23.5.2002 SV C 122/1 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
I
(Meddelanden)
EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRA ˚DET
TILLKA ¨NNAGIVANDE FRÅN EFTAS O ¨VERVAKNINGSMYNDIGHET
Riktlinjer om vertikala begränsningar
(2002/C 122/01)
INNEHÅLL
Punkt Sida
I. INLEDNING . . . ............................................................... 1 – 7 3
1. Riktlinjernas syfte ......................................................... 1 – 4 3
2. Tillämplighet av artikel 53 på vertikala avtal . . ................................ 5 – 7 4
II. VERTIKALA AVTAL SOM GENERELLT INTE OMFATTAS AV ARTIKEL 53.1 ........ 8–20 4
1. Avtal av mindre betydelse och små och medelstora företag ..................... 8–11 4
2. Agentavtal . .............................................................. 12–20 5
III. TILLA ¨MPNING AV GRUPPUNDANTAGET . . ..................................... 21–70 7
1. Gruppundantaget skapar trygghet . . ......................................... 21–22 7
2. Gruppundantagets tillämpningsområde . . .................................... 23–45 7
3. Särskilt allvarliga begränsningar enligt gruppundantaget . ...................... 46–56 12
4. Villkor enligt gruppundantaget . . . .......................................... 57–61 15
5. Ingen presumtion om olaglighet utanför gruppundantaget . . . .................. 6 2 1 6
6. Inget behov av anmälningar som försiktighetsåtgärd . . ........................ 63–65 16
7. Uppdelning av avtal . ...................................................... 66–67 17
8. En produktportfölj distribueras via samma distributionssystem ................. 68–69 17
9. O ¨vergångsperiod .......................................................... 7 0 1 7
IV. ÅTERKALLELSE AV GRUPPUNDANTAGET OCH FO ¨RKLARING ATT GRUPPUNDAN-
TAGET INTE A ¨R TILLA ¨MPLIGT ................................................ 71–87 17
1. Återkallelseförfarande ..................................................... 71–79 17
2. Förklaring att gruppundantaget inte är tillämpligt ............................. 80–87 19
C 122/2 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
V. MARKNADSDEFINITION OCH BERA ¨KNING AV MARKNADSANDELAR . .......... 88–99 20
1. Tillkännagivande från EFTA:s övervakningsmyndighet om definition av den
relevanta marknaden . . . ................................................... 8 8 2 0
2. Den relevanta marknaden för beräkningen av tröskelvärdet på 30 % för marknads-
andelar enligt gruppundantaget ............................................. 89–95 20
3. Den relevanta marknaden vid individuell bedömning . . ........................ 9 6 2 1
4. Beräkning av marknadsandelen enligt gruppundantaget . ....................... 97–99 22
VI. TILLA ¨MPNING I ENSKILDA FALL . . ............................................ 100–229 22
1. Analysstruktur . ....................................................... 103–136 23
1.1. Negativa effekter av vertikala begränsningar . . ............................. 103–114 23
1.2. Positiva effekter av vertikala begränsningar . . ............................. 115–118 25
1.3. Allmänna regler för bedömning av vertikala begränsningar ................. 1 1 9 2 7
1.4. Analysmetoder . ....................................................... 120–136 28
1.4.1. Relevanta faktorer för bedömning enligt artikel 53.1 . ...................... 121–133 28
1.4.2. Relevanta faktorer för bedömning enligt artikel 53.3 . ...................... 134–136 30
2. Analys av särskilda vertikala begränsningar . . ............................. 137–229 31
2.1. Avtal om försäljning av ett enda varumärke . . ............................. 138–160 31
2.2. Distribution med ensamrätt ............................................. 161–177 35
2.3. Exklusiv tilldelning av kunder . . ......................................... 178–183 38
2.4. Selektiv distribution . ................................................... 184–198 39
2.5. Franchising . .......................................................... 199–201 42
2.6. Exklusiva leverantörsavtal . . . ........................................... 202–214 44
2.7. Kopplingsförbehåll ..................................................... 215–224 46
2.8. Rekommenderat och högsta återförsäljningspris . . ......................... 225–228 47
2.9. Andra vertikala begränsningar . . ......................................... 2 2 9 4 8
23.5.2002 SV C 122/3 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
A. Detta tillkännagivande har utfärdats i enlighet med bestämmelserna i avtalet om Europeiska
ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) och avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande aven övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet).
B. Europeiska kommissionen har utfärdat riktlinjer om vertikala begränsningar (
1) i form av ett
tillkännagivande. I den icke bindande rättsakten anges vilka principer Europeiska kommissionen
följer vid bedömningen av de vertikala avtal som avses i artikel 81 i EG-fördraget.
C. EFTA:s övervakningsmyndighet anser ovanstående rättsakt vara av betydelse för EES. I syfte att
upprätthålla lika konkurrensvillkor och säkra en enhetlig tillämpning av EES-avtalets konkurrensbe-
stämmelser i hela EES antar EFTA:s övervakningsmyndighet detta tillkännagivande i enlighet med
sina befogenheter enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet. EFTA:s övervakningsmyndighet avseratt följa de principer och regler som fastställs i detta tillkännagivande när den tillämpar relevanta
EES-regler i enskilda ärenden.
D. Detta tillkännagivande ersätter övervakningsmyndighetens tillkännagivande om de rättsakter som
det hänvisas till i punkterna 2 och 3 i bilaga XIV till EES-avtalet (kommissionens förordningar(EEG) nr 1983/83 och (EEG) nr 1984/83 om tillämpning av artikel 53.3 i EES-avtalet på grupper
av ensamåterförsäljaravtal respektive exklusiva inköpsavtal (
2).
— I avsnitt IV (punkterna 71-87) beskrivs principerna I.INLEDNING
för att återkalla gruppundantaget och för att inte
tillämpa gruppundantaget.
1. Riktlinjernas syfte — I avsnitt V (punkterna 88-99) behandlas frågor om
marknadsdefinition och beräkning av marknadsan-
delar.
(1) I dessa riktlinjer anges principerna för bedömningen av
vertikala avtal enligt artikel 53 i EES-avtalet. Vad som
anses vara vertikala avtal definieras i artikel 2.1 i den— I avsnitt VI (punkterna 100-229) beskrivs denrättsakt som det hänvisas till i punkt 2 i bilaga XIVgenerella analysstrukturen och EFTA:s övervak-till EES-avtalet (förordning (EEG) nr 2790/99 (3)) omningsmyndighets politik för behandling av enskildatillämpningen av artikel 53.3 i EES-avtalet på grupperärenden rörande vertikala avtal.av vertikala avtal och samordnade förfaranden, (”grupp-
undantaget”) (se punkterna 23-45). Dessa riktlinjer
påverkar inte en eventuell parallell tillämpning av
artikel 54 i EES-avtalet på vertikala avtal. Riktlinjerna ärutformade på följande sätt:
(2) Dessa riktlinjer gäller genomgående både varor ochtjänster som omfattas av EES-avtalet (
4), även om vissa
vertikala begränsningar främst används vid återförsälj- — I avsnitt II (punkterna 8-20) beskrivs vertikala avtal
ning av varor. På samma sätt kan vertikala avtal ingås som generellt inte omfattas av artikel 53.1.
för såväl mellanprodukter och tjänster i mellanledet
som för slutprodukter och tjänster i slutledet. Om annat
inte anges gäller analysen och argumenten i denna text— I avsnitt III (punkterna 21-70) kommenterasalla typer av varor och tjänster och alla handelsled.tillämpningen av gruppundantaget.Termen ”produkter” omfattar både varor och tjänster
och termerna ”leverantör” och ”köpare” används för allahandelsled.
(1) EGT C 291, 13.10.2000, s. 1.
(2) EGT L 153, 18.6.1994, s. 13 och EES-supplementet till EGT
nr 15, 18.6.1994, s. 12, ändrat genom EGT L 186, 21.7.1994,
s. 69, och EES-supplementet till EGT nr 22, 21.7.1994, s. 17. Seäven punkt 70 nedan. (
4) Det bör noteras att EES-avtalet har en mer begränsad räckvidd än
EG-fördraget, t.ex. avsaknaden av en tullunion och den begränsade (3) EGT L 336, 29.12.1999, s. 21, införlivad i EES-avtalet genom
Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 18/2000 av den 18 de- tillämpningen på vissa produkter med stöd av artikel 8 i EES-
avtalet. cember 2000, EGT L 103, 12.4.2001, s. 36.
C 122/4 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(3) Genom att utfärda dessa riktlinjer syftar EFTA:s övervak- (7) Huvudmålet för konkurrenspolitiken inom EES är att
skydda konkurrensen, eftersom detta förbättrar konsu- ningsmyndighet till att hjälpa företag att göra en egen
bedömning av vertikala avtal enligt EES konkurrensre- menternas välfärd och skapar en effektiv resursfördel-
ning. När EFTA:s övervakningsmyndighet tillämpar EES- gler. De kriterier som presenteras i dessa riktlinjer måste
emellertid tillämpas under de specifika omständigheter avtalets konkurrensregler använder den en ekonomisk
metod som bygger på en undersökning av effekterna på som föreligger i varje enskilt ärende. Detta utesluter en
mekanisk tillämpning. Varje ärende måste bedömas mot marknaden. Vertikala avtal bör analyseras i sitt rättsliga
och marknadsmässiga sammanhang. Vad gäller sådana bakgrund av dess egna sakförhållanden. Riktlinjerna
kommer att tillämpas på ett förnuftigt och flexibelt sätt vertikala begränsningar som har till syfte att begränsa
konkurrensen, dvs. begränsningar som nämnts i arti- av EFTA:s övervakningsmyndighet (5).
kel 4 i gruppundantaget, behöver EFTA:s övervaknings-myndighet däremot inte bedöma de verkliga marknads-
effekterna. I enlighet med EES-avtalet är marknadsinte-
(4) Dessa riktlinjer påverkar inte den tolkning som EFTA-gration ytterligare ett mål för konkurrenspolitiken inomdomstolen samt Europeiska gemenskapernas domstolEES (8). Företag bör inte tillåtas att återskapa privataoch förstainstansrätt kan göra i samband med tillämp-barriärer inom det område som omfattas av EES-avtaletningen av artikel 81 i EG-fördraget (6) och artikel 53 idär statliga barriärer har avskaffats med framgång.EES-avtalet på vertikala avtal.
II. VERTIKALA AVTAL SOM GENERELLT INTE OMFATTAS 2. Tillämplighet av artikel 53 på vertikala avtal
AV ARTIKEL 53.1
(5) Artikel 53 i EES-avtalet är tillämplig på vertikala avtal
som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna
inom det område som omfattas av EES-avtalet och som
1. Avtal av mindre betydelse och små och medelstora hindrar, begränsar eller snedvrider konkurrensen (nedan
företag benämnda ”vertikala begränsningar”) (7). Artikel 53 ger
en lämplig rättslig ram för en bedömning av vertikalabegränsningar, vilken beaktar skillnaden mellan konkur-
renshämmande och konkurrensfrämjande effekter. Arti-
(8) Avtal som inte kan påverka handeln märkbart inom detkel 53.1 förbjuder avtal som märkbart begränsar ellerområde som omfattas av EES-avtalet eller som inte kansnedvrider konkurrensen, medan artikel 53.3 tillåter attha till syfte eller resultat att begränsa konkurrensendet beviljas undantag för sådana avtal som ger tillräckli-märkbart omfattas inte av artikel 53.1. Gruppundanta-ga effektivitetsvinster för att uppväga de konkurrensbe-get är endast tillämpligt på avtal som omfattas avgränsande effekterna.artikel 53.1. Dessa riktlinjer påverkar inte tillämpningen
av det nuvarande meddelandet eller eventuella framtidameddelanden om avtal av mindre betydelse (
9).
(6) I fråga om de flesta vertikala begränsningar kan konkur-rensproblem uppstå endast om konkurrensen mellanvarumärken är otillräcklig, det vill säga om det finns en
(9) Vertikala avtal som ingås mellan företag vars marknads-viss grad av marknadsinflytande på leverantörs- ellerandel på den relevanta marknaden inte överstiger 10 %köparnivå eller på båda dessa nivåer. Om konkurrensenanses i allmänhet falla utanför tillämpningsområdet förmellan varumärken inte är tillräcklig är det viktigt attartikel 53.1, med förbehåll för de villkor som anges iskydda konkurrensen mellan och inom varumärken.punkterna 11, 18 och 20 i meddelandet om avtal av
mindre betydelse avseende särskilt allvarliga begräns-
ningar och frågor som rör kumulativa effekter. Det finnsingen presumtion för att vertikala avtal som ingås av
företag med en marknadsandel på över 10 % automa-tiskt strider mot artikel 53.1. Det kan även vara så att
(5) Befogenheterna att handlägga enskilda ärenden som omfattas av
artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet är fördelade mellan EFTA:sövervakningsmyndighet och Europeiska kommissionen i enlighetmed reglerna i artikel 56 i EES-avtalet. Endast en myndighet ärbehörig att handlägga ett ärende.
(6) Sådana beslut är relevanta för övervakningsmyndighetens praxis
med stöd av bestämmelserna i artikel 6 i EES-avtalet och artikel 3 (8) Att EES-avtalet har en begränsad räckvidd jämfört med EG-
fördraget kan påverka bedömningen av marknadsintegrationen i övervakningsavtalet.
(7) Se bl.a. EG-domstolens dom i de förenade målen 56/64 och 58/ mellan EFTA-medlemsstater samt mellan EFTA-medlemsstater
och gemenskapen. 64 Grundig-Consten mot kommissionen, Rec. 1966, s. 299; i mål
56/65 Technique Minière mot Machinenbau Ulm, Rec. 1966, 235 (9) Meddelande om avtal av mindre betydelse som inte omfattas av
artikel 53.1 i EES-avtalet, EGT L 200, 16.7.1998, s. 55 och EES- samt förstainstansrättens dom i mål T-77/92, Parker Pen mot
kommissionen, Rec. 1994, s. II-549. supplementet till EGT nr 28, 16.7.1998, s. 13.
23.5.2002 SV C 122/5 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
avtal mellan företag som ligger över tröskelvärdet på 2. Agentavtal
10 % för marknadsandelar fortfarande saknar en märk-bar effekt på handeln mellan stater inom det område
som omfattas av EES-avtalet eller inte utgör en märkbar
begränsning av konkurrensen (
10). Sådana avtal måste (12) Punkterna 12-20 ersätter tillkännagivandet om exklusi-
bedömas i sitt rättsliga och ekonomiska sammanhang. va agentavtal med handelsagenter från 1994 (13). De
Kriterierna för bedömningen av enskilda avtal anges i skall läsas med beaktande av den rättsakt som det
punkterna 100-229. hänvisas till i punkt 30 i bilaga VII till EES-avtalet (rådets
direktiv 86/653/EEG om samordning av medlemsstater-nas lagar rörande självständiga handelsagenter (
14)).
Agentavtal täcker situationen där en juridisk eller fysisk
person (agent) ges befogenhet att förhandla och/elleringå avtal på en annan persons vägnar (huvudman),
antingen i agentens eller huvudmannens namn, av-
seende
(10) I fråga om särskilt allvarliga begränsningar, som definie-
ras i meddelandet om avtal av mindre betydelse, kan
artikel 53.1 tillämpas under tröskelvärdet på 10 %,— inköp av varor eller tjänster via huvudmannen ellerförutsatt att de har en märkbar påverkan på handeln
mellan stater inom det område som omfattas av EES-
avtalet och på konkurrensen. Gällande rättspraxis från— försäljning av varor eller tjänster som tillhandahållsEFTA-domstolen samt från Europeiska gemenskapernasav huvudmannen.domstol och förstainstansrätt är av betydelse i detta
hänseende (11). Det hänvisas också till den särskilda
situation som föreligger i samband med en lansering av
en ny produkt eller inträde på en ny marknad, vilken
(13) Om det är fråga om ett genuint agentavtal omfattas de behandlas i dessa riktlinjer (avsnitt 119, punkt 10).
skyldigheter som agenten åläggs i fråga om de avtal som
denne förhandlar och/eller ingår på huvudmannensvägnar inte av tillämpningsområdet för artikel 53.1. Det
avgörande vid bedömningen av huruvida artikel 53.1 är
tillämplig är den ekonomiska eller kommersiella risksom agenten bär i fråga om de verksamheter för vilka
han av huvudmannen utsetts som en agent. Det är
i detta sammanhang inte relevant för bedömningen
(11) Förutom när det gäller kumulativa effekter och särskilthuruvida agenten agerar för en eller flera huvudmän.allvarliga begränsningar anser EFTA:s övervaknings-Icke genuina agentavtal kan omfattas av artikel 53.1. Imyndighet dessutom att avtal mellan små och medelsto-så fall är gruppundantaget och övriga avsnitt i dessara företag, enligt definitionen i EFTA:s övervaknings-riktlinjer tillämpliga.myndighets beslut nr 112/96/COL av den 11 september
1996 (12) sällan kan begränsa konkurrensen märkbart
mellan parterna i EES-avtalet eller märkbart begränsa
konkurrensen i den mening som avses i artikel 53.1 och
(14) Det finns två typer av ekonomiska eller kommersielladärför generellt faller utanför tillämpningsområdet för
risker som är relevanta för bedömningen av ett avtalsartikel 53.1. Om sådana avtal ändå uppfyller villkorenkaraktär av genuint agenturavtal enligt artikel 53.1. Förför tillämpning av artikel 53.1, avstår EFTA:s övervak-det första de risker som är direkt knutna till de avtal somningsmyndighet normalt från att inleda förfaranden,
agenten förhandlar och/eller ingår på huvudmannensmed hänsyn till att intresset enligt EES-avtalet inte ärvägnar, såsom finansiering av lager. För det andratillräckligt starkt, förutom om dessa företag kollektivtde risker som har samband med marknadsspecifikaeller enskilt har en dominerande ställning på en väsentlig
investeringar. Det är investeringar som krävs specifiktdel av det område som omfattas av EES-avtalet.för den verksamhetstyp för vilken huvudmannen har
utsett agenten, dvs. som krävs för att agenten skall
kunna ingå och/eller förhandla om denna typ av avtal.
Sådana investeringar kan vanligtvis inte återfås omhuvudmannen lämnar just det verksamhetsområdet och
om investeringen inte utan betydande förluster kan
användas för andra verksamheter eller säljas.
(10) Se förstainstansrättens dom i mål T-7/93, Langnese-Iglo GmbH
mot kommissionen, REG 1995, s. II-1533, punkt 98.
(11) Se EG-domstolens dom i mål 5/69, Völk mot Vervaecke, Rec.
1969, s. 295; mål 1/71 Cadillon mot Höss, Rec. 1971, s. 351,
och mål C-306/96 Javico mot Yves Saint Laurent, REG 1998,s. I-1983, punkterna 16 och 17. (
13) EGT L 153, 18.6.1994, s. 23 och EES-supplementet till EGT
nr 15, 18.6.1994, s. 22. (12) EGT L 42, 13.2.1997, s. 33. Motsvarar Europeiska kommissio-
nens rekommendation 96/280/EG, EGT L 107, 30.4.1996, s. 4. (14) EGT L 382, 31.12.1986.
C 122/6 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(15) Agentavtalet anses vara ett äkta agentavtal och omfattas är ansvarig för fel (t.ex. genom att inte vidta rimliga
säkerhetsåtgärder för att undvika lagerförluster), således inte av artikel 53.1 om agenten inte bär någon
eller endast en obetydlig risk i fråga om de avtal som
ingås och/eller förhandlas på huvudmannens vägnar
och som avser investeringar som är marknadsspecifika— inte upprättar och/eller driver en kund-, repara-för det verksamhetsområdet. I en sådan situation utgörtions- eller garantiservice, annat än mot full ersätt-försäljningen och inköpet en del av huvudmannensning från huvudmannen,verksamhet, trots att agenten är ett separat företag.
Huvudmannen bär således den ekonomiska och kom-
mersiella risken och agenten utövar inte en självständig
ekonomisk verksamhet i förhållande till de verksamhe- — inte gör marknadsspecifika investeringar i utrust-
ter för vilka huvudmannen utsett honom som agent. I ning, lokaler eller utbildning av personal, som t.ex.
den omvända situationen anses agentavtalet vara ett en tank för lagring av bensin vid återförsäljning av
falskt agentavtal som kan omfattas av artikel 53.1. I bensin eller särskild programvara för försäljning av
sådant fall bär agenten en sådan risk och kommer då att försäkringar när det gäller försäkringsagenter,
likställas med en oberoende återförsäljare som måste ha
frihet att bestämma sin marknadsföringsstrategi för att
få avkastning på sina avtals- eller marknadsspecifika
— inte ansvarar gentemot tredje man för skada som investeringar. Risker som är knutna till själva verksam-
orsakas av den sålda produkten (produktansvar), heten med att tillhandahålla agenturtjänster i allmänhet
såvida denne i egenskap av agent inte är ansvarig är inte relevanta för denna bedömning. Exempel på
för fel i detta hänseende, sådana risker är risken för att agentens inkomst blir
beroende av framgången som agent eller risker i sam-
band med generella investeringar i t.ex. lokaler eller
personal.— inte ansvarar för kunders underlåtenhet att fullgöra
avtalet, med undantag för förlusten av agentens
provision, såvida agenten inte är ansvarig för fel(t.ex. genom att inte vidta rimliga säkerhets- eller
stöldskyddsåtgärder eller att inte vidta rimliga
åtgärder i fråga om att anmäla stölden till huvud-
(16) Frågan om risk måste bedömas från fall till fall och med
mannen eller polisen eller att inte ge huvudmannen hänsyn till den faktiska ekonomiska situationen snarare
all nödvändig information om kundens finansiella än dess juridiska form. EFTA:s övervakningsmyndighet
ställning). anser dock att artikel 53.1 generellt inte är tillämplig på
de skyldigheter som agenten ålagts i fråga om deavtal som förhandlas och/eller ingås på huvudmannens
vägnar, om äganderätten till de köpta eller sålda varor
som omfattas av avtalet inte övergår på agenten eller
(17) Denna förteckning är inte uttömmande. Om agenten
om agenten inte själv tillhandahåller tjänsten och om emellertid ådrar sig någon av de ovannämnda riskerna
agenten eller kostnaderna kan artikel 53.1 tillämpas som vid
vilket annat vertikalt avtal som helst.
— inte bidrar till kostnaderna i samband med leve-
rans/inköp av de varor eller tjänster som omfattas (18) Om ett agentavtal inte omfattas av artikel 53.1, faller
av avtalet, inbegripet kostnader för transport av alla skyldigheter som åläggs agenten avseende de för-
varorna, vilket emellertid inte utesluter att agenten handlade och/eller ingångna avtalen på huvudmannens
genomför transporten, förutsatt att kostnaderna vägnar utanför artikel 53.1. Följande skyldigheter förtäcks av huvudmannen, agenten anses normalt utgöra en integrerad del av
ett agentavtal, eftersom var och en av dem avser
huvudmannens möjlighet att fastställa omfattningen av
agentens verksamhet i fråga om de varor eller tjänstersom omfattas av avtalet, vilket är av avgörande betydelse— inte, direkt eller indirekt, är skyldig att investera iom det är huvudmannen som skall stå all risk ochsäljfrämjande verksamhet, såsom bidrag till huvud-därför måste vara i stånd att fastställa affärsstrategi:mannens reklambudget,
— Begränsningar av det geografiska område där agen-
ten kan sälja varorna eller tjänsterna.— inte på egen bekostnad och på egen risk lagerhåller
de varor som omfattas av avtalet, inbegripet kost-
naderna för att finansiera lagren och kostnaderna
för lagerförluster och kan returnera osålda varor — Begränsningar av vilka kunder agenten får sälja
varorna eller tjänsterna till. till huvudmannen utan avgift, såvida inte agenten
23.5.2002 SV C 122/7 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
— Priserna och villkoren för agentens försäljning eller andel på den marknad på vilken denne köper in varor
eller tjänster som omfattas av avtalet, som inte får inköp av varorna eller tjänsterna.
överstiga tröskelvärdet på 30 % för att gruppundantaget
skall vara tillämpligt. Vad gäller frågan om marknadsan-
delar se avsnitt V (punkterna 88-99).
(19) Förutom att reglera villkoren för agentens försäljningeller inköp av de varor eller tjänster på huvudmannens
vägnar som omfattas av avtalet, innehåller agentavtal
också ofta bestämmelser angående förhållandet mellan
(22) Ur ekonomisk synvinkel kan ett vertikalt avtal geagenten och huvudmannen. De kan särskilt innehållaeffekter inte bara på marknaden mellan leverantörenen bestämmelse som hindrar huvudmannen från attoch köparen utan även i efterföljande marknadsled.utse andra agenter i fråga om en viss typ av transaktion,Den förenklade metoden i gruppundantaget, som barakund eller område (exklusiva agentavtal) och/eller enbeaktar leverantörens eller köparens marknadsandelbestämmelse som hindrar agenten från att agera som(beroende på omständigheterna) på marknaden mellanagent eller återförsäljare för företag som konkurrerardessa båda parter, motiveras av det faktum att undermed huvudmannen (konkurrensklausuler). Exklusivatröskelvärdet på 30 % är effekterna på efterföljandeagentavtal rör bara konkurrens inom varumärken ochmarknadsled normalt begränsade. Att bara behöva taleder generellt inte till konkurrensbegränsande effekter.hänsyn till marknaden mellan leverantören och köparenKonkurrensklausuler, även konkurrensklausuler somgör det även lättare att tillämpa gruppundantaget ochgäller efter det att avtalet löpt ut, rör konkurrensdet ökar dessutom rättssäkerheten. Instrumentet förmellan varumärken och kan utgöra en överträdelse avåterkallelse (se punkterna 71-87) finns alltid tillgängligtartikel 53.1 om de leder till avskärmning av denför att åtgärda eventuella problem på andra närligganderelevanta marknad där de varor eller tjänster sommarknader.omfattas av avtalet säljs eller köps (se avsnitt VI.2.1).
(20) Ett agentavtal kan också omfattas av artikel 53.1, även
om huvudmannen bär hela den relevanta ekonomiskaoch kommersiella risken, om det underlättar samverkan. 2. Gruppundantagets tillämpningsområde
Det skulle till exempel kunna vara fallet om ett flertal
huvudmän använder samma agenter och kollektivtutesluter andra från att använda dessa agenter eller om
de använder agenterna för att samverka om marknads-
strategier eller för att utbyta känslig marknadsinforma-tion mellan huvudmännen.(i) Definition av vertikala avtal
(23) Vertikala avtal definieras i artikel 2.1 i gruppundantaget
som ”avtal eller samordnade förfaranden som ingås
mellan två eller flera företag som vart och ett, inomIII. TILLA ¨MPNING AV GRUPPUNDANTAGETramen för avtalet, är verksamma i olika led i produk-
tions- eller distributionskedjan, och som avser villkoren
för parternas inköp, försäljning eller återförsäljning av
vissa varor eller tjänster”.
