SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/46
EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRDET
EFTA:S VERVAKNINGSMYNDIGHET
EFTA:s VERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT
nr 46/98/COL
av den 4 mars 1998
om utfrdande av tv tillknnagivanden inom konkurrensomrdet om definitionen av
relevant marknad i Europeiska ekonomiska samarbetsomrdets (EES) konkurrens-lagstiftning och om avtal av mindre betydelse som inte omfattas av artikel 53.1 i
EES-avtalet
EFTA:s VERVAKNINGSMYNDIGHET HAR BESLUTAT FLJANDE
med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomrdet (1), srskilt artikel 55 i
detta,
med beaktande av Avtalet mellan EFTA-staterna om upprttande av en vervakningsmyndighet
och en domstol (2), srskilt artiklarna 5.2 b och 25.1 i detta,
efter samrd med Europeiska kommissionen,och med beaktande av fljande:Europeiska kommissionen har antagit ett tillknnagivande om definitionen av relevant marknad i
gemenskapens konkurrenslagstiftning (
3) och ett meddelande om avtal av mindre betydelse som
inte omfattas av artikel 85.1 i Frdraget om upprttandet av Europeiska gemenskapen (4).
Tillknnagivandet och meddelandet r av betydelse ven fr Europeiska ekonomiska samarbets-
omrdet.
Det r ndvndigt att ge fretagen vgledning genom att ange de principer och regler som
EFTA:s vervakningsmyndighet fljer vid tillmpningen av begreppen relevant produktmarknadoch relevant geografisk marknad och vid bedmningen av huruvida ett avtal har haft en mrkbareffekt p handeln och konkurrensen enligt artiklarna 53 till 60 i EES-avtalet.
En enhetlig tillmpning av EES konkurrensregler mste garanteras inom hela Europeiska ekono-
miska samarbetsomrdet.
Enligt punkt II under rubriken ”Allmnt” i slutet av bilaga XIV till EES-avtalet skall EFTA:s
vervakningsmyndighet efter samrd med EG-kommissionen anta rttsakter motsvarande demsom antas av EG-kommissionen fr att upprtthlla lika konkurrensvillkor.
(1) I det fljande kallat EES-avtalet.
(2) I det fljande kallat vervakningsavtalet.
(3) EGT C 372, 9.12.1997, s. 5.
(4) EGT C 372, 9.12.1997, s. 13.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/47
HRIGENOM FRESKRIVS FLJANDE.
1. Fljande tillknnagivanden, som utgr bilaga I och bilaga II till detta beslut, skall utfrdas:
¾EFTA:s vervakningsmyndighets tillknnagivande om definitionen av relevant marknad i
Europeiska ekonomiska samarbetsomrdets (EES) konkurrenslagstiftning.
¾EFTA:s vervakningsmyndighets tillknnagivande om avtal av mindre betydelse som inte
omfattas av artikel 53.1 i EES-avtalet.
2. Detta beslut och de bifogade tillknnagivandena ger giltighet p engelska och skall offent-
liggras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Utfrdat i Bryssel den 4 mars 1998
P EFTA:s vervakningsmyndighets vgnar
Knut ALMESTAD
Ordfrande
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/48
BILAGA I
EFTA:s VERVAKNINGSMYNDIGHETS TILLKNNAGIVANDE OM DEFINITIONEN AV
RELEVANT MARKNAD I EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRDETS (EES)
KONKURRENSLAGSTIFTNING
A. Detta tillknnagivande utfrdas i enlighet med bestmmelserna i Avtalet om europeiska ekonomiska
samarbetsomrdet (EES-avtalet) och Avtalet mellan EFTA-staterna om upprttande av en vervaknings-myndighet och en domstol (vervakningsavtalet).
B. Europeiska kommissionen har utfrdat ett tillknnagivande om definitionen av relevant marknad i gemen-
skapens konkurrenslagstiftning (
1). Denna icke bindande rttsakt innehller de principer och regler som
Europeiska kommissionen fljer inom konkurrensomrdet.
C. EFTA:s vervakningsmyndighet anser att den ovan nmnda rttsakten r av betydelse fr EES. Fr att
likartade konkurrensvillkor skall rda och fr att skerstlla en enhetlig tillmpning av EES-avtaletskonkurrensregler i hela Europeiska ekonomiska samarbetsomrdet, utfrdar EFTA:s vervakningsmyn-dighet detta tillknnagivande med utvande av de befogenheter som vervakningsmyndigheten givits iartikel 5.2 b i vervakningsavtalet. vervakningsmyndigheten kommer att flja de principer och reglersom fastsls i detta tillknnagivande nr den tillmpar EES-avtalets konkurrensregler i enskilda renden.
I. INLEDNING
1. Syftet med detta tillknnagivande r att ge vgledning om p
vilket stt EFTA:s vervakningsmyndighet tillmpar begreppenrelevant produktmarknad och relevant geografisk marknad nrden tillmpar EES-avtalets konkurrensregler, srskilt bestmmel-serna i kapitel II i protokoll 4 till vervakningsavtalet (
2) och
punkt 1 i bilaga XIV till EES-avtalet jmfrd med kapitel XIII iprotokoll 4 till vervakningsavtalet (
3), och deras motsvarigheter
inom andra sektorsvisa tillmpningar, ssom transport och koloch stl (
4).
2. Marknadsdefinitionen r ett verktyg som anvnds fr att
finna och faststlla grnserna fr konkurrensen mellan fretag.Den gr det mjligt att faststlla ramen fr EFTA:s vervaknings-myndighets tillmpning av konkurrenslagstiftningen. Det huvud-sakliga syftet med att definiera en marknad r att p ett systema-tiskt stt faststlla vilka konkurrensbegrnsningar de berrda fre-tagen (
5) utstts fr. Syftet med att definiera bde en produkt-
marknad och en geografisk marknad r att identifiera de faktiskakonkurrenter till de berrda fretagen som r i stnd att begrnsaderas beteende och hindra dem frn att agera oberoende av etteffektivt konkurrenstryck. Det r ur detta perspektiv som mark-nadsdefinitionen gr det mjligt att bland annat berkna mark-nadsandelar som kan ge vrdefull information om marknadsinfly-tande i samband med en bedmning av dominerande stllningeller en tillmpning av artikel 53 i EES-avtalet.
3. Det fljer av ovanstende att begreppet relevant marknad
skiljer sig frn andra marknadsbegrepp, som ofta anvnds i andrasammanhang. Fretag anvnder exempelvis ofta termen marknad
fr att beteckna det omrde dr de sljer sina produkter eller fratt generellt hnvisa till den bransch eller sektor de tillhr.
4. Definitionen av den relevanta marknaden vad gller svl
produkter som geografiskt omrde r ofta avgrande fr bedm-ningen av ett konkurrensrende. Det r EFTA:s vervaknings-myndighets frhopping att den genom att offentliggra de frfa-randen den tillmpar med hnsyn till marknadsdefinitioner ochgenom att ange vilka kriterier och uppgifter den grundar sinabeslut p skall ka kunskapen om sin politik och sitt beslutsfat-tande i frga om konkurrens.
5. De kade kunskaperna kommer ven att gra det lttare fr
fretagen och deras rdgivare att frutse nr EFTA:s vervak-ningsmyndighet av konkurrensskl kan vntas ha invndningar iett enskilt fall. Fretagen kommer drfr att kunna ta sdanahnsyn i sina egna interna beslutsfattanden nr de vervgerexempelvis frvrv, att bilda samriskfretag eller att ing vissaavtal. Avsikten r ven att fretagen bttre skall frst vilken slagsinformation vervakningsmyndigheten anser vara relevant frdefinieringen av marknaden.
