ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet om ändring för trettioförsta gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd (förlängning av giltighetstiden för de branschövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt

(2002/C 34/13)

Genom beslut av den 28 november 2001 förlängde Eftas övervakningsmyndighet giltighetstiden för de branschövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt, antagna den 4 november 1998(1). Kapitel 26 punkt 26.4 1 i riktlinjerna för statligt stöd skall ersättas med följande: "Dessa riktlinjer skall gälla till och med den 31 december 2002."

Eftas medlemsstater har informerats.

(1) EGT L 111, 29.4.1999 och EES-supplement 18 till denna samma dag.
Godkännande av statligt stöd enligt artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1.3 i protokoll 3 till övervakningsavtalet

(Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar)

(2001/C 242/12)

Datum för antagande: 27 juni 2001

Efta-stat: Island

Stöd nr: 00-008

Benämning: Isländska stödordningar för yrkesutbildning

- yrkesutbildningsfonden,

- arbetstillfällen för kvinnor, och

- yrkesrehabiliteringscentrum (skyddade verkstäder)

Syfte: Stöd till yrkesutbildning

Rättslig grund: Yrkesutbildningslag nr 19 från 1992. Anslag via statsbudgeten (budgetpost nr 07-984)

Stödbelopp: Stöd av mindre betydelse

Varaktighet: Obegränsad
Tillkännagivande från Eftas övervakningsmyndighet enligt artikel 7 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 18 i bilaga VII till EES-avtalet (rådets direktiv 85/384/EEG av den 10 juni 1985 om det ömsesidiga erkännandet av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet, däribland åtgärder för att underlätta ett effektivt utnyttjande av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster

(2001/C 344/12)

Utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet som är föremål för ömsesidigt erkännande enligt EES-avtalet

Eftas övervakningsmyndighet har till uppgift att, i enlighet med artikel 7 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 18 i bilaga VII till EES-avtalet (rådets direktiv 85/384/EEG av den 10 juni 1985 om det ömsesidiga erkännandet av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet, däribland åtgärder för att underlätta ett effektivt utnyttjande av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster), offentliggöra listor över utbildningsbevis på arkitekturområdet som utfärdas i Norge, Island och Liechtenstein och som uppfyller villkoren i artiklarna 3 och 4 i den rättsakten.

Listan, som hittills bara omfattat ett utbildningsbevis, skall utökas med nedanstående tre utbildningsbevis som en Efta-stat översänt till Eftas övervakningsmyndighet. Dessa utbildningsbevis skall erkännas av de avtalsslutande parterna till EES-avtalet med avseende på studenter som inledde arkitektutbildningen läsåret 2001/2002.

Enligt rättsakten skall även andra behörighetsbevis i arkitektur erkännas. Dessa räknas upp i artiklarna 5, 12 och 14 i rättsakten.

Enligt artikel 7.2 i rättsakten skall Eftas övervakningsmyndighet regelbundet uppdatera listan.

>Plats för tabell>
Godkännande av statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1.3 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet

EFTA:s övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar

(2000/C 3/05)

Datum för antagande av beslutet: 10 november 1999

EFTA-stat: Norge

Stöd nr: 99-007

Benämning: Anmälan av ny stödordning: Prosjektutviklingstilskudd

Syfte: Primärt syfte är stöd till forskning och utveckling och det sekundära syftet är stöd till små och medelstora företag

Rättslig grund: Statsbudgeten för 1999, Lov om Statens nærings- og distriktsutviklingsfond (SND) av den 3 juli 1992, nr 97

Stödnivå: Upp till 50 % brutto, med ett tillägg på 10 % till små och medelstora företag och med ett tillägg på 5 % brutto till regionalstödsområden (artikel 61.3 c i EES-avtalet)

Stödbelopp: 100 miljoner norska kronor (11,4 miljoner euro) under fyraårsperioden 1999-2002

Varaktighet: Fyraårsperioden 1999-2002, men stödet fastställs årligen av stortinget med utgångspunkt i de statliga budgetanslagen
Ändringar i allmän trafikplikt med avseende på regelbunden lufttrafik i Norge för linjen Værøy-Bodø (1999/C 16/10)

1. Linje

I enlighet artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen http://europa.eu.int/eur-lex/en/lif/dat/en_392R2408.html, har Norge beslutat att från och med den 1 augusti 1999 ändra den allmänna trafikplikten för regelbunden lufttrafik på linjen Værøy helikopterflygplats-Bodø.