1. Gruppundantaget skapar trygghet
(24) Denna definition innehåller följande tre huvudinslag:
(21) Gruppundantaget skapar en presumtion för att vertikala
avtal är lagliga, beroende på vilken marknadsandel — Avtal eller samordnade förfaranden som ingåtts
mellan två eller flera företag. Vertikala avtal med köparen eller säljaren har. Enligt artikel 3 i gruppundan-
taget är det i allmänhet leverantörens marknadsandel på slutkonsumenter som inte bedriver företagsverk-
samhet omfattas inte av definitionen. Mera gene- den marknad på vilken denne säljer varor eller tjänster
som omfattas av avtalet, som avgör om gruppundanta- rellt kan nämnas att avtal med slutkonsumenter
inte omfattas av artikel 53.1, eftersom den artikeln get är tillämpligt. För att gruppundantaget skall vara
tillämplig får denna marknadsandel inte överstiga ett endast är tillämplig på avtal mellan företag, beslut
av företagssammanslutningar och samordnade för- tröskelvärde på 30 %. Endast om avtalet innehåller
en exklusiv leveransskyldighet, enligt definitionen i faranden. Detta påverkar inte en eventuell tillämp-
ning av artikel 54 i EES-avtalet. artikel 1 c i gruppundantaget, är det köparens marknads-
C 122/8 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
— Avtal eller samordnade förfaranden som ingåtts kel 2.2, 2.3, 2.4 och 2.5 direkt eller indirekt vissa
vertikala avtal från gruppundantagets tillämpningsom- mellan företag som vart och ett, inom ramen för
avtalet, är verksamma i olika led i produktions- råde.
eller distributionskedjan. Detta innebär till exempel
att ett företag tillverkar ett råmaterial som detandra företaget använder som insatsvara eller att
det första företaget är en tillverkare, det andra en
grossist och det tredje en detaljist. Detta utesluterinte att ett företag är verksamt i fler än ett led i
produktions- eller distributionskedjan.
(ii) Vertikala avtal mellan konkurrerande företag
— Avtalet eller det samordnade förfarandet avser de
villkor som gäller för avtalsparterna, leverantören
(26) Artikel 2.4 i gruppundantaget utesluter uttryckligen och köparen vid ”inköp, försäljning eller återför-
från dess tillämpningsområde ”vertikala avtal som ingås säljning av vissa varor eller tjänster”. Detta åter-
mellan konkurrerande företag”. Vertikala avtal mellan speglar syftet med gruppundantaget, dvs. att täcka
konkurrerande företag kommer att behandlas i kom- inköps- och återförsäljningsavtal. Det är avtal
mande riktlinjer om tillämpligheten av artikel 53 på som avser villkoren för inköp, försäljning eller
horisontellt samarbete vad gäller möjliga samverkansef- återförsäljning av varor eller tjänster som leveran-
fekter (16). De vertikala aspekterna av sådana avtal måste tören tillhandahåller och/eller avtal som avser
dock bedömas enligt dessa riktlinjer. I artikel 1 a i villkoren för köparens försäljning av de varor och
gruppundantaget definieras konkurrerande företag som tjänster, i vilka dessa varor eller tjänster ingår.
”faktiska eller potentiella leverantörer på samma pro- För tillämpningen av gruppundantaget avses med
duktmarknad”, oberoende av om de är konkurrenter på varor eller tjänster som omfattas av avtalet både de
samma geografiska marknad eller inte. Konkurrerande varor eller tjänster som leverantören tillhandahåller
företag är företag som är faktiska eller potentiella och de slutliga varorna eller tjänsterna. Vertikala
leverantörer av varor eller tjänster som omfattas av avtal om alla varor och tjänster, såväl mellanpro-
avtalet, eller av varor eller tjänster som är substitut för dukter och slutprodukter som tjänster i mellanledet
dessa. En potentiell leverantör är ett företag som inte och slutledet, omfattas. Det enda undantaget är
faktiskt tillverkar en konkurrerande produkt men som bilsektorn, så länge denna sektor omfattas av ett
skulle kunna och sannolikt kommer att göra det om särskilt gruppundantag, såsom det som beviljats
avtalet inte ingås för att svara mot en liten och genom den rättsakt som det hänvisas till i punkt 4a
varaktig ökning av de relativa priserna. Detta innebär i bilaga XIV till EES-avtalet (förordning (EG)
att företaget har kapacitet och troligen kommer att göra nr 1475/95 (15). Köparen kan återförsälja de varor
de nödvändiga ytterligare investeringarna och leverera eller tjänster som leverantören tillhandahåller eller
till marknaden inom ett år. Denna bedömning måste använda dem som insatsvaror i sin egen produk-
göras på realistiska grunder. Det räcker inte med att det tion av varor eller tjänster.
finns en teoretisk möjlighet till marknadsinträde (17).
(25) Gruppundantaget är även tillämpligt på varor som sålts
och köpts in för att hyras ut till tredje man. Hyres- och (16) I artikel 5.1 b i övervakningsavtalet föreskrivs det att myndighe-
leasingavtal omfattas dock inte i sig av gruppundantaget, ten, i enlighet med EES-lagstiftningen och för att säkerställa att
EES-avtalet fungerar väl, skall säkerställa att EES konkurrensregler eftersom inga varor eller tjänster säljs till köparen. Mera
tillämpas. Vad gäller icke bindande rättsakter som antagits av generellt omfattar gruppundantaget inte begränsningar
Europeiska kommissionen efter EES-avtalets undertecknande, eller skyldigheter som inte har anknytning till villkoren
skall övervakningsmyndigheten anta motsvarande rättsakter omför inköp, försäljning och återförsäljning som parternade är relevanta för EES. Innan övervakningsmyndigheten antarkan ha medtagit i ett i övrigt vertikalt avtal, t.ex. enegna tillkännagivanden avser den att tillämpa de principerskyldighet som hindrar parter från att utföra självständigsom fastställs i relevanta tillkännagivanden från kommissionen,forskning och utveckling. Dessutom utesluter arti-däribland kommissionens riktlinjer om tillämpningen av arti-kel 81 på horisontella samarbetsavtal, EGT C 3, 6.1.2001, s. 2.
(
17) Tillkännagivande från EFTA:s övervakningsmyndighet om defini-
tionen av relevant marknad i Europeiska ekonomiska samarbets-områdets (EES) konkurrenslagstiftning, EGT L 200, 16.7.1998,s. 48, och EES-supplementet till EGT nr 28, 16.7.1998, s. 3, atparas. 20-24, och Europeiska kommissionens beslut 90/410/
EEG i ärende nr IV/32.009 — Elopak/Metal Box-Odin, EGTL 209, 8.8.1990, s. 15. (
15) EGT L 145, 29.6.1995, s. 25.
23.5.2002 SV C 122/9 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(27) Det finns tre undantag från den generella bestämmelsen samarbete mellan företag på området för inköp eller
försäljning är godtagbart, är det nödvändigt att göra en om att vertikala avtal mellan konkurrerande företag är
uteslutna. De anges i artikel 2.4 och avser icke-ömsesidi- ytterligare bedömning av de vertikala avtal som ingåtts
mellan sammanslutningen och dess leverantörer eller ga avtal. Ett icke-ömsesidigt avtal föreligger till exempel
då en tillverkare distribuerar en annan tillverkares varor, dess enskilda medlemmar. Den sistnämnda bedöm-
ningen kommer att följa reglerna i gruppundantaget medan den senare inte distribuerar den förstnämnde
tillverkarens varor. Icke-ömsesidiga avtal mellan kon- och dessa riktlinjer. Horisontella avtal som ingåtts
mellan medlemmarna i sammanslutningen eller beslut kurrerande företag omfattas av gruppundantaget, om
1) köparen har en sammanlagd årsomsättning som inte antagna av sammanslutningen, såsom beslut att kräva
att medlemmarna gör sina inköp från sammanslutning- överstiger 100 miljoner euro, eller 2) leverantören är
tillverkare och distributör av varor medan köparen en eller beslut att fördela områden med ensamrätt
till medlemmarna, måste t.ex. först bedömas som endast är distributör och inte tillverkare av konkurreran-
de varor, eller 3) leverantören tillhandahåller tjänster i horisontella avtal. Endast om den bedömningen blir
positiv blir det relevant att bedöma de vertikala avtalen flera handelsled medan köparen inte tillhandahåller
konkurrerande tjänster i det handelsled där denne köper mellan sammanslutningen och enskilda medlemmar
eller mellan sammanslutningen och leverantörer. tjänster som omfattas av avtalet. Det andra undantaget
omfattar situationer med dubbel återförsäljning, dvs. när
en tillverkare av vissa varor också agerar som återförsäl-
jare av varorna i konkurrens med självständiga återför-säljare av varorna. En återförsäljare som tillhandahåller
specifikationer till en tillverkare för att tillverka vissa
varor under återförsäljarens varumärke skall inte betrak-tas som tillverkare av sådana varor under eget märke. (iv) Vertikala avtal som innehåller bestämmelser om
Det tredje undantaget omfattar liknande situationer immateriella rättigheter
med dubbel återförsäljning, dock avseende tjänster, där
leverantören också tillhandahåller tjänster på köparens
nivå.
(30) Enligt artikel 2.3 i gruppundantaget skall det tillämpaspå vertikala avtal som innehåller bestämmelser som rör
överlåtelse till köparen av immateriella rättigheter ellerköparens användning av dessa. Därigenom utesluts alla
andra vertikala avtal som innehåller bestämmelser om
immateriella rättigheter från gruppundantagets tillämp-
ningsområde. Gruppundantaget är tillämplig på vertika- (iii) Sammanslutningar av detaljister
la avtal som innehåller regler om immateriella rättighe-ter när följande fem villkor är uppfyllda:
(28) Enligt artikel 2.2 i gruppundantaget skall det tillämpas
— Bestämmelserna om immateriella rättigheter måste på vertikala avtal som ingås mellan en sammanslutning
utgöra en del av ett vertikalt avtal, dvs. ett avtal av företag som uppfyller vissa villkor. Därigenom
som avser villkoren för parternas inköp, försäljning omfattas vertikala avtal som ingås mellan andra typer av
eller återförsäljning av vissa varor eller tjänster. sammanslutningar inte av gruppundantaget. Vertikala
avtal som ingås mellan en sammanslutning och dess
medlemmar, eller mellan en sammanslutning och dessleverantörer, omfattas av gruppundantaget endast om
— De immateriella rättigheterna måste röra överlåtel- alla dess medlemmar är detaljister för varor (inte
se till köparen eller köparens användning av dessa. tjänster) och om varje enskild medlem i sammanslut-
ningen har en årsomsättning som inte överstiger 50 mil-
joner euro. Detaljister är återförsäljare som säljer varor
till slutkonsumenter. Om endast ett begränsat antal
medlemmar i sammanslutningen har en omsättning — Bestämmelserna om immateriella rättigheter får
som inte betydligt överstiger tröskelvärdet på 50 miljo- inte utgöra det primära syftet med avtalet.
ner euro, kommer detta normalt inte att ändra bedöm-
ningen enligt artikel 53.
— Bestämmelserna om immateriella rättigheter måste
ha direkt avseende på köparens eller dennes kun-
ders användning, försäljning eller återförsäljning
av varor eller tjänster. När det gäller franchising
(29) Inom en sammanslutning av företag kan både horison-tella och vertikala avtal ingås. Horisontella avtal måste där marknadsföring är syftet med att utnyttja
de immateriella rättigheterna, distribueras varorna bedömas enligt principerna i de kommande riktlinjerna
om tillämpningen av artikel 53 på horisontellt samarbe- eller tjänsterna av huvudfranchisetagaren eller
franchisetagarna. te. Om denna bedömning leder till slutsatsen att ett
C 122/10 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
— Vad gäller avtalsprodukterna eller avtalstjänsterna gruppundantaget. Detta betyder särskilt att underleve-
rantörsavtal som innebär överföring av know-how till får bestämmelserna om immateriella rättigheter
inte begränsa konkurrensen på samma sätt eller en underleverantör (18) inte omfattas av gruppundanta-
gets tillämpningsområde. Vertikala avtal enligt vilka med samma syfte som vertikala begränsningar
vilka inte är undantagna enligt gruppundantaget. köparen endast tillhandahåller specifikationer till leve-
rantören som beskriver de varor eller tjänster som skall
levereras omfattas dock av gruppundantaget.
(31) Dessa villkor säkerställer att gruppundantaget är
tillämpligt på vertikala avtal där användningen, försälj-
ningen eller återförsäljningen av varor eller tjänster(34) För att omfattas av gruppundantaget klargörs i det tredjekan göras mer effektiv för att immateriella rättighetervillkoret att avtalet inte får ha som primärt syfte attöverlåts till eller används av köparen. Med andra ord kanöverlåta eller licensiera immateriella rättigheter. Detbegränsningar avseende överlåtelsen eller användningenprimära syftet måste vara att köpa in eller distribueraav immateriella rättigheter omfattas av gruppundantagetvaror eller tjänster och bestämmelserna om immateriellanär huvudsyftet med avtalet är inköp eller distributionrättigheter måste ha till syfte att genomföra det vertikalaav varor eller tjänster.avtalet.
(32) Det första villkoret gör klart att de immateriella rättighe-
(35) Det fjärde villkoret innebär att avtalsbestämmelserna terna skall tillhandahållas i samband med ett avtal om
om immateriella rättigheter måste underlätta köparens att köpa in eller distribuera varor eller ett avtal om att
eller dess kunders användning, försäljning och återför- köpa in eller tillhandahålla tjänster och inte i samband
säljning av varor eller tjänster. Varorna eller tjänsterna med ett avtal om att överlåta eller licensiera immateriella
som är avsedda för användning eller återförsäljning rättigheter för tillverkning av varor och inte heller
tillhandahålls vanligen av licensgivaren men kan även ett renodlat licensavtal. Gruppundantaget omfattar till
köpas av licenstagaren från en tredje leverantör. Bestäm- exempel inte följande avtal:
melserna om immateriella rättigheter gäller normalt
marknadsföring av varor eller tjänster. Detta är tillexempel fallet vid ett franchiseavtal där franchisegivaren
— Avtal där en part tillhandahåller en annan part ett till franchisetagaren säljer varor för återförsäljning och
recept och ger denne licens för att tillverka en dessutom beviljar franchisetagaren licens att använda
dryck med receptet. sitt varumärke och sin know-how för att marknadsföra
varorna. En situation där en leverantör av ett koncentre-
rat extrakt ger köparen licens att blanda ut och tappaextrakt på flaska för att sedan sälja det som en dryck— Avtal enligt vilka en part tillhandahåller en annanomfattas likaså.part en schablon eller ett original och ger denne
licens för att tillverka och distribuera kopior.
(36) Det femte villkoret innebär särskilt att bestämmelsernaom immateriella rättigheter inte får ha samma syfte eller — Att bevilja licens på varumärken eller märken i sig
effekt som någon av de särskilt allvarliga begränsningar i marknadsföringssyfte.
som förtecknas i artikel 4 i gruppundantaget eller någon
av de begränsningar som exkluderats från gruppundan-
tagets tillämpningsområde genom artikel 5 (se punkter-na 46-61). — Sponsoravtal om rätten att göra reklam för sig själv
i egenskap av officiell sponsor för ett evenemang.
(37) Immateriella rättigheter som kan anses ha till syfte att— Att bevilja licens för upphovsrätt, såsom sänd-fullgöra det vertikala avtalet i den mening som avses iningsavtal som rör rätten att spela in och/ellerartikel 2.3 i gruppundantaget avser i allmänhet trerätten att sända ett evenemang.huvudområden, nämligen varumärken, upphovsrätt och
know-how.
(33) Det andra villkoret gör klart att gruppundantaget inte
är tillämpligt när de immateriella rättigheterna tillhanda-
hålls av köparen till leverantören, oavsett om de berörtillverknings- eller distributionsmetoden. Ett avtal som
avser överföring av immateriella rättigheter till leveran- (18) Se övervakningsmyndighetens tillkännagivande om underleve-
tören och som innehåller eventuella begränsningar av rantörsavtal, EGT L 153, 18.6.1994, s. 30 och EES-supplementet
till EGT nr 15, 18.6.1994, s. 29. försäljningen från leverantörens sida omfattas inte av
23.5.2002 SV C 122/11 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Varumärken (43) Licenser som ingår i franchiseavtal omfattas av gruppun-
dantaget om samtliga fem villkor som förtecknats ipunkt 30 är uppfyllda. Detta är normalt fallet eftersom
de flesta franchiseavtal, även huvudfranchiseavtal, inbe-
(38) En varumärkeslicens till en återförsäljare kan ha sam-
griper att franchisegivaren tillhandahåller franchisetaga- band med distributionen av licensgivarens produkter
ren varor och/eller tjänster, särskilt tjänster för kommer- inom ett visst område. Om det är en exklusiv licens kan
siellt eller tekniskt bistånd. De immateriella rättigheterna avtalet likställas med ett ensamåterförsäljaravtal.
hjälper franchisetagaren att sälja vidare de produkter
som tillhandahålls av franchisegivaren eller av en leve-
rantör som denne utsett eller att använda dessa produk-
ter och sälja de varor och tjänster som blir resultatet. EttUpphovsrättfranchiseavtal som endast eller i huvudsak innehåller en
renodlad licens av immateriella rättigheter omfattas inte
av gruppundantaget, men kommer att behandlas på ett
(39) Återförsäljare av varor som omfattas av upphovsrättliknande sätt som de franchiseavtal som omfattas av
(böcker, programvara m.m.) kan av rättighetsinnehava- gruppundantaget.
ren förpliktas att endast sälja varorna vidare på villkor
att köparen, vare sig det gäller en annan återförsäljare
eller slutanvändaren, inte får göra intrång i upphovsrät-
ten. Sådana förpliktelser avseende återförsäljaren omfat-(44) Följande skyldigheter anses generellt vara nödvändigatas av gruppundantaget, om de faller under artikel 53.1.för att skydda franchisegivarens immateriella rättigheter
och omfattas av gruppundantaget, om skyldigheterna
faller under artikel 53.1:
(40) Avtal enligt vilka tryckta utskrifter av en viss programva-
ra tillhandahålls för återförsäljning och där återförsälja-ren inte förvärvar en licens till några rättigheter till
programvaran utan endast har rätt att sälja utskrifterna(a) En skyldighet för franchisetagaren att inte direktvidare, skall vad gruppundantaget beträffar betraktaseller indirekt utöva någon liknande verksamhet.som avtal om leverans av varor för återförsäljning. Vid
denna distributionsform för programvara är det enda
licensavtalet det mellan rättighetsinnehavaren och pro-gramvarans användare. Detta kan ha formen av en(b) En skyldighet för franchisetagaren att inte förvärva”shrink wrap”-licens, dvs. i paketet med utskriftenekonomiska intressen i ett konkurrerande företag,av programvaran finns en uppsättning villkor somvilka skulle ge franchisetagaren möjlighet att påver-slutanvändaren anses godta genom att öppna paketet.ka detta företags ekonomiska handlande.
(41) Köpare av hårdvara som innehåller upphovsrättsskyd-
dad programvara kan av rättighetsinnehavaren förplik-(c) En skyldighet för franchisetagaren att inte lämnatas att inte göra intrång i upphovsrätten, till exempel attut den know-how som tillhandahållits av franchise-inte göra kopior och vidareförsälja programvaran ellergivaren till tredje man, så länge denna know-howatt inte göra kopior och använda programvaran iinte är tillgänglig för allmänheten.kombination med annan hårdvara. Sådana begräns-
ningar av användningen omfattas av gruppundantaget
om de faller under artikel 53.1.
(d) En skyldighet för franchisetagaren att underrätta
franchisegivaren om alla erfarenheter som vunnitsvid användningen av franchisen och att ge denne
och andra franchisetagare en icke-exklusiv licens Know-how
för den know-how som följer av dessa erfarenheter.
(42) Franchiseavtal är, med undantag för industriella franchi-
seavtal, det mest uppenbara exempel där know-how
(e) En skyldighet för franchisetagaren att informera överförs till köparen i marknadsföringssyfte. Franchise-
franchisegivaren om intrång i licensierade immate- avtal innehåller licenser avseende immateriella rättighe-
riella rättigheter, att vidta rättsliga åtgärder mot ter, såsom varumärkes- och märkesrätt, och know-
intrång eller att bistå franchisegivaren vid rättsliga how för användning och distribution av varor eller
åtgärder mot intrång. tillhandahållande av tjänster. Förutom licensen för de
immateriella rättigheterna tillhandahåller franchisegiva-
ren vanligtvis under avtalets löptid kommersiellt ellertekniskt bistånd, som t.ex. anskaffningstjänster, utbild-
ning, rådgivning om fastigheter, finansiell planering etc. (f) En skyldighet för franchisetagaren att inte använda
den know-how som licensierats av franchisegiva- Licensen och biståndet utgör integrerade delar av den
affärsidé som omfattas av franchiseavtalet. ren för andra ändamål än att utnyttja franchisen.
C 122/12 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(g) En skyldighet för franchisetagaren att inte överlåta fastställer de högsta rabatter som återförsäljaren får
de rättigheter och skyldigheter som följer av fran- bevilja från en föreskriven prisnivå, avtal om att
chiseavtalet utan franchisegivarens medgivande. leverantören beviljar rabatter eller återbetalar reklam-
kostnader med villkor om att en viss prisnivå skallhållas, att koppla föreskrivna försäljningspriser tillkonkurrenternas priser, hot, skrämsel, varningar, straff,förseningar eller avbrott i leveranser eller uppsägning (v) Förhållande till andra gruppundantag
av avtal om en viss prisnivå inte iakttas. Direkta eller
indirekta metoder för att uppnå prisbindning kangöras mer effektiva om de kombineras med åtgärder
(45) I artikel 2.5 anges att gruppundantaget inte skall
för att identifiera vilka återförsäljare som sänker tillämpas på vertikala avtal vars innehåll omfattas av
priserna, t.ex. införande av prisövervakningssystem något annat gruppundantag. Det betyder att gruppun-
eller en skyldighet för återförsäljare att rapportera dantaget inte inte skall tillämpas på vertikala avtal som
övriga medlemmar i distributionsnätet som avviker omfattas av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 5
från standardpriserna. På liknande sätt kan direkt eller i bilaga XIV till EES-avtalet om tekniköverföring (Euro-
indirekt prisbindning bli mera effektiv om den peiska kommissionens förordning (EG) nr 240/96 (19)),
kombineras med åtgärder som kan minska köparens den rättsakt som det hänvisas till i punkt 4a i bilaga XIV
incitament att sänka försäljningspriset, t.ex. att leveran- till EES-avtalet om försäljnings- och serviceavtal för
tören tillhandahåller en lista med rekommenderade motorfordon (Europeiska kommissionens förordning
priser för produkten eller att leverantören kräver att (EG) nr 1475/1995 (20)) eller de rättsakter som det
köparen skall använda en klausul om mest gynnade hänvisas till i punkterna 6 respektive 7 i bilaga XIV till
kunder. Liknande indirekta metoder och samma EES-avtalet om undantag för vertikala avtal som ingås i
”stödåtgärder” kan användas för att få högsta eller samband med horisontella avtal (förordningarna (EEG)
nr 417/85 (15) (21) och (EGC) nr 418/85 (22)), eller rekommenderade priser att fungera som prisbindning.
eventuella kommande förordningar av det slaget vilka Att leverantören tillhandahåller köparen en lista med
införlivats i EES-avtalet. rekommenderade eller högsta priser anses dock inte i
sig leda till prisbindning.
3. Särskilt allvarliga begränsningar enligt gruppundan-
taget
(46) Artikel 4 i gruppundantaget innehåller en förteckningöver särskilt allvarliga begränsningar som leder till att
hela det vertikala avtalet utesluts från gruppundantagetstillämpningsområde. Förteckningen över särskilt allvar-
liga begränsningar är tillämplig på vertikala avtal om
handel inom det område som omfattas av EES-avtalet.Om vertikala avtal rör export utanför eller import/
återimport från utanför EES, se domen i mål C-306/96,
Javico/Yves Saint Laurent (
23). Det är föga troligt att det
beviljas individuella undantag för vertikala avtal som
(48) I fråga om agentavtal är det i regel huvudmannen innehåller sådana särskilt allvarliga begränsningar.
som fastställer försäljningspriset eftersom agenten inte
blir varornas ägare. Om ett agentavtal omfattas avartikel 53.1 (se punkterna 12-20), skulle dock en
(47) Den särskilt allvarliga begränsning som anges i arti-
skyldighet som hindrar agenten från att dela sin fasta kel 4 a i gruppundantaget avser prisbindning, dvs. avtal
eller rörliga provision med kunden eller begränsar eller samordnade förfaranden som direkt eller indirekt
hans möjligheter att göra detta utgöra en särskilt syftar till att fastställa ett fast eller lägsta återförsäljnings-
allvarlig begränsning enligt artikel 4 a i gruppundanta- pris eller en fast eller lägsta prisnivå som köparen
get. Agenten skulle därmed kunna sänka det faktiska skall iaktta. Vad gäller avtalsklausuler eller samordnade
pris som betalas av kunden utan att minska huvud- förfaranden som direkt fastställer återförsäljningspriset
mannens inkomster (24). är begränsningen entydig. Prisbindning kan dock även
uppnås på indirekt väg. Exempel på detta är avtal som
(19) EGT L 31, 9.2.1996, s. 2.
(20) EGT L 145, 29.6.1995, s. 25.
(21) EGT L 53, 22.2.1985, s. 1. (24) Se t.ex. Europeiska kommissionens beslut 91/562/EEG (IV/
32.737 — Eirpage), EGT L 306, 7.11.1991, s. 22, särskilt (22) EGT L 53, 22.2.1985, s. 5.
(23) Se fotnot 11, s. 5. punkt 6.
23.5.2002 SV C 122/13 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(49) Den särskilt allvarliga begränsning som anges i arti- dad från aktiv försäljning från leverantören och samtliga
av leverantörens köpare inom det område som omfattas kel 4 b i gruppundantaget gäller avtal eller samordnade
förfaranden som direkt eller indirekt syftar till att av EES-avtalet till sitt särskilda område eller till sin
särskilda kundkategori. Leverantören tillåts kombinera begränsa köparens försäljningsmöjligheter, i den mån
begränsningarna gäller det område inom vilket eller de ett exklusivt område med en exklusiv kundkategori till
exempel genom att utse en ensamåterförsäljare för en kunder till vilka köparen får sälja de varor eller tjänster
som omfattas av avtalet. Denna särskilt allvarliga be- viss kundkategori inom ett visst område. Detta skydd
för exklusivt tilldelade områden eller kundkategorier gränsning gäller uppdelning av marknaden med avseen-
de på område eller kunder. Det kan vara en följd av måste dock möjliggöra passiv försäljning till sådana
områden eller kundkategorier. För tillämpningen av direkta skyldigheter, såsom skyldigheten att inte sälja
till vissa kunder eller till kunder inom vissa områden artikel 4 b i gruppundantaget tolkar EFTA:s övervak-
ningsmyndighet aktiv och passiv försäljning på följande eller skyldigheten att föra över beställningar från dessa
kunder till andra återförsäljare. Den kan också vara sätt:
följden av indirekta åtgärder som syftar till att förmå
återförsäljaren att inte sälja till sådana kunder, exempel-
vis utebliven eller sänkt bonus eller uteblivna ellersänkta rabatter, uteblivna leveranser, minskade leverans-
volymer eller begränsningar av leveransvolymer anpas-
sade till efterfrågan inom det tilldelade området eller
— Aktiv försäljning: 1) att aktivt närma sig enskilda den tilldelade kundkategorin, hot om uppsägning av
kunder inom en annan återförsäljares exklusivt avtal eller skyldigheter att överföra vinster. Den särskilt
tilldelade område eller kundkategori t.ex. genom allvarliga begränsningen kan också vara följden av att
direktpost eller direktbesök eller 2) att aktivt närma leverantören inte tillhandahåller en garantiservice som
sig en viss kundkategori eller vissa kunder inom omfattar hela EES, varigenom alla återförsäljare är
ett visst område som exklusivt tilldelats en annan skyldiga att tillhandahålla garantiservicen och får ersätt-
återförsäljare, genom reklam i medierna eller andra ning av leverantören för att de tillhandahåller denna
säljfrämjande åtgärder med särskild inriktning på service, också i fråga om varor som andra återförsäljare
den kundkategorin eller med inriktning på kunder säljer inom deras område. Det är ännu mera sannolikt
inom det området, eller 3) att upprätta ett lager att denna typ av metoder anses utgöra en begränsning
eller ett försäljningsställe på en annan återförsälja- av köparens försäljning om de kombineras med att
res exklusivt tilldelade område. leverantören inför ett övervakningssystem som syftar
till att kontrollera vart varorna faktiskt levereras (t.ex.
användning av viss märkning eller vissa serienummer).