6. EFTA:s vervakningsmyndighets tolkning av begreppet rele-
vant marknad pverkar inte tolkningar i EFTA-domstolen, EG-domstolen eller EG:s frstainstansrtt.
II. DEFINITION AV RELEVANT MARKNAD
Definition av relevant produktmarknad och relevant
geografisk marknad
7. I vissa rttsakter angende artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet,
srskilt bestmmelserna i avsnitt 6 i formulr A/B om det gller
(1)EGT C 372, 9.12.1997, s. 5.
(2)Motsvarar rdets frordning (EEG) nr 17/62 (allmnt frfarande).
(3)Motsvarar rdets frordning (EEG) nr 4064/89 (kontroll av fretags-
koncentrationer).
(4)I renden om statligt std avser bedmningen i frsta hand motta-garen och den berrda branschen/sektorn, och inte de konkurrensbe-grnsningar stdmottagaren r utsatt fr. Nr frgor om marknadsin-flytande och drfr om relevant marknad blir aktuella i ngot enskiltrende, kan inslag i det tillvgagngsstt som beskrivs hr utgragrunden fr bedmning av renden om statligt std.
(5)I detta tillknnagivande avses med berrda fretag, om det gller enkoncentration, de fretag som r parter i koncentrationer. Vid under-skningar enligt artikel 54 i EES-avtalet avses det fretag som under-skningen gller eller de klagande. Vid underskningar enligt artikel53 avses avtalsparterna.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/49
kapitel II i protokoll 4 till vervakningsavtalet (1) liksom bestm-
melserna i avsnitt 6 i formulr CO om det gller punkt 1 i bilagaXIV till EES-avtalet och kapitel XIII i protokoll 4 till vervak-ningsavtalet (
2), faststlls nedanstende definitioner. Relevanta
produktmarknader definieras p fljande stt:
”En relevant produktmarknad omfattar alla varor eller tjnster
som p grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltnktaanvndningen av konsumenterna betraktas som utbytbara.”
8. Relevanta geografiska marknader definieras p fljande stt:
”Den relevanta geografiska marknaden omfattar det omrde inom
vilket de berrda fretagen tillhandahller de relevanta produk-terna eller tjnsterna, inom vilket konkurrensvillkoren r tillrck-ligt likartade och som kan skiljas frn angrnsande geografiskaomrden framfr allt p grund av vsentliga skillnader i konkur-rensvillkoren.”
9. Den relevanta marknad i frhllande till vilken ett givet
konkurrensproblem bedms faststlls drfr genom att produkt-marknaden och den geografiska marknaden kombineras. EFTA:svervakningsmyndighet tolkar definitionerna i punkterna 7 och 8(vilka avspeglar EG-domstolens och EG:s frstainstansrtts rtts-praxis liksom vervakningsmyndighetens egen beslutspraxis) ienlighet med de riktlinjer som definieras i detta tillknnagivande.
Begreppet relevant marknad och mlen fr konkurrenspo-
litiken inom EES
10. Begreppet relevant marknad har nra anknytning till de
syften som efterstrvas genom konkurrenspolitiken inom EES.Nr det gller till exempel kontroll av koncentrationer inomsamarbetsomrdet r syftet med att kontrollera strukturellafrndringar i utbudet av en produkt eller tjnst att frhindra atten dominerande stllning skapas eller frstrks, vilket skullekunna leda till att den effektiva konkurrensen ptagligt hmmasp en vsentlig del av det territorium som omfattas av EES-avtalet.I samband med EES konkurrenspolitik innebr en dominerandestllning att ett fretag eller en fretagsgrupp i vsentlig utstrck-ning skulle kunna agera oberoende av sina konkurrenter, kunderoch sista hand konsumenter. (
3) En sdan stllning kan vntas
uppst nr ett fretag eller en fretagsgrupp str fr en stor del avutbudet p en given marknad, under frutsttning att andrafaktorer som analyserats i samband med bedmningen (t.ex. intr-deshinder, kundernas mjligheter att reagera m.fl.) pekar i sammariktning.
11. EFTA:s vervakningsmyndighet anvnder samma angrepps-
stt vid tillmpningen av artikel 54 i EES-avtalet p fretag somensamma eller tillsammans med andra har en dominerande stll-ning. Enligt kapitel II i protokoll 4 till vervakningsavtalet (
4) har
EFTA:s vervakningsmyndighet befogenhet att underska miss-bruk av en dominerande stllnig och f det att upphra, och dendominerande stllningen konstateras ocks i frhllande till enrelevant marknad. Marknader kan ven behva definieras vidtillmpningen av artikel 53 i EES-avtalet, i synnerhet nr detgller att faststlla huruvida konkurrensen begrnsas i vsentlig
utstrckning eller om villkoret i artikel 53.3 b fr undantag frnartikel 53.1 r uppfyllt.
12. De kriterier som anvnds vid definieringen av den relevanta
marknaden tillmpas generellt vid analysen av vissa beteenden pmarknaden och vid analysen av stukturella frndringar i pro-duktutbudet. Metoden kan dock leda till olika resultat beroendep vilken typ av konkurrensproblem som undersks. Omfatt-ningen av den geografiska marknaden kan till exempel varaannorlunda om det r en koncentration som granskas, drperspektivet r framtblickande, n om analysen gller ett tidigarebeteende. De olika tidshorisonter som beaktas i varje rende kaninnebra att olika geografiska marknader definieras fr sammaprodukt beroende p om EFTA:s vervakningsmyndighet under-sker en frndring av utbudsstrukturen, ssom en koncentrationeller ett kooperativt samriskfretag, eller frgor som gller ett vissttidigare beteende.
Grundprinciper fr marknadsdefinieringenKonkurrensbegrnsningar13. Fretagen utstts fr tre huvudtyper av konkurrensbegrns-
ningar: utbytbarhet p efterfrgesidan, utbytbarhet p utbudssidanoch potentiell konkurrens. Ur ekonomisk synvinkel och isamband med definieringen av den relevanta marknaden utgrutbytbarheten p efterfrgesidan den mest omedelbara och effek-tiva begrnsningen fr leverantrer av en viss produkt, srskilt ifrga om prissttning. Ett fretag eller en fretagsgrupp kan inteha vsentligt inflytande p de rdande frsljningsvillkoren,ssom priser, om det r ltt fr dess kunder att g ver tilltillgngliga substitutvaror eller till leverantrer ngon annanstans.Sjlva arbetet med att definiera marknaden bestr huvudsakligen iatt identifiera vilka alternativa frsrjningskllor de berrda fre-tagens kunder har i praktiken, bde vad gller produkter ellertjnster och leverantrernas geografiska belgenhet.
14. De konkurrensbegrnsningar som potentiell konkurrens och
utbytbarhet p utbudssidan ger upphov till, frutom de sombeskrivs i punkt 20–23, har i regel en mindre omedelbar verkanoch krver i varje fall att ytterligare faktorer analyseras. Fljakt-ligen beaktas sdana begrnsningar under konkurrensanalysensbedmningsfas.
Utbytbarhet p efterfrgesidan15. Fr att bedma utbytbarheten p efterfrgesidan r det
ndvndigt att faststlla vilka produkter konsumenten uppfattarsom utbytbara. En metod att faststlla detta r att genomfra etttankeexperiment i vilket en liten och varaktig frndring av derelativa priserna antas och kundernas troliga reaktion p denfrndringen bedms. Av operationella och praktiska skl rmarknadsdefinieringen inriktad p priser, och nrmare bestmtp sdan utbytbarhet p efterfrgesidan som beror p sm ochvaraktiga frndringar av de relativa priserna. Med denna metodkan man f fram tydliga indikationer p vilka uppgifter som rrelevanta fr att definiera marknader.
