. 2007 (UTC)

message: Touto úpravou z 5. 1. 2006 byl do hesla vnesen text, který lze nalézt na stránce  (tato stránka jako svůj zdroj uvádí Psychomost.cz, ale tam jsem to zatím nedokázal najít). Podobné výhrady platí i pro část hesla Seppuku. --Jvs 26. 2. 2009, 14:37 (UTC)
replies: text: Aha, tak nejspíše je vše v pořádku - nalezl jsem ten článek z psychomost.cz a ten uvádí jako zdroj Wikipedii. --Jvs 26. 2. 2009, 14:45 (UTC)
thread_title:  Podezření na copyvio 

message: teroristické útoky podle mě obecně nepatří mezi bilanční sebevraždy, ale nejsem odborník a proto si to netroufám zpochybnit
thread_title:  terorismus a bilanční sebevražda
Diskuse:Masarykův okruh

message: Všechny mnou uvedené informace na této stránce jsou veřejně dostupná data, která se zakládají na skutečnostech, a navíc žádná autorská práva neporušuji, protože jsem je na oficiální stránky AMK dával já. Původní text byl nekompletní, a připomínal spíše reklamu na Automotodrom Brno a.s. Text jsem doplnil o popis dalšího subjektu, AMK Automotodrom Brno, který je vlastníkem závodní dráhy, vstupního objektu, restaurace, vinárny a střelnice. Stránka má za úkol snad informovat návštěvníka o všech skutečnostech, ne jen o některých. Prosím o odblokování stránky a nemazání jejího obsahu. Děkuji --Martin Skalník 17:48, 24. 10. 2007 (UTC)

message: ad : Zvolené názvy článků typu 1930 1. Masarykův okruh nejsou česky. Prosím, buď přesunout zpět na 1. Masarykův okruh, nebo použít jiné řešení. Díky. --Harold (diskuse) 21. 1. 2024, 11:13 (CET)
replies: text: @Harold OK, původně jsem se držel anglické verze. --Ltosnar (diskuse) 21. 1. 2024, 14:05 (CET)
replies: text: : Angličtina funguje trochu jinak než čeština. :-) Jinak, měl jsem to upřesnit: pokud dávat rok za název, tak u pravidelných akcí se uvádí bez závorky. Články jsem přesunul. Díky za ně! --Harold (diskuse) 21. 1. 2024, 17:04 (CET)
replies: text: ::Díky za pomoc se štábní kulturou. --Ltosnar (diskuse) 22. 1. 2024, 17:59 (CET)
thread_title:  Názvy ročníků závodu
Diskuse:Krach na newyorské burze

message: Krach na newyorské burze rozhodně neodstartoval Velkou hospodářskou krizi!
Takhle to dopadá, když může editovat text kdejaké děcko s povrchními znalostmi dějepisu ze ZDŠ.
replies: text: Díky za komentář. Pokud v článku najdete nesrovnalosti, neváhejte je opravit. Záložka "editovat" v horní části stránky je tu pro všechny. Díky za spolupráci. S pozdravem --Mercy 31. 8. 2011, 11:55 (UTC)
replies: text: ::Komentář je sice moc hezký, ale ještě mnohem lepší je pochybný text upravit bez komentáře (protože Váš komentář text nevylepší ani náhodou - nikomu zde nelze nic nijak nařizovat či předepisovat). ** Sloveso "odstartoval" jsem nahradil IMHO lepším slovem. MiroslavJosef 31. 8. 2011, 12:13 (UTC)

message: Věřím, že zdroj je celkem OK, ale článek na en má docela jiné vyznění (příčina/následek, největší,...). Čímpak to? --Miraceti ✉ 18:22, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Vycházel jsem z německé verze a přiloženého externího odkazu. Víc k tomu nedokážu říci, neboť to není zrovna moje parketa, spíše nouzový záskok. Klidně to opravte, máte-li pocit, že je tam chyba. --Šandík 18:25, 24. 10. 2007 (UTC)
replies: text: :Ještě jsem to rozepsal podle toho článku na penize.cz, asi to opravdu byla až příliš stručná a tudíž zkratovitá) verze.

