Diskuse:Rosnatka královská

message: === Gumideck ===
Cesta z hrobky na denní světlo mi trvala poněkud déle, nestihl jsem tedy předrecenzní připomínky. Tu máš tedy první recenzi:
* Zkratku JAR bych dal až do Výskytu. Snad by ani být nemusela, jenže...
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Přesměrování jsou patrně záměrná.
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Ve výskytu je západní Kapsko - mělo být Východní Kapsko, ne?
**  Západní Kapsko. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
*** V tom případě by to chtělo sjednotit, protože jednou je zmíněno Východní a podruhé Západní Kapsko a jen jedno může být správně :-) Gumideck (diskuse) 7. 10. 2017, 10:45 (CEST)
* Ostřice není travina?
**  Přepracuji dle VZ. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* ...požáry. jež pravidelně ničí vegetaci okolo rosnatkyně vy - něco vypadlo
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Každý list je vybaven i tisíci tentakulemi, díky čemuž může polapit i větší kořist. Nahradit první "i" za "až" by asi změnilo význam, že?
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Vypustí semena? To mě zaujalo, jak je to myšleno?
**  Prostě že je vypustí, nevěděl jsem, jak lépe formulovat. To rostliny dělají a tak se rozmnožují. :-) --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Další kategorie by nebyly?
**  Co takhle tahle‎? :-)
Laickým pohledem je článek klasicky OJJovský, tedy pěkně zpracovaný, čtivý, zajímavý, řekl bych až napínavý :-) Přestože tentokrát přibylo vědeckých termínů, je to srozumitelné a proklikatelné. Pěkný večer. Gumideck (diskuse) 30. 9. 2017, 19:43 (CEST)
replies: text: Díky, teď jdu na TV, pak na další recenze. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
=== Vojtěch Zavadil ===
Mám k článku spíš drobné připomínky:
* "označení regia pochází z latiny a znamená královský" - buď regius = královský nebo regia = královská, rovněž Droseros = pokrytý rosou
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... se rosnatka královská řadí mezi nejstarší žijící druhy z rodu" -  "... mezi vývojově nejstarší žijící druhy ..."
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... biotopem je oblast nazývaná fynbos." - fynbos je biotop nebo typ krajiny, ne oblast
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "Rostlina vytváří až 70cm listy, pokryté lepkavými tentakulemi určenými pro lov hmyzu. Na dotyk kořisti rostlina reaguje jejich ohýbáním." - ohýbají se jen tentakule nebo celé listy?
**  Obojí. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* '"... ke zbylým zkoumaným rosnatkám rodu Drosera" - rod není třeba zdůrazňovat, jiný rod rosnatek neexistuje  (rovněž ve větě "U ostatních rosnatek z rodu nebyla tato morfologická charakteristika zaznamenána")
**  Pokráceno. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "Může zde propuknout mráz" - trochu úsměvná formulace 
** --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... je charakterizována jako trvale vlhká a tvořená převážně štěrkem. Rosnatka královská roste hlavně v písčitých půdách složených z rašeliny a kvarcitu (často je také pokrývá štěrk)." - chtělo by přeformulovat
**  Lépe. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "například traviny a ostřice − zaznamenány byly například druhy z rodu Leucadendron a čeledí šáchorovité (Cyperaceae), kosatcovité (Iridaceae) a lanovcovité (Restionaceae)" - nekonzistentní formulace, z věty to vypadá že Leucadendron patří mezi trávy či ostřice, navíc ostřice patří mezi šáchorovité zmíněné v 2. části věty a pak nedává smysl ta spojka a
**  Snad trochu lépe. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... pupen složený z krátkých nezralých listů ..." - asi lépe "... z krátkých nerozvinutých ..."
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... zůstávají stále přirostlé k rostlině pomocí krátkého stonku ..." - co se tím myslí?