(1)Se fotnot 2.
(2)Se fotnot 3.
(3)EG-domstolens definition i mlet Hoffmann-La Roche (EG-domsto-
lens dom av den 13 februari 1979, ml 85/76, Rec. s. 461), vilkenbekrftas i senare domar.
(4)Se fotnot 2.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/50
16. Teorin bakom detta tillvgagngsstt r att om man utgr
frn det slags produkter som de berrda fretagen sljer och detomrde i vilket de sljer dem, kommer ytterligare produkter ochomrden att inkluderas i eller uteslutas ur den definierade mark-naden beroende p om konkurrensen frn dessa andra produkteroch omrden i tillrcklig utstrckning kortsiktigt pverkar ellerbegrnsar priserna p parternas produkter.
17. Den frga som mste besvaras r huruvida det skulle vara
enkelt fr parternas kunder att g ver till ltt tillgngliga substi-tutvaror eller till leverantrer ngon annanstans som svar p enliten (5 %–10 %), varaktig kning av de relativa priserna p deprodukter och i de omrden som undersks. Om substitutionenskulle vara tillrcklig fr att gra priskningen olnsam p grundav minskad frsljning, skulle ytterligare substitutvaror ochomrden tillfogas den relevanta marknaden till dess att produkt-marknaden och den geografiska marknaden r sdana att en liten,varaktig kning av de relativa priserna skulle vara lnsam. Motsva-rande analys tillmpas i renden som gller kundernas inflytande,d utgngspunkten r att leverantren och pristestet gr detmjligt att identifiera alternativa distributionskanaler eller frslj-ningsstllen fr leverantrens produkter. Vid tillmpningen avdessa principer br srskilda situationer av de slag som beskrivs ipunkterna 56 och 58 beaktas noggrant.
18. Ett praktiskt exempel p detta test kan man f genom att se
hur det skulle tillmpas p en koncentration av till exempellskedrycksfretag. I ett sdant rende skulle man behva fast-stlla huruvida lskedrycker med olika smak tillhr sammamarknad. I praktiken skulle man behva stlla frgon om de somkper smak A skulle g ver till andra smaker om priset p smakA varaktigt kade med 5 %–10 %. Om ett tillrckligt antalkonsumenter skulle g ver till, lt oss sga, sma kBie n sdan
omfattning att priskningen p smak A skulle bli olnsam tillfljd av den minskade frsljningen, skulle marknaden omfattatminstone smakerna A och B. Processen skulle behva upprepasfr andra tillgngliga smaker till en upsttning produkter haridentifierats fr vilka en priskning inte skulle medfra en till-rcklig substitution p efterfrgesidan.
19. I allmnhet, och srskilt nr det gller bedmningen av
koncentrationsrenden, r det rdande marknadspriset som skallbeaktas. Om det rdande priset emellertid har faststllts p enmarknad utan tillrcklig konkurrens r det mjligt att det intekan anvndas. Srskilt nr det gller underskningar av missbrukav dominerande stllning, beaktas det faktum att det rdandepriset redan kan ha kats vsentligt.
Utbytbarhet p utbudssidan20. I de situationer d utbytbarheten p utbudssidan kan
jmfras med utbytbarhet p efterfrgesidan vad gller effektivitetoch omedelbarhet kan ven denna beaktas nr marknaderna defi-nieras. Fr detta krvs att leverantrerna som svar p sm ochvaraktiga frndringar av de relativa priserna kan stlla om till
produktion av de relevanta produkterna och kan marknadsfradem p kort sikt (
1) utan att vsentliga tillggskostnader eller
risker uppstr. Om dessa villkor uppfylls kommer den ytterligareproduktion som kommer ut p marknaden att ha en begrnsandeeffekt p de berrda fretagens konkurrensbeteende. I frga omeffektivitet och omedelbarhet r en sdan verkan likvrdig medverkan av utbytbarhet p efterfrgesidan.
21. Denna situation uppstr vanligtvis nr fretag sljer ett brett
sortiment av olika kvaliteter av samma produkt. ven om de olikakvaliteterna inte r utbytbara fr varje slutkund eller konsument-grupp, hnfrs de till samma produktmarknad under frutstt-ning att de flesta leverantrerna kan erbjuda och slja dem p ettsdant stt att de krav p omedelbarhet och frnvaro av vsentligtkade kostnader som beskrivs ovan r uppfyllda. I sdana fallkommer den relevanta produktmarknaden att omfatta allaprodukter som r utbytbara bde p utbuds- och efterfrgesidan,och den aktuella frsljningen av dessa produkter lggs sammanfr att ge marknadens totala vrde eller volym. Samma resone-mang kan leda till att olika geografiska omrden grupperas.
22. Ett praktiskt exempel p tillvgagngssttet vid utbytbarhet
p utbudssidan nr en produktmarknad skall definieras r papper.Papper tillhandahlls vanligtvis i mnga olika kvaliteter, frn stan-dardskrivpapper till hgkvalitetspapper fr exempelvis konst-bcker. Ur efterfrgesynvinkel kan olika papperskvaliteter inteanvndas fr samma sak, dvs. man kan inte anvnda papper avlgre kvalitet fr en konstbok eller hgkvalitetspublikation.Pappersfabriker r emellertid beredda att tillverka de olika kvali-teterna och tillverkningen kan stllas om till frsumbara kost-nader och p kort tid. Om det finns ngra srskilda distributions-problem kan papperstillverkarna drfr konkurrera om order pde olika kvaliteterna, srskilt om bestllningarna grs i tillrckligtgod tid fr att produktionsplanerna skall kunna anpassas. Undersdana omstndigheter skulle EFTA:s vervakningsmyndighetinte definiera en avskild marknad fr varje papperskvalitet ochvarje anvndning. De olika papperskvaliteterna inkluderas i denrelevanta marknaden och frsljningen av dem lggs samman fratt ge en uppskattning av marknadens totala vrde och volym.
23. Om utbytbarheten p utbudssidan krver en vsentlig
anpassning av befintliga fasta och immateriella tillgngar, nyin-vesteringar, strategiska beslut eller tar tid, kommer den inte attbeaktas i det skede d marknaden definieras. renden i vilkautbytbarhet p utbudssidan sannolikt inte skulle leda till attEFTA:s vervakningsmyndighet utvidgade marknadsdefinitionenskulle till exempel kunna glla konsumentprodukter, till exempelmrkesdrycker. ven om buteljeringsanlggningar i princip kanbuteljera olika drycker, medfr detta kostnader och omstllnings-tider (fr till exempel reklam, produktprovning och distribution)innan produkten faktiskt kan sljas. I dessa renden underskseffekterna av utbytbarheten p utbudssidan och andra former avpotentiell konkurrens i ett senare skede.
Potentiell konkurrens24. Den tredje kllan till konkurrensbegrnsning, potentiell
konkurrens, beaktas inte vid marknadsdefinieringen, eftersom defrutsttningar som krvs fr att den potentiella konkurrensenfaktiskt skall utgra en effektiv konkurrensbegrnsning iden-tifieras genom analys av srskilda faktorer och omstndigheter
(1)Dvs. inom den period som inte krver vsentlig anpassning av befint-
liga fasta och immateriella tillgngar, se punkt 23.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/51
som har samband med intrdesvillkoren. Vid behov genomfrs en
sdan analys i ett senare skede, i allmnhet nr de berrda freta-gens stllning p marknaden redan har utrnts och tyder p attdet kan finnas konkurrensmssiga problem.