Om alla återförsäljare åläggs ett förbud mot att sälja tillvissa slutanvändare klassificeras det inte som en särskilt
allvarlig begränsning, om det för produkten i fråga finns
objektiva skäl för förbudet, exempelvis ett allmänt
— Passiv försäljning: att tillgodose beställningar som förbud mot att sälja farliga ämnen till vissa kunder av
enskilda kunder själva tagit initiativ till, däribland hälso- eller säkerhetsskäl. Det betyder att inte heller
leverans av varor eller tjänster till sådana kunder. leverantören säljer till dessa kunder. Skyldigheter som
Allmän reklam eller allmänna säljfrämjande åtgär- åläggs återförsäljaren i fråga om hur leverantörens
der i medier eller på Internet som når kunder varumärke skall ställas fram klassificeras inte heller som
i andra distributörers exklusiva områden eller särskilt allvarliga.
kundkategorier men som kan anses utgöra ett
försvarbart sätt att nå kunder utanför dessa områ-den eller kundkategorier, exempelvis nå kunder
inom icke-exklusiva områden eller inom det egna
området utgör passiv försäljning.
(50) Det finns fyra undantag till den särskilt allvarligabegränsningen enligt artikel 4 b i gruppundantaget.
Det första undantaget ger en leverantör möjlighet att
(51) Alla återförsäljare måste få använda Internet för att göra
reklam eller sälja produkter. Att begränsa återförsäljares begränsa sina direkta köpares aktiva försäljning till ett
område eller en kundkategori som en annan köpare användning av Internet skulle kunna vara förenligt med
gruppundantaget endast om de säljfrämjande åtgärderna tilldelats ensamrätt till, eller som leverantören har
förbehållit sig själv. Ett område eller en kundkategori på Internet eller försäljningen via Internet skulle leda till
en aktiv försäljning till andra återförsäljares exklusivt anses vara exklusivt tilldelade när leverantören åtar sig
att sälja sin produkt till en enda återförsäljare för tilldelade områden eller kundkategorier. I regel anses
användningen av Internet inte som en form av aktiv distribution i ett särskilt område eller till en särskild
kundkategori och där den ensamåterförsäljaren är skyd- försäljning till sådana områden eller kundkategorier
C 122/14 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
eftersom det är ett berättigat sätt att nå alla kunder. Att yrkesmässiga slutanvändare eller slutkonsumenter. Det
betyder att återförsäljare i ett selektivt distributionssys- det kan få effekter utanför det egna området eller den
egna kundkategorin är en följd av att tekniken gör att tem, såsom detta definieras i artikel 1 d i gruppundanta-
get, inte kan åläggas begränsningar i fråga om de reklamen och de säljfrämjande åtgärderna är lättåtkom-
liga var man än befinner sig. Om en kund besöker en användare eller agenter som företräder de användare de
får sälja till. Också i ett selektivt distributionssystem bör återförsäljares webbsida och kontaktar distributören
och om en sådan kontakt leder till försäljning, inklusive återförsäljaren ha möjlighet att göra reklam och sälja
med hjälp av Internet. Avtal om selektiv distribution får leverans, anses detta som passiv försäljning. Det språk
som används på webbsidan eller i kommunikationen kombineras med ensamåterförsäljaravtal förutsatt att
aktiv och passiv försäljning inte är begränsad någons- spelar i regel ingen roll i det avseendet. En webbsida
betraktas inte som en form av aktiv försäljning, i den tans. Leverantören får därför förbinda sig att endast
leverera till en återförsäljare eller ett fåtal återförsäljare mån den inte är särskilt inriktad på att främst nå kunder
inom det område eller den kundkategori som exklusivt inom ett visst område.
tilldelats en annan återförsäljare, exempelvis genom att
använda rubriker eller länkar på sidor som är särskilt
gjorda för dessa exklusivt tilldelade kunder. Att skickaej begärd e-post till enskilda kunder eller kundkategorier
betraktas dock som aktiv försäljning. Samma övervä-
(54) I ett selektivt distributionssystem kan begränsningar
ganden gäller vid katalogförsäljning. Trots det som sagts dessutom åläggas avseende återförsäljarens möjlighet
ovan kan leverantören kräva kvalitetsstandarder för att bestämma var hans affärslokaler skall ligga. Auktori-
användningen av Internet-webbplatsen för återförsälj- serade återförsäljare kan förhindras att bedriva sin
ningen av sina varor, på samma sätt som leverantören verksamhet från olika lokaler eller att öppna ett nytt
kan kräva kvalitetsstandarder för en butik eller för försäljningsställe på någon annan plats. Om återförsälja-
reklam och säljfrämjande åtgärder i allmänhet. Det rens försäljningsställe är rörligt (”kringresande försälj-
sistnämnda kan bli relevant särskilt vid selektiv distribu- ning”) är det tillåtet att definiera ett område utanför
tion. Ett direkt förbud mot försäljning via Internet eller vilket det rörliga försäljningsstället inte får drivas.
katalog är möjligt endast om det finns objektiva skäl för
detta. I alla händelser kan leverantören inte förbehållasig själv försäljning och/eller reklam via Internet.
(55) Den särskilt allvarliga begränsning som anges i arti-kel 4 d i gruppundantaget avser en begränsning avkorsvisa leveranser mellan auktoriserade återförsäljare i
ett selektivt distributionssystem. Detta innebär att ett
avtal eller ett samordnat förfarande varken direkt ellerindirekt får ha till syfte att hindra att de auktoriserade
återförsäljarna handlar med varandra med varor som
(52) Det finns tre andra undantag till den andra särskilt omfattas av avtalet. Auktoriserade återförsäljare måste
allvarliga begränsningen enligt artikel 4 b i gruppundan- få fortsätta att köpa in de varor som omfattas av avtalet
taget. Alla tre undantag gör det möjligt att begränsa från andra auktoriserade återförsäljare i nätet, vilka är
både aktiv och passiv försäljning. Det är således möjligt verksamma antingen på samma eller på en annan nivå i
att begränsa möjligheterna för en grossist att sälja leveranskedjan. Det betyder att selektiv distribution inte
till slutanvändare, att begränsa möjligheterna för en kan kombineras med vertikala begränsningar som syftar
auktoriserad återförsäljare i ett selektivt distributionssys- till att tvinga återförsäljare att endast köpa in de
tem att i något som helst handelsled sälja till icke produkter som omfattas av avtalet från en viss källa, till
auktoriserade återförsäljare på marknader där ett sådant exempel med exklusiva inköpsavtal. Det betyder också
selektivt distributionssystem tillämpas, och att begränsa att inga begränsningar kan åläggas auktoriserade gros-
möjligheterna för en köpare av komponenter som sister inom ett selektivt distributionsnät i fråga om
levererats i syfte att införlivas att återförsälja dessa till deras försäljning av produkten i fråga till auktoriserade
konkurrenter till leverantören. Med komponent avses detaljister.
alla mellanprodukter och med införlivande all använd-
ning av insatsvaror för att producera varor.
(56) Den särskilt allvarliga begränsning som anges i arti-
kel 4 e i gruppundantaget gäller avtal som hindrar eller
begränsar slutanvändares, självständiga reparatörers ochtjänsteleverantörers tillgång till reservdelar direkt från
tillverkaren av dessa. Ett avtal mellan en reservdelstillver-
kare och en köpare som införlivar dessa delar i sinaegna produkter (OEM-tillverkare ”Original Equipment
(53) Den särskilt allvarliga begränsning som anges i arti-
kel 4 c i gruppundantaget avser att medlemmar i ett Manufacturer”), får varken direkt eller indirekt hindra
eller begränsa tillverkarens försäljning av dessa reservde- selektivt distributionssystem begränsar aktiv eller passiv
återförsäljning till användare, oavsett om dessa är lar till slutanvändare, oberoende reparatörer eller tjäns-
23.5.2002 SV C 122/15 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
televerantörer. Indirekta begränsningar kan uppstå sär- hindra köparen från att säga upp konkurrensklausulen i
slutet av femårsperioden. Återbetalningen skall delas skilt om leverantören av reservdelarna åläggs begräns-
ningar när det gäller att tillhandahålla teknisk informa- upp i lika stora eller successivt minskande avbetalningar.
Detta påverkar inte möjligheten att skjuta upp återbetal- tion och särskild utrustning som är nödvändig för att
användare, självständiga reparatörer eller tjänsteleveran- ningen, t.ex. för ett nytt försäljningsställe, under det
första eller de två första åren tills dess att försäljningen törer skall kunna använda reservdelar.
nått upp till en viss nivå. Köparen måste ha möjlighet
att återbetala resten av skulden om det fortfarande finnsen resterande skuld när konkurrensklausulen upphör att
gälla. Likaledes gäller att om leverantören tillhandahåller
köparen utrustning som inte avser endast en kund, Avtalet får dock innehålla begränsningar av leveranser
skall köparen ha möjlighet att överta utrustning till av reservdelar till de reparatörer eller tjänsteleverantörer
marknadsvärdet när konkurrensklausulen löper ut. som OEM-tillverkaren anförtrott reparation eller under-
håll av sina egna produkter. OEM-tillverkaren kan medandra ord kräva att få leverera de reservdelar som det
egna reparations- och servicenätet köper in.
4. Villkor enligt gruppundantaget
(59) Tidsgränsen på fem år gäller inte om köparen säljer
varorna eller tjänsterna ”från lokaler och mark som ägs
av leverantören eller som leverantören hyr av en tredje
man som inte har någon anknytning till köparen”. I (57) I artikel 5 i gruppundantaget undantas vissa skyldigheter
sådana fall får konkurrensklausulen ha samma varaktig- från gruppundantaget även om tröskelvärdet för mark-
het som den period under vilken köparen besitter nadsandelen inte överskrids. Gruppundantaget gäller
lokalerna (artikel 5 a i gruppundantaget). Orsaken till dock fortfarande resten av det vertikala avtalet om den
undantaget är att det i regel är orimligt att vänta sig att delen kan avskiljas från de skyldigheter som inte
en leverantör skall tillåta att konkurrerande produkter undantas.
säljs från lokaler och mark som ägs av leverantören
utan dennes tillstånd. Konstgjorda ägandeförhållanden
som konstruerats för att kringgå tidsgränsen på fem år
kan inte omfattas av detta undantag.
(58) Det första undantaget anges i artikel 5 a i gruppundanta-get och gäller konkurrensklausuler. Genom konkurrens-klausuler åläggs köparen att av leverantören eller av ett
annat företag som leverantören utsett köpa mer än 80 %
av sina totala inköp under året innan av de varor eller
tjänster som omfattas av avtalet och substitut för dessa
(se definitionen i artikel 1 b i gruppundantaget), vilketgör det omöjligt för köparen att köpa in konkurrerande
varor eller tjänster eller begränsar sådana inköp till 20 %
av köparens totala inköp. Om det inte finns någrarelevanta uppgifter om köparens inköp under det år
som föregick det år då avtalet slöts, får köparens
bästa möjliga uppskattningar av sitt totala årliga behov
(60) Det andra undantaget från gruppundantaget anges iartikel 5 b i detta och avser konkurrensklausuler som användas. Sådana konkurrensklausuler omfattas inte av
gruppundantaget om deras varaktighet är obegränsad gäller efter det att avtalet löpt ut. Sådana klausuler
omfattas i regel inte av gruppundantaget, om klausulen eller överstiger fem år. Konkurrensklausuler som under-
förstått fortsätter att gälla efter femårsperiodens utgång i fråga inte är nödvändig för att skydda know-how som
leverantören överfört till köparen, begränsar sig till det omfattas inte heller av gruppundantaget. Konkurrens-
klausuler omfattas dock om deras varaktighet är begrän- försäljningsställe varifrån köparen har bedrivit verksam-
het under avtalsperioden och är begränsad till en sad till fem år eller mindre, eller om en förlängning
utöver femårsperioden kräver uttryckligt medgivande period om ett år. Enligt definitionen i artikel 1 f i
gruppundantaget måste ifrågavarande know-how vara av bägge parter och ingenting hindrar köparen från att
säga upp konkurrensklausulen i slutet av femårsperio- ”väsentlig”, vilket betyder att den ”omfattar information
som är oundgänglig för köparen när det gäller använd- den. Om avtalet exempelvis innehåller en konkurrens-
klausul med en varaktighet på fem år och leverantören ning och vidareförsäljning av de varor eller tjänster som
omfattas av avtalet”. ger köparen ett lån, bör återbetalningen av lånet inte
C 122/16 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(61) Det tredje undantaget från gruppundantaget anges i tvist uppstår kan ett företag fortfarande göra en anmälan
till den behöriga myndigheten (27) enligt EES-avtalet. I artikel 5 c i detta och gäller försäljning av konkurrerande
varor i ett selektivt distributionssystem. Gruppundanta- så fall kan EFTA:s övervakningsmyndighet, om den fått
anmälan, bevilja undantag för det vertikala avtalet med get omfattar en kombination av selektiv distribution
och en konkurrensklausul, som generellt ålägger återför- retroaktiv verkan från den dag då avtalet trädde i kraft,
om alla fyra villkor i artikel 53.3 är uppfyllda. En säljarna att inte sälja konkurrerande varumärken. Om
leverantören däremot antingen direkt eller indirekt anmälande part behöver inte förklara varför avtalet
inte anmälts tidigare och kommer inte att nekas ett hindrar de återförsäljare den har valt från att köpa
produkter för återförsäljning från vissa konkurrerande retroaktivt undantag endast på grund av att avtalet inte
anmälts tidigare. Varje anmälan kommer att bedömas leverantörer, kan en sådan skyldighet inte omfattas
av gruppundantaget. Syftet med att utesluta denna individuellt. A ¨ndringen av artikel 4.2 i kapitel II i
protokoll 4 till övervakningsavtalet bör undanröja skyldighet ur gruppundantaget är att undvika att ett
antal leverantörer, som använder samma försäljnings- konstlade tvister inför nationell domstol och därigenom
öka den civilrättsliga verkställbarheten av avtal. Genom ställen inom ett selektivt distributionssystem, hindrar en
viss konkurrent eller vissa konkurrenter från att använda ändringen beaktas även den situationen där företag inte
har anmält för att de antog att avtalet omfattades av dessa försäljningsställen till att distribuera sina produk-
ter (avskärmning av en konkurrerande leverantör, vilket gruppundantaget.
är en form av kollektiv bojkott) (25).
5. Ingen presumtion om olaglighet utanför gruppundan- (64) Eftersom dagen för anmälan inte längre begränsar
taget EFTA:s övervakningsmyndighets möjlighet att bevilja
undantag måste nationella domstolar bedöma sannolik-
heten av att artikel 53.3 skall tillämpas avseende
vertikala avtal som omfattas av artikel 53.1. Om(62) Vertikala avtal som inte omfattas av gruppundantaget
en sådan sannolikhet föreligger, bör de nationella presumeras inte vara olagliga men kan kräva en indivi-
domstolarna skjuta upp behandlingen av målet i avvak- duell granskning. Företag uppmuntras att göra sin egen
tan på ett ställningstagande från EFTA.s övervaknings- bedömning utan anmälan. Om EFTA:s övervaknings-
myndighet. Nationella domstolar får dock vidta interi- myndighet gör en individuell granskning kommer den
mistiska åtgärder i avvaktan på EFTA:s övervaknings- att ha bevisbördan för att avtalet i fråga strider mot
myndighets bedömning i fråga om tillämpligheten av artikel 53.1. Om väsentliga konkurrenshämmande ef-
artikel 53, på samma sätt som när de begär förhandsav- fekter påvisas, kan företagen lägga fram bevis för att
görande från EFTA-domstolen enligt artikel 34 i över- avtalen leder till effektivitetsvinster och förklara varför
vakningsavtalet. Det är inte nödvändigt att skjuta upp det är troligt att ett visst distributionssystem ger fördelar
ett förfarande om förbudsföreläggande, när nationella som är av betydelse med avseende på villkoren för
domstolar har behörighet att själva bedöma sannolikhe- undantag enligt artikel 53.3.
ten för att artikel 53.3 tillämpas (28).
6. Inget behov av anmälningar som försiktighetsåtgärd
(65) Förutom vid tvister i nationella domstolar eller klagomål
kommer anmälningar av vertikala avtal inte att ges(63) Enligt artikel 4.2 i kapitel II i protokoll 4 till övervak-prioritet i EFTA:s övervakningsmyndighets politik förningsavtalet, senast ändrat genom ett avtal mellan EFTA-tillämpning av konkurrensreglerna. Anmälningar somstaterna av den 11 maj 2000 (26), kan vertikala avtalsådana ger inte någon provisorisk giltighet för attbeviljas ett undantag enligt artikel 53.3 från och medverkställa avtal. Om företag inte har anmält ett avtal pådet datum då de träder i kraft, även om anmälan skergrund av att de i god tro utgick från att tröskelvärdetefter detta datum. Detta innebär i praktiken att någonför marknadsandelar enligt gruppundantaget inte över-anmälan inte behöver göras av försiktighetsskäl. Om enskreds, kommer EFTA:s övervakningsmyndighet inte att
ålägga böter.
(25) Ett exempel på indirekta åtgärder som har sådana utestängande
effekter ingår i Europeiska kommissionens beslut 92/428/EEG,ärende IV/33.592, Parfum Givenchy (EGT L 236, 19.8.1992,
s. 11).
(26) ”Avtal mellan EFTA-staterna om ändring av protokoll 4 till (27) Se fotnot 5, s. 4.
(28) Se EG-domstolens dom i mål C-234/89, Delimitis mot Henninger avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av en övervak-
ningsmyndighet och en domstol”, 11.5.2000 (ej offentliggjort). Bräu, Rec. 1991, s. I-935, punkt 52.
23.5.2002 SV C 122/17 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
7. Uppdelning av avtal övergångsperiod för vertikala avtal som redan är i kraft
den 1 juni 2000 och som inte uppfyller villkoren förundantag enligt gruppundantaget men som uppfyller
villkoren för undantag i de gruppundantag som upphör
(66) Gruppundantaget undantar vertikala avtal under förut-att gälla den 31 maj 2000 (de rättsakter som detsättning att de inte innehåller eller tillämpas tillsammanshänvisas till i punkterna 2 och 3 i bilaga XIV tillmed någon av de särskilt allvarliga begränsningar som
EES-avtalet innan de ändringar som gjordes genomförtecknats i artikel 4. Om det finns en eller flera särskiltGemensamma EES-kommitténs beslut nr 18/2000 träd-allvarliga begränsningar går gruppundantaget förloratde i kraft den 1 juni 2000 (Europeiska kommissionensför hela det vertikala avtalet. Det går inte att särskilja
förordningar (EEG) nr 1983/83, (EEG) nr 1984/83särskilt allvarliga begränsningar från resten av avtalet.och (EEG) nr 4087/88). Tillkännagivandet från EFTA:s
övervakningsmyndighet om dessa rättsakter som löper
ut upphör också att gälla den 31 maj 2000. De(67) Regeln om uppdelning av avtal gäller emellertid påförordningar som löper ut kan omfatta de sistnämndade villkor som anges i artikel 5 i gruppundantaget.avtalen till och med den 31 december 2001. Avtal somGruppundantaget går därför bara förlorat avseende deningåtts av leverantörer med en marknadsandel på högstdel av det vertikala avtalet som inte uppfyller villkoren i30 %, vilka med sina köpare undertecknat avtal medartikel 5.konkurrensklausuler som har en varaktighet på mer än
fem år, omfattas av gruppundantaget om högst fem åråterstår av avtalens löptid den 1 januari 2002.
8. En produktportfölj distribueras via samma distribu-
tionssystem
(68) Om en leverantör använder samma distributionsavtalför att distribuera flera olika varor eller tjänster, kan
vissa av dessa med hänsyn till tröskelvärdet för mark-
IV. ÅTERKALLELSE AV GRUPPUNDANTAGET OCH FO ¨R-nadsandelar omfattas av gruppundantaget och andraKLARING ATT GRUPPUNDANTAGET INTE A ¨Rinte. I så fall tillämpas gruppundantaget på de varor ochTILLA ¨MPLIGTtjänster som uppfyller tillämpningsvillkoren.
(69) För varor eller tjänster som inte omfattas av gruppun-
dantaget gäller de allmänna konkurrensreglerna, vilketinnebär
1. Återkallelseförfarande — att det inte finns något gruppundantag men inte
heller någon presumtion om olaglighet,
— att kommissionen, om det föreligger en överträdel-
se av artikel 53.1 som inte kan få undantag,
(71) Gruppundantagets presumtion om laglighet kan återkal-
kommer att undersöka om det finns lämpliga las om ett vertikalt avtal, antingen bedömt enskilt eller i
lösningar på konkurrensproblemet inom det ak- kombination med liknande avtal som tillämpas av
tuella distributionssystemet, konkurrerande leverantörer eller köpare, omfattas av
artikel 53.1 och inte uppfyller alla villkoren i arti-kel 53.3. Detta kan vara fallet i fråga om exklusiva— att den berörda leverantören måste vidta andraleverantörsavtal när en leverantör, eller en köpare, somdistributionsarrangemang om det inte finns någrahar en marknadsandel på högst 30 % ingår ett vertikaltsådana lämpliga lösningar.avtal som inte ger upphov till några objektiva fördelar
av sådan art att de kan kompensera för de skador de
Denna situation kan även uppstå när artikel 54 är kan åsamka konkurrensen. Detta kan vara fallet särskilt i
tillämplig i fråga om vissa varor men inte andra. fråga om återförsäljningen av varor till slutkonsumenter,
som ofta har en mycket svagare ställning än professio-
nella köpare av mellanprodukter. Nackdelarna med ettvertikalt avtal kan ha en större effekt vid försäljning
till slutkonsumenter än vid försäljning och inköp av9. O¨vergångsperiodmellanprodukter. Om villkoren enligt artikel 53.3 inte
uppfylls, kan EFTA:s övervakningsmyndighet, i fall där
den är behörig att vidta åtgärder med stöd av artikel 56
i EES-avtalet, återkalla gruppundantaget med stöd av 70. Gruppundantaget gäller från och med den 1 juni
2000. I artikel 12 i gruppundantaget föreskrivs en artikel 6 för att fastställa en överträdelse av artikel 53.1.
C 122/18 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(72) Om återkallelseförfarandet tillämpas av EFTA:s övervak- eller åtminstone att återkalla gruppundantaget, får EES-
staten begära att EFTA:s övervakningsmyndighet inleder ningsmyndighet, har denna bevisbördan för att avtalet
omfattas av artikel 53.1 och att det inte uppfyller alla ett förfarande i detta syfte.
fyra villkor i artikel 53.3.
(73) Särskilt kan det vara så att villkoren för ett undantagenligt artikel 53.3 inte är uppfyllda om tillträde till
den relevanta marknaden eller konkurrens på denna
(77) Europeiska kommissionen och EFTA:s övervaknings-
begränsas märkbart av den kumulativa effekten av myndighet delar, i enlighet med bestämmelserna i
parallella nät av liknande vertikala avtal som tillämpas artikel 56 i EES-avtalet om fördelningen av ärenden
av konkurrerande leverantörer eller köpare. Parallella mellan de båda myndigheterna, den exklusiva behörig-
nät av vertikala avtal anses liknande om de innehåller heten att återkalla gruppundantaget avseende vertikala
begränsningar som ger liknande verkningar på markna- avtal som begränsar konkurrensen på en relevant geo-
den. Liknande verkningar uppstår vanligtvis när vertika- grafisk marknad som är vidare än en enskild EES-stats
la begränsningar som tillämpas av konkurrerande leve- territorium. När en EES-stats territorium eller en del av
rantörer eller köpare ingår i en av de fyra grupper som detta utgör den relevanta geografiska marknaden, har
räknas upp i punkterna 104-114. En sådan situation den behöriga övervakningsmyndigheten och EES-staten
kan till exempel uppstå när vissa leverantörer på en parallell behörighet att återkalla gruppundantaget. Såda-
marknad tillämpar rent kvalitativ selektiv distribution na fall lämpar sig ofta för en decentraliserad tillämpning
medan andra leverantörer på den marknaden tillämpar vid nationella konkurrensmyndigheter. EFTA:s övervak-
kvantitativ selektiv distribution. Under sådana förhållan- ningsmyndighet förbehåller sig dock, inom EFTA-pela-
den måste man vid bedömningen beakta de konkurrens- ren, rätten att behandla vissa ärenden av särskilt intresse
hämmande effekter som kan hänföras till varje enskilt enligt EES-avtalet, t.ex. ärenden som ger upphov till en
nät av avtal. Eventuellt kan en återkallelse beröra endast ny rättsfråga.
begränsningar som leder till en kvantitativ begränsning
av antalet auktoriserade återförsäljare. Andra fall där ettbeslut om återkallelse kan fattas omfattar situationer
där köparen, exempelvis i fråga om exklusiva leverantör-
savtal och ensamåterförsäljaravtal, har ett betydandemarknadsinflytande i det relevanta efterföljande mark-
(78) Nationella beslut om återkallelse måste fattas i enlighetnadsled där köparen säljer varorna eller tillhandahållermed förfarandena i nationell lagstiftning och kommertjänsterna.endast att få effekt inom den berörda EES-statens
territorium. Sådana nationella beslut får inte skada en
enhetlig tillämpning av EES konkurrenslagstiftning eller
(74) Det är bara de företag som i betydande utsträckning effekten av de rättsakter som antagits för att genomföra
bidrar till en konkurrenshämmande kumulativ effekt denna (30). För att iaktta denna princip måste de natio-
som kan hållas ansvariga för den. Avtal som ingås nella konkurrensmyndigheterna utföra sin bedömning
mellan företag som inte bidrar till den kumulativa enligt artikel 53 mot bakgrund av de relevanta kriterier
effekten i betydande utsträckning omfattas inte av som fastlagts av EFTA-domstolen samt EG-domstolen
förbudet i artikel 53.1 (29) och därmed inte heller och förstainstansrätten samt i Europeiska kommissio-
av återkallelseförfarandet. Bedömningen av ett sådant nens och EFTA:s övervakningsmyndighets tillkännagi-
bidrag kommer att göras enligt de kriterier som anges i vanden och beslutspraxis.
punkterna 137-229.
(75) Ett beslut om återkallelse kan bara ha ex nunc-effekt,
vilket innebär att avtalens status som undantagna inte
påverkas förrän den dag då beslutet träder i kraft.(79) EFTA:s övervakningsmyndighet anser att samrådsförfa-
randena i dess meddelande om samarbete mellan EFTA:s
övervakningsmyndighet och medlemsstaternas konkur-rensmyndigheter (
31) bör användas för att motverka (76) Enligt artikel 7 i gruppundantaget får den behöriga
myndigheten i en EES-stat återkalla gruppundantaget risken för motstridiga beslut och dubbla förfaranden.
avseende vertikala avtal som har konkurrenshämmandeeffekter på den EES-statens territorium eller en del av
detta som har samtliga kännetecken på en avgränsad
geografisk marknad. Om en EES-stat inte har antagitlagstiftning som ger den nationella konkurrensmyndig-
heten möjlighet att tillämpa EES konkurrenslagstiftning
(30) EG-domstolens dom i mål 14/68, Walt Wilhelm m.fl. mot
Bundeskartellamt, Rec. 1969, s. 1, punkt 4, och i Delimitis-målet.
(31) EGT C 307, 12.12.2000, s. 6 och EES-supplementet till EGT
nr 1, 12.12.2000, s. 5, punkterna 49-53. (29) Domen i målet Delimitis.