2. Den nya allmänna trafikplikten skall omfatta följande:

Antal flygningar

- 1 februari-31 oktober: Två flygningar tur-och-retur per dag, måndag till fredag, samt en på lördagar och en på söndagar.

- 1 november-31 januari: En flygning tur-och-retur per dag.

Tidtabell

- De dagar då två flygningar tur-och-retur per dag skall ske, skall tidtabellerna vara utformade så att resenärer från Værøy kan anlända till Bodø före kl. 12.00 och återvända på eftermiddagen eller kvällen.

Helikoptertyp

- Trafiken skall ske med helikoptrar med minst 15 platser och trafikföretagen informeras om att VFR-regler för dagsljus gäller för trafik på Vaerøy helikopterflygplats.

Biljettpriser

- Grundpriset för en enkel resa under det första året får inte överstiga 700 norska kronor. Den 1 augusti varje år skall detta pris justeras enligt konsumentprisindex för den tolvmånadersperiod som sträcker sig fram till den 15 juni samma år, vilket offentliggörs av Statistisk sentralbyrå. http://www.ssb.no/www-open/english/statistics by subject/

- Trafikföretaget skall tillämpa de interlineavtal som gäller för inrikestrafik vid den aktuella tidpunkten och skall erbjuda alla rabatter enligt dessa avtal.

- Sedvanliga rabatter skall erbjudas.

Regelbundenhet

Antalet inställda flygningar av skäl som direkt kan hänföras till trafikföretaget får inte överstiga 2 % av antalet utlovade flygningar per år.

3. Övrigt

Denna allmänna trafikplikt ersätter den som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 28/1996 och EES-supplementet 5/1996.

4. Ytterligare upplysningar

Ytterligare upplysningar kan erhållas från:

Samferdselsdepartementet

Box 8010 Dep

N-0030 OSLO

Norge

Tfn (47) 22 24 82 41

Fax (47) 22 24 95 72

E-post: stig.lindahl@sd.dep.telemax.no

Detta dokument finns också tillgängligt på Internet: http://www.odin.dep.no/sd/
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 148 , 14/05/1998 s. 0010 - 0010



Godkännande av statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet och artikel 11 i den rättsakt som avses i punkt 1b i bilaga XV till EES-avtalet EFTA:s övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar (98/C 148/09) >Plats för tabell>
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 263 , 20/08/1998 s. 0006 - 0006



Godkännande av statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet och artikel 11 i den rättsakt som avses i punkt 1b i bilaga XV till EES-avtalet EFTA:s övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar (98/C 263/07) >Plats för tabell>
Meddelande från EFTA:s övervakningsmyndighet (97/C 37/06)

EFTA:s övervakningsmyndighet meddelar härmed att den i enlighet med artikel 4.2 och 4.3 i den akt som avses i punkt 1 b i bilaga XV till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (rådets direktiv om stöd till varvsindustri [90/684/EEG]) har beslutat att fastställa ett gemensamt maximalt värde för sådant operationellt stöd till varvsindustrin som avses i artiklarna 4.1 och 5.1 i direktivet. Detta gemensamma maximala värde fastställs till 9 % från och med den 1 oktober 1996 och fram till det att artiklarna 1-9 i rådets förordning (EG) nr 3094/95 träder i kraft i Europeiska gemenskapen, men senast fram till och med den 31 december 1996.

I enlighet med artikel 4.2 andra stycket i direktivet har den maximala stödnivån för konstruktion av små fartyg med ett kontraktsvärde som understiger 10 miljoner ecu samt för alla ombyggnader av fartyg som omfattas av direktivet samtidigt fastställts till 4,5 % för samma period, med undantag för konstruktion av sådana fartyg ämnade för nationell trafik i Grekland.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 343 , 13/11/1997 s. 0009 - 0009



Tillstånd till statligt stöd enligt artikel 61 i EES-avtalet och artikel 11 i den akt som hänvisas till i punkt 1b i bilaga XV till EES-avtalet Beslut av EFTA:s övervakningsmyndighet om att inte göra några invändningar (97/C 343/05) >Plats för tabell>
Godkännande av statligt stöd enligt artikel 61 i EES-avtalet och artikel 11 i den rättsakt som avses i punkt 1 b i bilaga XV till EES-avtalet EFTA:s övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar (96/C 350/04)