III. OMSTNDIGHETER SOM LIGGER TILL GRUND FR
DEFINITIONEN AV RELEVANT MARKNAD
Att definiera en relevant marknad i praktikenProduktmarknader25. Det finns en rad uppgifter som gr det mjligt att bedma i
vilken utstrckning substitution skulle frekomma. I enskildarenden kan ett visst slag av uppgifter vara avgrande, vilket tillstor del beror p egenskaperna hos den bransch och de produktereller tjnster som undersks och p hur vl avgrnsad branschenr. Samma slag av uppgifter kan vara betydelselsa i andrarenden. I de flesta renden mste ett beslut fattas med beaktandeav ett antal kriterier och olika bevisfreml. EFTA:s vervaknings-myndighet r ppen fr empiriskt belagda uppgifter och strvarefter att anvnda all tillgnglig information som kan vara relevanti ett enskilt rende p ett effektivt stt. EFTA:s vervakningsmyn-dighet fljer inte ngon strikt hierarki av olika kllor eller typerav information.
26. Frfarandet vid definiering av relevanta marknader kan
sammanfattas p fljande stt: P grundval av tillgnglig preli-minr information eller sdana uppgifter som de berrda fre-tagen tillhandahllit, kan EFTA:s vervakningsmyndighetvanligtvis grovt faststlla de mjliga relevanta marknaderna ifrhllande till vilka exempelvis en koncentration eller enkonkurrensbegrnsning skall bedmas. I allmnhet, och av prak-tiska skl nr ett enskilt rende handlggs, gller det att vlja enav flera mjliga relevanta marknader. Nr det gller produktmark-naden till exempel r frgan ofta huruvida produkt A och produktB hr till samma produktmarknad. Det hnder ofta att det rckeratt inkludera produkt B fr att undanrja alla konkurrensmssigaproblem.
27. I sdana situationer r det inte ndvndigt att utreda huru-
vida marknaden ven omfattar andra produkter eller att n endefinitiv slutsats betrffande den exakta produktmarknaden. Omtransaktionen i frga inte leder till ngra konkurrensmssigaproblem p en tnkbar alternativ marknad, kommer frgan ommarknadsdefinitionen att lmnas drhn, varvid fretagens infor-mationsbrda lttar.
Geografiska marknader28. EFTA:s vervakningsmyndighets tillvgagngsstt vid defi-
nieringen av en geografisk marknad kan sammanfattas pfljande stt. vervakningsmyndigheten skaffar sig en preliminruppfattning om den geografiska marknadens omfattning pgrundval av grovt uppskattade uppgifter om marknadsandelarnasfrdelning p parterna och deras konkurrenter samt en preli-minr analys av prissttning och prisskillnader p nationell nivoch inom EES. Denna frsta uppfattning anvnds i princip somen arbetshypotes som anger riktningen fr de underskningarvervakningsmyndigheten genomfr i syfte att n fram till en
exakt definition av den geografiska marknaden.
29. Sklen fr varje srskild prisstruktur och frdelning av mark-
nadsandelar mste utredas. Fretag kan ha hga marknadsandelarp sina hemmamarknader av historiska skl, och omvnt kan enjmnt frdelad nrvaro av vissa fretag inom hela EES verens-stmma med nationella eller regionala geografiska marknader.Den ursprungliga arbetshypotesen prvas drfr mot en analys avefterfrgans srdrag (betydelsen av nationella eller lokala prefe-renser, kundernas aktuella inkpsmnster, produktdifferentiering/varumrken m.m.) fr att faststlla huruvida fretag inom olikaomrden verkligen utgr alternativa frsrjningskllor fr konsu-menterna. Det teoretiska experimentet grundar sig terigen psubstitution orsakad av frndringar i de relativa priserna, och denfrga som mste besvaras r terigen om parternas kunder skullekunna brja anlita fretag ngon annanstans p kort sikt och tillfrsumbara kostnader.
30. Vid behov genomfrs ytterligare en kontroll av utbudsfakto-
rerna fr att skerstlla att de fretag som ligger inom ett visstomrde inte skulle mta hinder om de skulle vilja ka sin frslj-ning p konkurrensmssiga villkor inom hela den geografiskamarknaden. Denna analys omfattar granskning av kraven p lokalnrvaro fr att kunna slja i ett visst omrde, villkoren fr tillgngtill distributionskanalerna, kostnaderna fr att bygga upp ettdistributionsnt, samt huruvida det finns freskrivna hinder orsa-kade av offentlig upphandling, prisregleringar, kvoter och tullarsom begrnsar handeln eller tillverkningen, tekniska standarder,monopol, etableringsfrihet, krav p tillstnd frn myndigheter,frpackningsbestmmelser, m.m. EFTA:s vervakningsmyndighetidentifierar kort sagt eventuella svrigheter och hinder, som kanskydda fretag inom ett visst geografiskt omrde mot konkurrensfrn fretag utanfr det omrdet, fr att p nationell, europeiskoch global niv faststlla exakt hur stor vxelverkan mellan mark-naderna r.
31. Mnstret och utvecklingen av de faktiska handelsfldena ger
ytterligare anvndbar information om den ekonomiska betydelsenav var och en av ovanstende efterfrge- eller utbudsfaktorer ochom den utstrckning i vilken dessa utgr verkliga hinder somleder till olika geografiska marknader. I analysen av handelsfl-dena tas i allmnhet frgan om transportkostnader upp och ivilken utstrckning dessa kan hindra handeln mellan olikaomrden, med hnsyn tagen till anlggningslokalisering, produk-tionskostnader och relativa prisniver.
Marknadsintegration inom Europeiska ekonomiska samarbets-
omrdet
32. Slutligen tar EFTA:s vervakningsmyndighet ven hnsyn
till den pgende marknadsintegrationen inom EES nr den defi-nierar geografiska marknader. I enlighet med EES-avtalet (
1) gr
det vid en bedmning av till exempel en koncentrations eller ettstrukturellt samriskfretags inverkan p konkurrensen inte attbortse frn de tgrder som vidtas fr att undanrja handelshinderoch ka integrationen av EES-marknaderna. Om situationen rsdan att nationella marknader tidigare p ett artificiellt stt harhllits avskilda frn varandra p grund av sdana rttsliga hindersom nu har undanrjts, grs vanligen en frsiktig bedmning avhistoriska uppgifter om priser, marknadsandelar eller handels-mnster. Om den pgende marknadsintegrationen kan vntasleda till att de geografiska marknaderna inom kort blir strre, kandetta beaktas vid definieringen av den geografiska marknaden isamband med bedmningar av koncentrationer eller samrisk-fretag.
(1)Det br pongteras att EES-avtalet har en mer begrnsad rckvidd n
EG-frdraget. Till exempel kan avsaknaden av en tullunion ochbegrnsad tillmplighet p vissa produkter pverka bedmningen avmarknadsintegrationen mellan EFTA-staterna och mellan EFTA-staterna och gemenskapen.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/52
Insamling av information
33. Om en exakt marknadsdefinition bedms vara ndvndig,
kontaktar EFTA:s vervakningsmyndighet ofta de viktigastekunderna och fretagen i branschen fr att hra vad de har frsynpunkter p avgrnsningen av produktmarknaderna och degeografiska marknaderna och fr att f de faktauppgifter denbehver fr att n en slutsats. vervakningsmyndigheten kanven kontakta de relevanta branschorganisationerna och fretagverksamma inom en marknad som utgr ett senare led fr att, omdet r ndvndigt, kunna faststlla separata produktmarknaderoch geografiska marknader fr olika produktions- och distribu-tionsniver av den ifrgavarande produkten/tjnsten. Den kanven be de berrda fretagen om ytterligare upplysningar.