**  To co na en, staré listy neodpadnou, ale zůstanou přirostlé k rostlině. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "Vytváří až 40 cm dlouhé stvoly, rostoucí svisle" - lépe "... rostoucí vzpřímeně"
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "Stvoly tvoří dva výhonky" - co se tím myslí?
**  Se rozvětvují. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... tyčinek, velkých asi 1,5 cm" - lépe "... dlouhých asi ..."
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... blíží se spíše paryotyou mucholapky podivné" - ?
**  Chybka. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "První kultivar rosnatky královské, pojmenovaný Big Easy" - kultivary se označují jednoduchými úvozovkami a bez kurzívy, tedy 'Big Easy'
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
Úplné drobnosti jsem opravil přímo v článku, nezdá se mi ještě IUCN Red List (ve verzi z roku 1997 je druh uveden), nepřítomnost circinátní vernace (na fotkách je zřetelně vidět) a formulace v odst. Evoluce, teď ale na to nemám čas. S pozdravem Vojtěch Zavadil (diskuse) 1. 10. 2017, 23:39 (CEST)

text: V orig. článku na enwiki je formulace "... lack of circinate vernation in scape growth", což znamená že chybí circinátní vernace při vývoji květenství, nikoliv listů. O listech se tam naopak píše toto: "The leaves lack petioles and stipules, emerging by circinate vernation (uncurling) and tapering to a filiform point." To znamená dle mého mínění že listy circinátní vernaci mají. Podívám se na to ještě doma do originálního popisu rostliny. Vojtěch Zavadil (diskuse) 4. 10. 2017, 08:00 (CEST)
replies: text: : Co se týče těch květních stvolů, opravdu to tak vypadá. Příslušnou pasáž anglického článku bych přeložil jako: „květní stvoly vyrůstají zpříma, nedochází u nich k postupnému zvedání a napřimování (= circinální vernace) jako u ostatních druhů rodu Drosera s výjimkou D. arcturi“. Například o rosnatce okrouhlolisté jsem myslím četl, že květenství se odvíjí/rozvíjí postupně a kvete vždy jen jeden květ. --Vachovec1 (diskuse) 4. 10. 2017, 16:08 (CEST)
replies: text: :: Vernace je dle definice způsob uspořádání listu (či jiného rostlinného orgánu) v pupenu před jeho rozvitím a se způsobem nakvétání souvisí jen nepřímo. U většiny rosnatek se při puknutí pupenu objevuje spirálka stvolu, která se postupně rozvíjí (odvíjí) a dorůstá, až na jejím konci začne postupně nakvétat vlastní květenství. U D. regia si mladý stvol představuji jako "jazýček" přímo vyrůstající z pupenu, který se postupně prodlužuje a vyvíjí se v přímý stvol. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 08:33 (CEST)

text: Osobně bych v sekci Popis a Evoluce zvolil raději celkové přeformulování než přímý překlad, ale to nechám na autorovi. Některé věty by získaly jasnější smysl. Např. hovořit o 2 starých vývojových větvích (D. regia, D. arcturi) jako o blízce příbuzných druzích je trochu nonsens, byť je to tak částečně uvedeno i v originálním článku. Stačí si představit, že by se jejich vývojová linie v průběhu evoluce rozkošatěla podobně jako u zbývajících rosnatek. Pak by nikoho hovořit o blízké příbuznosti ani nenapadlo. Lépe je tedy hovořit o sesterských liniích či sesterských vývojových větvích než o blízké příbuznosti druhů, jestli je to takto srozumitelné. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 08:33 (CEST)

text: Dobrý popis rostliny je zde. Je tam m.j. přímo uvedeno, že listy circinátní vernaci mají. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 10:22 (CEST)
**  Ano, je tam ta vernace. Evoluci jsem přeformuloval na vývojové linie. 
=== Vachovec1 ===
Opět velmi zajímavý článek.
* Kladogram: narovnej si přesměrování (jelikož jde o monotypické taxony, nelze očekávat vznik článku) a do nadpisu doplň minimálně rok publikace příslušné studie, ideálně i autora/autory.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Rosnatka královská byla považována za nejstarší ze všech existujících rosnatek… – Při takovéto formulaci se musím ptát: kým?