text: :Odstranil jsem šablonu "přesnost", neboť u odkazu z titulní strany to asi není moc dobré a článek nyní považuji za v rámci možností přesný. Pochopitelně je to stále pahýl se všemi nešvary z toho plynoucími. --Šandík 21:19, 24. 10. 2007 (UTC)
thread_title: Přesnost
Diskuse:Oxymóron

message: Pro zajímavost, zde uvedená definice oxymóronu jako logického sporu čili protimluvu kontrastuje s anglickým hlavním významem výrazu oxymoron. Což možná je, možná není problém, v závislosti na standardním užití výrazu v české mluvě. Viz též en.Wiktionary. --Dan Polansky 14:04, 25. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Kontrastuje s hlavním anglickým významem? Já tam žádný kontrast nevidím. Který význam považujete za hlavní? Daniel Šebesta {diskuze | příspěvky} 09:11, 26. 10. 2007 (UTC)
Za hlavní význam považuji "a figure of speech that combines two normally contradictory terms." Proto, řekl bych, dovětek "jedná se o logický spor, paradox" neplatí. Myslím, že proto neplatí, že se jedná o figure of speech; kdyby se o ni nejednalo, pak by šlo skutečně o paradox; figure of speech však nelze číst doslovně. Pozornosti doporučuji předně užití adjektiva "normally" v anglické definici. Vše dle mého odhadu. --Dan Polansky 15:35, 10. 11. 2007 (UTC)
Souhlasím s Danem Polanským, v anglické wiki je zdůrazněno, že se oxymóron skládá z dvou jinak protichůdných slov a hlavně (níže v odstavci), že paradox je pouze zdánlivý, protože oxymóron je zpravidla použit za účelem neotřelého/nového vyjádření pohledu na určitou věc. (Příklad: Pokrokově dekadentní - dle mého názoru se nejedná o paradox, ale je to zjevný oxymóron)--82.208.45.222 20. 8. 2008, 18:52 (UTC)
thread_title:  Kontrast s anglickou definicí
Diskuse:Doprava v Třebíči

message: To zní přirozeně trochu nevhodně, nebylo ale mým úmyslem šlápnout někomu na paty. Oroto krátce k několika bodům které jsem změnil:
* styl co odstavec to sekce (t.j. nadpis kapitoly) je zcela nevhodný - proto jsem to vyškrtal (pokud to někdo někdo rozšíří tak, že by bylo další mezinadpisů třeba, tak to jistě zvládne)
* obrázky se vkládají jako thumb bez pevného určení v pixelech
* vývoj cen: no jistě, smazal jsem hezkou tabulku, kde si dal někdo práci, omlouvám se, ale: dá se to vypovědět slovy (jistě i o něco lépe než jsem krátce shrnul já), má to pak trochu víc čtivosti, navíc k čemu takové údaje (to říkám ale nezávazně, na to mohou být rozdílné názory, tak klidně nějak pozěmňte)
* uspořádání odkazů by takto mohlo být také čtivější
Jinak noho zdaru v další práci, -jkb-  (cs.source) 17:20, 25. 10. 2007 (UTC)
thread_title: K mému čištění
Diskuse:Systém základnových stanic

message: "BTS" je sice dobře vymyšlené odkazovat na tuto stránku, nicméně BTS má ještě další významy - např. kód letiště M.R.Štefánika v Bratislavě. Co si o tom myslíte - udělat z hesla "BTS" rozcestník? miki.qex 09:41, 26. 10. 2007 (UTC)
-Jo, udelej si s tim co chces:)

message: Tyto údaje o dosahu jsou nepřesné
thread_title:  Dosah v KM
Diskuse:Islámská architektura