34. I frekommande fall begr EFTA:s vervakningsmyndighet
skriftligen upplysningar av de ovan nmnda marknadsaktrerna.Dessa skrivelser omfattar vanligtvis frgor om fretagens syn polika reaktioner p hypotetiska priskningar och derassynpunkter p avgrnsningen av den relevanta marknaden. Deinnehller ven en begran om att de faktauppgifter tillhandahllssom vervakningsmyndigheten anser ndvndiga fr att den skallkunna dra en slutsats om den relevanta marknadens omfattning.vervakningsmyndigheten kan ven diskutera med marknads-direktrer eller andra anstllda p dessa fretag fr att f en bttrefrstelse av hur frhandlingarna mellan leverantrer och kundersker och av de olika aspekter som rr definitionen av den rele-vanta marknaden. I frekommande fall kan de ven beska ellerinspektera parternas fastigheter, deras kunder eller konkurrenterfr att bttre frst hur produkter tillverkas och sljs.
35. Det slags uppgifter som r relevanta vid faststllandet av
produktmarknaden kan delas in enligt fljande:
Uppgifter som ligger till grund fr definitionen av produkt-
marknader
36. Genom en analys av produktens egenskaper och dess
avsedda anvndning kan EFTA:s vervakningsmyndighet i ettfrsta steg avgrnsa det omrde p vilket den skall underska omdet finns substitutvaror. Det rcker dock inte att se till produk-ternas egenskaper och avsedda anvndning fr att faststlla om tvprodukter r ubytbara p efterfrgesidan. Funktionell utbytbarheteller likartade egenskaper behver inte i sig vara tillrckligt,eftersom kundernas reaktioner p relativa prisfrndringar kanstyras ocks av andra hnsyn. Det kan till exempel finnas olikakonkurrensbegrnsningar p marknaderna fr originaldelar tillbilar och fr reservdelar, vilket leder till att det finns tv relevantamarknader. Omvnt r frekomsten av skillnader i produkternasegenskaper inte i sig tillrcklig fr att utesluta utbytbarhet pefterfrgesidan, eftersom denna ven i stor utstrckning r
beroende av hur kunderna vrderar olika egenskaper.
37. Det slags uppgifter som EFTA:s vervakningsmyndighet
anser vara relevanta fr att bedma huruvida tv produkter rsubstitut p efterfrgesidan kan delas in enligt fljande:
38. Belgg fr att substitution nyligen frekommit.
I vissa renden r det mjligt att analysera belgg fr sdant som
hnt nyligen eller chocker p marknaden som ger verkligaexempel p substitution mellan tv produkter. Nr sdan infor-mation finns tillgnglig utgr den vanligtvis grunden fr mark-nadsdefinitionen. Om de relativa priserna har frndrats tidigare(allt annat lika) kommer frndringarna i efterfrgade mngder attvara avgrande fr faststllandet av ubytbarheten. Tidigareproduktlanseringar kan ocks ge anvndbar information i de falldet r mjligt att exakt analysera vilka produkter som frloradeandelar till frmn fr den nya produkten.
39. Det finns ett antal kvantitativa tester som har utformats
srskilt fr att anvndas vid avgrnsning av marknader. Dessatester bestr i olika ekonometriska och statistiska metoder, ssomuppskattningar av elasticiteten och korspriselasticiteten (
1) hos
efterfrgan p en produkt, tester baserade p likartade prisutveck-lingar ver tiden och likartade eller konvergerande prisniver.EFTA:s vervakningsmyndighet tar hnsyn till tillgngliga kvanti-tativa uppgifter som tl noggrann granskning i syfte att faststllahistoriska substitutionsmnster.
40. Kunders och konkurrenters synpunkter.
EFTA:s vervakningsmyndighet kan komma att kontakta de
viktigaste kunderna och konkurrenterna till de berrda fretageni samband med underskningen fr att f deras synpunkter pproduktmarknaden samt strre delen av de faktauppgifter denbehver fr att kunna dra en slutsats om marknadens omfattning.Motiverade svar frn kunder och konkurrenter p frgor om vadsom skulle hnda om de relativa priserna fr de aktuella produk-terna skulle stiga ngot (med till exempel 5 %–10 %) inom detaktuella geografiska omrdet tas med i bedmningen om de rtillrckligt vl underbyggda.
41. Konsumentpreferenser.
Nr det gller konsumtionsvaror kan det vara svrt fr EFTA:s
vervakningsmyndighet att sammanstlla slutkonsumenternasfaktiska synpunkter p substitutvaror. Marknadsunderskningarsom fretag har bestllt tidigare och som de anvnder i sitt egetbeslutsfattande om prissttning eller marknadsfringstgrder kaninnehlla information som vervakningsmyndigheten haranvndning av nr den skall avgrnsa den relevanta marknaden.Vid faststllandet av om en ekonomiskt signifikant andel avkonsumenterna anser att tv produkter r utbytbara granskasunderskningar om konsumenters anvndningsmnster och atti-tyder, uppgifter om deras inkpsmnster, detaljisters synpunkter
(1)Egenpriselasticiteten fr produkt X r ett mtt p hur mycket efter-
frgan p X pverkas av en viss procentuell frndring av priset p X.Korspriselasticiteten mellan produkterna X och Y r ett mtt p hurmycket efterfrgan p X pverkas av en viss procentuell frndring avpriset p Y.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/53
samt mer allmnt de marknadsforskningsresultat som parterna
och deras konkurrenter tillhandahller. Hnsyn kommer ven atttas till betydelsen av varumrken fr produkten i frga. Denmetod som anvnds vid sdana konsumentunderskningar somde berrda fretagen eller deras konkurrenter genomfr isamband med ett koncentrationsrende eller ett frfarande enligtkapitel II i protokoll 4 till vervakningsavtalet (
1) granskas oftast
mycket noggrant. Till skillnad frn befintliga studier har dessainte genomfrts som en del av det dagliga arbetet fr att ligga tillgrund fr affrsbeslut.
42. Handelshinder och kostnader i samband med
vergng till mjliga substitutvaror.
Det finns ett antal hinder och kostnader som kan gra att EFTA:s
vervakningsmyndighet anser att tv produkter som vid frstaanblicken frefaller vara substitut inte tillhr en enda produkt-marknad. Det gr inte att ge en uttmmande upprkning av allamjliga hinder fr substitution och kostnader i samband med envergng. Dessa hinder kan ha mnga olika orsaker och vervak-ningsmyndigheten kan i sitt beslutsfattande komma att stta pfreskrivna hinder och andra former av statlig intervention,begrnsningar som uppkommer p marknader i senare led, behovav srskilda investeringar i produktionsmedel eller en produk-tionsminskning i samband med en omstllning till alternativarvaror, kundernas belgenhet, omstllningskostnader eller andrainvesteringar, oskerhet vad gller nya leverantrers kvalitet ochanseende, m.m.
43. Olika kundkategorier och prisdiskriminering.
Produktmarknadens omfattning kan begrnsas av att det finns
olika kundgrupper. En grupp kpare av den relevanta produktenkan utgra en mer begrnsad avskild marknad i de fall gruppenskulle kunna bli freml fr prisdiskriminering. Detta rvanligtvis fallet nr fljande tv kriterier r uppfyllda: a) det rmjligt att entydigt faststlla vilken grupp en enskild kund tillhrvid det tillflle d den relevanta produkten sljs till honom, och b)det skulle inte kunna frekomma handel mellan kunder ochtredje man skulle inte kunna gra arbitragevinster.