Datum för antagande: 19 juni 1996

EFTA-stat: Norge

Stöd nr: 96-002

Titel: Förlängning av befintligt statligt stöd till varvsindustrin: bidrag till fartygsbyggnation, (ny- och ombyggnad) exportkreditgarantier för fartyg (från GIEK); garantisystemet för fartygsbyggnation

Syfte: Avtalsrelaterat produktionsstöd till fartygsbyggnation

Rättsgrund:

- Riktlinjer från kungliga ministeriet för industri och energi av den 6 februari 1996 ("Føresegner for statleg støtte ved kontrahering av skip")

- För garantier från Garantiinstitutet för exportkrediter (GIEK) och garantisystemet för fartygsbyggnation: den årliga statliga budgeten

Budget: 400 miljoner norska kronor för avtal som ingåtts under 1996

Stödnivå: För byggnation av fartyg om minst 100 GT:

- 9 % för fartyg vilkas värde enligt avtalet är minst 10 miljoner ecu

- 4,5 % för fartyg vilkas värde enligt avtalet är mindre än 10 miljoner ecu

- 4,5 % för större ombyggnad av fartyg om minst 1 000 GT

Kreditgarantier inom ramen för OECD-överenskommelsen om exportkrediter för fartyg

Tidsmässig omfattning: Tillämpligt på nya bindande avtal som ingåtts från och med den 1 januari 1996 och fram till dess att OECD-avtalet om normala konkurrensvillkor inom den kommersiella varvs- och fartygsreparationsindustrin träder i kraft och senast fram till och med den 30 september 1996, förutsatt att leverans sker senast den 31 december
Godkännande av statligt stöd enligt artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1.3 i protokoll nr 3 till övervaknings- och domstolsavtalet Beslut från EFTA:s övervakningsmyndighet att inte resa några invändningar (95/C 170/07)

Antaget den: 24 maj 1995

EFTA-stat: Norge

Stöd nummer: 95-003 (f.d. stöd nr 93-141)

Titel: "Utvecklingsstöd", en ordning som förvaltas av den norska fonden för industriell och regional utveckling (SND)

Mål:

- Stöd till små och medelstora företag (SMF) till konsulthjälp, utbildning och spridande av kunskap

- Stöd till investeringar i tillämpad forskning och utveckling

Rättslig grund:

- Lag om SND av den 3 juli 1992 nr 97

- SND:s stadgar av den 4 januari 1993

- Statsbudgetens kapitel 2420, konto 50, utvecklingsstöd

Budget: Budgetanslag för 1995: 194 miljoner NOK

Stödets omfattning:

- 50 % av kostnaderna vid konsulthjälp, utbildning och spridande av kunskap

- 25 % (35 % för SMF) av kostnaderna vid investeringar i tillämpad forskning och utveckling

Varaktighet: Ej tidsbegränsat

Villkor: Kortfattad årlig rapport
Tillstånd till statligt stöd enligt artikel 61 i EES-avtalet och artikel 1.3 i protokoll 3 till EFTA:s övervakningsavtal EFTA:s övervakningsmyndighets beslut att inte göra invändningar (95/C 14/04)

Antaget: 19. 10. 1994

EFTA-stat: Finland

Stöd nr: 94-026

Titel: Regionalt investeringsstöd beviljat till små och medelstora företag i delar av de ekonomiska regionerna Jyväskylä, Kuopio, Uleåborg och Vasa

Syfte: Ökning av antalet konkurrenskraftiga små och medelstora företag i de ovan nämnda regionerna

Rättsgrund: Lag om företagsstöd (1136/93), Statsrådets beslut om företagsstöd (1689/93), Lag om regional utveckling (1135/93)