23.5.2002 SV C 122/19 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
2. Förklaring att gruppundantaget inte är tillämpligt (84) Vid bedömningen av behovet av att tillämpa artikel 8
kommer den behöriga övervakningsmyndigheten attöverväga om individuell återkallelse skulle vara en
lämpligare åtgärd. Detta kan särskilt vara beroende av
hur många konkurrerande företag som bidrar till enkumulativ effekt på en marknad eller hur många
(80) Enligt artikel 8 i gruppundantaget får den behörigageografiska marknader inom EES som påverkas.övervakningsmyndigheten förklara att gruppundantaget
inte skall tillämpas på parallella nät av liknande vertikalabegränsningar om dessa omfattar mer än 50 % av en
relevant marknad. En sådan åtgärd riktar sig inte till
enskilda företag, utan berör alla företag vilkas avtaldefinieras i rättsakten om att gruppundantaget inte skall
tillämpas.
(85) Rättsakter som antas med stöd av artikel 8 måste klart
ange sitt tillämpningsområde. Detta betyder för detförsta att den behöriga övervakningsmyndigheten måste
definiera en eller flera relevanta produktmarknader och
geografiska marknader och för det andra att den måsteidentifiera vilken typ av vertikalt avtal som inte längre
(81) Återkallelsen av gruppundantaget enligt artikel 6 inne-
skall omfattas av gruppundantaget. Vad gäller den bär att det fattas ett beslut om att ett enskilt företag har
sistnämnda aspekten kan den behöriga övervaknings- överträtt artikel 53, medan effekten av en rättsakt enligt
myndigheten anpassa räckvidden för rättsakten om att artikel 8 endast är att gruppundantaget inte längre
inte tillämpa gruppundantaget till de konkurrenspro- tillämpas avseende de berörda begränsningarna och
blem den avser att lösa. Till exempel skall den behöriga marknaderna och att artikel 53.1 och 53.3 åter tillämpas
övervakningsmyndigheten vid fastställandet av mark- fullt ut. Efter antagandet av en rättsakt som förklarar
nadstäckningsgraden på 50 % beakta alla parallella nät att gruppundantaget inte är tillämpligt avseende vissa
av avtal som endast rör ett enda varumärke, men den vertikala begränsningar på en viss marknad, kommer
kan ändå begränsa räckvidden för rättsakten om att inte artikel 53 att tillämpas på enskilda avtal med ledning
tillämpa gruppundantaget så att den endast skall anses av rättspraxis från EFTA-domstolen samt Europeiska
omfatta konkurrensklausuler som överskrider en viss gemenskapernas domstol och förstainstansrätt och till-
giltighetstid. Således kan avtal med kortare giltighetstid kännagivanden och beslutspraxis från EFTA:s övervak-
eller avtal av mindre begränsande natur förbli opåverka- ningsmyndighet och Europeiska gemenskapernas kom-
de med hänsyn till att de leder till en lägre grad mission. Eventuellt fattar EFTA:s övervakningsmyndig-
av avskärmning. När selektiv distribution på en viss het beslut i ett individuellt ärende, vilket kan ge
marknad används i kombination med ytterligare be- vägledning till alla de företag som är verksamma på den
gränsningar, såsom konkurrensklausuler eller kvanti- berörda marknaden.
tetsbegränsningar, kan rättsakten om att gruppundanta-
get inte skall tillämpas avse endast dessa ytterligarebegränsningar. Om det är lämpligt kan den behöriga
övervakningsmyndigheten också ge vägledning genom
att ange den marknadsandel som på den specifika
(82) Vad gäller beräkningen av huruvida marknadstäcknings- marknaden kan betraktas som otillräcklig för att ett
graden över- eller understiger 50 % måste hänsyn tas till enskilt företag skall kunna ge ett betydande bidrag till
varje enskilt nät av vertikala avtal som innehåller den kumulativa effekten.
begränsningar, eller kombinationer av dessa, som ger
liknande verkningar på marknaden. Liknande verk-
ningar uppstår normalt om de ingår i någon av de fyra
grupper som anges nedan i punkterna 104-114.
(86) Den övergångsperiod på minst sex månader som denbehöriga övervakningsmyndigheten måste fastställa en-ligt artikel 8.2 bör ge företagen möjlighet att anpassa
(83) Artikel 8 innebär inte att den behöriga övervaknings-
sina avtal med hänsyn till rättsakten om att gruppundan- myndigheten är skyldig att agera när marknadstäck-
taget förklaras icke tillämpligt. ningsgraden på 50 % överskrids. I allmänhet är det
lämpligt att inte tillämpa gruppundantaget, när det är
sannolikt att tillträde till den relevanta marknaden ellerkonkurrens på denna begränsas märkbart. Detta kan
särskilt vara fallet när parallella och selektiva distribu-
tionsnät som omfattar mer än 50 % av en marknadbygger på urvalskriterier som inte är nödvändiga med
hänsyn till arten av de aktuella varorna eller som
(87) En rättsakt om att gruppundantaget inte skall tillämpas
påverkar inte de berörda avtalens status som undantag- diskriminerar vissa distributionsformer för försäljning
av dessa varor. na under perioden innan rättsakten träder i kraft.
C 122/20 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
V. MARKNADSDEFINITION OCH BERA ¨KNING AV MARK- (91) För tillämpningen av gruppundantaget är leverantörens
NADSANDELAR marknadsandel dennes andel av den relevanta produkt-
marknad och geografiska marknad där han säljer till sina
köpare (33). I exemplet i punkt 92 är detta marknad A.
Produktmarknaden är först och främst beroende avutbytbarheten ur köparnas synvinkel. Om den leverera-1. Tillkännagivande från EFTA:s övervakningsmyndighetde produkten används som en insatsvara för att tillverkaom definition av den relevanta marknadenandra produkter och generellt inte kan kännas igen i
den färdiga produkten eller tjänsten, definieras produkt-
marknaden i regel enligt direktköparnas preferenser.
(88) Tillkännagivandet från EFTA:s övervakningsmyndighet Köparnas kunder har i regel inga starka preferenser när
om definitionen av relevant marknad i Europeiska det gäller de insatsvaror köparna använder. De vertikala
ekonomiska samarbetsområdets (EES) konkurrenslag- begränsningar leverantören och köparen av insatsvaran
stiftning (32) ger vägledning om de regler, kriterier och kommit överens om gäller endast försäljning och köp
bevis som EFTA:s övervakningsmyndighet använder när av mellanprodukten och inte försäljningen av den
den behandlar frågor som gäller marknadsdefinition. färdiga produkten. I fråga om distribution av slutpro-
Tillkännagivandet bör ligga till grund för bedömningen dukter, påverkas eller avgörs vad som är utbytbara
av frågor om marknadsdefinition. Det kommer inte att produkter för de direkta köparna av slutkonsumenter-
förklaras närmare i dessa riktlinjer, som endast kommer nas preferenser. En distributör kan inte i egenskap av
att behandla specifika frågor som uppkommer i sam- återförsäljare bortse från slutkonsumenternas preferen-
band med vertikala begränsningar och som inte tas upp ser vid inköp av slutprodukter. Dessutom gäller de
i det generella tillkännagivandet om definitionen av vertikala begränsningarna i distributionsledet ofta inte
relevant marknad. endast försäljning av varor mellan leverantör och köpa-
re, utan också återförsäljning av dessa varor. Eftersom
det vanligtvis råder konkurrens mellan olika distribu-tionsformer definieras marknader generellt inte efter
vilken distributionsform som används. I de fall där2. Den relevanta marknaden för beräkningen av tröskel-leverantörer vanligen säljer en portfölj av produkter,värdet på 30 % för marknadsandelar enligt gruppundan-kan hela portföljen avgöra produktmarknaden närtagetportföljerna och inte de enskilda produkterna betraktas
som utbytbara av köparna. Eftersom köparna på mark-nad A är professionella inköpare, är den geografiska
marknaden vanligtvis vidare än på en marknad där
(89) Enligt artikel 3 i gruppundantaget är det i regel leveran-
törens marknadsandel som är avgörande för om grup- varan säljs till slutkonsumenter. Detta leder ofta till attpundantaget skall tillämpas. I fråga om vertikala avtal nationella marknader eller vidare geografiska marknader
som ingåtts mellan en sammanslutning av detaljister och definieras.
enskilda medlemmar av denna är det sammanslutningen
som är leverantör och som måste ta hänsyn till sin
marknadsandel som leverantör. Endast i fråga om
exklusiva leverantörsavtal enligt definitionen i artikel 1
c i gruppundantaget är det köparens marknadsandel,
och endast den marknadsandelen, som är avgörande förom gruppundantaget skall tillämpas.
(90) För att beräkna marknadsandelen är det nödvändigt att
definiera den relevanta marknaden. Därvid måste både
den relevanta produktmarknaden och den relevantageografiska marknaden definieras. Den relevanta pro-
(92) När det gäller exklusiva leverantörsavtal är köparensduktmarknaden omfattar alla varor eller tjänster som påmarknadsandel dennes andel av alla inköp på dengrund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänktarelevanta inköpsmarknaden (34). I nedanstående exem-användningen av konsumenterna betraktas som utbyt-pel är detta också marknad A . bara. Den relevanta geografiska marknaden omfattar
det område inom vilket de berörda företagen tillhanda-
håller de relevanta varorna eller tjänsterna, inom vilken
konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som (33) Till exempel den nederländska marknaden för nya ersättnings-
däck för lastbilar, bussar och liknande fordon i målet Michelin kan skiljas från angränsande geografiska områden fram-
(EG-domstolens dom i mål 322/81, Nederlandsche Banden- för allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrens-
Industrie Michelin mot kommissionen, Rec. 1983, s. 3461) och villkoren.
de olika marknaderna för kött i ärendet om danska slakterier,kommissionens beslut 2000/42/EG i ärende nr IV/M.1313,Danish Crown/Vestjyske Slagterier, EGT L 20, 25.1.2000, s. 1.
(34) Till exempel inköpsmarknaden i kommissionens beslut 1999/
674/EG, ärende nr IV/M.1221 (Rewe/Meinl), EGT L 274, (32) EGT L 200, 16.7.1998, s. 48 och EES-supplementet till EGT
nr 28, 16.7.1998, s. 3. 23.10.1999. s. 1.
23.5.2002 SV C 122/21 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(93) Om ett vertikalt avtal omfattar tre parter som var (95) Om det vertikala avtalet, utöver bestämmelser om
leveranser av den vara som omfattas av avtalet, också och en är verksam i olika handelsled måste deras
marknadsandelar ligga under tröskelvärdet på 30 % för innehåller bestämmelser om immateriella rättigheter —
t.ex. om användningen av leverantörens varumärke — marknadsandelar i båda handelsleden för att omfattas
av gruppundantaget. Om till exempel en tillverkare, en vilket hjälper köparen att saluföra den vara som omfat-
tas av avtalet, är leverantörens marknadsadel på den grossist (eller en sammanslutning av detaljister) och en
detaljist ingår ett avtal med en konkurrensklausul, får marknad där denne säljer den vara som omfattas
av avtalet avgörande för om gruppundantaget skall inte tillverkarens och grossistens (eller detaljistsam-
manslutningens) marknadsandelar i respektive handels- tillämpas. Om en franchisegivare inte levererar varor för
återförsäljning utan tillhandahåller ett paket av tjänster led överskrida 30 % om avtalen skall omfattas av
gruppundantaget. i kombination med bestämmelser om immateriella
rättigheter som tillsammans utgör den affärsmetod som
omfattas av franchise, måste franchisegivaren ta hänsyntill sin marknadsandel i egenskap av tillhandahållare av
en affärsmetod. För det ändamålet måste franchisegiva-
ren beräkna sin marknadsandel på den marknad där
(94) Om en leverantör tillverkar både originalutrustning och
affärsmetoden utnyttjas, det vill säga den marknad reparations- eller reservdelar för denna utrustning, är
där franchisetagarna utnyttjar affärsmetoden för att denne leverantör ofta den enda eller största leverantören
tillhandahålla slutanvändare varor och tjänster. Franchi- på eftermarknaderna för reparations- och reservdelarna.
segivaren måste basera sin marknadsandel på värdet av Denna situation kan också uppstå om leverantören (en
de varor eller tjänster som dennes franchisetagare OEM-leverantör) lägger ut tillverkningen av reparations-
tillhandahåller på denna marknad. På en sådan marknad eller reservdelarna på underentreprenad. Den relevanta
kan konkurrenterna bestå av sådana som tillhandahåller marknaden för tillämpning av gruppundantaget kan
andra affärsmetoder som omfattas av franchise, men vara marknaden för originalutrustning inklusive reserv-
också av sådana leverantörer av utbytbara varor eller delarna eller en separat marknad och eftermarknad
tjänster som inte tillämpar franchising. En franchisegiva- för originalutrustning beroende på omständigheterna i
re på en marknad för snabbmatstjänster skulle, utan att ärendet, såsom de aktuella begränsningarnas verkningar,
det påverkar definitionen av en sådan marknad och om utrustningens livslängd och betydelsen av kostnader för
en sådan marknad finns, vara tvungen att beräkna sin reparationer eller utbyte av utrustning (35).
marknadsandel på grundval av de relevanta försäljnings-
siffrorna för sina franchisetagare på denna marknad.Om franchisegivaren förutom affärsmetoden dessutom
levererar vissa insatsvaror, såsom kött och kryddor,
måste franchisegivaren beräkna sin marknadsandel
också på den marknad där dessa varor säljs.(35) Se t.ex. Pelikan/Kyocera i Europeiska gemenskapernas kommis-
sions 25:e rapport om konkurrenspolitiken, punkt 87, ochEuropeiska gemenskapernas kommissions beslut 91/595/EEG iärende nr IV/M.12 Varta/Bosch, EGT L 320, 22.11.1991, s. 26,kommissionens beslut i ärende nr IV/M.1094 Caterpillar/Perkins
3. Den relevanta marknaden vid individuell bedömningEngines, EGT C 94, 28.3.1998, s. 23, och kommissionens beslut
i ärende nr IV/M.768 Lucas/Varity, EGT C 266, 13.9.1996, s. 6.Se också Eastman Kodak Co mot Image Technical Services, Inc(96)
Vid en individuell bedömning av vertikala avtal som intem.fl., Förenta staternas högsta domstol, nr 90 1029. Se också
omfattas av gruppundantaget kan det bli nödvändigt att punkt 56 i tillkännagivandet från EFTA:s övervakningsmyndighet
undersöka ytterligare marknader förutom den relevanta om definitionen av relevant marknad i Europeiska ekonomiska
samarbetsområdets (EES) konkurrenslagstiftning. marknad som det fastställts att gruppundantaget skall
C 122/22 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
tillämpas på. Ett vertikalt avtal kan ge effekter inte originalutrustning reducerar normalt sett de möjli-
ga konkurrensbegränsande effekterna på efter- endast på marknaden mellan leverantören och köparen
utan också på efterföljande marknadsled. Vid en indivi- marknaden.
duell bedömning av ett vertikalt avtal kommer de
relevanta marknaderna i varje handelsled som påverkasav begränsningar som ingår i avtalet att bedömas.
4. Beräkning av marknadsandelen enligt gruppundantaget
(97) Beräkningen av marknadsandelen måste i princip bygga(i) För ”mellanprodukter eller tjänster i mellanledet”på uppgifter om värdet av försäljningen. Om sådana intesom köparen införlivar i sina egna varor ellerfinns tillgängliga kan väl underbyggda uppskattningartjänster har vertikala begränsningar i allmänhetgöras. Sådana uppskattningar kan basera sig på annanendast effekter på marknaden mellan leverantörentillförlitlig marknadsinformation, däribland försälj-och köparen. En konkurrensklausul som åläggsningsvolymer (se artikel 9.1 i gruppundantaget).köparen kan till exempel leda till att andra leveran-
törer utestängs, men inte till att konkurrensenminskar mellan butikerna i efterföljande mark-
nadsled. Vad gäller exklusiva leverantörsavtal är
(98) Egenproduktion, dvs. produktion av en mellanprodukt
emellertid köparens ställning i efterföljande mark- för eget bruk, kan vara mycket viktig i en konkurrens-
nadsled också relevant, eftersom köparens ute- analys, eftersom den kan utgöra en av konkurrensbe-
stängande metoder endast kan ha märkbara negati- gränsningarna eller förstärka ett företags ställning på
va effekter om denne har marknadsinflytande i marknaden. Vid definitionen av marknaden och beräk-
efterföljande marknadsled. ningen av marknadsandelar för mellanprodukter och
tjänster i mellanledet skall emellertid inte egenproduk-tionen medräknas.
(99) Vid dubbel återförsäljning av slutprodukter, dvs. när (ii) För ”slutprodukter” är det mindre sannolikt att en
en tillverkare av en slutprodukt även agerar som analys som begränsar sig till marknaden mellan
återförsäljare på marknaden, måste emellertid mark- leverantörer och köpare är tillräcklig, eftersom
nadsdefinitionen och beräkningen av marknadsandelar vertikala begränsningar kan ha negativa effekter i
omfatta varor som säljs av tillverkaren och konkurreran- form av minskad konkurrens mellan och/eller
de tillverkare genom deras integrerade distributörer och inom varumärken på detaljistmarknaden, dvs. kö-
agenter (se artikel 9.2 b i gruppundantaget). Integrerade parens efterföljande marknadsled. Ensamåterför-
distributörer är anknutna företag i den mening som säljaravtal leder t.ex. inte bara till utestängningsef-
anges i artikel 11 i gruppundantaget. fekter på marknaden mellan leverantören och
köparen, utan kan framförallt leda till en minsk-
ning av konkurrensen inom samma varumärke
inom de områden där återförsäljaren bedriverförsäljning. Försäljningsmarknaden är särskilt vik-
tig om köparen är en detaljist som säljer till
VI. TILLA ¨MPNING I ENSKILDA FALLslutkonsumenter. En konkurrensklausul mellan en
tillverkare och en grossist kan utestänga denna
grossist från andra tillverkare men det är inte troligt
(100) Vertikala begränsningar är i allmänhet mindre skadliga att konkurrensen mellan butikerna i grossistledet
än horisontella begränsningar. Det huvudsakliga skälet minskar. Om samma avtal ingås med en detaljist
till att behandla vertikala begränsningar mildare än kan detta dock minska konkurrensen mellan varu-
horisontella begränsningar är att de sistnämnda kan märken mellan butikerna på försäljningsmarkna-
avse ett avtal mellan konkurrenter som producerar den ytterligare.
identiska eller utbytbara varor eller tjänster. I sådana
horisontella förhållanden kan det vara till fördel för
konkurrenterna om ett företag utövar sitt marknadsin-flytande (genom att höja sina priser). Detta kan ge
konkurrenterna ett incitament att förmå varandra att
handla på ett konkurrenshämmande sätt. I vertikala (iii) Vid en individuell bedömning av en ”eftermarknad”
kan den relevanta marknaden vara marknaden för förhållanden är den enes vara en insatsvara för den
andre. Det betyder att det normalt skulle vara till skada originalutrustning eller eftermarknaden, beroende
på omständigheterna i det enskilda fallet. Under för efterfrågan på den andres produkt om företaget i
föregående eller efterföljande marknadsled utövar sitt alla omständigheter kommer situationen på en
separat eftermarknad att bedömas med hänsyn marknadsinflytande. De företag som är parter i avtalet
har därför vanligtvis ett incitament att förhindra att den tagen till situationen på marknaden för originalut-
rustning. En svagare ställning på marknaden för andra parten utövar sitt marknadsinflytande.
23.5.2002 SV C 122/23 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(101) Denna självreglerande karaktär bör dock inte överskat- (104) Sådana negativa effekter kan uppstå till följd av olika
vertikala begränsningar. Olika former av avtal kan tas. Om ett företag inte har något marknadsinflytande
kan det försöka öka sina vinster genom att optimera ha samma materiella påverkan på konkurrensen. För
analysen av dessa möjliga negativa effekter är det sina produktions- och distributionsprocesser, med eller
utan hjälp av vertikala begränsningar. Om ett företag lämpligt att dela upp vertikala begränsningar i fyra
grupper, nämligen avtal om försäljning av ett enda har marknadsinflytande kan det emellertid också försö-
ka öka sina vinster på sina direkta konkurrenters varumärke, avtal om begränsad distribution, avtal om
prisbindning och avtal om uppdelning av marknaden. bekostnad genom att öka deras kostnader och på sina
köpares och i slutändan konsumenternas bekostnad De vertikala begränsningarna inom varje grupp har i
stor utsträckning likartade negativa effekter på konkur- genom att försöka tillägna sig en del av deras överskott.
Detta kan ske när företaget i det föregående marknadsle- rensen.det och företaget i det efterföljande marknadsledet delar
den extra vinsten eller när ett av de två företagen
använder vertikala begränsningar för att tillägna sig hela
den extra vinsten.
(105) Indelningen i fyra grupper bygger på vad som kan
beskrivas som huvudinslagen i vertikala begränsningar.
I punkterna 103-106 analyseras de fyra grupperna. I
punkterna 137-229 analyseras vertikala avtal i den form (102) När EFTA:s övervakningsmyndighet bedömer enskilda
de används i praktiken, eftersom många vertikala avtal ärenden i fråga om vilka den har behörighet, kommer
innehåller flera sådana inslag. den att använda en ekonomisk metod när den tillämpar
artikel 53 på vertikala begränsningar. Detta kommer att
begränsa tillämpningsområdet för artikel 53 till företag
som har ett visst marknadsinflytande på en marknad därkonkurrensen mellan varumärken kan vara otillräcklig. I
sådana fall är det viktigt att skydda konkurrensen mellan
och inom varumärken för att säkerställa effektivitetsvin-Avtal om försäljning av ett enda varumärkester och fördelar för konsumenterna.
(106) I gruppen avtal om försäljning av ett enda varumärke
ingår sådana avtal vars huvudsyfte är att köparen skall1. Analysstrukturförmås att koncentrera sina beställningar av en viss
produkt till en enda leverantör. Gruppen omfattar bland
annat konkurrensklausuler och kvantitetsbegränsningarför köparen, om köparen på grund av en skyldighet
1.1. Negativa effekter av vertikala begränsningar eller ett incitament som överenskommits mellan leve-
rantören och köparen gör alla eller merparten av sinainköp av en viss produkt eller substitut för denna hos
(103) De negativa effekter som vertikala begränsningar kanen och samma leverantör. Samma inslag återfinns iha på marknaden och som EES:s konkurrensregler avserkopplingsförbehåll, där skyldigheten eller incitamentet
att förhindra är följande: avser en produkt som köparen måste köpa som ett
villkor för att få köpa en viss annan produkt. Den första
produkten är den som omfattas av kopplingsförbehållet(i) Utestängning, antingen av andra leverantörer elleroch den andra benämns den produkt som styr kopp-andra köpare, genom inträdeshinder.lingsförbehållet.
(ii) Minskning av konkurrensen mellan olika varumär-
ken mellan de företag som är verksamma på
(107) Konkurrensen påverkas negativt framför allt på följande marknaden, bland annat begränsningar som under-
fyra sätt: 1) Andra leverantörer på den marknaden kan lättar samverkan mellan leverantörer eller köpare.
inte sälja till kunderna i fråga, vilket kan leda till att den Med samverkan avses både uttrycklig samverkan
vara som omfattas av kopplingsförbehållet utestängs och tyst samverkan (medvetna parallella be-
från marknaden, 2) marknadsandelarna blir fastare, teenden).
vilket kan underlätta samverkan om avtalen används av
flera leverantörer, 3) vad gäller försäljning av färdigva-
ror, eftersom detaljisterna i fråga endast kommer att (iii) Minskning av konkurrensen inom ett varumärke
sälja ett varumärke, kommer det i deras butiker inte att mellan återförsäljare av samma varumärke.
finnas någon konkurrens mellan olika varumärken
(ingen konkurrens inom butikerna) och 4) vid kopp-lingsförbehåll kan köparen få betala ett högre pris för (iv) Uppkomsten av hinder för marknadsintegrationen
och framför allt begränsningar av friheten för den vara som omfattas av kopplingsförbehållet än han
annars skulle ha gjort. Alla dessa effekter kan leda till konsumenter att köpa varor eller tjänster i vilken
EES-stat de vill. att konkurrensen mellan varumärken minskar.
C 122/24 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(108) Minskningen av konkurrensen mellan varumärken kan Avtal om prisbindning
uppvägas genom en föregående hård konkurrens mellanleverantörerna för att kunna ingå avtal om försäljning
av ett enda varumärke, men ju längre varaktighet
konkurrensklausulen har, desto mer sannolikt är det atteffekten inte blir stark nog för att uppväga den minskade
(111) I gruppen avtal om ”prisbindning” ingår sådana avtal
konkurrensen mellan varumärken. vars huvudsakliga inslag är att köparen är skyldig eller
förmås att sälja varor till ett pris som inte är lägre än ett
visst pris, till ett visst pris eller till ett pris som inte ärhögre än ett visst pris. Denna grupp omfattar lägsta
priser, fasta priser, högsta priser och rekommenderade
försäljningspriser. Högsta priser och rekommenderade Avtal om begränsad distribution
försäljningspriser, vilka inte utgör särskilt allvarliga
begränsningar kan ändå medföra konkurrensbegränsan-
de effekter.
(109) I gruppen avtal om ”begränsad distribution” ingår
sådana avtal vars huvudsakliga inslag är att tillverkaren
endast säljer till en eller till ett begränsat antal köpare.Detta kan ske för att begränsa antalet köpare inom ett
visst område eller en viss kundkategori eller för att välja
(112) Prisbindning påverkar konkurrensen negativt framförut en viss typ av köpare. Detta inslag återfinns blandallt på följande två sätt: En minskning av priskonkurren-annat i följande kategorier:sen inom enskilda varumärken och större öppenhet
kring priserna. I fråga om prisbindning i form avfasta eller lägsta priser kan inte återförsäljarna längre
— Ensamåterförsäljning och exklusiv tilldelning av konkurrera med priset för en viss produkt, vilket leder
kunder där leverantören endast säljer till en köpare till att priskonkurrensen beträffande ett visst varumärke
per område eller kundkategori, helt sätts ur spel. Ett högsta eller rekommenderat pris
kan tjäna som ett riktmärke för återförsäljarna, vilket
kan medföra en mer eller mindre enhetlig tillämpningav prisnivån i fråga. Större öppenhet kring priserna— Exklusiva leverantörsavtal och kvantitetsbegräns-och ansvar för prisförändringar gör det lättare förningar för leverantören, om leverantören på grundtillverkarna eller återförsäljarna att samverka horison-av en skyldighet eller ett incitament som överens-tellt, åtminstone på koncentrerade marknader. Eftersomkommits mellan leverantören och köparen endastden minskade konkurrensen beträffande ett visst varu-eller huvudsakligen säljer till en köpare,märke leder till ett minskat tryck att hålla nere priset på
dessa varor, kan det indirekt leda till att konkurrensen
mellan varumärken minskar.
— Selektiv distribution varvid de villkor som gäller
för eller överenskommits med de auktoriserade
återförsäljarna kan innebära att dessa begränsas till
antalet,
— Begränsningar på eftermarknaden som begränsarAvtal om uppdelning av marknadenförsäljningsmöjligheterna för leverantören av kom-
ponenterna.
(110) Konkurrensen påverkas negativt framför allt på följande (113) I avtal om ”uppdelning av marknaden” ingår avtalvars huvudsakliga inslag är att begränsa köparens tre sätt: Vissa köpare på den marknaden kan inte längre
köpa från just denna leverantör, vilket, särskilt vid möjligheter att välja var han köper in eller säljer
vidare en viss produkt. Denna grupp omfattar exklusiva exklusiva leverantörsavtal, kan leda till utestängning på
inköpsmarknaden, om de flesta eller alla konkurrerande inköpsavtal, om köparen på grund av en skyldighet eller
ett incitament som överenskommits mellan leverantö- leverantörer begränsar antalet detaljister kan det under-
lätta samverkan, antingen i återförsäljarledet eller i ren och köparen köper in sina behov av en viss produkt,
exempelvis öl av märke X, endast från den utvalda leverantörsledet och konkurrensen inom enskilda varu-
märken kommer att minska, eftersom färre återförsälja- leverantören samtidigt som köparen har rätt att köpa
och sälja konkurrerande produkter, t.ex. konkurrerande re kommer att tillhandahålla slutprodukterna. Stora
exklusiva områden eller exklusiv tilldelning av kunder ölsorter. Den omfattar även begränsningar av geogra-
fiskt säljområde, tilldelning av primärt ansvarsområde kan leda till att konkurrensen inom enskilda varumärken
helt sätts ur spel. Denna minskning av konkurrensen och begränsningar i fråga om återförsäljarnas lokalise-
ring samt begränsningar avseende återförsäljning till inom varumärken kan i sin tur leda till att konkurrensen
mellan olika varumärken försvagas. kunder.