Uppgifter som ligger till grund fr definitionen av geografiska
marknader
44. Det slags uppgifter som EFTA:s vervakningsmyndighet
anser vara relevanta fr att n en slutsats om den geografiskamarknaden kan delas in enligt fljande:
45. Belgg fr att kunder tidigare gtt ver till leve-
rantrer i andra geografiska omrden.
I vissa renden kan uppgifter om prisfrndringar i olika
omrden och kundernas reaktioner p dessa finnas tillgngliga. Iallmnhet kan samma kvantitativa tester som anvnds vid defi-nieringen en produktmarknaden anvndas vid definieringen avden geografiska marknaden. Man mste dock komma ihg attinternationella prisjmfrelser kan vara med komplicerade p
grund av ett antal faktorer ssom vxelkursfrndringar, beskatt-ning och produktdifferentiering.
46. Srdrag hos efterfrgan.
Sjlva typen av efterfrgan p den relevanta produkten kan avgra
omfattningen av den geografiska marknaden. Faktorer ssomnationella preferenser eller preferenser fr nationella varumrken,sprk, kultur och livsstil samt behovet av lokal nrvaro kan i hggrad bidra till att begrnsa det geografiska utrymmet fr konkur-rensmssigt beteende.
47. Kunders och konkurrenters synpunkter.
I frekommande fall kontaktar EFTA:s vervakningsmyndighet
parternas viktigaste kunder och konkurrenter i samband medunderskningen fr att f deras synpunkter p den geografiskamarknadens avgrnsningar, samt strre delen av de faktauppgifterden behver fr att kunna dra en slutsats om marknadens omfatt-ning, om de r tillrckligt vl underbyggda.
48. Aktuella geografiska inkpsmnster.
En granskning av kundernas aktuella geografiska inkpsmnster
ger anvndbar information om den geografiska marknadensomfattning. Om kunder kper av fretag var som helst inom EESp likartade villkor, eller frser sig med insatsvaror genom effek-tiva upphandlingsfrfaranden i vilka fretag inom hela EESlmnar in anbud, anses den geografiska marknaden vanligtvisomfatta hela EES.
49. Handelsflden/transportmnster.
Nr antalet kunder r s stort att det inte r mjligt att genom
dem f en klar bild av de geografiska inkpsmnstren kan infor-mation om handelsfldena anvndas i stllet, under frutsttningatt handelsstatistiken r tillrckligt detaljerad vad gller de aktu-ella produkterna. Uppgifter om handelsfldena, och i synnerhetde underliggande orsakerna till dem, ger insikter och upplys-ningar som kan anvndas nr den geografiska marknadensomfattning faststlls, men de r inte i sig sjlva tillrckliga fr atten slutsats skall kunna dras.
50. Handelshinder och omstllningskostnader i
samband med en vergng till leverantrer i andraomrden.
Frnvaron av grnsverskridande inkp eller handelsflden
innebr exempelvis inte att marknaden r enbart nationell. Undersdana omstndigheter mste det ven faststllas huruvida detfinns handelshinder som skyddar den nationella marknadeninnan slutsatsen dras att den relevanta geografiska marknaden rnationell. Det kanske strsta hindret fr att en kund skall brjabestlla frn andra geografiska omrden r transportkostnadernaoch transportbegrnsningar som beror p lagstiftning eller p deberrda produkternas art. Transportkostnaderna begrnsar ofta
(1)Se fotnot 2.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/54
den geografiska marknaden fr billiga bulkvaror, med frbehll
fr att en transportnackdel kan kompenseras av komparativafrdelar i frga om andra kostnader (fr arbetskraft eller rvaror).Tillgngen till distributionskanaler i ett visst omrde, sdana fre-skrivna handelshinder som bestr inom vissa sektorer samt kvoteroch tulltaxor kan ven de utgra hinder som skyddar ett geogra-fiskt omrde mot konkurrens frn fretag utanfr det omrdet.Vsentliga omstllningskostnader i samband med en vergng tillleverantrer i andra lnder utgr ett ytterligare sdant hinder.
51. P grundval av den insamlade informationen definierar
EFTA:s vervakningsmyndighet en geografisk marknad som kanvara allt frn lokal till vrldsomspnnande.
52. Ovan har de olika faktorer beskrivits som kan vara av bety-
delse vid definieringen av marknader. Det r inte alltid ndvn-digt att samla in uppgifter om och bedma alla dessa faktorer. Ipraktiken rcker det ofta att utreda ngra av dem fr att enslutsats skall kunna dras.
IV. BERKNING AV MARKNADSANDELAR
53. Det faktum att en relevant marknad definieras fr svl
produkter som geografisk omfattning gr det mjligt att faststllavilka leverantrer och kunder/konsumenter som finns p denaktuella marknaden. Sedan kan en total marknadsstorlek ochmarknadsandelar fr var och en av leverantrerna berknas pgrundval av deras frsljning av de relevanta produkterna i detrelevanta omrdet. I praktiken kan man ofta f fram den totalamarknadsstorleken och marknadsandelarna frn kllor p mark-naden, dvs. fretags uppskattningar eller underskningar somgjorts av branschkonsulter eller branschorganisationer. Om dettainte r mjligt, eller om de tillgngliga uppskattningarna inte rtillfrlitliga, ber EFTA:s vervakningsmyndighet vanligtvis varoch en av leverantrerna p den relevanta marknaden om derasfrsljningssiffror och berknar den totala marknadsstorleken ochmarknadsandelarna med utgngspunkt i dem.
54. ven om marknadsandelar vanligtvis berknas p grundval
av frsljningssiffror, finns det andra faktorer som beroende pegenskaperna hos produkterna eller branschen i frga kan gevgledning, exempelvis kapacitet, antal aktrer p upphandlings-marknader, flottornas storlek inom exempelvis luftfart eller reser-vernas omfattning inom sektorer ssom gruvindustrin.
55. I allmnhet r bde uppgifter om frsljningsvolym och
omsttning anvndbara. Nr det gller differentierade produkteranses frsljningsvrdet samt marknadsandelar berknade p dettabttre terspegla varje leverantrs relativa stllning och styrka.V. YTTERLIGARE VERVGANDEN
56. Det finns vissa omrden dr ovanstende principer skall
tillmpas med frsiktighet. Det gller nr man ser p primra ochsekundra marknader, srskilt om det blir ndvndigt att bedmafretagens beteenden enligt artikel 54 i EES-avtalet. I dessa fallanvnds samma metod fr att definiera marknader, dvs.kundernas reaktioner p relativa prisfrndringar bedms pgrundval av deras kpbeslut, men hnsyn tas till de begrnsningarav mjligheterna till substitution som hrrr frn frhllanden pde marknader som har anknytning till den aktuella marknaden.En snv definition av marknaden fr sekundra produkter, tillexempel reservdelar, kan bli resultatet om det r viktigt att desekundra produkterna r kompatibla med den primraprodukten. Om kompatibla sekundra produkter r svrtillgng-liga samtidigt som den primra produkten r dyr och har lnglivslngd, kan relativa priskningar p de sekundra produkternavara lnsamma. Nr olika sekundra produkter ltt kan substi-tueras med varandra eller om den primra produkten r sdan attkonsumenterna snabbt och direkt kan reagera p hjningar avpriserna p den sekundra produkterna kan marknadsdefini-tionen bli en annan.