Stödnivå: 15 % för små företag, 7,5 % för medelstora företag

Tidsmässig omfattning: Obegränsad

Villkor: Förenklad årsrapport

Antaget: 9. 11. 1994

EFTA-stat: Finland

Stöd nr: 94-025

Titel: Statsborgen för Oy Sisu-Auto Ab:s inhemska och utländska lån

Syfte: Garantierna täcker Oy Sisu-Auto Ab:s inhemska och utländska lån. Staten är majoritetsaktieägare i Oy Sisu-Auto Ab, som bl.a. tillverkar militärfordon, terminaltraktorer, specialbilar och komponenter till sådana bilar. Företaget skall ta lånen i samband med och på grund av finansieringen av förvärvet av Transmec och Traktoraffärsverksamhetsgrupperna från Valmet Oy, som är ett aktiebolag noterat på Helsingforsbörsen och där staten är majoritetsaktieägare

Rättsgrund: Regeringens proposition till Riksdagen angående statsborgen för Oy Sisu-Auto Ab:s inhemska och utländska lån, överlämnad till riksdagen den 27 maj 1994

Budget: Garantierna kan täcka lån på högst FIM 800 miljoner som Oy Sisu-Auto Ab tar under 1994-1995

Kostnad för garantierna: Förskottsränta: 0,4 %-0,6 %

Årlig ränta på utestående belopp: 0,4 %-0,6 %

Antaget: 16. 11. 1994

EFTA-stat: Norge

Stöd nr: 94-045

Titel: Karta över stödområden

Syfte: Regionalt investeringsstöd

Rättsgrund: Regionalstöd i enlighet med konkurrensbestämmelserna i EU och EES - lista över berättigade områden i Norge (identiska med de nuvarande zonerna A, B och C för regional utveckling)

Budget: Kartan är inte direkt knuten till någon budget

Omfattning: 25 % av totalbefolkningen

Stödnivå: Områden enligt artikel 61.3 a:

- Målområde A: 35 % nettobidragsekvivalent, plus 15 % brutto för små och medelstora företag. Befolkningsandel: 2 %

Områden enligt artikel 61.3 c:

- Målområde B: 25 % nettobidragsekvivalent, plus 5 % brutto för små och medelstora företag. Befolkningsandel: 11 %

- Målområde C: 15 % nettobidragsekvivalent, plus 10 % brutto för små och medelstora företag. Befolkningsandel: 12 %

Tidsmässig omfattning: T.o.m. den 31 december 1997
SV Europeiska unionens officiella tidning C 320/19

Begäran om ett rådgivande yttrande i målet Periscopus AS mot Oslo Børs ASA och Erik Must AS från Oslo tingrett av den 26 mars 2010

(Mål E-1/10)

2010/C 320/08

Oslo tingrett har i en skrivelse av den 26 mars 2010, som inkom till Eftadomstolens kansli den 31 mars 2010, begärt ett rådgivande yttrande i målet Periscopus AS mot Oslo Børs ASA och Erik Must AS beträffande följande fråga:

Är det förenligt med artikel 5.4 andra stycket i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG att ålägga en budgivare, som lägger fram ett offentligt erbjudande, att erbjuda ett pris som överstiger det som budgivaren betalade eller samtyckte till under den sexmånadersperiod som föregick den tidpunkt då skyldigheten att lämna ett erbjudande inföll, med hänsyn till att marknadspriset vid den tidpunkt då skyldigheten att lämna ett erbjudande inföll är högre än det pris som budgivaren annars skulle åläggas att erbjuda i enlighet med den [norska] lagen om handel med värdepapper?
Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur i målet Hörður Einarsson mot Republiken Island

(Mål E-1/01)

(2001/C 164/06)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavíks tingsrätt) har i ett beslut, som inkom till Eftadomstolens kansli den 11 januari 2001, begärt ett rådgivande yttrande i målet Hörður Einarsson mot Republiken Island beträffande följande tråga:

1. Mervärdesskatten på böcker är enligt isländsk lagstiftning högre för böcker på utländska språk (24,5 procent) än för böcker på isländska (14 procent). Böcker på isländska ges i allmänhet ut i Island, medan böcker på andra språk i allmänhet ges ut i andra länder, däribland övriga EES-länder. Är denna lagstiftning förenlig med EES-rätten, i synnerhet artiklarna 14 och 10 i EES-avtalet, alternativt artikel 4 i EES-avtalet?

2. a) Skall artikel 14 i EES-avtalet tolkas så, att böcker på isländska och böcker på andra språk är liknande varor i den mening som avses i den bestämmelsen? b) Kan olika skattesatser på böcker beroende på språk, enligt vad som beskrivits ovan, anses indirekt skydda inhemsk bokproduktion?