23.5.2002 SV C 122/25 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(114) Konkurrensen påverkas negativt främst genom att kon- inte är attraktivt för en kund att gå till en butik för
att få information om produkten och till en annan kurrensen beträffande ett visst varumärke minskar,
vilket kan hjälpa leverantören att dela upp marknaden butik för att köpa den. Slutligen måste det vara
opraktiskt för leverantören att ingå avtal med och därmed hindra marknadsintegrationen. Detta kan
underlätta prisdiskriminering. Om de flesta eller alla köparna med krav på service före försäljningen.konkurrerande leverantörer begränsar sina köpares in-
köps- eller försäljningsmöjligheter kan detta underlätta
samverkan, antingen i återförsäljarledet eller i leveran-törsledet.
Snålskjuts mellan leverantörer är också begränsad
till vissa situationer, närmare bestämt om de
säljfrämjande åtgärderna vidtas i köparens lokaleroch är allmänna, inte varumärkesspecifika.
1.2. Positiva effekter av vertikala begränsningar
(115) Det är viktigt att inse att vertikala begränsningar ofta
har positiva effekter särskilt genom att de främjar
konkurrens i andra avseenden än priskonkurrens samt i (2) Att öppna eller träda in på nya marknader. Om en
form av högre kvalitet på tjänsterna. Om ett företag tillverkare vill träda in på en ny geografisk mark-
saknar marknadsinflytande kan det försöka öka sin vinst nad, exempelvis genom att exportera till ett annat
endast genom att optimera sina produktions- eller land för första gången, kan det innebära särskilda
distributionsprocesser. I vissa lägen kan vertikala be- ”förstagångsinvesteringar” för återförsäljaren för
gränsningar vara till hjälp i detta avseende, eftersom de att etablera ett nytt varumärke på marknaden. För
vanliga affärsmässiga transaktionerna mellan leverantör att övertala en lokal återförsäljare att göra dessa
och köpare, där endast pris och kvantitet i en viss investeringar kan det vara nödvändigt att bevilja
transaktion avgörs, kan leda till alltför låga investerings- återförsäljaren områdesskydd så att denne kan
och försäljningsnivåer. erhålla avkastning på investeringarna genom att
tillfälligt ta ut ett högre pris. Återförsäljare som äretablerade på andra marknader bör i det fallet
förhindras att sälja på den nya marknaden under
en viss period. Detta är en särskild form av det
(116) Dessa riktlinjer gör inte anspråk på att vara fullständigasnålskjutsproblem som beskrivs i punkt 1 ovan.eller uttömmande, utan avsikten är att ge en översikt
över olika skäl som kan motivera vertikala begräns-ningar. Följande orsaker kan berättiga tillämpning av
vissa vertikala begränsningar:
(1) Att lösa ett ”snålskjutsproblem”. En återförsäljare
kan åka snålskjuts på en annan återförsäljares (3) ”Snålskjuts på vetskapen om att varan är av hög
kvalitet”. Inom vissa sektorer har vissa återförsälja- säljfrämjande åtgärder. Denna typ av problem är
vanligast på grossist- och detaljistnivå. Ensamåter- re ett rykte att enbart sälja ”kvalitetsprodukter”.
I ett sådant fall kan en försäljning via dessa försäljaravtal eller motsvarande begränsningar kan
vara till hjälp för att undvika snålskjuts av det återförsäljare vara avgörande för introduktionen
av en ny produkt. Om tillverkaren inte i inlednings- slaget. Snålskjuts kan också förekomma mellan
olika leverantörer, exempelvis om en av dem skedet kan begränsa försäljningen till de bästa
butikerna, finns det risk för att produkten stryks investerar i sådana säljfrämjande åtgärder i köpa-
rens lokaler, i allmänhet på detaljistnivå, som från listan och att marknadsintroduktionen miss-
lyckas. Det innebär att det kan finnas orsak att för eventuellt också lockar kunder till konkurrenterna.
Begränsningar av typen konkurrensklausuler kan en viss tid tillåta en begränsning såsom ensamåter-
försäljaravtal eller selektiv distribution. Begräns- vara ett sätt att lösa detta snålskjutsproblem. För
att ett problem skall anses föreligga måste det ningen måste vara tillräckligt långtgående för att
garantera introduktionen av den nya produkten, verkligen handla om snålskjuts. Snålskjuts mellan
köpare kan förekomma endast i samband med men inte av sådan varaktighet att en omfattande
spridning av produkten hindras. Det är mera troligt service före försäljningen, till skillnad från service
efter försäljningen. Produkten måste i allmänhet att sådana fördelar uppnås ifråga om produkter
vilkas egenskaper är svåra att bedöma innan de vara relativt ny eller tekniskt komplicerad, eftersom
kunden annars mycket väl vet vad han eller hon konsumeras eller komplicerade produkter som
representerar ett relativt stort inköp för slutkonsu- vill ha sedan tidigare inköp. Produkten måste ha
ett förhållandevis högt värde, eftersom det annars menten.
C 122/26 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(4) Det s.k. hold-up-problemet. Ibland måste leveran- (6) Stordriftsfördelar vid återförsäljning. För att dra
nytta av stordriftsfördelar och därmed fastställa ett tören eller köparen göra kundspecifika investe-
ringar, exempelvis i form av särskild utrustning lägre återförsäljningspris för sin produkt kan det
hända att tillverkaren vill koncentrera återförsälj- eller utbildning. Det kan t.ex. hända att en kompo-
nenttillverkare måste bygga nya maskiner och ningen av sin produkt till ett fåtal återförsäljare. I
detta syfte kan tillverkaren använda sig av ensam- verktyg för att uppfylla ett särskilt krav som ställs
av en kund. Investeraren kanske inte gör de återförsäljaravtal, kvantitetsbegränsningar i form
av krav på köp av en minimikvantitet, selektiv nödvändiga investeringarna förrän ett särskilt leve-
ransavtal har ingåtts. distribution som innehåller ett sådant krav eller
exklusiva inköpsavtal.
Såsom i fråga om övriga snålskjutsproblem måste
emellertid ett antal villkor uppfyllas innan risken
för underinvesteringar blir verklig eller betydande.(7) Ofullkomligheter på kapitalmarknaden. Det kanFör det första måste investeringen vara avtalsspeci-hända att de sedvanliga kapitalkällorna (bankerna,fik. En investering som gjorts av leverantörenaktiemarknaden) tillhandahåller otillräckligt medanses vara avtalsspecifik om leverantören inte kankapital om de inte har fullständig information omanvända den till att leverera till andra kunder ochlåntagarens situation eller om säkerheten för lånetom den kan säljas endast med en betydande förlustär otillräcklig. Köparen eller leverantören kan varanär avtalet löper ut. En investering som gjorts avbättre informerad och ha möjlighet att få extraköparen anses vara avtalsspecifik om köparen intesäkerhet för sin investering genom ett exklusivtkan använda den till att köpa och/eller användaförhållande. Om leverantören lånar till köparenprodukter som levererats av andra leverantörerkan det förutsätta konkurrensklausuler eller kvanti-och som kan säljas endast med en betydandetetsbegränsningar. Om köparen lånar till leverantö-förlust när avtalet löpt ut. En investering är såledesren kan det utgöra ett skäl till att leverantörenavtalsspecifik därför att den t.ex. endast kan använ-åläggs exklusiv leverans eller kvantitetsbegräns-das till att tillverka en varumärkesspecifik kompo-ningar.nent eller till att ha ett särskilt varumärke på lager,
och således inte på ett lönsamt sätt kan användas
till att tillverka eller återförsälja alternativa produk-ter. För det andra måste det vara en långsiktig
investering som inte genererar avkastning på kort
sikt. För det tredje måste investeringen vara asym-metrisk, det vill säga den ena avtalsparten investe-
(8) Likformighet och kvalitetsstandardisering. En verti- rar mer än den andra. Om dessa villkor uppfylls,
kal begränsning kan bidra till att öka försäljningen finns det i allmänhet goda skäl för att ha en vertikal
genom att ge en produkt en märkesimage och begränsning under den tid det tar att avskriva
därmed göra den attraktivare för slutkonsumenten investeringen. En i sammanhanget lämplig typ
genom att återförsäljarna åläggs förpliktelser i form av vertikala begränsningar är konkurrensklausuler
av en viss grad av likformighet och kvalitetsstan- eller kvantitetsbegränsningar om investeringen
dardisering. Detta kan förekomma exempelvis vid görs av leverantören och ensamåterförsäljningsav-
selektiv distribution och franchising. tal, exklusiv tilldelning av kunder eller exklusiva
leveransavtal om investeringen görs av köparen.
(5) ”Det särskilda hold-up-problem som kan uppstå
(117) De åtta olika situationer som nämns i punkt 116 visar
att vertikala avtal under vissa omständigheter sannolikt vid överföring av betydande know-how”. När
know-how väl överförts kan den inte återtas, bidrar till effektivitetsvinster och utvecklingen av nya
marknader och att detta kan uppväga eventuella negati- och den som tillhandahållit denna know-how
vill kanske inte att den används för eller av va effekter. Möjligheterna är i allmänhet störst vid
vertikala begränsningar med begränsad varaktighet som konkurrenterna. Om denna know-how inte var
direkt tillgänglig för köparen samt om den är bidrar till introduktionen av nya komplicerade produk-
ter eller skyddar avtalsspecifika investeringar. En vertikal väsentlig och nödvändig för avtalets funktion, kan
en sådan överföring berättiga en begränsning av begränsning är ibland nödvändig så länge som leveran-
tören säljer sin produkt till köparen (se särskilt de typen konkurrensklausuler. Det skulle i regel falla
utanför artikel 53.1. situationer som beskrivs i punkt 116, 1), 5), 6) och 8)).
23.5.2002 SV C 122/27 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(118) Det finns en hög grad av utbytbarhet mellan de om effektivare återförsäljare eller återförsäljare
med ett annorlunda distributionsformat utestängs. olika vertikala begränsningarna. Det innebär att samma
ineffektivitetsproblem kan lösas genom olika vertikala Det kan minska innovationen vid återförsäljning
och fråntar konsumenterna den särskilda service begränsningar. Exempelvis kan stordriftsfördelar vid
återförsäljning eventuellt uppnås genom tillämpning av eller pris- och servicekombination som dessa distri-
butörer tillhandahåller. ensamåterförsäljaravtal, selektiv distribution, kvantitets-
begränsningar eller exklusiva inköpsavtal. Detta är vik-
tigt eftersom de negativa effekterna på konkurrensenkan variera mellan de olika vertikala begränsningarna.
Detta spelar en roll när begränsningarnas nödvändighet
diskuteras mot bakgrund av artikel 53.3.
(4) Ensamåterförsäljaravtal är i allmänhet skadligare
för konkurrensen än icke-exklusiva avtal. Ett avtalom ensamåterförsäljning tvingar, redan på grund 1.3. Allmänna regler för bedömning av vertikala be-
gränsningar av sin lydelse eller sina effekter i praktiken, en part
att göra alla eller praktiskt taget alla sina inköp aven viss vara hos en annan part. Exempelvis en
konkurrensklausul innebär att köparen köper ett
(119) När vertikala begränsningar bedöms ur ett konkurrens- enda varumärke. Kvantitetsbegränsningar ger däre-
politiskt perspektiv, kan några allmänna regler fastslås: mot köparen ett visst spelrum att köpa konkurre-
rande varor. Graden av utestängning kan därförvara mindre vid kvantitetsbegränsningar.
(1) I fråga om de flesta vertikala begränsningar kan
konkurrensproblem uppstå endast om konkurren-sen mellan varumärken är otillräcklig, det vill säga
om det finns en viss grad av marknadsinflytande
på leverantörs- eller köparnivå eller både och. Medbegreppet marknadsinflytande avses att kunna
höja priset över prisnivån under normala konkur-
rensförhållanden och åtminstone på kort sikt göra(5) Vertikala begränsningar som överenskommits förstörre vinster än normalt. Ett företag kan haicke-märkesvaror och tjänster är i allmänhet mind-marknadsinflytande redan under den nivå därre skadliga än begränsningar som påverkar distri-en dominerande ställning uppkommer, vilket ärbutionen av märkesvaror och tjänster. Varumärkentröskeln för att artikel 54 skall tillämpas. Om dettenderar att öka produktdifferentieringen ochfinns många konkurrerande företag på en ickeminska produktens utbytbarhet, vilket leder tillkoncentrerad marknad, kan man anta att vertikalaminskad efterfrågeelasticitet och en större risk förbegränsningar inte kommer att ha några betydandeprishöjningar. Skillnaden mellan märkesvaror ellernegativa effekter. En marknad anses icke koncen-tjänster och icke-märkesvaror eller tjänster sam-trerad om HHI-indexet, dvs. summan av kvadrater-manfaller ofta med skillnaden mellan mellanpro-na av de enskilda marknadsandelarna för samtligadukter och slutprodukter och mellan tjänster iföretag på den relevanta marknaden understigermellanledet och slutledet. Mellanprodukter och1 000.tjänster i mellanledet säljs till företag för att
användas som insatser för att producera andravaror eller tjänster och kan i allmänhet inte kännas
(2) Vertikala begränsningar som minskar konkurren- igen i slutprodukten eller tjänsten i slutledet.
sen mellan varumärken är i allmänhet skadligare Köparna av mellanprodukter är i regel upplysta
än vertikala begränsningar som minskar konkur- konsumenter som kan bedöma kvaliteten och som
rensen inom varumärken. Det är exempelvis san- därför är mindre beroende av varumärkesimagen.
nolikt att avtal med konkurrensklausuler har större Slutprodukter säljs, direkt eller indirekt, till slut-
negativa nettoeffekter än ensamåterförsäljaravtal. konsumenter, som ofta förlitar sig mer på varumär-
Avtal med konkurrensklausuler kan hindra andra ke och image. Eftersom återförsäljare (detaljister,
varumärken från att komma in på marknaden grossister) måste tillgodose slutkonsumenternas
genom att utestänga dessa. Ensamåterförsäljaravtal efterfrågan, kan konkurrensen bli mer lidande när
hindrar inte en vara från att nå slutkonsumenten, vissa återförsäljare utestängs från att sälja ett
även om de begränsar konkurrensen inom varu- eller flera varumärken än när vissa köpare av
märket. mellanprodukter hindras från att köpa konkurre-
rande produkter från vissa inköpskällor. De företag
som köper mellanprodukter och tjänster i mellan-ledet har vanligen särskilda avdelningar eller rådgi- (3) Vertikala begränsningar i gruppen begränsad distri-
bution kan väsentligt minska valmöjligheterna för vare som övervakar utvecklingen på utbudsmark-
naden. Eftersom de gör betydande transaktioner är konsumenterna om det inte finns någon konkur-
rens mellan varumärken. De är särskilt skadliga sökkostnaderna i allmänhet överkomliga. Förlus-
C 122/28 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
ten av konkurrens inom varumärken är därför inom ett begränsat område eller inom en begränsad
kundkategori kan de återförsäljare som utsetts att mindre viktig i mellanledet.
sälja den nya produkten på testmarknaden åläggas
begränsningar när det gäller att aktivt sälja utanför
testmarknaden högst under en ettårsperiod utan
(6) I allmänhet medför en kombination av vertikala att omfattas av artikel 53.1.
konkurrensbegränsningar att de negativa effekter-
na förstärks. Vissa vertikala begränsningar är emel-lertid mindre skadliga för konkurrensen om de
1.4. Analysmetoder kombineras än om de tillämpas var för sig. Exem-
pelvis i ett system med ensamåterförsäljning kanåterförsäljaren frestas att höja priset på produkter-
(120) Bedömningen av en vertikal begränsning omfattar ina eftersom konkurrensen inom varumärken harallmänhet följande fyra steg:minskat. Kvantitetsbegränsningar eller fastställan-
det av ett högsta återförsäljningspris kan begränsa
(1) Först måste de berörda företagen definiera den sådana prishöjningar.
relevanta marknaden för att fastställa leverantörens
eller köparens marknadsandel, beroende på vilken
vertikal begränsning det är fråga om (se punkter-
(7) Eventuella negativa effekter av vertikala begräns- na 88-99, i synnerhet punkterna 89-95).
ningar förstärks när flera leverantörer och deras
köpare organiserar sin handel på ett liknande sätt.(2) Om andelen av den relevanta marknaden inteDe så kallade kumulativa effekterna kan vara ettöverstiger tröskelvärdet på 30 %, omfattas detproblem i ett antal sektorer.vertikala avtalet av gruppundantaget, förutsatt att
inga särskilt allvarliga begränsningar enligt grupp-undantaget föreligger och att de villkor som fast-
ställs i den rättsakten uppfylls.(8) Ju mer den vertikala begränsningen är förenad med
överföring av know-how, desto större orsak finnsdet att vänta sig effektivitetsvinster och desto (3) Om andelen av den relevanta marknaden översti-
nödvändigare kan en vertikal begränsning vara för ger tröskelvärdet på 30 %, är det nödvändigt att
att skydda den know-how som överförts eller de bedöma om det vertikala avtalet omfattas av
investeringskostnader som uppkommit. artikel 53.1.
(4) Om det vertikala avtalet omfattas av artikel 53.1,
är det nödvändigt att undersöka om det uppfyller (9) Ju mer den vertikala begränsningen har ett sam-
villkoren för undantag enligt artikel 53.3. band med investeringar som är avtalsspecifika,
desto större berättigande har vissa vertikala be-
gränsningar. Den berättigade varaktigheten är be-
roende av den tid som behövs för att avskriva 1.4.1. R elevanta faktorer för bedömning en-
investeringen. ligt artikel 53.1
(121) I fall där tröskelvärdet på 30 % för marknadsandelar
överskrids genomför EFTA:s övervakningsmyndighet (10) I fråga om en ny produkt eller om en befintlig
en fullständig undersökning från konkurrenssynpunkt. produkt som säljs för första gången på en annan
Följande faktorer är särskilt viktiga för att fastställa om geografisk marknad kan det vara svårt för företaget
ett vertikalt avtal förorsakar en betydande konkurrens- att definiera marknaden; alternativt kan företaget
begränsning enligt artikel 53.1: ha en mycket stor marknadsandel. Detta bör dock
inte ses som ett stort problem, eftersom vertikala
begränsningar i samband med öppnandet av nya(a) leverantörens marknadsställningproduktmarknader eller geografiska marknader i
allmänhet inte begränsar konkurrensen.
(b) konkurrenternas marknadsställning
Denna regel gäller under två år efter det att(c) köparens marknadsställningprodukten första gången släpptes ut på markna-
den, oavsett företagets marknadsandel. Regeln gäl-
(d) inträdeshinder ler alla vertikala begränsningar som inte är särskilt
allvarliga och, i fråga om en ny geografisk mark-nad, begränsningar av aktiv och passiv försäljning(e) marknadens mognadsgradtill mellanhänder på den nya marknaden som
åläggs leverantörens direkta köpare på andra mark-nader. I fråga om genuin testning av en ny produkt (f) handelsledet
23.5.2002 SV C 122/29 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(g) produktens art fråga om. Om köparen har en stark ställning kan det i
synnerhet förstärka de negativa effekterna vid begräns-ningar som gäller begränsad distribution och uppdel-(h) övriga faktorer.ning av marknaden, såsom exklusiva leverantörsavtal,
ensamåterförsäljarsavtal och kvantitativ selektiv distri-bution.
(122) Betydelsen av individuella faktorer kan variera från
fall till fall och beror på övriga omständigheter. Om
leverantören har en stor marknadsandel är det i allmän-het ett tecken på marknadsinflytande, men om inträdes-
hindren är låga behöver det inte innebära marknadsin-Inträdeshinderflytande. Det är därför omöjligt att ge bestämda regler
om betydelsen av individuella faktorer. Följande kan
dock sägas:
(126) Inträdeshindren mäts efter hur mycket etablerade före-tag kan höja sitt pris över den nivå som råder vid
normala konkurrensförhållanden, vanligen över den
Leverantörens marknadsposition genomsnittliga totala minimikostnaden, och göra större
vinster än under normala konkurrensförhållanden utan
att locka till inträde på marknaden. Utan inträdeshinder
(123) Leverantörens marknadsposition bestäms först ochskulle sådana vinster snabbt elimineras av att andrafrämst av leverantörens andel av den relevanta produkt-företag snabbt och enkelt kan träda in på marknaden.marknaden och den relevanta geografiska marknaden.Om det är sannolikt att ett faktiskt inträde, som skulleJu större marknadsandel desto större är sannolikt mark-förhindra eller urholka onormalt stora vinster, skernadsinflytandet. Marknadsställningen förstärks ytterliga-inom ett eller två år, kan inträdeshindren sägas varare om leverantören har vissa kostnadsfördelar i för-låga.hållande till konkurrenterna. Dessa konkurrensfördelar
kan vara resultatet av att vara först på plan (bästaaffärsläget osv.), inneha viktiga patent, ha en överlägsen
(127) Inträdeshindren kan vara följden av en mängd faktorer, teknik, vara varumärkesledare eller ha en överlägsen
såsom stordriftsfördelar, offentliga regleringar särskilt portfölj.
avseende exklusiva rättigheter, statligt stöd, importtarif-
fer, immateriell äganderätt, ägande av resurser där
tillgången är begränsad till exempel på grund av naturli-
Konkurrenternas marknadsposition ga begränsningar, (36) oumbärliga resurser, fördelen av
att vara först på marknaden samt konsumenternas
varumärkeslojalitet som skapats genom intensiv reklam.(124) Samma indikatorer, det vill säga marknadsandel ochVertikala begränsningar och vertikal integration kaneventuella konkurrensfördelar, används för att beskrivaockså utgöra ett inträdeshinder genom att tillträdet tillkonkurrenternas ställning på marknaden. Ju fler och jumarknaden försvåras och (potentiella) konkurrenterstarkare de etablerade konkurrenterna är, desto mindreutestängs. Inträdeshinder kan antingen förekomma en-är risken för att leverantören eller köparen i frågadast på leverantörs- eller köparnivå eller på bådakommer att kunna avskärma marknaden på egen handnivåerna.och desto mindre är risken för att konkurrensen mellan
varumärken minskar. Om antalet konkurrenter blirtämligen litet och deras marknadspositioner (i fråga
(128) Frågan om huruvida vissa av dessa omständigheter bör om storlek, kostnader, FoU-potential osv.) är ungefär
definieras som inträdeshinder beror på om de har ett jämförbara kan detta emellertid öka risken för samver-
samband med oåterkalleliga kostnader. Oåterkalleliga kan. Att marknadsandelar fluktuerar eller snabbt förän-
kostnader är sådana kostnader som är nödvändiga för dras är i allmänhet ett tecken på stark konkurrens.
att träda in på eller utöva verksamhet på en marknad,
men som går förlorade när företaget i fråga lämnarmarknaden. Reklamkostnader för att bygga upp konsu-
Köparens marknadsställning mentlojalitet är vanligen oåterkalleliga om inte ett
företag som lämnar marknaden antingen kan sälja sittvarumärke eller använda det någon annanstans utan
(125) Köparen kan uppnå en styrkeposition till följd av sinförlust. Ju mer oåterkalleliga kostnaderna är, desto mermarknadsställning. Det är köparens andel av köpmark-måste potentiella nya aktörer väga riskerna med attnaden som är det primära tecknet på en sådan position.träda in på marknaden och desto mer kan de etableradeDenna andel återspeglar hur viktig köparens efterfråganföretagen hota med att de kommer att möta den nyaär för de eventuella leverantörerna. Andra faktorerkonkurrensen, eftersom oåterkalleliga kostnader gör detutgörs närmast av köparens marknadsställning på mark-
naden för återförsäljning samt faktorer såsom att försälj-
ningsställena har en stor geografisk spridning, att distri-butören har egna varumärken och den image köparen
har hos slutkonsumenterna. Efterfrågestyrkans inverkanpå sannolikheten för konkurrenshämmande effekter
(36) Se Europeiska kommissionens beslut 97/26/EG (ärende nr IV/
M.619 - Gencor/Lonhro), EGT L 11, 14.1.1997, s. 30. varierar beroende på vilken vertikal begränsning det är
C 122/30 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
kostsamt för nya aktörer att lämna marknaden. Om som kan tyda på eller underlätta samverkan såsom
prisledarskap, förhandsanmälda prisändringar och dis- exempelvis återförsäljare är bundna till en tillverkare
genom ett avtal med konkurrensklausuler, kommer kussioner om det ”rätta” priset, prisstelhet vid alltför stor
kapacitet, prisdiskriminering och tidigare samverkande utestängningseffekten att få större betydelse om etable-
ringen av egna återförsäljare medför oåterkalleliga kost- beteende.nader för den potentiella nya aktören.
(129) I allmänhet förutsätter ett inträde på marknaden oåter-
kalleliga kostnader, ibland mindre och ibland större.1.4.2. R elevanta faktorer för bedömning en-Den verkliga konkurrensen är därför i allmänhet effekti-ligt artikel 53.3vare och väger tyngre än den potentiella konkurrensen
vid bedömningen av ett ärende.
(134) Fyra kumulativa villkor måste uppfyllas för att arti-
kel 53.3 skall vara tillämplig: Marknadens mognadsgrad
(130) En mogen marknad är en marknad som existerat en tid,
— Det vertikala avtalet måste bidra till att förbättra där den teknik som används är välkänd och allmänt
produktionen eller distributionen eller till att främ- spridd och tämligen oföränderlig, där det inte förekom-
ja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande. mer några viktiga varumärkesinnovationer och där
efterfrågan är relativt stabil eller minskande. På en sådan
marknad är negativa effekter mer sannolika än på mer
dynamiska marknader.— Det vertikala avtalet måste ge kunderna en skälig
andel av dessa fördelar.
Handelsled
— Det vertikala avtalet skall inte ålägga de berörda
(131) Handelsledet avser skillnaden mellan mellanprodukter företagen vertikala begränsningar som inte är
och tjänster i mellanledet samt slutprodukter och tjäns- nödvändiga för att uppnå dessa mål.
ter i slutledet. Såsom påpekas ovan är negativa effekter
i allmänhet mindre sannolika på nivån för mellanpro-
dukter och tjänster i mellanledet.— Det vertikala avtalet skall inte ge dessa företag en
möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en
väsentlig del av varorna i fråga.
Produktens art
(132) Produktens art spelar en roll i fråga om slutprodukter(135) Det sistnämnda kriteriet avseende eliminering av kon-vid bedömningen av såväl de sannolika negativa som dekurrensen för en väsentlig del av produkterna i fråga ärsannolika positiva effekterna. Vid bedömningen av deförknippat med frågan om dominerande ställning. Omsannolika negativa effekterna har det stor betydelse omett företag har eller håller på att få en dominerandevarorna eller tjänsterna på marknaden är mer ellerställning till följd av det vertikala avtalet, kan en vertikalmindre likartade eller olikartade, om produkten är dyr,begränsning som har betydande konkurrenshämmandeom den tar en stor del av konsumentens budget ieffekter i princip inte undantas. Det vertikala avtalet kananspråk eller om den är billig och om produkten utgördock falla utanför artikel 53.1 om det finns objektivaett engångsinköp eller om den köps upprepade gånger.skäl till detta, exempelvis om det är nödvändigt för attAllmänt kan sägas att ju är mer olikartad och billigskydda avtalsspecifika investeringar eller för att överföraprodukten är och ju mer den påminner om ett engångs-betydande know-how utan vilket leveransen eller inkö-inköp desto sannolikare är det att vertikala begräns-pet av vissa produkter eller tjänster inte skulle ske.ningar har negativa effekter.