57. I vissa fall kan frekomsten av substitutionskedjor leda till
faststllandet av en relevant marknad p vilken produkterna elleromrdena i marknadens periferi inte r direkt utbytbara. Ettexempel p detta r den geografiska marknadens omfattning fren produkt fr vilken transportkostnaderna r hga. Transport-kostnaderna begrnsar d leveranserna frn tillverkningsanlgg-ningarna till ett visst omrde runt varje anlggning. I principskulle varje sdant omrde kunna utgra den relevanta geografiskamarknaden. Om tillverkningsanlggningarnas lokalisering emel-lertid r sdan att omrdena runt anlggningarna verlapparvarandra i vsentlig grad, r det mjligt att prissttningen av deprodukterna begrnsas av en substitutionskedjeeffekt och leder tillatt en vidare geografisk marknad faststlls. Samma resonemangkan vara tillmpligt om produkt B r ett substitut p efterfrge-sidan fr produkterna A och C. ven om produkterna A och Cinte r direkta substitut p efterfrgesidan, skulle de nd kunnaanses tillhra samma relevanta marknad, eftersom utrymmet frprissttningen av dem begrnsas av risken fr att kunderna grver till produkt B.
58. I praktiken mste frekomsten av substitutionskedjor styrkas
med faktiska belgg fr exempelvis oberoende prissttning ikedjans periferi, fr att den relevanta marknaden skall kunnautvidgas i ett enskilt rende. Dessutom mste prisniverna ikedjornas periferi vara av samma storleksordning.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/55
BILAGA II
EFTA:S VERVAKNINGSMYNDIGHETS TILLKNNAGIVANDE OM AVTAL AV MINDRE
BETYDELSE SOM INTE OMFATTAS AV ARTIKEL 53.1 I EES-AVTALET
A. Detta tillknnagivande utfrdas i enlighet med bestmmelserna i Avtalet om europeiska ekonomiska
samarbetsomrdet (EES-avtalet) och Avtalet mellan EFTA-staterna om upprttande av en vervaknings-myndighet och en domstol (vervakningsavtalet).
B. Europeiska kommissionen har utfrdat ett meddelande om avtal av mindre betydelse som inte omfattas av
artikel 85.1 i Frdraget om upprttandet av Europeiska gemenskapen (
1). Denna icke bindande rttsakt
innehller de principer och regler som Europeiska kommissionen fljer inom konkurrensomrdet.
C. EFTA:s vervakningsmyndighet anser att den ovan nmnda rttsakten r av betydelse fr EES. Fr att
likartade konkurrensvillkor skall rda och fr att skerstlla en enhetlig tillmpning av EES-avtaletskonkurrensregler i hela Europeiska ekonomiska samarbetsomrdet, utfrdar EFTA:s vervakningsmyn-dighet detta tillknnagivande med utvande av de befogenheter som vervakningsmyndigheten givits iartikel 5.2 b i vervakningsavtalet. vervakningsmyndigheten kommer att flja de principer och reglersom fastsls i detta tillknnagivande nr den tillmpar EES-avtalets konkurrensregler i enskilda renden.
D. Detta tillknnagivande erstter EFTA:s vervakningsmyndighets tillknnagivande antaget som bilaga IX
till vervakningsmyndighetens beslut av den 12 januari 1994, senast ndrat genom ett beslut av den 15 maj1996. (
2).
”I
1. EFTA:s vervakningsmyndighet anser att det r viktigt att
underltta samarbete mellan fretag i de fall samarbetet r nsk-vrt av ekonomiska skl och inte ger upphov till konkurrensms-siga problem. Drfr offentliggjorde vervakningsmyndighetentillknnagivandet om avtal, beslut och samordnade frfarandensom avser samarbete mellan fretag (
3), i vilket en rad avtal nmns
som p grund av sin karaktr inte skall anses vara konkurrensbe-grnsande. I sitt tillknnagivande om bedmningen av vissaunderleverantrsavtal (
4) ansg EFTA:s vervakningsmyndighet
ven att avtal av detta slag, som ger alla fretag mjligheter tillutveckling, inte automatiskt omfattas av artikel 53.1 i EES-avtalet.I tillknnagivandet om bedmning av kooperativa samriskfretagenligt artikel 53 i EES-avtalet (
5) beskrivs nrmare p vilka villkor
avtalen i frga inte omfattas av frbudet mot konkurrensbegrn-sande avtal. Med detta tillknnagivande vill EFTA:s vervaknings-myndighet bidra till att ytterligare precisera rckvidden fr artikel53.1 i syfte att underltta samarbete mellan fretag.
2. Artikel 53.1 i EES-avtalet frbjuder avtal som kan pverka
handeln mellan parterna i EES-avtalet och som har till syfte ellerresultat att hindra, begrnsa eller snedvrida konkurrensen inomdet territorium som omfattas av EES-avtalet. Europeiska gemen-skapernas domstol har klargjort att motsvarande artikel 85.1 iFrdraget om upprttandet av Europeiska gemenskapen inte rtillmplig s lnge avtalets inverkan p handeln inom gemen-skapen eller p konkurrensen inte r mrkbar. Denna princip brocks tillmpas vid tolkningen av artikel 53.1 i EES-avtalet, s attdenna bestmmelse inte r tillmplig s lnge inverkan phandeln mellan parterna i EES-avtalet eller p konkurrensen inter mrkbar. De avtal som inte mrkbart kan pverka handeln
mellan medlemsstaterna omfattas inte av artikel 53. De skalldrfr enbart bedmas enligt, och inom ramen fr, nationelllagstiftning. Detta gller ven avtal vars faktiska eller potentiellaverkan r begrnsad till en enda avtalsslutande parts omrde ellertill ett eller flera tredje lnder. P samma stt undgr de avtal sominte har till syfte eller resultat att mrkbart begrnsa konkur-rensen frbudet i artikel 53.1.
3. Genom att faststlla kvantitativa kriterier och ge anvisningar
om hur de skall tillmpas, ger EFTA:s vervakningsmyndighet idetta tillknnagivande en tillrckligt konkret beskrivning av inne-hllet i begreppet 'mrkbart' fr att fretagen sjlva skall kunnabedma om avtal de ingtt med andra fretag r av mindrebetydelse och drfr inte omfattas av frbudet i artikel 53.1. Denkvantitativa definitionen av begreppet 'mrkbart' r endast vgle-dande. I enskilda fall kan det vara mjligt att avtal som ingttsmellan fretag och som verskrider de trskelvrden som angesnedan endast obetydligt pverkar handeln mellan de avtalsslu-tande parterna eller konkurrensen inom det territorium somomfattas av EES-avtalet, och fljaktligen inte omfattas av artikel53.1. Detta tillknnagivande innehller inte heller ngon uttm-mande beskrivning av de begrnsningar som inte omfattas avartikel 53.1. ven avtal som inte r av mindre betydelse kanundg frbudet mot konkurrensbegrnsande samarbete om de haren enbart positiv inverkan p konkurrensen.
4. De upplysningar som EFTA:s vervakningsmyndighet
lmnar i detta tillknnagivande br undanrja behovet av attvervakningsmyndigheten klargr den juridiska situationen ifrga om sdana avtal som avses i tillknnagivandet, genom besluti enskilda renden. I fortsttningen kommer drfr sdana avtalinte att behva anmlas. Om det emellertid i ett visst fall skulle
(1)EGT C 372, 9.12.1997, s. 13.
(2)EGT L 153, 18.6.1994, s. 32, EGT C 281, 26.9.1996, s. 20.
(3)EGT L 153, 18.6.1994, s. 25.
(4)EGT L 153, 18.6.1994, s. 30.