**  Trochu VSVS, ale tohle se mi pravděpodobně zjistit nepovede. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* …které mohou vést ke vzniku lapacích listů. – Míněno v budoucnu, tj. že příslušný vývoj právě probíhá?
**  Ano. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Může zde propuknout mráz. – Úsměvná formulace, jak zmiňuje i VZ nade mnou.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Půda v oblasti (nižší nadmořská výška), ve které se rosnatka Drosera regia vyskytuje, je charakterizována jako trvale vlhká a tvořená převážně štěrkem. Rosnatka královská roste hlavně v písčitých půdách složených z rašeliny a kvarcitu (často je také pokrývá štěrk). – Takže: 1) dost dobře nechápu přítomnost první závorky (zmiňující nadmořskou výšku), 2) štěrk je zmiňován opakovaně a přijde mi, že obě zmínky jsou poněkud v rozporu
**  Já už jsem tu větu nicméně pochopil. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* V její blízkosti rostou jiné druhy rostlin, například traviny a ostřice − zaznamenány byly například druhy z rodu Leucadendron a čeledí šáchorovité (Cyperaceae), kosatcovité (Iridaceae) a lanovcovité (Restionaceae). – Vyžaduje úpravu. Současná podoba vyznívá ve smyslu, že tam rostou traviny a ostřice a za pomlčkou mají být jejich příklady. To pochopitelně není pravda. Ostřice jsou pouze rodem ze zmíněné čeledi šáchorovitých, kosatce a Leucadendron jsou pak úplně něco jiného než "trávy".
**  Ano, taky upraveno}}. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* V oblasti by měl žít hmyz, kterým se rostlina přiživuje, také by zde měly propukat pravidelné požáry. jež pravidelně ničí vegetaci okolo rosnatkyně vy[ – 1) konec nedává smysl (zmiňuje už výše kolega Gumideck), 2) „měl žít“ či „měly propukat“ rozhodně není vhodná formulace. Nějaký hmyz tam rozhodně žít musí. Stopy po požárech tam buď byly nalezeny nebo nebyly.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Pokud se těchto lepivých orgánů dotkne kořist, rostlina reaguje tím, že se kolem ní začnou tentakule i samotné listy ohýbat, samotný list se přitom může i několikrát stočit. – Opakování samotné/samotný.
** --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Způsob trávení kořisti?
** Tip/rada: viz :en:Drosera#Leaves and carnivory.
*** To patří spíš do rosnatka, ale všude je to podobné, jedna věta z en. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Vegetační klid končí v půlce července a vegetační sezóna trvá od října do dubna. – Co? Vegetační klid se střídá s vegetační sezónou, mezi tím nic není. Viz vegetační doba.
**  Jasen --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Produkce dřevitých oddenků… – Přidat odkaz na oddenek.
* Produkce dřevitých oddenků je jedna z neobvyklých vlastností rostliny, společná pouze pro ni a rosnatku D. arcturi. – Společná v rámci čeho? Rodu? Čeledi?
**  Odkaz je na hzačátku, doplněn rod. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Na rozdíl od ostatních rosnatek z rodu se nevyvíjejí circinátní vernací a od rodu se odlišují i dalšími znaky, výjimkou je pak D. arcturi. – Ta circinátní vernace se (pokud se nepletu) týká listů, tady ale popisuješ květní stvoly.
**  Listy se mají vyvíjet, stvoly ne. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Stvoly tvoří dva výhonky… – Když se podívám na obrázek kvetoucí rostliny třeba zde, tak je tam vidět rozvětvené květenství (nerozpoznám ale konkrétně jaké: může to být "dvojitý vijan" nebo také jednoduchá lata). Ostatní rosnatky mají myslím květy v jednoduchém vijanu.
* Počet okvětních lístků? Květní trubka? Květní obal/kalich? Délka okvětního lístku je počítána od báze? Jaký je potom průměr květu? Semeník je spodní či svrchní?