message: Článek byl obdařen stříbrnou hvězdičkou. Podle mého názoru k ní sice jasně směřuje, ale ještě na ni zatím není dostatečně zralý. Proto ji zatím odstraním. Náměty k vylepšení:
* Čeština a sloh - hrubky ("Tato stavba vychází z byzantská architektura"), slohové neobratnosti ("Od dalších architektonických rysů lze vždy nají řadu odchylek" namísto něčeho jako "Následující architektonické rysy již na mnoha islámských stavbách chybí"), věty-tasemnice ("Poté co byl roku 622 proroku Muhammadovi sdělen islám, získával přívržence a během deseti let dobyli jeho přívrženci Mekku, kde přestavěli svaté útočiště Ka'ba, z této stavby lze těžko usuzovat, na úroveň předislámské architektury, jelikož se kromě této stavby nezachovala žádná památka, jsou názory na architektonickou úroveň různé.") a tak podobně. To mi vadí nejvíc a podle mne to v Dobrém článku nelze tolerovat.
* Sporná tvrzení: "Vliv regionálních center je navíc podtržen skutečností, že Korán narozdíl od Bible nikde neurčuje podobu ani pravidla postavení chrámu. Jednotlivá centra tak mohla navázat na lokální tradice a to jak z hlediska vhodného materiálu, tak z hlediska stavebních technik." - ve skutečnsoti ani vzhled křesťanských kostelů nebo židovsých synagog se neřídí starozákonními předpisy (ty se týkaly zejména Chrámu v Jeruzalémě) a také v tomto prostředí platí totéž o vlivu místních (prosím ne "lokálních") tradic na kostely a synagogy. Anebo "Islámská architektura tak zahrnuje stavby postavené po vzniku Islámu (622) až do současnosti, na území ovládaném tímto náboženstvím" přičemž ve skutečnosti se islámská architektura najde i na místech, která toto náboženství neovládá a nikdy neovládalo - stačí, že tam žije nějaké muslimská obec. 
* Hodnotící soudy, které nejsou nikomu připsány: "Pro Evropana je velmi obtížné správně porozumět islámské architektuře, protože vychází ze zcela jiných tradic než evropská architektura, její symbolika je díky rozdílnému historickému vývoji a malé znalosti islámu zpravidla nepochopena, anebo se její výklad zužuje na konstatování, že stavby mají vyjadřovat nekonečnou moc Alláha." U takovýchto tvrzení musí být v Dobrých článcích udáno, z jakého zdroje pocházejí. 
* Formální stránka: Citace litatury šablonami, potřeba více referencí, četné červené odkazy včetně těch nesmyslných tučných v záhlaví kapitol, formátování části Odkazy.
Čili prosím napřed pořešit, a potom teprve hvězdičku :-) --Ioannes Pragensis 15:00, 26. 10. 2007 (UTC)
Já tedy se článku nechci zastávat slohové neobratnosti uznávám, ale pokud najdu něco takovéhleho [[byzantské architektury|byzantská architektura]], tak to opravím. Zvyk s červenými odkazy je evidentně z nějaké větší Wikipedie, protože zde není možný větší článek bez červených odkazů. V ostatních bodech lze souhlasit. Pokusím se dozdrojovat. --Vrbova 20:55, 26. 10. 2007 (UTC)
thread_title:  Tipy na vylepšení
Diskuse:Ilja Hurník

message: Hurník že je otcem Ilony Štěpánové-Kurzové? To je asi omyl? Jejím otcem byl přece Vilém Kurz mladší, ne?--Qasinka 18:05, 26. 10. 2007 (UTC)
replies: text: Hurník nebyl jejím otcem, taky se to tam nepíše. --Ladin 18:41, 27. 10. 2007 (UTC)

message: Tato editace se již řeší. Prosím zatím nezasahovat. --Gampe (diskuse) 26. 11. 2012, 06:06 (UTC)
replies: text: Odstranil jsem to a skryl revize. Je to skoro jeden rok a stále se nic nestalo. Je možnost to kdyžtak po domluvě se správci obnovit. --Marek Koudelka (diskuse) 7. 9. 2013, 14:08 (UTC)
thread_title:  Dílo dramatické...
Diskuse:Dolský mlýn

message: Dobrý den,
chtěl bych se zeptat na zdroj legendy.
Oblast kolem Dolského mlýna znám velice dobře
a nikdy jsem ji neslyšel.
kukide 
replies: text: No teď to zrovna nemohu najít, jedná se o DVD o Českosaském Švýcarsku (nebo snad Českém), vydané Levnými knihami (aj v knižní podobě, ale tam legendy nejsou), dohledám to a vzhledem k vyslovené pochybnosti se pokusím dohledat ještě další zdroje. Jedudědek 20:31, 27. 10. 2007 (UTC)

text: PS.: Podpis (aj s časovým razítkem) nejlépe provésti čtyřmi vlnovkami ~~~~
Protože si myslím, že pověsti převzaté odjinud do článků nepatří, tak jsem ji odstranil. Jsem na FB ve skupině „Děčín a okolí“ a minimálně dvakrát do roka tam dá někdo fotku z Dolského mlýna s touhle legendou převzatou snad někde z Vysočiny. Na to reagují přítomní historici velice nevraživě a nadávají dobrákovi, který sem tu legendu „narouboval“. A tak jsem text pověsti přesunul sem:

message: Legenda vypráví o tragédii, která se tu prý udála v 16. století.
Mlynářův syn odešel do světa na zkušenou. Když se po letech vracel, byl už z něj muž a jeho tvář zdobil plnovous. Nevracel se s prázdnou, nejen že na cestách dospěl v muže, stal se z něj navíc velký boháč. Cestou domů se zastavil v hospodě a vyprávěl sousedům o všem, co ho ve světě potkalo.
Navečer vyrazil k mlýnu, byla už tma a on chtěl své rodiče překvapit. Předpokládal, že v noci nebude poznán a tak se nechal ubytovat jako pocestný. Bohatě mlynáři za nocleh zaplatil a uložil se k spánku. Zlato však zaslepilo mlynářovi oči. Spícího pocestného společně se ženou zavraždili a okradli, tělo ještě v noci zakopali v lese.
Druhý den ráno se přišel sedlák zeptat, zdali mají radost ze shledání se synem. S vědomím, že zavraždili vlastního syna, nemohli žít. Prý ještě téhož dne se mlynář oběsil a jeho žena skočila do náhonu.
A jak už to tak bývá, dodnes prý po okolí bloudí duchové zavražděného mlynářova syna a jeho rodičů a čekají, až je nějaká dobrá a poctivá duše vysvobodí.
--Juniperbushman (diskuse) 26. 12. 2017, 23:27 (CET)
thread_title:  Legenda 

message: Určitě je další mezi Dřevčicemi a městysem Holany --Zákupák (diskuse) 15. 6. 2012, 15:42 (UTC)
replies: text: Kromě výše zmíněného Dolské údolí#Dolský mlýn existuje Dolský mlýn u Máslovic, dříve v majetku Julia Grégra (č.p.14)--Tomas62 (diskuse) 4. 7. 2014, 21:15 (UTC)
thread_title:  Více Dolských mlýnů
Diskuse:Vyhlazovací tábor Treblinka

message: Navrhoval bych, aby tato stránka byla přejmenována na Vyhlazovací tábor Treblinka. Jde o to, že Treblinka je prostě místo v Polsku, u nějž lágr ležel. Analogicky tomu jsem založil stránku Vyhlazovací tábor Sobibor (kde bych prosil o opravu na Sobibó s dlouhým ó). Castor 21:15, 26. 10. 2007 (UTC)
Pozn. V poměru zabitých ku přeživším má bohužel hrůzné prvenství vyhlazovací tábor Bełżec(2 přeživší na min. 435 000 zabitých).
--Ivansvach (diskuse) 7. 1. 2016, 14:14 (CET)

message: What is your source? English Wikipedia describes T4 as a 'pilot' quoting "Into That Darkness: From Mercy Killing to Mass Murder". Chelmno/Kulmhof was a local action in Wartheland.Xx236 (diskuse) 15. 7. 2021, 11:14 (CEST)
thread_title:  Stavba tří vyhlazovacích táborů vycházela z poznatků pilotního projektu tábora Chełmno.
Diskuse:Královské věnné město

message: Omlouvám se, že jsem to tolikrát zkazil. Příště nebudu editovat články v 5:30 ráno...

message: V článku je uvedeno: „Města Hradec, Chrudim a Vysoké Mýto věnoval Václav II. roku 1307 své choti Elišce Rejčce.“ V uvedeném roce však byl Václav už dva roky po smrti. Musel tedy města své ženě věnovat už dříve, mezi roky 1300–1305, nebo to udělal těsně před smrtí (1307) její druhý královský manžel Rudolf Habsburský zvaný Kaše. Nemáte někdo přesnější informace? --Pajast 09:07, 24. 6. 2008 (UTC)
replies: text: Jednalo se o Rudolfa Habsburského. V hesle samotném již opraveno. --Emrys (diskuse) 2. 11. 2012, 11:30 (UTC)
Vymazal jsem Jemnici, protože nepatřila mezi královská města (byla v držení šlechty) a navíc z historického hlediska patřila Jemnice na Moravu. Předchozí odstavec také stojí za zamyšlení. PaKo
thread_title:  Václav II. v roce 1307? 

message: Nejsem odborník na historii, také jsme narazili na tuto nepřesnost v datech. Ta je, pokud vím, způsobena nepřesnými historickými záznamy. Zkrátka naši předci nebyli v tomto ohledu tak akurátní, jako my. Neměli počítače. 
V článku jsou ale jiné a podstatnější nesrovnalosti: Mezi královská věnná města nepatří Lysá nad Labem ani Městec Králové. 
V dohledné době chystáme aktuální článek o královských věnných městech i o jejich nedávno ustaveném svazku obcí.
Imaxman 15. 6. 2009, 15:22 (UTC)
thread_title:  Královské věnně město
Diskuse:Olivová hora

message: Je to spravne? nemelo by to být jinak? treba Jad Ašvalom? - na to mi ale google nic nehazi --Zacatecnik 10:08, 27. 10. 2007 (UTC)
aha doslo mi to ted jak sem to napsal - chyba prohozeneho pismenka --Zacatecnik 10:09, 27. 10. 2007 (UTC)
thread_title:  Yad Avshalom