(136) Om leverantören och köparen inte har en dominerandeO¨vriga faktorerställning, blir de tre övriga kriterierna viktiga. Det första
kriteriet, som avser förbättring av produktion eller
distribution och underlättandet av tekniskt och ekono- (133) Vid bedömningen av särskilda begränsningar måsteandra faktorer eventuellt beaktas. Dessa faktorer kan miskt framåtskridande, gäller de slag av effektivitetsvin-
ster som beskrivs i punkterna 115-118. Dessa effektivi- vara den kumulativa effekten, dvs. marknadstäckningen
för liknande avtal, avtalens varaktighet, om avtalen är tetsvinster måste bestyrkas och de måste ha en positiv
nettoeffekt. Spekulativa påståenden om att snålskjuts ”påtvingade” (huvudsakligen en part är föremål för
begränsningarna och skyldigheterna) eller ”överenskom- skall undvikas eller allmänna uttalanden om kostnadsbe-
sparingar kommer inte att godtas. Kostnadsbesparingar na” (båda parterna godtar begränsningar eller skyldighe-
ter), den lagstiftningsmässiga situationen och beteendet enbart till följd av att marknadsinflytande utövas eller
23.5.2002 SV C 122/31 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
till följd av ett konkurrenshämmande beteende kan inte (139) Avtal om försäljning av ett enda varumärke undantas
med stöd av gruppundantaget om leverantörens mark- godtas. För det andra måste de ekonomiska fördelarna
också gynna konsumenterna och inte endast avtalspar- nadsandel inte överstiger 30 % med förbehåll för en
tidsgräns på fem år för konkurrensklausulen. Följande terna. I vilken mån fördelarna kommer konsumenterna
till godo beror i allmänhet på hur hård konkurrensen är vägledning ges för bedömning av enskilda ärenden där
tröskelvärdet för marknadsandelar eller tidsfristen på på den relevanta marknaden. En fungerande konkurrens
säkerställer i regel att kostnadsbesparingarna övervältras fem år överskrids.
på konsumenterna i form av lägre priser eller attföretagen har ett incitament att föra ut nya produkter
på marknaden så fort som möjligt. Därför säkerställer
konkurrensen i regel att konsumenterna får en skäligandel av de ekonomiska fördelarna, om en tillräcklig
(140) ”Leverantörens marknadsställning” är av stor betydelse
konkurrens som effektivt begränsar avtalsparternas för bedömningen av eventuella konkurrenshämmande
verksamhet upprätthålls på marknaden. Det tredje krite- effekter av konkurrensklausuler. Denna typ av klausuler
riet är av betydelse för att säkerställa att den minst åläggs i allmänhet av leverantören, som ingått liknande
konkurrenshämmande begränsningen väljs för att avtal med andra köpare.
uppnå vissa positiva effekter.
(141) Det är inte endast leverantörens marknadsposition som
är viktig utan också i vilken utsträckning och hur länge
leverantören tillämpar en konkurrensklausul. Ju störrebunden marknadsandel, dvs. den del av leverantörens
marknadsandel som täcks av ett avtal om försäljning av2. Analys av särskilda vertikala begränsningarett enda varumärke, desto mer betydande kommer
avskärmningen sannolikt att bli. Ju varaktigare konkur-
rensklausulen är, desto mer betydande kommer likaså
avskärmningen sannolikt att bli. Konkurrensklausulersom gäller kortare tid än ett år och som ingåtts av
(137) Vertikala avtal kan innehålla en kombination av två eller företag som inte har en dominerande ställning anses i
flera beståndsdelar av vertikala begränsningar som allmänhet inte ha några betydande konkurrenshämman-
beskrivs ovan i punkterna 103-114. De vanligaste de effekter eller negativa nettoeffekter. Konkurrensklau-
vertikala begränsningarna och kombinationerna av ver- suler på mellan ett och fem år som ingåtts av företag som
tikala begränsningar analyseras nedan med hjälp av den inte har en dominerande ställning kräver i allmänhet en
analysmetod som utvecklats i punkterna 120-136. lämplig avvägning mellan konkurrensfrämjande och
konkurrenshämmande effekter, medan konkurrenskla-
suler med en längre varaktighet än fem år inte kan anses
nödvändiga för att uppnå de påstådda effektivitetsvin-
sterna eller så kan de inte anses tillräckliga för attuppväga utestängningseffekten. Dominerande företag
får inte ålägga sina kunder konkurrensklausuler om de
inte kan ange objektiva skäl för en sådan affärspraxis2.1. Avtal om försäljning av ett enda varumärkemot bakgrund av artikel 54.
(142) ”Konkurrenternas marknadsställning” är viktig för att (138) Ett avtal med konkurrensklausuler grundar sig på en
skyldighet eller ett incitament som föranleder köparen bedöma leverantörens marknadsinflytande. Så länge
konkurrenterna är tillräckligt många och starka kan att göra praktiskt taget alla sina inköp på en särskild
marknad hos en enda leverantör. Det innebär inte att inga betydande konkurrenshämmande effekter väntas.
Det är endast sannolikt att konkurrerande leverantörer köparen endast kan köpa direkt av leverantören, utan
att köparen inte kommer att köpa och återförsälja utestängs om de är betydligt mindre än den leverantör
som tillämpar konkurrensklausulen. En utestängning av eller införliva konkurrerande varor eller tjänster. De
eventuella riskerna för konkurrenshämmande effekter konkurrenter är inte så sannolik, om de har motsvaran-
de marknadsställningar och kan erbjuda lika attraktiva består i utestängning från marknaden av konkurrerande
leverantörer och potentiella leverantörer, underlättande produkter. I ett sådant fall kan utestängning dock
förekomma av potentiella nya aktörer när ett antal stora av samverkan på leverantörsnivå i händelse av kumula-
tiv användning och, i det fallet att köparen är en leverantörer ingått avtal med konkurrensklausuler med
ett stort antal köpare på marknaden (en situation med återförsäljare som säljer till slutkonsumenter, en förlust
av konkurrens inom varumärken i butikerna. Alla kumulativ effekt). Detta är också en situation där avtal
med konkurrensklausuler kan underlätta samverkan tre begränsande effekter har en direkt inverkan på
konkurrensen mellan varumärken. mellan konkurrerande leverantörer. Om dessa leveran-
C 122/32 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
törer omfattas av gruppundantaget individuellt, kan det gen köpa produkter från den dominerande leverantören
lätt leda till kännbara utestängningseffekter på markna- vara nödvändigt att återkalla gruppundantaget för att
motverka en sådan negativ kumulativ effekt. Om den den. Ju starkare den dominerande ställningen är, desto
större är risken för att andra konkurrenter utestängs. bundna marknadsandelen är mindre än 5 % anses den i
allmänhet inte bidra till en sådan kumulativ utestäng-ningseffekt i någon större utsträckning.
(147) Om avtalet gäller leverans av en slutprodukt i grossistle-
det är frågan om det är sannolikt att ett konkurrenspro-(143) Om den största leverantören har en marknadsandelblem uppstår under nivån för dominans till stor delunder 30 %, och de fem största leverantörerna har enberoende av typen av grossistverksamhet och av inträ-marknadsandel som är mindre än 50 %, är det osanno-deshindren i grossistledet. Det finns ingen verklig risklikt att ett enda företag eller flera företag tillsammansför utestängning om konkurrerande tillverkare lättorsakar en konkurrenshämmande situation. Om enkan etablera sin egen grossistverksamhet. Huruvidapotentiell ny aktör inte kan komma in på marknadeninträdeshindren är låga beror delvis på typen av grossist-och inleda en lönsam verksamhet, beror det sannoliktverksamhet, dvs. om grossisterna kan utöva en effektivpå andra faktorer än konkurrensklausuler, till exempelverksamhet endast med den produkt som berörs avkonsumenternas preferenser. Det är osannolikt att ettavtalet (t.ex. glass) eller om det är mer effektivt attkonkurrensproblem uppstår när exempelvis 50 företagbedriva handel med ett helt produktsortiment (t.ex.av vilka inget har en betydande marknadsandel konkur-djupfrysta livsmedel). I det senare fallet är det intererar intensivt på en viss marknad.effektivt för en tillverkare som säljer endast en produkt
att etablera en egen grossistverksamhet. I det fallet kankonkurrenshämmande effekter uppstå redan under den
nivå där en dominerande ställning uppkommer. Kumu-
lativa effekter kan uppstå även om flera leverantörerknyter till sig de flesta tillbuds stående grossisterna.
(144) ”Inträdeshinder” är viktiga när det gäller att fastställaom verklig utestängning förekommer. Det är osannoliktatt utestängningen utgör ett verkligt problem, om det är
relativt lätt för konkurrerande leverantörer att finna nya
köpare eller alternativa köpare för produkten. Det finnsdock ofta inträdeshinder, såväl i produktions- som
distributionsledet.
(148) I fråga om slutprodukter är det i allmänhet mer
sannolikt att utestängning förekommer på detaljistnivå,med tanke på de betydande inträdeshindren för de flesta
tillverkare som vill öppna försäljningsställen enbart för
sina egna produkter. Dessutom är det på detaljistnivå
som avtal med konkurrensklausuler kan leda till mins-
(145) Utjämnande marknadsinflytande är relevant, eftersomkad konkurrens mellan varumärken i butikerna. Därförköpare med en stark ställning på marknaden inte så lättkan betydande konkurrenshämmande effekter börjalåter sig skäras av från tillgången till konkurrerandeuppkomma i fråga om slutprodukter på detaljistnivå,varor eller tjänster. Utestängning som inte grundar sigmed beaktande av övriga relevanta faktorer, om enpå effektivitet och som är till skada för slutkonsumenter-leverantör som inte har en dominerande ställning binderna utgör därför huvudsakligen en risk om köparna ärupp 30 % eller mer av den relevanta marknaden. I frågaspridda. Avtal med konkurrensklausuler som ingås medom ett företag med en dominerande ställning kan redanstörre köpare kan dock ha en starkt utestängande effekt.en ringa marknadsandel leda till betydande konkurrens-
hämmande effekter. Ju starkare företagets dominerande
ställning är, desto större är risken för att andra konkur-renter utestängs.
(146) Slutligen är nivån på handeln relevant för utestängning-
en. Utestängning är mindre sannolik i fråga om en
mellanprodukt. Om en leverantör av en mellanproduktinte har en dominerande ställning, har de konkurrerande
leverantörerna fortfarande tillgång till en betydande del
(149) En kumulativ utestängningseffekt kan uppstå också på
detaljistnivå. När alla företag har marknadsandelar som av efterfrågan som är ”fri”. Under den nivå där en
dominerande ställning uppstår kan dock en allvarlig är mindre än 30 % är en kumulativ utestängningseffekt
osannolik, om den uppbundna andelen av marknaden utestängningseffekt uppkomma för befintliga eller po-
tentiella konkurrenter, om en kumulativ effekt förelig- är mindre än 40 %, och det är därför osannolikt att
gruppundantaget återkallas. Denna siffra kan vara högre ger. Det är osannolikt att en allvarlig kumulativ effekt
uppstår så länge mindre än 50 % av marknaden är när andra faktorer såsom antalet konkurrenter, inträdes-
hinder osv. beaktas. Om inte alla företag har marknads- uppbunden. Om leverantören har en dominerande
ställning, kan en skyldighet att endast eller huvudsakli- andelar under tröskelvärdet enligt gruppundantaget
23.5.2002 SV C 122/33 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
utan att något företag har en dominerande ställning, är problem) och 7) (imperfektioner på kapitalmarknaden)
vara relevanta. en kumulativ utestängningseffekt osannolik om den
sammanlagda marknadsandelen understiger 30 %.
(154) I händelse av en effektivitetsvinst såsom denna beskrivs
i punkt 116, 1), 4) och 7) kan en kvantitetsbegränsning(150) Om köparen utövar sin verksamhet i lokaler och påsom åläggs köparen vara ett mindre begränsande alter-mark som ägs av leverantören eller som denne hyrnativ. En konkurrensklausul kan vara det enda möjligaav en tredje part, utan anknytning till köparen, ärsättet att uppnå en effektivitetsvinst enligt punkt 116,möjligheterna begränsade att vidta effektiva motåtgärder5) (hold-up-problem i samband med överföring avvid en eventuell utestängningseffekt. I det fallet är detknow-how).osannolikt att EFTA:s övervakningsmyndighet ingriper
under den nivå där en dominerande ställning uppstår.
(155) Om leverantören gör avtalsspecifika investeringar (se
effektivitetsvinst 4 i punkt 116), fullgör ett avtal med
(151) Inom vissa sektorer kan det vara svårt att sälja fler än konkurrensklausuler eller med kvantitetsbegränsningar
ett varumärke i en och samma lokal, varför det är bäst som ingås för den period under vilken investeringen
att lösa ett utestängningsproblem genom att begränsa avskrivs uppfylls i regel villkoren i artikel 53.3. I
avtalens faktiska giltighetstid. händelse av stora avtalsspecifika investeringar kan det
vara motiverat med en konkurrensklausul som gäller
längre än fem år. En avtalsspecifik investering skulle till
exempel kunna föreligga när leverantören installerareller anpassar utrustning, om denna utrustning efteråt
kan användas endast till att tillverka komponenter
(152) En s.k. engelsk klausul som kräver att köparen rapporte-för en viss köpare. Generella eller marknadsspecifikarar eventuella bättre offerter och som tillåter att köpareninvesteringar i (extra) kapacitet är vanligen inte avtals-godtar en sådan offert endast om leverantören inte gerspecifika investeringar. Om en leverantör skapar nyett lika fördelaktigt erbjudande, kan väntas ha sammakapacitet som särskilt har ett samband med den verk-effekt som en konkurrensklausul, särskilt om köparensamhet som en viss köpare utövar, t.ex. ett företag sommåste avslöja vem som avger den bättre offerten. Entillverkar konservburkar i metall och som skapar nyökad öppenhet på marknaden kan även underlättakapacitet för konservburkstillverkning i en livsmedels-samverkan mellan leverantörerna. En engelsk klausulproducents lokaler eller i närheten av dessa, kan denkan dock också fungera som en kvantitetsbegränsning.nya kapaciteten vara lönsam endast om produktionenKvantitetsbegränsningar som åläggs köparen är en lind-är inriktad på just den kunden, varvid investeringenrigare form av konkurrensklausuler där incitament ellerskulle anses avtalsspecifik.skyldigheter som överenskommits mellan leverantören
och köparen föranleder den sistnämnda att i stor
utsträckning koncentrera sina inköp till en enda leveran-tör. Kvantitetsbegränsningar kan exempelvis utgöras av
krav på inköp av en minimikvantitet eller icke-linjär
(156) Om leverantören ger köparen ett lån eller förser denneprissättning, såsom system med mängdrabatter, systemmed utrustning som inte är avtalsspecifik, är detta imed lojalitetsrabatter eller en tvådelad tariff (ett fast prisregel inte tillräckligt för att motivera beviljandet avplus ett pris per enhet). Kvantitetsbegränsningar somundantag för en begränsning som leder till att markna-åläggs köparen har liknande men lindrigare utestäng-den avskärmas. Imperfektioner på kapitalmarknadenningseffekter jämfört med en konkurrensklausul. Be-som innebär att det är effektivare för en leverantör avdömningen av alla dessa olika former beror på vilkenen produkt än för en bank att bevilja ett lån äreffekt de har på marknaden. Dessutom hindrar artikel 54sällsynta (se effektivitetsvinst 7 i punkt 116). A ¨ven omsärskilt företag med en dominerande ställning från attleverantören av en produkt är en effektivare tillhanda-tillämpa engelska klausuler eller system med lojalitetsra-hållare av kapital, kan ett lån motivera en konkurrens-batter.klausul endast om köparen inte hindras från att säga
upp konkurrensklausulen och återbetala den utestående
delen av lånet när som helst och utan böter. Det betyder
att återbetalningen skall ske i lika stora eller successivtminskande, inte ökande, avbetalningar och att köparen
skall ha möjlighet att överta leverantörens utrustning
(153) Om märkbara konkurrenshämmande effekter konstate-
ras aktualiseras frågan om ett eventuellt undantag enligt till tillgångarnas marknadsvärde. Detta påverkar inte
möjligheten, t.ex. i fråga om ett nytt försäljningsställe, artikel 53.3, om leverantören inte har en dominerande
ställning. I fråga om avtal med konkurrensklausuler kan att skjuta upp återbetalningen för det första eller de två
första åren till dess att försäljningen nått upp till en viss särskilt de effektivitetsvinster som beskrivs i punkt 116,
1) (snålskjuts mellan leverantörer), 4) och 5) (hold-up- nivå.
C 122/34 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(157) O¨verföring av väsentlig know-how (effektivitetsvinst 5 i märkesspecifika. Därför är det osannolikt att villkoren
för undantag är uppfyllda. punkt 116) berättigar i allmänhet en konkurrensklausul
under leveransavtalets hela löptid, exempelvis i samband
med franchising.
(158) Under den nivå där en dominerande ställning uppstår
kan kombinationen av konkurrensklausuler och ensam-(160) Exempel på kvantitetsbegränsningar:återförsäljaravtal också motivera att konkurrensklausu-
len gäller lika länge som avtalet. I det sistnämnda falletär det sannolikt att konkurrensklausulen får ensamåter-
försäljaren att öka sina försäljningsansträngningar inom
sitt område (se punkterna 161-177).
Tillverkare X, med en marknadsandel på 40 %, säljer
80 % av sina produkter genom avtal i vilka det anges att
återförsäljaren måste göra minst 75 % av sina inköp hos
(159) Exempel på konkurrensklausuler: tillverkare X. I gengäld erbjuder X finansiering och
utrustning till förmånliga priser. Avtalen har en löptid
på 5 år under vilken lånet skall återbetalas i form av likastora avbetalningar. Efter de två första åren har köparna
dock möjlighet att säga upp avtalet med en uppsägnings- Marknadsledaren på en nationell marknad för en im-
tid på sex månader om de återbetalar det utestående pulsköpsprodukt, med en marknadsandel på 40 %,
lånet och köper utrustningen till tillgångarnas mark- säljer största delen av sina produkter (90 %) via sina
nadsvärde. Efter femårsperioden blir utrustningen köpa- återförsäljare (motsvarande en bunden marknadsandel
rens egendom. De flesta av de tolv konkurrerande på 36 %). Avtalen ålägger återförsäljarna att endast köpa
producenterna är små varav den största av dem har en av marknadsledaren under minst fyra år. Marknadsleda-
marknadsandel på 20 %. Dessa producenter har ingått ren är särskilt starkt företrädd inom de mer tätbefolkade
liknande avtal av varierande varaktighet. De producenter områdena, exempelvis i huvudstaden. Konkurrenterna,
som har marknadsandelar under 10 % har ofta ingått som är tio till antalet, av vilka några är endast lokalt
avtal med längre löptider och mindre fördelaktiga tillgängliga, har alla mycket mindre marknadsandelar,
uppsägningsvillkor. De avtal som ingåtts av producent X varav den största av dem innehar 12 %. Dessa tio
innebär att 25 % av behovet kan levereras av konkurren- konkurrenter säljer tillsammans ytterligare 10 % på
ter. Under de senaste tre åren har två nya producenter marknaden via försäljningsställen som är knutna till
trätt in på marknaden och erövrat en marknadsandel på dem. Det finns en stark varumärkes- och produktdiffe-
omkring 8 %, delvis genom att ta över lånen för ett rentiering på marknaden. Marknadsledaren har de star-
antal återförsäljare, som i gengäld ingått avtal med dessa kaste varumärkena och är ensam om att regelbundet
producenter. bedriva nationella reklamkampanjer. Marknadsledaren
förser sina bundna återförsäljare med särskilda lagerut-
rymmen för sin produkt.
Resultatet är att sammanlagt 46 % (36 % + 10 %) av Producent X har en marknadsandel på 24 % (0,75 ×
0,80 × 40 %). O ¨vriga producenter har en marknadsandel marknaden är avskärmad från potentiella nya aktörer
och från etablerade företag som inte har försäljningsstäl- på omkring 25 %. Därför är omkring 49 % av markna-
den avskärmad från potentiella nya aktörer och från len knutna till sig. Potentiella nya aktörer möter ännu
högre inträdeshinder i de tätbefolkade områdena, där etablerade aktörer som inte har försäljningsställen knut-
na till sig under åtminstone de första två åren av utestängningen är ännu effektivare, även om det är där
de skulle föredra att träda in på marknaden. På grund leveransavtalens giltighetstid. Marknaden visar att åter-
försäljarna ofta har svårigheter att erhålla banklån och av en stark varumärkes- och produktdifferentiering och
höga sökkostnader i relation till priset på produkten att de i allmänhet är alltför små för att uppbringa kapital
på annat sätt, t.ex. genom att emittera aktier. Dessutom leder avsaknaden av konkurrens mellan varumärken i
butikerna dessutom till en ytterligare ekonomisk förlust kan producent X visa att om han koncentrerar sin
försäljning på ett litet antal återförsäljare, kan han bättre för konsumenterna. Effektivitetsvinsterna av ensamrät-
ten till försäljningsställen, vilka enligt marknadsledaren planera sin försäljning och spara in transportkostnader.
Mot bakgrund av att 25 % av producent X:s avtal inte härrör från lägre transportkostnader och ett eventuellt
hold-up-problem som gäller lagerutrymmena, är be- är bundna, att det verkligen är möjligt att säga upp
avtalet på ett tidigt stadium, att nya producenter nyligen gränsade och uppväger inte de negativa konkurrens-
effekterna. Effektivitetsvinsterna är begränsade, eftersom trätt in på marknaden och att omkring hälften av
återförsäljarna inte är uppbundna är det sannolikt att transportkostnaderna är relaterade till kvantitet och
inte exklusivitet samtidigt som lagerutrymmena inte den kvantitetsbegränsning på 75 % som tillämpas av
producent X uppfyller villkoren för ett undantag. innehåller någon särskild know-how och inte är varu-
23.5.2002 SV C 122/35 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
2.2. Distribution med ensamrätt ensamåterförsäljare förekommer, det vill säga om olika
leverantörer auktoriserar samma ensamåterförsäljareinom ett visst område, kan risken för samverkan öka
ytterligare. Om en återförsäljare ges ensamrätt att
återförsälja två eller flera viktiga konkurrerande produk-ter inom samma område, är det sannolikt att konkurren-
(161) Genom ett ensamåterförsäljaravtal samtycker leverantö-sen mellan varumärken begränsas avsevärt för de varu-ren till att sälja sina produkter till endast en återförsäljaremärkena. Ju större den kumulativa marknadsandelen ärför vidareförsäljning inom ett visst område. Samtidigtför de varumärken som återförsäljs av den multiplaär återförsäljarens aktiva försäljning till andra exklusivtensamåterförsäljaren, desto större är risken för samver-tilldelade områden begränsad. De eventuella riskernakan och desto mer kommer konkurrensen mellanför konkurrenshämmande effekter består i allmänhet ivarumärken att minska. Sådana situationer med kumu-minskad konkurrens inom varumärken och uppdelninglativ verkan kan vara ett skäl till att återkalla gruppun-av marknaden, vilket i synnerhet kan underlätta pris-dantaget, om leverantörernas marknadsandelar under-diskriminering. Om de flesta eller alla leverantörerstiger tröskelvärdet i gruppundantaget.tillämpar ensamåterförsäljaravtal kan det underlätta
samverkan, såväl på leverantörs- som återförsäljarnivå.
(162) Ensamåterförsäljaravtal undantas med stöd av gruppun- (165) Inträdeshinder som kan hindra leverantörer från att
dantaget om leverantörens marknadsandel inte översti- finna nya eller alternativa återförsäljare är mindre viktiga
ger 30 %, även i kombination med andra vertikala vid bedömningen av de eventuella konkurrenshämman-
begränsningar om dessa inte är särskilt allvarliga, exem- de effekterna av ensamåterförsäljning. Utestängning av
pelvis en konkurrensklausul på högst fem år, kvantitets- andra leverantörer uppstår inte så länge ensamåterför-
begränsningar eller exklusiva inköpsavtal. En kombina- säljaravtal inte kombineras med avtal om försäljning av
tion av exklusiv distribution och selektiv distribution ett enda varumärke.
undantas enligt gruppundantaget endast om det inte
föreligger några begränsningar av en aktiv försäljning
inom andra områden. O ¨ver tröskelvärdet på 30 %
tillämpas följande riktlinjer för bedömning av ensam-återförsäljaravtal i enskilda fall.
(166) Utestängning av andra återförsäljare är inget problem,om de leverantörer som tillämpar systemet med ensa-måterförsäljning auktoriserar ett stort antal ensamåter-
(163) Leverantörens och de konkurrerande leverantörernas försäljare på samma marknad och dessa inte hindras
marknadsställning har stor betydelse, eftersom förlusten från att sälja till icke auktoriserade återförsäljare. Ute-
av konkurrens inom varumärken endast utgör ett stängning av andra återförsäljare kan dock bli ett
problem om konkurrensen mellan varumärken är be- problem i situationer där köparen har en stark ställning
gränsad. Ju starkare leverantörens marknadsposition är och marknadsinflytande i det efterföljande marknadsle-
desto allvarligare är förlusten av konkurrens inom det, särskilt i fråga om mycket stora områden där
enskilda varumärken. Ovanför tröskelvärdet på 30 % ensamåterförsäljaren blir den ende köparen på hela
kan det finnas en risk för en betydande minskning av marknaden. Som exempel kan nämnas att en stormar-
konkurrensen inom varumärken. Förlusten av konkur- knadskedja blir ensam återförsäljare av ett ledande
rens inom varumärken måste uppvägas av verkliga varumärke på en nationell marknad för detaljhandel
effektivitetsvinster för att ett undantag skall kunna med livsmedel. Utestängningen av andra återförsäljare
beviljas. kan förvärras om multipla ensamåterförsäljare förekom-
mer. Ett sådant fall, som omfattas av gruppundantagetnär de enskilda leverantörernas marknadsandel är mind-
re än 30 %, kan föranleda att gruppundantaget åter-
kallas.
(164) Konkurrenternas position kan ha en dubbel betydelse.