** Tipy/rady: květy jsou pětičetné, semeník je svrchní.
** Tipy/rady: podle tohoto mají květy necelé 4 cm v průměru. Vedle toho také zmiňují, že květní stvoly jsou vysoké až 2 stopy (60 cm).
** Tipy/rady: Podle tohoto obrázku či obrázku zde vpravo je vidět, že kališní lístky jsou porostlé drobnými tentakulemi, počet lze z obrázků těžko odhadnout.
* Plod?
** Tip/rada: plodem je zřejmě tobolka (jako u ostatních rosnatek). 
**  Něco jsem našel, něco ne. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* a blíží se spíše paryotyou – Podtrženému slovu nerozumím. Překlep? Přeložit?
**  Ano. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Botanik Fernando Rivadavia navrhl, že základní počet chromozomů pro tento rod byl 20. – Základní počet chromozomů?
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Podobně vypadala i lokalita v nižší nadmořské výšce… – Jak/proč podobně?
**  Jako v té vyšší. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Někteří autoři (Barthlott, W., Porembski, S., Seine, R. a Theisen) ji dokonce považují za ohroženou vyhynutím. – Jestli toto tvrzení vychází z odkazované publikace Barthlott a kol., tak by možná bylo lepší napsat Někteří botanikové (Barthlott a kol.) jí…
**  Reform. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Teploty by měly být spíše nižší. – Nižší je široký pojem.
**  Jojo, vím, ale půjde s tím něco udělat blbě. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
--Vachovec1 (diskuse) 3. 10. 2017, 21:38 (CEST)
thread_title:  WPQ 

message: Cesta z hrobky na denní světlo mi trvala poněkud déle, nestihl jsem tedy předrecenzní připomínky. Tu máš tedy první recenzi:
* Zkratku JAR bych dal až do Výskytu. Snad by ani být nemusela, jenže...
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Přesměrování jsou patrně záměrná.
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Ve výskytu je západní Kapsko - mělo být Východní Kapsko, ne?
**  Západní Kapsko. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
*** V tom případě by to chtělo sjednotit, protože jednou je zmíněno Východní a podruhé Západní Kapsko a jen jedno může být správně :-) Gumideck (diskuse) 7. 10. 2017, 10:45 (CEST)
* Ostřice není travina?
**  Přepracuji dle VZ. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* ...požáry. jež pravidelně ničí vegetaci okolo rosnatkyně vy - něco vypadlo
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Každý list je vybaven i tisíci tentakulemi, díky čemuž může polapit i větší kořist. Nahradit první "i" za "až" by asi změnilo význam, že?
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Vypustí semena? To mě zaujalo, jak je to myšleno?
**  Prostě že je vypustí, nevěděl jsem, jak lépe formulovat. To rostliny dělají a tak se rozmnožují. :-) --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
* Další kategorie by nebyly?
**  Co takhle tahle‎? :-)
Laickým pohledem je článek klasicky OJJovský, tedy pěkně zpracovaný, čtivý, zajímavý, řekl bych až napínavý :-) Přestože tentokrát přibylo vědeckých termínů, je to srozumitelné a proklikatelné. Pěkný večer. Gumideck (diskuse) 30. 9. 2017, 19:43 (CEST)
replies: text: Díky, teď jdu na TV, pak na další recenze. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:26 (CEST)
thread_title:  Gumideck 

message: Mám k článku spíš drobné připomínky:
* "označení regia pochází z latiny a znamená královský" - buď regius = královský nebo regia = královská, rovněž Droseros = pokrytý rosou
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... se rosnatka královská řadí mezi nejstarší žijící druhy z rodu" -  "... mezi vývojově nejstarší žijící druhy ..."