(5)EGT L 186, 21.7.1994, s. 58.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/56
rda tvivel om huruvida ett avtal kan pverka handeln mellan
parterna i EES-avtalet eller begrnsa konkurrensen p ett bety-dande stt har fretagen mjlighet att begra ett icke-ingripande-besked eller att anmla avtalet, enligt bestmmelserna i kapitelII (
1), kapitel VI (2), kapitel IX (3) och kapitel XI (4) i protokoll 4 till
vervakningsavtalet.
5. Med frbehll fr punkterna 11 och 20 kommer EFTA:s
vervakningsmyndighet inte att inleda ngra frfaranden, vare sigefter anskan eller p eget initiativ, i fall som omfattas av dettatillknnagivande. vervakningsmyndigheten avser inte attutdma bter i de fall d fretag inte har anmlt ett avtal av detslag som avses i artikel 53.1, d de i god tro ansett att avtaletomfattas av detta tillknnagivande.
6. Detta tillknnagivande gller ven beslut av fretagssam-
manslutningar och samordnade frfaranden.
7. Detta tillknnagivande r utan bindande verkan fr tolk-
ningar som kan gras av andra behriga myndigheter, srskiltnationella domstolar, EFTA-domstolen, EG-domstolen eller EG:sfrstainstansrtt.
8. Detta tillknnagivande skall inte pverka tillmpningen av
nationell konkurrenslagstiftning.
II
9. EFTA:s vervakningsmyndighet anser att avtal mellan
fretag som tillverkar eller distribuerar varor eller erbjuder tjnsterinte omfattas av frbudet i artikel 53.1, om de deltagande freta-gens sammanlagda marknadsandelar inte p ngon av de rele-vanta marknaderna verskrider
a) trskelvrdet 5 % om avtalet gller mellan fretag i samma
tillverknings- eller frsljningsled ('horisontella' avtal),
b) trskelvrdet 10 % om avtalet gller mellan fretag i olika led
i det ekonomiska frloppet ('vertikala' avtal).
Vid avtal som gller bde horisontella och vertikala samband eller
d det r svrt att faststlla om ett avtal r horisontellt ellervertikalt gller femprocentsregeln.
10. EFTA:s vervakningsmyndighet anser dessutom att sdana
avtal inte heller omfattas av frbudet i artikel 53.1, om de mark-nadsandelar som anges i punkt 9 inte verskrids med mer n entiondel under tv p varandra fljande rkenskapsr.
11. Tillmpligheten av artikel 53.1 kan inte uteslutas ven om
samtliga de deltagande fretagens sammanlagda marknadsandelarligger under de trskelvrden som anges i punkterna 9 och 10 vadgller
a) horisontella avtal som syftar till att
¾faststlla priser eller begrnsa produktion eller frsljning,
eller¾dela upp marknader eller leverantrer,
b) vertikala avtal som syftar till att
¾faststlla terfrsljningspriser, eller
¾tillfrskra de deltagande fretagen eller andra fretag
omrdesskydd.
EFTA:s vervakningsmyndighet anser emellertid att det i frsta
hand ligger de avtalsslutande parternas myndigheter ochdomstolar att prva sdana avtal som avses i punkterna a och b.Fljaktligen kommer vervakningsmyndigheten att ingripa idessa fall endast om den anser att de intressen som skyddas avEES-avtalet krver det och framfr allt om dessa avtal hindrar deninre marknadens funktion. Den inre marknaden har genom EES-avtalet utvidgats till att omfatta ven de EFTA-stater som ingr iEES.
12. Med 'deltagande fretag' avses i detta tillknnagivande
fljande:
a) Fretag som r parter i avtalet.b) Fretag i vilka ett av de fretag som r parter i avtalet direkt
eller indirekt
¾disponerar mer n hlften av kapital- eller rrelsetillgng-
arna,
¾kan utva mer n hlften av rstrttigheterna,
¾kan utse mer n hlften av ledamterna i styrelsen, direk-
tionen eller organ som rttsligt fretrder fretaget, eller
¾har rtt att leda fretagets verksamhet,
c) Fretag som direkt eller indirekt gentemot ett av de fretag
som r parter i avtalet har de rttigheter eller befogenhetersom anges i b.
d) Fretag i vilka ett fretag som avses i c direkt eller indirekt har
de rttigheter eller befogenheter som anges i b.
Fretag i vilka flera sdana fretag som avses i a–d tillsammans
direkt eller indirekt har de rttigheter eller befogenheter somanges i b, anses ocks vara deltagande fretag.
13. Fr att kunna berkna marknadsandelen r det ndvndigt
att faststlla vilken marknad det r frga om, vilket innebr attsvl den relevanta produktmarknaden som den relevanta geogra-fiska marknaden mste definieras.
14. Den relevanta produktmarknaden omfattar alla produkter
eller tjnster som konsumenterna anser vara utbytbara eller kunnaerstta varandra p grund av produkternas eller tjnsternas egen-skaper, priser och tilltnkta anvndning.
15. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det omrde
inom vilket de deltagande fretagen tillhandahller de relevantaprodukterna eller tjnsterna, inom vilket konkurrensvillkoren rtillrckligt likartade och som kan skiljas frn angrnsande geogra-fiska omrden framfr allt p grund av vsentliga skillnader ikonkurrensvillkoren.
16. Vid tillmpning av punkterna 14 och 15 br tillknnagi-
vandet om definitionen av relevant marknad i EES konkurrens-lagstiftning tas i beaktande. (
5). (1)Motsvarar rdets frordning nr 17.
(2)Motsvarar rdets frordning (EEG) nr 1017/68.
(3)Motsvarar rdets frordning (EEG) nr 4056/86.
(4)Motsvarar rdets frordning (EEG) nr 3975/87. (5)nnu ej publicerat i EGT.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 7. 98 L 200/57
17. Om det rder tvivel angende den geografiska marknadens
avgrnsning kan fretagen anse att avtalet inte har ngon mrkbarpverkan p handeln mellan parterna i EES-avtalet eller pkonkurrensen, om de trskelvrden fr marknadsandelar somanges i punkterna 9 och 10 inte verskrids i ngon stat inom detterritorium som omfattas av EES-avtalet. Denna bedmninghindrar emellertid inte att nationell konkurrenslagstiftning even-tuellt tillmpas p de berrda avtalen.
18. Kapitel II i detta tillknnagivande gller inte nr konkur-
rensen p den relevanta marknaden begrnsas genom desammanlagda verkningarna av parallella nt med likartade avtalsom ingtts av flera tillverkare eller terfrsljare.
III
19. Avtal mellan sm och medelstora fretag, enligt definitionen
i EFTA:s vervakningsmyndighets beslut nr 112/96/COL (
1) har
sllan en mrkbar pverkan p handeln mellan parterna i EES-avtalet och konkurrensen inom EES. Fljaktligen undgr de iallmnhet frbudet i artikel 53.1. Om dessa avtal undantagsvis
skulle uppfylla villkoren fr tillmpning av denna bestmmelse,r de nd inte av ett tillrckligt intresse fr EES fr att rttfrdigaett ingripande. Drfr inleder EFTA:s vervakningsmyndighetinte ngot frfarande, varken efter anskan eller p eget initiativ,fr att tillmpa artikel 53.1 p sdana avtal, ven om de trskel-vrden som anges i punkterna 9 och 10 ovan verskrids.
20. EFTA:s vervakningsmyndighet frbehller sig emellertid
rtten att ingripa i frga om sdana avtal
a) nr de avsevrt hindrar konkurrensen inom en vsentlig del av
den relevanta marknaden,
b) nr konkurrensen p den relevanta marknaden begrnsas
genom de sammanlagda verkningarna av parallella nt medlikartade avtal som ingtts av flera tillverkare eller terfrsl-jare.”
(1)EGT L 42, 13.12.1997, s. 33.