Starka konkurrenter innebär i allmänhet att den minska-
de konkurrensen inom varumärken uppvägs av entillräcklig konkurrens mellan varumärken. Om antalet
konkurrenter blir tämligen litet och deras marknadspo-
sition är tämligen likartad i fråga om marknadsandelar,kapacitet och distributionsnät, finns det dock en risk för
(167) Efterfrågestyrkan kan också öka risken för samverkan i
köparledet, om stora köpare, som eventuellt är verksam- samverkan. Förlusten av konkurrens inom varumärken
kan öka denna risk, särskilt om flera leverantörer ma inom olika geografiska områden, ålägger en eller
flera leverantörer ensamåterförsäljaravtal. tillämpar liknande distributionssystem. Om multipla
C 122/36 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(168) ”Marknadens mognadsgrad” är viktig, eftersom prisdis- (172) Kombinationen av ensamåterförsäljaravtal och exklusi-
va inköpsavtal ökar risken för eventuella konkurrens- kriminering och förlusten av konkurrens inom varumär-
ken kan vara ett allvarligt problem på en mogen hämmande effekter i form av minskad konkurrens inom
varumärken och uppdelning av marknaden, vilket i marknad, men är kanske mindre relevant på en marknad
med ökande efterfrågan, tekniska förändringar och synnerhet kan underlätta prisdiskriminering. Ensamå-
terförsäljning begränsar redan i sig kundernas arbitrage- föränderliga marknadspositioner.
möjligheter, eftersom den begränsar antalet återförsälja-
re och vanligen begränsar återförsäljarnas möjlighetertill aktiv försäljning. Exklusiva inköpsavtal, som tvingar
ensamåterförsäljarna att gör alla sina inköp av ett visst
varumärke direkt hos tillverkaren, eliminerar dessutom
(169) Nivån på handeln är en viktig faktor, eftersom de
eventuellt arbitrage för ensamåterförsäljarnas del, som eventuella negativa effekterna kan variera mellan gros-
hindras från att köpa av andra distributörer i systemet. sist- och detaljistnivån. Ensamåterförsäljning tillämpas
Detta ökar möjligheterna för leverantören att begränsa huvudsakligen vid återförsäljning av slutprodukter och
konkurrens inom varumärken och samtidigt tillämpa tjänster i slutledet. Förlorad konkurrens inom varumär-
olika försäljningsvillkor. Det är därför osannolikt att ken är särskilt sannolik i detaljistledet inom stora
leverantörer med en marknadsandel över 30 % kommer geografiska områden, eftersom slutkonsumenterna kan
att beviljas undantag för kombinationen av ensamåter- ställas inför det faktum att de har små möjligheter att
försäljaravtal och exklusiva inköpsavtal, om det inte välja mellan en återförsäljare med höga priser och bra
finns tydliga och betydande effektivitetsvinster som service och en återförsäljare med låga priser och dålig
leder till lägre priser för alla slutkonsumenter. Bristen service i fråga om ett viktigt varumärke.
på sådana effektivitetsvinster kan leda till att gruppun-
dantaget återkallas, även om leverantörens marknadsan-
del är mindre än 30 %.
(170) En tillverkare som auktoriserar en grossist till ensamåter-
försäljare gör det vanligen för ett större territorium,
(173) ”Produktens art” är inte särskilt relevant för bedöm- såsom en hel EES-stat. Så länge grossisten kan sälja
ningen av ensamåterförsäljningens eventuella konkur- produkten utan begränsning till återförsäljare i det
renshämmande effekter. Produktens art är dock relevant, efterföljande marknadsledet är det osannolikt att kon-
om frågan om eventuella effektivitetsvinster diskuteras, kurrenshämmande effekter uppkommer om tillverkaren
det vill säga efter det att en avsevärd konkurrenshäm- inte har en dominerande ställning. En eventuell förlust
mande effekt kan påvisas. av konkurrens inom varumärken på grossistnivå kan
lätt uppvägas av effektivitetsvinster inom logistik, sälj-
främjande åtgärder osv., särskilt om tillverkaren äretablerad i ett annat land. En utestängning av andra
återförsäljare inom det området är osannolik, eftersom
(174) Ensamåterförsäljning kan leda till effektivitetsvinster omen leverantör med en marknadsandel som överstigerdet krävs att distributörerna gör investeringar för att30 % vanligen har en tillräckligt stark förhandlingsposi-skydda eller bygga upp varumärkesimagen. I allmänhettion för att inte välja en mindre effektiv grossist. Deär möjligheterna till effektivitetsvinster störst i frågaeventuella riskerna för minskad konkurrens mellanom nya produkter, komplicerade produkter, produktervarumärken när multipla ensamåterförsäljare förekom-vilkas egenskaper är svåra att bedöma innan de konsu-mer är dock större i grossist- än i detaljistledet.meras (produkter som köps p.g.a. erfarenhet) eller vilkas
egenskaper är svåra att bedöma till och med efter
det att de konsumerats (produkter som köps p.g.a.
trovärdighet). Dessutom kan ensamåterförsäljning leda
till inbesparingar av logistikkostnader på grund av
(171) Kombinationen av ensamåterförsäljaravtal och avtal om stordriftsfördelar i fråga om transport och distribution.
försäljning av ett enda varumärke kan leda till problemet
att andra leverantörer utestängs från marknaden, särskilt
i fallet med ett tätt nätverk av ensamåterförsäljare inomsmå områden eller i fallet med en kumulativ effekt.
(175) Exempel på exklusiv distribution i grossistledetDetta kan nödvändiggöra en tillämpning av de ovan
angivna principerna gällande avtal om försäljning av ettenda varumärke. Om kombinationen inte leder till en
betydande utestängning kan kombinationen av ensam- A är marknadsledare på marknaden för en viss kapital-
vara. A säljer sin produkt via exklusiva grossister. återförsäljaravtal och avtal om försäljning av ett enda
varumärke dock främja konkurrensen genom att öka Grossisternas områden motsvarar hela EES-staten för
små EES-stater och en region för stora EES-stater. ensamåterförsäljarens motivation att inrikta sina an-
strängningar på just det varumärket. Om en sådan Dessa exklusiva distributörer sköter försäljningen till
alla detaljister inom sina områden. De säljer inte till utestängningseffekt inte föreligger, kan kombinationen
ensamåterförsäljaravtal och avtal om försäljning av ett slutkonsumenter. Grossisterna ansvarar för säljfrämjan-
de åtgärder på sina marknader. Detta inbegriper spons- enda varumärke därför undantas så länge avtalet gäller,
särskilt i grossistledet. ring av lokala evenemang, men också att förklara och
23.5.2002 SV C 122/37 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
marknadsföra de nya produkterna för återförsäljarna tillverkare säljer i allmänhet sina produkter via andra
återförsäljare, särskilt därför att ensamåterförsäljarna för inom sina områden samt att göra reklam för dem.
Den tekniska och produktinnovativa utvecklingen är de fyra största leverantörerna i allmänhet visar ett svagt
intresse för att sälja dessa mindre kända och billigare förhållandevis snabb på denna marknad, och den service
som tillhandahålls återförsäljare och slutkonsumenter varumärken. Det finns en stark varumärkes- och pro-
duktdifferentiering på marknaden. De fyra marknadsle- före försäljning spelar en viktig roll. Det krävs inte att
grossisterna gör alla sina inköp av leverantör A:s darna bedriver omfattande nationella reklamkampanjer
och har en stark varumärkesimage, medan tillverkare av varumärke hos tillverkaren själv, och det är möjligt för
grossister eller detaljister att tillämpa arbitrage, eftersom marginalprodukter inte gör reklam för sina produkter
på nationell nivå. Marknaden är ganska mogen, med en transportkostnaderna är relativt låga jämfört med pro-
duktens värde. Grossisterna omfattas inte av avtal med stabil efterfrågan och utan omfattande produktmässig
eller teknisk innovation. Produkten är relativt enkel. konkurrensklausuler. Återförsäljare säljer också ett antal
varumärken från konkurrerande leverantörer, och det
finns inga avtal om ensamåterförsäljning eller selektiv
distribution på detaljistnivå. A har en marknadsandel på På en sådan oligopolistisk marknad finns det en risk för
omkring 50 % på EES-marknaden för försäljning till samverkan mellan de fyra marknadsledarna. Denna risk
grossister. A:s marknadsandel på de olika nationella förstärks om multipla ensamåterförsäljare förekommer.
detaljistmarknaderna varierar mellan 40 % och 60 %. Konkurrensen inom varumärken begränsas av den
A har mellan sex och tio konkurrenter på de nationella territoriella exklusiviteten. Konkurrensen mellan de fyra
marknaderna: B, C och D är de största konkurrenterna, ledande varumärkena minskar på detaljistnivå, eftersom
som också är närvarande på alla nationella marknader en detaljist fastställer priset för alla fyra varumärken
med marknadsandelar som varierar mellan 20 och 5 %. inom varje område. Förekomsten av multipla ensam-
De återstående tillverkarna är nationella, med mindre återförsäljare innebär att om en tillverkare sänker priset
marknadsandelar. B, C och D har liknande distributions- för sitt varumärke, kommer detaljisten inte att vara
nät, medan de lokala tillverkarna tenderar att sälja sina angelägen om att låta prissänkningen komma slutkon-
produkter direkt till återförsäljarna. sumenten till godo, eftersom det skulle minska försälj-
ningen och vinsterna av andra varumärken. Därför har
tillverkarna ett begränsat intresse av att konkurrera medvarandra i fråga om priser. Priskonkurrens mellan
På grossistmarknaden är risken liten för prisdiskrimine- varumärken förekommer huvudsakligen i fråga om
ring och minskad konkurrens inom varumärken. Arbit- varor med svag varumärkesimage som tillverkas av
rage hindras inte, och avsaknaden av konkurrens inom marginella producenter. De eventuella effektivitetsargu-
varumärken är inte så relevant på grossistnivå. På menten för (gemensamma) ensamåterförsäljare är be-
detaljistnivå förhindras varken konkurrens inom eller gränsade, eftersom produkten är relativt enkel, återför-
mellan varumärken. Dessutom är konkurrensen mellan säljningen inte kräver några särskilda investeringar eller
varumärken i stort sett opåverkad av exklusiva avtal på någon särskild utbildning och reklamen huvudsakligen
grossistnivån. Detta gör det sannolikt att villkoren görs på producentnivå.
för undantag är uppfyllda, om konkurrenshämmande
effekter förekommer.
A¨ven om var och en av marknadsledarna har en
marknadsandel som är mindre än tröskelvärdet, kan det
hända att ett undantag enligt artikel 53.3 inte ärmotiverat och att det kan bli nödvändigt att återkalla
gruppundantaget.
(176) Exempel på multipla ensamåterförsäljare på en oligopo-listisk marknad:
(177) Exempel: Ensamåterförsäljaravtal kombinerade med ex-klusiva inköpsavtal.
På en nationell marknad för en slutprodukt finns det
fyra marknadsledare, var och en med en marknadsandel
på omkring 20 %. Dessa fyra marknadsledare säljer sin Tillverkare A är marknadsledare i EES i fråga om en
skrymmande kapitalvara och har en marknadsandel på produkt via ensamåterförsäljare i detaljistledet. Detaljis-
terna får ett exklusivt område, som motsvarar den stad 40-60 % på de flesta nationella detaljistmarknaderna.
I varje EES-stat har denna tillverkare omkring sju i vilken de är etablerade eller en stadsdel i fråga om
större städer. Inom de flesta områdena råkar de fyra konkurrenter med mycket mindre marknadsandelar, så
att den största konkurrenten har en marknadsandel på marknadsledarna utse samma ensamåterförsäljare (mul-
tipla ensamåterförsäljare), som ofta har ett centralt läge omkring 10 %. Dessa konkurrenter är verksamma på
endast en eller två nationella marknader. A säljer sin och som är tämligen specialiserad på produkten i fråga.
Resterande 20 % av den nationella marknaden består av produkt via sina nationella dotterbolag till ensamåter-
försäljare i detaljistledet, vilka saknar rätt till aktiv små lokala tillverkare, av vilka den största har en andel
på 5 % av den nationella marknaden. Dessa lokala försäljning till andra ensamåterförsäljares områden.
C 122/38 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Dessutom är återförsäljarna skyldiga att köpa tillverkare (179) Avtal om exklusiv tilldelning av kunder undantas med
stöd av gruppundantaget om leverantörens marknads- A:s produkter endast av det nationella dotterbolaget till
tillverkare A i deras land. De återförsäljare som säljer andel inte överstiger tröskelvärdet på 30 % för mark-
nadsandelar, även i kombination med andra vertikala tillverkare A:s varumärke är de viktigaste återförsäljarna
av produkttypen inom sitt område. De säljer konkurre- begränsningar om dessa inte är särskilt allvarliga, såsom
konkurrensklausuler, kvantitetsbegränsningar eller ex- rande varumärken, men med varierande grader av
framgång och entusiasm. A tillämpar prisskillnader på klusiva inköpsavtal. En kombination av exklusiv tilldel-
ning av kunder och selektiv distribution är i regel 10-15 % mellan marknader och mindre prisskillnader
inom marknader. Detta tar sig uttryck i mindre prisskill- särskilt allvarlig eftersom de auktoriserade återförsäljar-
na vanligen inte har full frihet att aktivt sälja till nader på detaljistnivå. Marknaden är relativt stabil på
efterfråge- och utbudssidan och det förekommer inga slutanvändare. O ¨ver tröskelvärdet på 30 % för mark-
nadsandelar skall de riktlinjer som anges i punkter- betydande tekniska förändringar.
na 161-177 om ensamåterförsäljning också tillämpas
vid bedömning av exklusiv tilldelning av kunder, dock
med förbehåll för följande särskilda anmärkningar.
På dessa marknader är förlusten av konkurrens inom
varumärken inte endast en följd av den territoriella
exklusiviteten i detaljistledet, utan den förvärras av
exklusiva inköpsavtal som åläggs detaljisterna. Exklusivainköpsavtal bidrar till att avskilja marknader och områ-
den genom att omöjliggöra arbitrage mellan de exklusi-
va detaljisterna. De exklusiva detaljisterna kan heller
(180) Tilldelningen av kunder försvårar i allmänhet kundernas
inte sälja aktivt till varandras områden och tenderar i möjligheter till arbitrage. Med tanke på att varje auktori-
praktiken att undvika leveranser utanför det egna områ- serad återförsäljare har tilldelats en egen kundkategori
det. Detta möjliggör prisdiskriminering. Arbitrage som kan dessutom icke auktoriserade återförsäljare som inte
utövas av konsumenter eller fristående återförsäljare hör till en sådan kategori ha svårt att få tag i produkten.
förekommer endast i begränsad utsträckning, eftersom Detta minskar möjligheterna till arbitrage för icke
produkten är skrymmande. auktoriserade återförsäljare. I fall där tröskelvärdet på
30 % för marknadsandelar enligt gruppundantaget
överskrids, är det därför osannolikt att undantag beviljasför avtal om exklusiv tilldelning av kunder, om det inteDet är inte sannolikt att de eventuella argumenten förföreligger uppenbara och betydande effektivitetsvinster.att systemet är effektivt tack vare stordriftsfördelar i
form av transporter och reklamsatsningar på detaljistni-
vå uppväger den negativa effekten av prisdiskriminering
och minskad konkurrens inom varumärken. Därför är
det osannolikt att villkoren för undantag är uppfyllda.
(181) Avtal om exklusiv tilldelning av kunder tillämpas hu-
vudsakligen på mellanprodukter och på grossistnivå närdet gäller slutprodukter, där kundkategorier med olika
specialönskemål beträffande produkten kan särskiljas.
2.3. Exklusiv tilldelning av kunder
(182) Avtal om exklusiv tilldelning av kunder kan medföra
effektivitetsvinster särskilt om det krävs att återförsäljar-
na skall göra investeringar exempelvis i särskild utrust-ning, färdigheter eller know-how som en anpassning till
deras kundkategoris önskemål. Avskrivningsperioden
(178) I ett avtal om exklusiv tilldelning av kunder samtycker
leverantören till att sälja sina produkter endast till en för dessa investeringar anger den berättigade varaktighe-
ten för ett system med exklusiv tilldelning av kunder. I återförsäljare för distribution till en viss kundkategori.
Samtidigt är återförsäljaren vanligen begränsad i sin allmänhet är argumenten starkast för nya eller kompli-
cerade produkter och för produkter som kräver anpass- aktiva försäljning till andra exklusivt tilldelade kundkate-
gorier. De eventuella riskerna för konkurrenshämmande ning till den enskilde kundens behov. Identifierbara
differentierade behov är mer sannolika i fråga om effekter består i allmänhet i minskad konkurrens inom
varumärken och uppdelning av marknaden, vilket i mellanprodukter, det vill säga produkter som säljs till
olika typer av professionella köpare. Det är osannolikt synnerhet kan underlätta prisdiskriminering. När de
flesta eller alla leverantörer tillämpar avtal om exklusiv att tilldelningen av slutkonsumenter medför några effek-
tivitetsvinster och därför beviljas sannolikt inget un- tilldelning av kunder kan det underlätta samverkan,
såväl på leverantörs- som återförsäljarnivå. dantag.
23.5.2002 SV C 122/39 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(183) Exempel på exklusiv tilldelning av kunder: (185) De eventuella riskerna för konkurrenshämmande effek-
ter är minskad konkurrens inom varumärken och,särskilt i fall av kumulativ effekt, utestängning av vissa
typer av återförsäljare och underlättande av samverkan
mellan leverantörer eller köpare. För att bedöma even- Ett företag har utvecklat en sofistikerad sprinkleranlägg-
tuella konkurrenshämmande effekter av selektiv distri- ning. Företaget har för närvarande en andel på 40 % av
bution enligt artikel 53.1 måste en distinktion göras marknaden för sprinkleranläggningar. När företaget
mellan rent kvalitativ selektiv distribution och kvantita- började sälja den sofistikerade sprinklern hade det
tiv selektiv distribution. Vid rent kvalitativ selektiv en marknadsandel på 20 % med en äldre produkt.
distribution väljs återförsäljarna endast på grundval av Installeringen av den nya sprinklertypen beror på vilken
objektiva kriterier som varans natur förutsätter, såsom typ av byggnad den installeras i och på byggnadens
utbildning av försäljningspersonal, den service som ges användningsändamål (kontor, kemisk anläggning, sjuk-
på försäljningsstadiet, att ett visst urval produkter säljs hus osv.). Företaget utsåg ett antal återförsäljare som
osv (
37). Tillämpningen av sådana kriterier begränsar skulle sälja och installera sprinkleranläggningen. Varje
inte direkt antalet återförsäljare. En rent kvalitativ återförsäljare måste utbilda sina anställda för de allmän-
selektiv distribution anses i allmänhet falla utanför na och särskilda krav som installeringen av sprinkleran-
artikel 53.1 på grund av att den saknar konkurrenshäm- läggningen för en särskild kundkategori ställer. För att
mande effekter, förutsatt att tre villkor uppfylls. För det säkerställa att återförsäljare specialiserade sig, tilldelade
första måste produktens art kräva ett system med företaget varje återförsäljare en exklusiv kundkategori
selektiv distribution, i den meningen att ett sådant och förbjöd aktiv försäljning till andra återförsäljares
system är ett berättigat krav, med hänsyn till produktens exklusiva kundkategorier. Efter fem år kommer alla
art, för att bevara produktens kvalitet och säkerställa ensamåterförsäljare att tillåtas att aktivt sälja till alla
att den används på rätt sätt. För det andra måste kundkategorier. Därmed upphör systemet med exklusiv
återförsäljarna väljas på grundval av objektiva kvalitativa tilldelning av kunder. Leverantören kan då också börja
kriterier som är desamma för alla potentiella återförsäl- sälja till nya återförsäljare. Marknaden är ganska dyna-
jare och som inte får tillämpas på ett diskriminerande misk, med två nya aktörer och ett antal tekniska
sätt. För det tredje får de fastställda kriterierna inte innovationer. Konkurrenterna, med marknadsandelar
gå längre än nödvändigt (38). En kvantitativ selektiv på mellan 25 % och 5 %, uppgraderar också sina
distribution medför ytterligare urvalskriterier som mer produkter.
direkt begränsar det möjliga antalet återförsäljare exem-
pelvis genom att kräva en minimi- eller maximiförsälj-ning, genom att fastställa antalet återförsäljare osv. Eftersom exklusiviteten har en begränsad varaktighet
och bidrar till att säkerställa att återförsäljarna kan få
avkastning på sina investeringar och initialt koncentrera
sina försäljningssatsningar till en viss kundkategori föratt lära sig branschen, och eftersom de eventuella
konkurrenshämmande effekterna ter sig begränsade på
en dynamisk marknad, är det sannolikt att villkoren förundantag kommer att uppfyllas.
(186) Kvalitativ och kvantitativ selektiv distribution undantas
enligt gruppundantaget upp till en marknadsandel på
30 %, till och med i kombination med andra vertikalabegränsningar om dessa inte är särskilt allvarliga, såsom
konkurrensklausuler eller ensamåterförsäljaravtal, om
återförsäljarna har frihet att bedriva aktiv försäljning 2.4. Selektiv distribution
till andra återförsäljare och till slutanvändare. Selektiv
distribution omfattas av gruppundantaget oavsett denberörda produktens art. Om produktens art inte kräver
selektiv distribution, medför ett sådant system i regel
(184) Avtal om selektiv distribution begränsar, i likhet med
ensamåterförsäljaravtal, dels antalet auktoriserade åter-försäljare, dels möjligheterna till återförsäljning. Skillna-
den mot ett ensamåterförsäljaravtal är att ett selektivt
distributionsavtal begränsar antalet detaljister inte enligtantalet områden utan enligt urvalskriterier som i första
hand har samband med produkternas natur. En annan
(37) Se t.ex. förstainstansrättens dom i mål T-88/92, Groupementskillnad är att ensamåterförsäljaravtalens begränsningd’achat E ´douard Leclerc mot kommissionen, REG 1996, s. II-av återförsäljningen inte är en begränsning av den aktiva1961.försäljningen till ett område utan en begränsning av all(38) Se EG-domstolens dom i mål 31/80, L’Oréal mot PVBA, Rec.försäljning till icke auktoriserade återförsäljare, vilket1980, s. 3775, punkterna 15 och 16, mål 26/76, Metro I, Rec.innebär att endast auktoriserade återförsäljare och slut-1977, s. 1875, punkterna 20 och 21, mål 107/82, AEG, Rec.
kunder är möjliga köpare. Selektiv distribution används 1983, s. 3151, punkt 35, samt förstainstansrättens dom i
nästan alltid för att distribuera färdigprodukter i form mål T.19/91, Vichy mot kommissionen, Rec. 1992, s. II-415,
punkt 65. av märkesvaror.
C 122/40 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
dock inte tillräckliga effektivitetsfrämjande effekter för (189) Om gruppundantaget är tillämpligt på enskilda nät av
att uppväga en betydande minskning av konkurrensen selektiv distribution kan det bli aktuellt att återkalla
inom varumärken. Om betydande konkurrenshämman- gruppundantaget eller låta bli att tillämpa gruppundan-
de effekter uppstår, är det sannolikt att gruppundantaget taget om kumulativa effekter uppkommer. Det är dock
återkallas. Dessutom tillämpas följande riktlinjer för osannolikt att det uppstår problem med kumulativa
bedömning av selektiv distribution i enskilda fall som effekter om den marknadsandel som omfattas av selek-
inte omfattas av gruppundantaget eller om en kumulativ tiv distribution är mindre än 50 %. Det är inte heller
effekt uppstår till följd av parallella nätverk av selektiv sannolikt att problem uppstår om den andel av markna-
distribution. den som omfattas av selektiv distribution överstiger
50 % och de fem största leverantörerna tillsammans haren marknadsandel som understiger 50 %. Om både defem största leverantörernas marknadsandel och den
andel av marknaden som omfattas av selektiv distribu-
tion överstiger 50 %, kan bedömningen variera beroen-de på om alla de fem största leverantörerna tillämparselektiv distribution eller inte. Ju starkare ställning dekonkurrenter har som inte tillämpar selektiv distribu-
(187) Marknadspositionen för leverantören och dennes kon-tion, desto mindre sannolikt är det att andra återförsälja-kurrenter har stor betydelse för bedömningen av even-re utestängs. Om alla de fem största leverantörernatuella konkurrenshämmande effekter, eftersom förlus-tillämpar selektiv distribution, kan konkurrensfarhågorten av konkurrens inom varumärken kan vara problem-särskilt uppstå med avseende på de avtal som innehålleratisk endast om konkurrensen mellan varumärken ärkvantitativa urvalskriterier genom direkt begränsning avbegränsad. Ju starkare position leverantören har, destoantalet auktoriserade återförsäljare. Det är i allmänhetmer problematisk är förlusten av konkurrens inomosannolikt att villkoren i artikel 53.3 uppfylls om devarumärken. En annan viktig faktor är antalet selektivaifrågavarande systemen för selektiv distribution hindrardistributionsnät på samma marknad. Om selektiv distri-nya återförsäljare som kan sälja produkterna i fråga,bution tillämpas av endast en leverantör på marknadensärskilt lågprisdetaljister, från att komma in på markna-och denne inte är ett dominerande företag, har kvantita-den. Detta begränsar återförsäljningen till förmån förtiv selektiv distribution i regel inga negativa nettoeffektervissa befintliga kanaler och till skada för slutkonsumen-om de varor som omfattas av avtalet, med hänsyn tillterna. Mer indirekta former av kvantitativ selektivderas art, kräver att ett selektivt distributionssystemdistribution, till exempel i form av en kombination avtillämpas och förutsatt att de urvalskriterier som tilläm-rent kvalitativa urvalskriterier och en förpliktelse förpas är nödvändiga för att säkerställa en effektiv distribu-återförsäljarna att nå upp till en viss mängd inköp pertion av varorna i fråga. Verkligheten ser dock ut att varaår, orsakar sannolikt mindre negativa nettoeffekter omden att selektiv distribution ofta tillämpas av ett antalen sådan mängd inte utgör en betydande del avleverantörer på en viss marknad.återförsäljarens totala omsättning av den ifrågavarande
typen av produkter och begränsningarna inte går utöverdet som är nödvändigt för att leverantören skall kunnafå avkastning på sin avtalsspecifika investering och/elleruppnå stordriftsfördelar i distributionen. Vad gällerbidraget från enskilda leverantörer anses en leverantörmed en marknadsandel som inte överstiger 5 % iallmänhet inte bidra väsentligt till en kumulativ effekt.
(188) Konkurrenternas ställning kan ha en dubbel betydelse
och spelar en roll särskilt i händelse av en kumulativeffekt. Starka konkurrenter innebär i allmänhet att den
minskade konkurrensen inom varumärken med lätthet
uppvägs av en tillräcklig konkurrens mellan varumär-ken. När flertalet av de viktigaste leverantörerna tilläm-
par selektiv distribution leder det dock till en betydande
förlust av konkurrens inom varumärken samt till eneventuell utestängning av vissa typer av återförsäljare
och en ökad risk för samverkan mellan dessa stora
leverantörer. Risken för att effektivare återförsäljareutestängs från marknaden har alltid varit större vid
selektiv distribution än vid ensamåterförsäljning, på
(190) ”Inträdeshinder” är av intresse främst i det fallet att icke grund av att försäljning till icke auktoriserade återförsäl-
auktoriserade återförsäljare utestängs från marknaden. I jare begränsas vid selektiv distribution. Detta är ägnat att
allmänhet är inträdeshindren betydande, eftersom selek- ge selektiva distributionssystem en avskärmad karaktär,
tiv distribution vanligen tillämpas av tillverkare av som gör det omöjligt för icke auktoriserade återförsälja-
märkesvaror. Det krävs i allmänhet mycket tid och re att få leveranser. Detta gör selektiv distribution
betydande investeringar innan utestängda återförsäljare särskilt väl ägnad för att undvika att lågprisdetaljister
kan etablera egna varumärken eller hitta andra konkur- utövar prispress på såväl tillverkarens som de auktorise-
rade återförsäljarnas marginaler. rerande leveranskällor.