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... biotopem je oblast nazývaná fynbos." - fynbos je biotop nebo typ krajiny, ne oblast
**  --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "Rostlina vytváří až 70cm listy, pokryté lepkavými tentakulemi určenými pro lov hmyzu. Na dotyk kořisti rostlina reaguje jejich ohýbáním." - ohýbají se jen tentakule nebo celé listy?
**  Obojí. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* '"... ke zbylým zkoumaným rosnatkám rodu Drosera" - rod není třeba zdůrazňovat, jiný rod rosnatek neexistuje  (rovněž ve větě "U ostatních rosnatek z rodu nebyla tato morfologická charakteristika zaznamenána")
**  Pokráceno. --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "Může zde propuknout mráz" - trochu úsměvná formulace 
** --OJJ, Diskuse 7. 10. 2017, 10:55 (CEST)
* "... je charakterizována jako trvale vlhká a tvořená převážně štěrkem. Rosnatka královská roste hlavně v písčitých půdách složených z rašeliny a kvarcitu (často je také pokrývá štěrk)." - chtělo by přeformulovat
**  Lépe. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "například traviny a ostřice − zaznamenány byly například druhy z rodu Leucadendron a čeledí šáchorovité (Cyperaceae), kosatcovité (Iridaceae) a lanovcovité (Restionaceae)" - nekonzistentní formulace, z věty to vypadá že Leucadendron patří mezi trávy či ostřice, navíc ostřice patří mezi šáchorovité zmíněné v 2. části věty a pak nedává smysl ta spojka a
**  Snad trochu lépe. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... pupen složený z krátkých nezralých listů ..." - asi lépe "... z krátkých nerozvinutých ..."
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... zůstávají stále přirostlé k rostlině pomocí krátkého stonku ..." - co se tím myslí?
**  To co na en, staré listy neodpadnou, ale zůstanou přirostlé k rostlině. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "Vytváří až 40 cm dlouhé stvoly, rostoucí svisle" - lépe "... rostoucí vzpřímeně"
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "Stvoly tvoří dva výhonky" - co se tím myslí?
**  Se rozvětvují. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... tyčinek, velkých asi 1,5 cm" - lépe "... dlouhých asi ..."
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "... blíží se spíše paryotyou mucholapky podivné" - ?
**  Chybka. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
* "První kultivar rosnatky královské, pojmenovaný Big Easy" - kultivary se označují jednoduchými úvozovkami a bez kurzívy, tedy 'Big Easy'
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:43 (CEST)
Úplné drobnosti jsem opravil přímo v článku, nezdá se mi ještě IUCN Red List (ve verzi z roku 1997 je druh uveden), nepřítomnost circinátní vernace (na fotkách je zřetelně vidět) a formulace v odst. Evoluce, teď ale na to nemám čas. S pozdravem Vojtěch Zavadil (diskuse) 1. 10. 2017, 23:39 (CEST)
replies: text: V orig. článku na enwiki je formulace "... lack of circinate vernation in scape growth", což znamená že chybí circinátní vernace při vývoji květenství, nikoliv listů. O listech se tam naopak píše toto: "The leaves lack petioles and stipules, emerging by circinate vernation (uncurling) and tapering to a filiform point." To znamená dle mého mínění že listy circinátní vernaci mají. Podívám se na to ještě doma do originálního popisu rostliny. Vojtěch Zavadil (diskuse) 4. 10. 2017, 08:00 (CEST)
replies: text: : Co se týče těch květních stvolů, opravdu to tak vypadá. Příslušnou pasáž anglického článku bych přeložil jako: „květní stvoly vyrůstají zpříma, nedochází u nich k postupnému zvedání a napřimování (= circinální vernace) jako u ostatních druhů rodu Drosera s výjimkou D. arcturi“. Například o rosnatce okrouhlolisté jsem myslím četl, že květenství se odvíjí/rozvíjí postupně a kvete vždy jen jeden květ. --Vachovec1 (diskuse) 4. 10. 2017, 16:08 (CEST)