3. Kan skillnaden i mervärdeskattesats anses berättigad med hänsyn till de isländska myndigheternas strävan att gynna det isländska språket genom en lägre mervärdesskattesats för böcker på isländska?

4. Hindrar Islands rätt att ta ut mervärdesskatt att man tillämpar EES-regler, främst artiklarna 14 och 10 i EES-avtalet, på det aktuella fallet?

5. Om svaret på de ovanstående frågorna blir att bestämmelserna om mervärdesskatt på böcker anses oförenliga med EES-avtalet, innehåller i så fall EES-avtalet eller regler som grundar sig på detta avtal några bestämmelser om vilka regler som skall tillämpas vid konflikt mellan inhemsk lagstiftning och regler som grundas på EES-avtalet?
Begäran om ett rådgivande yttrande från Efta-domstolen enligt beslut av Verwaltungsbeschwerdeinstanz des Fürstentums Liechtenstein (/furstendömet Liechtensteins förvaltningsdomstol) av den 13 juni 2000 i målet Dr Josef Mangold

(Mål E-5/00)

(2001/C 49/12)

Verwaltungsbeschwerdeinstanz des Fürstentums Liechtenstein har i ett beslut av den 13 juni 2000, som inkom till Efta-domstolens kansli den 21 juni 2000, begärt ett rådgivande yttrande i målet Dr Josef Mangold beträffande följande fråga:

Frågan gäller bestämmelsen om en enda praktik, som är tillämplig på alla tandläkare enligt liechtensteinsk lagstiftning, och närmare bestämt artikel 23.1 i förordningen av den 8 november 1988 om läkaryrkena där det föreskrivs: "En tandläkare får utöva sitt yrke som egen rörelse, ensam eller tillsammans med andra, endast om han innehar tillstånd för detta och endast om han själv arbetar för egen räkning i praktiken. En tandläkare får inte driva mer än en praktik, ensam eller tillsammans med andra." Är bestämmelsen förenlig med EES och/eller avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av den 2 maj 1992?
Begäran om ett rådgivande yttrande från EFTA-domstolen enligt beslut av Borgarting Lagmannsrett av den 13 februari 1998 i målet norska regeringen, företrädd av Det kongelige sosial- och helsedepartement, mot Astra Norge AS (Mål E-1/98) (98/C 263/09)

Borgarting Lagmannsrett, Norge, har i ett beslut av den 13 februari 1998, som inkom till EFTA-domstolens kansli den 19 februari 1998, begärt ett rådgivande yttrande i målet norska regeringen, företrädd av Det kongelige sosial- och helsedepartement, mot Astra Norge AS, beträffande följande frågor:

1. Rör det sig om en åtgärd med motsvarande verkan som en kvantitativ importrestriktion enligt artikel 11 i EES-avtalet som inte kan motiveras med hänsyn till industriell och kommersiell äganderätt enligt artikel 13 i EES-avtalet om en sammanfattning av produktens kännetecken som godkänts/fastställts av den behöriga läkemedelsmyndigheten i enlighet med rådets direktiv 65/65/EEG, ändrad bland annat genom artikel 4.9 i direktiv 83/705/EEG, skyddas av importörens (direktimportörens) nationella immaterialrättsliga lagstiftning med följden att läkemedelsmyndigheten inte kan lämna ut/godkänna/fastställa samma sammanfattning av produktens kännetecken för en produkt som parallellimporteras utan direktimportörens samtycke?

2. Är det enligt direktiv 65/65/EEG i dess ändrade lydelse, främst artikel 4a och 5 i direktivet, tillåtet att i nationell lagstiftning ge immaterialrättsligt skydd till en sammanfattning av produktens kännetecken som har godkänts/upprättats av läkemedelsmyndigheten på det sätt och med de följder som anges i fråga
Begäran från Høyesteretts Kjæremålsutvalg om ett rådgivande yttrande i målet European Navigation Inc. mot Star Forsikring AS (u.o.a.), Høyesteretts Kjæremålsutvalgs beslut av den 16 september 1997 (Mål E-5/97) (97/C 376/13)