replies: text: :: Vernace je dle definice způsob uspořádání listu (či jiného rostlinného orgánu) v pupenu před jeho rozvitím a se způsobem nakvétání souvisí jen nepřímo. U většiny rosnatek se při puknutí pupenu objevuje spirálka stvolu, která se postupně rozvíjí (odvíjí) a dorůstá, až na jejím konci začne postupně nakvétat vlastní květenství. U D. regia si mladý stvol představuji jako "jazýček" přímo vyrůstající z pupenu, který se postupně prodlužuje a vyvíjí se v přímý stvol. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 08:33 (CEST)

text: Osobně bych v sekci Popis a Evoluce zvolil raději celkové přeformulování než přímý překlad, ale to nechám na autorovi. Některé věty by získaly jasnější smysl. Např. hovořit o 2 starých vývojových větvích (D. regia, D. arcturi) jako o blízce příbuzných druzích je trochu nonsens, byť je to tak částečně uvedeno i v originálním článku. Stačí si představit, že by se jejich vývojová linie v průběhu evoluce rozkošatěla podobně jako u zbývajících rosnatek. Pak by nikoho hovořit o blízké příbuznosti ani nenapadlo. Lépe je tedy hovořit o sesterských liniích či sesterských vývojových větvích než o blízké příbuznosti druhů, jestli je to takto srozumitelné. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 08:33 (CEST)

text: Dobrý popis rostliny je zde. Je tam m.j. přímo uvedeno, že listy circinátní vernaci mají. Vojtěch Zavadil (diskuse) 5. 10. 2017, 10:22 (CEST)
**  Ano, je tam ta vernace. Evoluci jsem přeformuloval na vývojové linie.
thread_title:  Vojtěch Zavadil 

message: Opět velmi zajímavý článek.
* Kladogram: narovnej si přesměrování (jelikož jde o monotypické taxony, nelze očekávat vznik článku) a do nadpisu doplň minimálně rok publikace příslušné studie, ideálně i autora/autory.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Rosnatka královská byla považována za nejstarší ze všech existujících rosnatek… – Při takovéto formulaci se musím ptát: kým?
**  Trochu VSVS, ale tohle se mi pravděpodobně zjistit nepovede. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* …které mohou vést ke vzniku lapacích listů. – Míněno v budoucnu, tj. že příslušný vývoj právě probíhá?
**  Ano. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Může zde propuknout mráz. – Úsměvná formulace, jak zmiňuje i VZ nade mnou.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Půda v oblasti (nižší nadmořská výška), ve které se rosnatka Drosera regia vyskytuje, je charakterizována jako trvale vlhká a tvořená převážně štěrkem. Rosnatka královská roste hlavně v písčitých půdách složených z rašeliny a kvarcitu (často je také pokrývá štěrk). – Takže: 1) dost dobře nechápu přítomnost první závorky (zmiňující nadmořskou výšku), 2) štěrk je zmiňován opakovaně a přijde mi, že obě zmínky jsou poněkud v rozporu
**  Já už jsem tu větu nicméně pochopil. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* V její blízkosti rostou jiné druhy rostlin, například traviny a ostřice − zaznamenány byly například druhy z rodu Leucadendron a čeledí šáchorovité (Cyperaceae), kosatcovité (Iridaceae) a lanovcovité (Restionaceae). – Vyžaduje úpravu. Současná podoba vyznívá ve smyslu, že tam rostou traviny a ostřice a za pomlčkou mají být jejich příklady. To pochopitelně není pravda. Ostřice jsou pouze rodem ze zmíněné čeledi šáchorovitých, kosatce a Leucadendron jsou pak úplně něco jiného než "trávy".
**  Ano, taky upraveno}}. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* V oblasti by měl žít hmyz, kterým se rostlina přiživuje, také by zde měly propukat pravidelné požáry. jež pravidelně ničí vegetaci okolo rosnatkyně vy[ – 1) konec nedává smysl (zmiňuje už výše kolega Gumideck), 2) „měl žít“ či „měly propukat“ rozhodně není vhodná formulace. Nějaký hmyz tam rozhodně žít musí. Stopy po požárech tam buď byly nalezeny nebo nebyly.
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Pokud se těchto lepivých orgánů dotkne kořist, rostlina reaguje tím, že se kolem ní začnou tentakule i samotné listy ohýbat, samotný list se přitom může i několikrát stočit. – Opakování samotné/samotný.
** --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Způsob trávení kořisti?
** Tip/rada: viz :en:Drosera#Leaves and carnivory.
*** To patří spíš do rosnatka, ale všude je to podobné, jedna věta z en. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Vegetační klid končí v půlce července a vegetační sezóna trvá od října do dubna. – Co? Vegetační klid se střídá s vegetační sezónou, mezi tím nic není. Viz vegetační doba.
**  Jasen --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Produkce dřevitých oddenků… – Přidat odkaz na oddenek.
* Produkce dřevitých oddenků je jedna z neobvyklých vlastností rostliny, společná pouze pro ni a rosnatku D. arcturi. – Společná v rámci čeho? Rodu? Čeledi?
**  Odkaz je na hzačátku, doplněn rod. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Na rozdíl od ostatních rosnatek z rodu se nevyvíjejí circinátní vernací a od rodu se odlišují i dalšími znaky, výjimkou je pak D. arcturi. – Ta circinátní vernace se (pokud se nepletu) týká listů, tady ale popisuješ květní stvoly.
**  Listy se mají vyvíjet, stvoly ne. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Stvoly tvoří dva výhonky… – Když se podívám na obrázek kvetoucí rostliny třeba zde, tak je tam vidět rozvětvené květenství (nerozpoznám ale konkrétně jaké: může to být "dvojitý vijan" nebo také jednoduchá lata). Ostatní rosnatky mají myslím květy v jednoduchém vijanu.
* Počet okvětních lístků? Květní trubka? Květní obal/kalich? Délka okvětního lístku je počítána od báze? Jaký je potom průměr květu? Semeník je spodní či svrchní?
** Tipy/rady: květy jsou pětičetné, semeník je svrchní.
** Tipy/rady: podle tohoto mají květy necelé 4 cm v průměru. Vedle toho také zmiňují, že květní stvoly jsou vysoké až 2 stopy (60 cm).
** Tipy/rady: Podle tohoto obrázku či obrázku zde vpravo je vidět, že kališní lístky jsou porostlé drobnými tentakulemi, počet lze z obrázků těžko odhadnout.
* Plod?
** Tip/rada: plodem je zřejmě tobolka (jako u ostatních rosnatek). 
**  Něco jsem našel, něco ne. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* a blíží se spíše paryotyou – Podtrženému slovu nerozumím. Překlep? Přeložit?
**  Ano. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 16:59 (CEST)
* Botanik Fernando Rivadavia navrhl, že základní počet chromozomů pro tento rod byl 20. – Základní počet chromozomů?
**  --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Podobně vypadala i lokalita v nižší nadmořské výšce… – Jak/proč podobně?
**  Jako v té vyšší. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Někteří autoři (Barthlott, W., Porembski, S., Seine, R. a Theisen) ji dokonce považují za ohroženou vyhynutím. – Jestli toto tvrzení vychází z odkazované publikace Barthlott a kol., tak by možná bylo lepší napsat Někteří botanikové (Barthlott a kol.) jí…
**  Reform. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
* Teploty by měly být spíše nižší. – Nižší je široký pojem.
**  Jojo, vím, ale půjde s tím něco udělat blbě. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
--Vachovec1 (diskuse) 3. 10. 2017, 21:38 (CEST)
thread_title:  Vachovec1 

message: Všem za recenze. Podívat se bohužel tento týden nemůžu, nejdříve v pátek. --OJJ, Diskuse 4. 10. 2017, 08:37 (CEST)
replies: text: Zatím hotovo, ještě zkusím trochu podoplňovat. --OJJ, Diskuse 19. 10. 2017, 17:24 (CEST)
thread_title:  Díky