Høyesteretts Kjæremålsutvalg (avdelning inom högsta domstolen som handlägger tvistefrågor före rättegång) i Norge, har i ett beslut från den 16 september 1997 som inkom till EFTA-domstolen den 19 september 1997 begärt ett rådgivande yttrande i målet European Navigation Inc. mot Star Forsikring AS (u.o.a.) beträffande följande frågor:

1. Är det förenligt med artikel 4 i EES-avtalet att en norsk domstol genom nationella rättegångsregler bemyndigas att, på en svarandes begäran, fatta beslut om att ett företag med centrum för sin affärsverksamhet (hemvistadress) i ett annat EES-land än Norge måste ställa säkerhet för betalning av rättegångskostnader när det väcker talan mot ett företag med centrum för sin affärsverksamhet (hemvistadress) i Norge, när ett sådant ställande av säkerhet inte kan krävas av juridiska personer med centrum för sin affärsverksamhet (hemvistadress) i Norge?

2. Om en sådan begäran, som ett första förslag, inte är förenlig med EES-avtalet, skall då artikel 4 i EES-avtalet likväl tolkas så att krav på ställande av säkerhet för rättegångskostnader kan rättfärdigas (proportionellt) på grundval av de ändamål som avses med lagen och på objektiva
Begäran från Gulating lagmannsrett om ett rådgivande yttrande i mål Eilert Eidesund mot Stavanger Catering A/S, Gulating lagmannsretts beslut av den 27 november 1995 (mål E-2/95) (96/C 149/08)

Gulating lagmannsrett (överrätten i Gulating) har i beslut av den 27 november 1995, som inkom till EFTA-domstolen den 4 december 1995, begärt ett rådgivande yttrande i målet Eilert Eidesund mot Stavanger Catering A/S beträffande följande frågor:

1. Faller uppsägningen av ett cateringavtal med ett företag och ingåendet av ett nytt cateringavtal med ett annat företag in under rådets direktiv 77/187/EEG när avtalet inte innehåller några bestämmelser om att utrustning eller personal också skall tas över?

2. Skulle svaret på fråga 1 bli annorlunda om det nya cateringföretaget övertar lager och personal?

3. Skulle svaret på fråga 1 bli annorlunda om avtalet faller in under rådets direktiv 77/62/EEG, 80/767/EEG och 88/295/EEG om tilldelning av offentliga varukontrakt?

4. Omfattar rättigheterna i artiklarna 3.1 och 3.2 också rätten att med den nye arbetsgivaren behålla det socialförsäkringssystem, inbegripet pensionssystemet, som arbetstagaren hade med den arbetsgivare med vilken avtalet sades upp?

5. Skulle svaret på fråga 1 bli annorlunda om

a) arbetstagarna i det ursprungliga cateringföretaget på vanligt sätt söker tjänster och, efter ansökningsförfarandet, anställs i det nya cateringföretaget, och

b) om det finns en överenskommelse mellan det nya cateringföretaget och det gamla cateringföretaget eller mellan det nya företaget och uppdragsgivaren om att personalen också skall övertas?
Domstolens dom

av den 24 januari 2003

i mål E-1/02: Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge

(Underlåtenhet av avtalsslutande part att uppfylla sina skyldigheter - Rådets direktiv om likabehandling - Reservation av akademiska tjänster för kvinnor)

(2003/C 115/06)

Domstolen meddelade den 24 januari 2003 dom i mål E-1/02: Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge - Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Konungariket Norge, genom att upprätthålla en bestämmelse genom vilken ett antal akademiska tjänster reserveras för kvinnor, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt atiklarna 7 och 70 i EES-avtalet och artiklarna 2.1, 2.4 och 3.1 i direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, som anges i punkt 18 i bilaga XVIII till EES-avtalet. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher (rapportör), president, Per Tresselt och Dóra Guðmundsdóttir, domare. Domslutet lyder:

1. Norge har, genom att upprätthålla en bestämmelse som gör det möjligt att reservera ett antal akademiska tjänster enbart för medlemmar av det underrepresenterade könet, underlåtit att uppfylla sin skyldigheter enligt artiklarna 7 och 70 i EES-avtalet och artiklarna 2.1, 2.4 och 3.1 i direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, som anges i punkt 18 i bilaga XVIII till EES-avtalet.

2. Konungariket Norge skall ersätta rättegångskostnaderna.