23.5.2002 SV C 122/41 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(191) ”Köparens starka ställning” kan öka risken för samver- (195) Selektiv distribution kan vara effektiv, om den leder till
inbesparade logistikkostnader tack vare stordriftsförde- kan mellan återförsäljare och därmed avsevärt inverka
på analysen av eventuella konkurrenshämmande effek- lar i fråga om transporter, vilket kan vara fallet oberoen-
de av produkternas art (effektivitetsvinst 6 i punkt 116). ter till följd av selektiv distribution. Mer effektiva
återförsäljare kan utestängas från marknaden särskilt Detta är dock ofta endast en marginell effektivitetsvinst
i system med selektiv distribution. Produktens art är om en stark detaljistorganisation ålägger leverantören
urvalskriterier i syfte att begränsa distributionen till de mycket relevant när det gäller att lösa ett snålskjutspro-
blem mellan återförsäljarna (effektivitetsvinst 1 i egna medlemmarnas fördel.
punkt 116) eller att bidra till att bygga upp en varumär-
kesimage (effektivitetsvinst 8 i punkt 116). I allmänhet
gäller detta i synnerhet nya produkter, kompliceradeprodukter, produkter vilkas egenskaper är svåra att
(192) Artikel 5 c i gruppundantaget föreskriver att leverantö-bedöma innan de konsumerats (produkter som köpsren varken direkt eller indirekt får ålägga de auktorisera-p.g.a. erfarenhet) eller vilkas egenskaper är svåra attde återförsäljarna en skyldighet att inte sälja varumärkenbedöma till och med efter att de konsumerats (produkterfrån särskilda konkurrerande leverantörer. Syftet medsom köps p.g.a. trovärdighet). Kombinationen av selek-detta villkor är särskilt att undvika horisontell samver-tiv och exklusiv distribution utgör sannolikt en överträ-kan för att utesluta vissa varumärken genom att skapadelse av artikel 53 om den används av en leverantören selektiv klubb av varumärken från ledande leverantö-som har en marknadsandel som överstiger 30 % eller irer. Det är osannolikt att denna typ av skyldighethändelse av kumulativa effekter, även om den aktivabeviljas undantag, om marknadstäckningen för de femförsäljningen mellan olika områden förblir fri. En sådanstörsta leverantörerna överstiger 50 %, såvida det intekombination kan undantagsvis uppfylla villkoren iär så att ingen av de leverantörer som ålägger en sådanartikel 53.3 om den är nödvändig för att skyddaskyldighet hör till de fem största leverantörerna påväsentliga och avtalsspecifika investeringar som görsmarknaden.av de auktoriserade detaljisterna (effektivitetsvinst 4 i
punkt 116).
(193) Utestängningen av andra leverantörer är i regel inget
problem så länge andra leverantörer kan anlita samma
återförsäljare, det vill säga så länge det selektiva distribu-
(196) För att säkerställa att den minst konkurrenshämmande tionssystemet inte kombineras med avtal om försäljning
begränsningen väljs är det av betydelse att se om samma av ett enda varumärke. I fall av ett tätt nätverk av
effektivitetsvinster kan uppnås till en jämförbar kostnad auktoriserade återförsäljare eller i händelse av en kumu-
exempelvis genom enbart servicekrav. lativ effekt kan kombinationen av selektiv distribution
och konkurrensklausuler innebära en risk för att andra
leverantörer utestängs. I det fallet gäller ovannämndaprinciper avseende avtal om försäljning av ett enda
varumärke. Om selektiv distribution inte kombineras
med en konkurrensklausul, kan avskärmningen av
(197) Exempel på kvantitativ selektiv distribution marknaden för konkurrerande leverantörer fortfarande
vara ett problem om de fem ledande leverantörerna inte
endast tillämpar rent kvalitativa urvalskriterier, utan
ålägger sina återförsäljare vissa ytterligare skyldigheter,
såsom skyldigheten att förbehålla sina produkter ettPå en marknad för kapitalvaror säljer marknadsledarenvisst minimiutrymme på hyllorna eller säkerställa att(varumärke A) som innehar en marknadsandel på 35 %,återförsäljaren genom försäljningen av deras produktersin produkt till slutkonsumenterna genom ett selektivtuppnår en viss minimiandel av återförsäljarens totaladistributionsnät. Det finns flera kriterier för tillträde tillomsättning. Det är osannolikt att ett sådant problemnätverket: butiken måste anställa utbildad personal ochuppstår om den marknadsandel som omfattas av selek-tillhandahålla service före försäljningen, det måste finnastiv distribution understiger 50 %, eller, om dennaen särskild avdelning i butiken för försäljning av ifråga-marknadstäckning överskrids, om de fem största leve-varande produkt och liknande högteknologiprodukter,rantörerna har en marknadsandel som inte överstigeroch det krävs att butiken tillhandahåller ett brett50 %.sortiment av leverantörens produkter och ställer ut
dem på ett tilltalande sätt. Dessutom begränsas antalet
återförsäljare som kan beviljas tillträde till nätet direkt
av fastställandet av ett högsta antal återförsäljare perantal invånare i varje region eller tätort. Tillverkare A
(194) Marknadens mognadsgrad är viktig eftersom förlusten
av konkurrens inom varumärken och en eventuell har sex konkurrenter på denna marknad. De största
konkurrenterna, B, C och D, har marknadsandelar på utestängning av leverantörer eller återförsäljare kan bli
ett allvarligt problem på en mogen marknad, men är 25, 15 respektive 10 %, medan övriga tillverkare har
mindre marknadsandelar. A är den enda tillverkaren mindre relevant på en marknad med ökande efterfrågan,
tekniska förändringar och föränderliga marknadsposi- som tillämpar selektiv distribution. De selektiva distribu-
törerna av varumärke A tillhandahåller alltid ett fåtal tioner.
C 122/42 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
konkurrerande varumärken. Konkurrerande varumär- bil, såväl på utbuds- som efterfrågesidan, och varumär-
kesimagen är stark och produktdifferentieringen stor. ken säljs dock också allmänt i butiker som inte är
medlemmar i A:s selektiva distributionsnät. Distribu- De fem marknadsledarna har stark varumärkesimage,
som förvärvats genom reklam och sponsring, medan de tionskanalerna är flera: exempelvis varumärkena B och
C säljs i de flesta av de butiker som A valt ut, men också två mindre tillverkarna tillämpar en strategi med billiga-
re produkter, utan stark varumärkesimage. i andra butiker som tillhandahåller service av hög
kvalitet samt i stormarknader. Varumärke D säljs i
huvudsak i butiker med en hög servicegrad. Dentekniska utvecklingen är förhållandevis snabb på dennaPå denna marknad förvägras allmänna lågprisdetaljistermarknad, och de viktigaste leverantörerna upprätthållertillträde till de fem ledande varumärkena. Kravet på atten hög kvalitetsimage för sina produkter genom reklam.denna typ av artikel skall utgöra minst 30 % av
återförsäljarnas verksamhet och kriteriet om att produk-ten skall ställas ut och regeln om service före försäljningPå denna marknad är täckningsgraden för selektivutesluter de flesta lågprisdetaljister från nätverket avdistribution 35 %. Konkurrensen mellan varumärkenauktoriserade återförsäljare. Därför har konsumenternapåverkas inte direkt av A:s selektiva distributionssystem.inget annat val än att köpa de fem ledande varumärkenaKonkurrensen inom varumärken kan minska, meni butiker med hög servicenivå och höga priser. Dettakonsumenterna har tillgång till återförsäljare med lågleder till minskad konkurrens mellan varumärken mel-servicegrad och låga priser för varumärkena B och C,lan de fem ledande varumärkena. Att de två minstasom har en liknande kvalitetsimage som varumärke A.varumärkena kan köpas i butiker med låg servicenivåDessutom är konsumenterna inte utestängda från till-och låga priser kompenserar inte detta, eftersom degången till återförsäljare med hög servicegrad i fråga omfem ledande marknadsledarna har en mycket starkareandra varumärken, eftersom de auktoriserade återförsäl-varumärkesimage. Konkurrensen mellan varumärkenjarnas kapacitet att sälja konkurrerande varumärken intebegränsas också av förekomsten av multipla ensamåter-är begränsad, och den kvantitativa begränsningen avförsäljare. A ¨ven om det förekommer en viss grad avantalet återförsäljare av varumärke A ger andra återför-konkurrens inom varumärken och antalet återförsäljaresäljare med hög servicegrad möjlighet att distribuerainte är direkt begränsat, är tillträdeskriterierna tillräckligtkonkurrerande varumärken. I detta fall är det sannoliktstränga för att antalet återförsäljare av de fem ledandeatt villkoren för att A:s selektiva distributionsnät skallvarumärkena skall förbli litet inom de olika områdena.undantas är uppfyllda, dels med tanke på servicekraven
och de effektivitetsvinster dessa sannolikt kommer att
medföra, dels med tanke på den begränsade effekten på
Effektivitetsvinsterna i samband med dessa kvantitativa konkurrensen inom varumärken.
selektiva distributionssystem är små: produkten är inte
så komplicerad och motiverar inte en särskilt högservicenivå. Om tillverkarna inte kan visa att deras
selektiva distributionsnät är förknippat med tydliga
effektivitetsvinster, är det troligt att gruppundantaget
(198) Exempel på selektiv distribution med kumulativa ef-måste återkallas därför att dess kumulativa effekterfekterleder till färre valmöjligheter och högre priser för
konsumenten.
På en marknad för en viss sportartikel finns det sju
tillverkare, som har följande marknadsandelar: 25 %,
20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % respektive 7 %. De femstörsta tillverkarna distribuerar sina produkter genom
kvantitativ selektiv distribution, medan de två minsta
tillämpar olika typer av distributionssystem, som leder2.5. Franchisingtill en täckningsgrad i fråga om selektiv distribution på
85 %. Kriterierna för tillgång till de selektiva distribu-
tionsnäten är påfallande likartade hos tillverkarna: detkrävs att butikerna har utbildad personal och tillhanda-
håller service före försäljning, butiken måste ha en
särskild avdelning för försäljning av artikeln och mini-
(199) Franchiseavtal innehåller licenser avseende immateriellarättigheter, särskilt varumärkes- och märkesrättigheter miytan för denna avdelning anges. Det krävs vidare att
butiken saluför ett brett sortiment av varumärket i fråga och know-how för användning och distribution av varor
eller tjänster. Förutom licensen avseende immateriella och ställer ut produkten på ett tilltalande sätt, butiken
måste ligga vid ett affärsstråk, och försäljningen av rättigheter tillhandahåller franchisegivaren normalt
kommersiellt och tekniskt stöd till franchisetagaren denna typ av artikel måste utgöra minst 30 % av
butikens totala omsättning. I allmänhet utses samma under avtalets löptid. Licensen och stödet utgör integre-
rade delar av den affärsidé som omfattas av franchiseav- återförsäljare till selektiv distributör för alla fem varu-
märken. De två varumärken som inte använder selektiv talet. Franchisegivaren erhåller normalt ersättning i form
av en franchiseavgift för användningen av affärsidén i distribution säljs vanligen via mindre specialiserade
återförsäljare med lägre servicegrad. Marknaden är sta- fråga. Franchising kan möjliggöra för franchisegivaren
23.5.2002 SV C 122/43 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
att med begränsade investeringar etablera ett enhetligt kvalitet och färskhet har avgörande betydelse för fram-
ställningen av goda sötsaker. Tillverkaren hade fram- distributionsnät för sina produkter. Förutom tillhanda-
hållandet av affärsidén innehåller franchiseavtal normalt gång med sina sötsaker genom ett antal egna försälj-
ningsställen som alla drevs under samma varumärke och en kombination av olika vertikala begränsningar avseen-
de de distribuerade produkterna, särskilt selektiv distri- med likartad image (butikernas utformning, gemensam
reklam osv.). För att öka försäljningen lanserade tillver- bution och/eller konkurrensklausuler och/eller ensam-
återförsäljaravtal eller lindrigare former av dessa. karen ett franchisesystem. Franchisetagarna åläggs att
köpa sötsakerna, vätskorna och färgningsmaskinen avtillverkaren, upprätthålla samma image och bedriva
verksamhet under samma varumärke, betala en franchi-
seavgift, bidra till den gemensamma reklamen och
(200) Gruppundantagets tillämplighet på licensiering av im- säkerställa att den bruksanvisning som utarbetats av
materiella rättigheter som ingår i franchiseavtal behand- franchisegivaren förblir konfidentiell. Dessutom tillåts
las i punkterna 23-45. Vad beträffar vertikala begräns- franchisetagarna att sälja endast i överenskomna lokaler,
ningar avseende köp, försäljning och återförsäljning av och att sälja endast till slutanvändare eller andra franchi-
varor och tjänster enligt ett franchiseavtal, såsom selek- setagare och de får inte sälja andra sötsaker. Franchisegi-
tiv distribution, konkurrensklausuler eller ensamåterför- varen är skyldig att inte utse någon annan franchisetaga-
säljning, är gruppundantaget tillämpligt upp till tröskel- re och att inte själv driva ett försäljningsställe inom
värdet på 30 % för marknadsandelar för franchisegiva- ett visst område som omfattas av ett franchiseavtal.
ren eller den leverantör som utsetts av franchisegiva- Franchisegivaren är också skyldig att uppdatera och
ren (39). De riktlinjer som tidigare konstaterats vara vidareutveckla sina produkter, utformningen av butiker-
tillämpliga på dessa typer av begränsningar är även na och bruksanvisningen samt göra dessa förbättringar
tillämpliga på franchising med förbehåll för följande tillgängliga för alla franchisetagare på detaljistnivå.
särskilda anmärkningar: Franchiseavtalen ingås för en tioårsperiod.
1) I enlighet med den allmänna regeln 8 (se
punkt 119) gäller att ju mer omfattande överfö-
ringen av know-how är, desto lättare uppfyller devertikala begränsningarna de krav som ställs för ettÅterförsäljare av sötsaker köper in sina sötsaker på enundantag.nationell marknad antingen hos nationella tillverkare
som tillgodoser den nationella smaken eller hos grossis-
ter som importerar sötsaker från utländska tillverkare,
förutom att de säljer nationella tillverkares produkter.2) En konkurrensklausul som gäller varor eller tjäns-På denna marknad konkurrerar franchisegivarens pro-ter som köps av franchisetagaren faller utanfördukter med andra sötsaksvarumärken. Franchisegivarenartikel 53.1, om klausulen är nödvändig för atthar en andel på 30 % av marknaden för sötsaker somupprätthålla franchisenätets gemensamma identi-säljs till återförsäljare. Konkurrens förekommer i formtet och rykte. I sådana fall är konkurrensklausulensav ett antal nationella och internationella varumärken,varaktighet också irrelevant enligt artikel 53.1, såsom ibland tillverkas av stora diversifierade livsmedels-länge den inte har längre varaktighet än självaföretag. Det finns många (potentiella) försäljningsställenfranchiseavtalet.för sötsaker såsom tobakshandlare, livsmedelsbutiker,
cafeterior och särskilda sötsaksbutiker. På marknadenför maskiner för färgning av livsmedel understiger
franchisegivarens marknadsandel 10 %.
(201) Exempel på franchising
En tillverkare har utvecklat en ny form för försäljning
av sötsaker i så kallade fun shops där sötsakerna kan
färgas på konsumentens begäran. SötsakstillverkarenDe flesta skyldigheter som ingår i franchiseavtalen kanhar också utvecklat maskinerna för att färga sötsakerna.anses nödvändiga för att skydda immateriella rättigheterTillverkaren producerar också färgvätskorna. Vätskanseller upprätthålla franchisenätets gemensamma identitet
och rykte och faller därför utanför artikel 53.1. Begräns-
ningarna av försäljningen (område som omfattas avavtal samt selektiv distribution) utgör ett incitament för
franchisetagarna att investera i färgningsmaskinen och
franchisekonceptet och bidrar åtminstone till att upp-
rätthålla den gemensamma identiteten även om de inte(39) Se också EG-domstolens dom i mål 107/82, AEG, Rec. 1983,
är nödvändiga för detta, vilket uppväger förlusten av s. 3151, punkt 35 och förstainstansrättens dom i mål T-19/91,
konkurrens inom enskilda varumärken. Konkurrens- Vichy mot kommissionen, Rec. 1992, s. II-415, punkt 65. Se
också punkterna 89-95, särskilt punkt 95. klausulen som utesluter andra sötsaksvarumärken från
C 122/44 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
butikerna under avtalets hela löptid ger franchisegivaren föregående marknadsledet inte överstiger 30 % kan
betydande utestängningseffekter fortfarande uppstå, sär- en möjlighet att hålla butikerna likformiga och hindrar
konkurrenter från att dra nytta av franchisegivarens skilt om köparens marknadsandel i det efterföljande
marknadsledet överstiger 30 %. I sådana fall kan det firmanamn. Den leder inte till någon allvarlig utestäng-
ning med tanke på det stora antalet (potentiella) försälj- krävas att gruppundantaget återkallas. Om ett företag
har en dominerande ställning i det efterföljande mark- ningsställen som står till förfogande för andra sötsakstill-
verkare. Det är sannolikt att de franchiseavtal som nadsledet, kan en eventuell skyldighet att bara eller
huvudsakligen leverera produkterna till den domineran- denna franchisegivare ingått uppfyller villkoren för
undantag enligt artikel 53.3 i den mån skyldigheterna i de köparen lätt få betydande konkurrenshämmande
effekter. dessa avtal omfattas av artikel 53.1.
(205) Det är inte endast ”köparens marknadsställning” i det
föregående och efterföljande marknadsledet som är 2.6. Exklusiva leverantörsavtal
viktig utan också i vilken omfattning och hur länge
köparen tillämpar skyldigheten till exklusiva leveranser.
Ju större andel av leveranserna som är bunden och julängre tid den exklusiva leveransskyldigheten varar,
(202) Exklusiva leverantörsavtal enligt definitionen i artikel 1 cdesto mer betydande blir sannolikt utestängningen.i gruppundantaget är den extrema formen av begränsadExklusiva leverantörsavtal med kortare varaktighet ändistribution åtminstone vad begränsningen av antaletfem år vilka ingåtts av företag som inte har en domine-köpare beträffar. I avtalet specificeras att det bara finnsrande ställning, förutsätter i allmänhet en avvägningen köpare inom EES till vilken leverantören får sälja enmellan konkurrensfrämjande och konkurrenshämman-viss färdigprodukt. I fråga om mellanprodukter ellerde effekter, medan avtal med längre löptid än fem år förtjänster i mellanledet innebär exklusiva leverantörsavtalde flesta typer av investeringar inte anses nödvändigaatt det finns endast en köpare inom EES eller att detför att uppnå de påstådda effektivitetsvinsterna eller såfinns endast en köpare inom EES för ett särskilt ändamål.är effektivitetsvinsterna inte tillräckliga för att uppvägaMed exklusiv leverans av mellanprodukter och tjänsterutestängningseffekterna av sådana långfristiga exklusivai mellanledet avses ofta leveranser för industriella än-leverantörsavtal.damål.
(206) De konkurrerande köparnas marknadsställning i det(203) Exklusiva leverantörsavtal enligt definitionen i artikel 1 cföregående marknadsledet är viktig, eftersom det äri gruppundantaget undantas med stöd av artikel 2.1sannolikt att konkurrerande köpare kommer att avskär-jämte artikel 3.2 i gruppundantaget upp till en mark-mas av konkurrensbegränsande orsaker, det vill säga pånadsandel på 30 % för köparen, även i kombinationgrund av ökade kostnader, bara om de är betydligtmed andra vertikala begränsningar, vilka dock inte fårmindre än den avskärmande köparen.vara särskilt allvarliga, såsom konkurrensklausuler. Om
tröskelvärdet för marknadsandelar överskrids, ges föl-jande riktlinjer för bedömning av ensamåterförsäljarav-
tal i enskilda fall.
Utestängning av konkurrerande köpare är inte så sanno-
lik om konkurrenterna har ett motsvarande marknads-
inflytande och kan erbjuda leverantören motsvarande
(204) Den största risken för en snedvridning av konkurrensen försäljningsmöjligheter. I ett sådant fall kan avskärm-
när det gäller exklusiva leverantörsavtal består i att ning drabba endast sådana potentiella nya aktörer som
andra köpare avskärmas från marknaden. Köparens kanske inte kan säkra leveranser när ett antal stora
marknadsandel på inköpsmarknaden i det föregående köpare samtliga ingår exklusiva leverantörsavtal med de
marknadsledet är uppenbarligen viktig för att bedöma flesta leverantörerna på marknaden. En sådan kumulativ
vilka möjligheter köparen har att ”ålägga” leverantören effekt kan leda till att gruppundantaget återkallas.
skyldigheter till exklusiva leveranser som utestänger
andra köpare från tillgången till leveranser. Köparens
betydelse i det efterföljande marknadsledet är dock den
faktor som avgör om ett konkurrensproblem eventuelltskall uppstå. Om köparen inte har något marknadsinfly-
(207) Inträdeshindren på leverantörsnivå är relevanta för att
avgöra om en verklig avskärmning föreligger. I den tande i det efterföljande marknadsledet kan man inte
vänta sig några betydande negativa effekter för konsu- mån det är effektivt för konkurrerande köpare att
tillhandahålla varorna eller tjänsterna själva via vertikal menterna. Negativa effekter kan dock väntas när köpa-
rens marknadsandel i det efterföljande marknadsledet integration i föregående marknadsled, är det osannolikt
att avskärmningen är ett verkligt problem. Inträdeshind- och i det föregående marknadsledet på inköpsmarkna-
den överstiger 30 %. Om köparens marknadsandel i det ren är dock ofta betydande.
23.5.2002 SV C 122/45 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
(208) Leverantörernas utjämnande marknadsinflytande är re- (212) Om ett hold-up-problem föreligger och framför allt om
det förekommer stordriftsfördelar inom distributionen, levant, eftersom stora leverantörer inte så lätt låter sig
avskärmas från alternativa köpare. Utestängning utgör skulle kvantitetsbegränsningar som åläggs leverantören,
såsom krav på minimileveranser, mycket väl kunna därför en risk främst i det fallet att leverantörerna är
svaga och köparna starka. Om leverantörerna är starka utgöra ett mindre begränsande alternativ.kan exklusiva leverantörsavtal påträffas i kombination
med avtal med konkurrensklausuler. Kombinationen
med konkurrensklausuler aktualiserar de regler somutvecklats med tanke på avtal om försäljning av ett enda
varumärke. Om avtalsspecifika investeringar förekom-
(213) Exempel på exklusiv leverans mer på båda sidor (hold-up-problem) är kombinationen
av exklusiva leverantörsavtal och avtal med konkurrens-
klausuler (dvs. ömsesidig ensamrätt i avtal om leveranser
till industrin) vanligen berättigad under den nivå där en
dominerande ställning uppstår.
På en marknad för en viss typ av komponenter (marknad
för mellanprodukter) kommer leverantör A överens
med köpare B om att med hjälp av egen know-how och
betydande investeringar i nya maskiner och med hjälpav specifikationer som tillhandahållits av köpare B
utveckla en annan version av komponenten i fråga. B
(209) Slutligen är handelsledet och produktens natur relevantamåste göra betydande investeringar för att införliva denvad utestängningen beträffar. Utestängning är mindrenya komponenten. Det avtalas att A bara skall levererasannolik i fråga om mellanprodukter eller om produktenden nya produkten till köpare B under en femårsperiodär homogen. För det första har en utestängd tillverkarefrån och med den dag då marknadsintroduktionen ägersom använder en viss insatsvara vanligen större flexibili-rum. B åläggs att köpa den nya produkten endast av Atet när det gäller att tillgodose kundernas efterfrågan änunder samma femårsperiod. Både A och B kan fortsättagrossisten/återförsäljaren har när det gäller att tillgodoseatt sälja respektive köpa den andra versionen av kompo-slutkonsumenternas efterfrågan, för vilka varumärkenanenten på annat håll. Köpare B:s marknadsandel i detkan spela en viktig roll. För det andra betyder förlustenföregående marknadsledet för komponenter och i detav en möjlig leveranskälla mindre för de utestängdaefterföljande marknadsledet för slutprodukter är 40 %.köparna i fråga om homogena produkter än i fråga omKomponentleverantörens marknadsandel är 35 %. Deten heterogen produkt som förekommer i olika sorterfinns två andra komponentleverantörer med en mark-och kvaliteter.nadsandel på omkring 20-25 % samt ett antal små
leverantörer.
Med tanke på de betydande investeringarna är det
(210) Beträffande homogena mellanprodukter är det sannolikt sannolikt att avtalet uppfyller villkoren för att beviljas
att konkurrenshämmande effekter undantas under den undantag med hänsyn till effektivitetsvinsterna och
nivå där en dominerande ställning uppstår. I fråga om den begränsade utestängningseffekten. Andra köpare är
slutprodukter i form av märkesvaror eller differentierade utestängda från en viss version av en produkt som
mellanprodukter och då inträdeshinder förekommer tillhandahålls av en leverantör med en marknadsandel
kan exklusiva leverantörsavtal ge betydande konkur- på 35 % och det finns andra komponentleverantörer
renshämmande effekter, om de konkurrerande köparna som skulle kunna utveckla liknande nya produkter.
är relativt små jämfört med den utestängande köparen i Avskärmningen av en del av köpare B:s efterfrågan från
fråga, även om den sistnämnde inte har en dominerande andra leverantörer är begränsad till högst 40 % av
ställning i det efterföljande marknadsledet. marknaden.
(214) Exklusiva leverantörsavtal grundar sig på en direkt eller (211) Om märkbara konkurrenshämmande effekter konstate-
ras är ett undantag enligt artikel 53.3 möjligt, om indirekt skyldighet som föranleder leverantören att
endast sälja till en köpare. Kvantitetsbegränsningar som företaget inte har en dominerande ställning. Effektivi-
tetsvinster kan förväntas om ett hold-up-problem före- åläggs leverantören grundar sig på incitament som
överenskommits av leverantören och köparen och som ligger (effektivitetsvinster 4 och 5 i punkt 116), och
detta är mer sannolikt i fråga om mellanprodukter än får leverantören att (i huvudsak) inrikta sin försäljning
på en enda köpare. Kvantitetsbegränsningar som åläggs för slutprodukter. Andra effektivitetsvinster är mindre
sannolika. Det verkar inte sannolikt att eventuella leverantören kan ha liknande men lindrigare effekter än
exklusiv leverans. Bedömningen av kvantitetsbegräns- stordriftsfördelar inom distributionen (effektivitets-
vinst 6 i punkt 116) motiverar exklusiva leverantörs- ningar beror på graden av utestängning av andra köpare
i det föregående marknadsledet. avtal.
C 122/46 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
2.7. Kopplingsförbehåll (mätning). För det tredje när det vid långfristiga avtal
eller vid eftermarknader där den ursprungliga utrust-ningen har en lång ersättningstid blir svårt för kunderna
att bedöma konsekvenserna av kopplingsförbehållet.
(215) Kopplingsförbehåll föreligger när leverantören förenar Slutligen kan kopplingsförbehåll även leda till större
köpet av en produkt med villkor om inköp av en viss inträdeshinder, både på marknaden för den vara som
annan separat produkt från leverantören eller någon styr kopplingsförbehållet och på marknaden för den
som utses av denne. Den första produkten är den som vara som omfattas av förbehållet.
styr kopplingsförbehållet och den andra benämns den
produkt som omfattas av kopplingsförbehållet. Sådana
(218) Kopplingsförbehåll undantas med stöd av artikel 2.1 metoder kan innebära missbruk i den mening som avses
jämte artikel 3 i gruppundantaget när marknadsandelen i artikel 54, om kopplingsförbehållet inte är objektivt
för leverantören inte överstiger 30 % dels på marknaden motiverat av varans art eller gängse handelsbruk (40).
för den vara som omfattas av kopplingsförbehållet, dels Artikel 53 kan vara tillämplig på horisontella avtal
på marknaden för den vara som styr kopplingsförbehål- eller samordnade förfaranden mellan konkurrerande
let. Det kan kombineras med andra vertikala begräns- leverantörer i syfte att göra försäljningen av en produkt
ningar som t.ex. konkurrensklausuler, med kvantitetsbe- beroende av inköp av en viss annan produkt. Kopplings-
gränsningar i förhållande till den vara som styr kopp- förbehåll kan också utgöra en vertikal begränsning som
lingsförbehållet eller med exklusiva inköpsavtal men omfattas av artikel 53, om det leder till en skyldighet av
inte med särskilt allvarliga begränsningar. Ovanför typen avtal om försäljning av ett enda varumärke (se
tröskelvärdet för marknadsandelar ges följande vägled- punkterna 138-160) för den produkt som omfattas av
ning för bedömningen av kopplingsförbehåll i enskilda kopplingsförbehållet. Endast den sistnämnda situatio-
fall. nen behandlas i dessa riktlinjer.
(219) ”Leverantörens marknadsställning” på marknaden för
den produkt som styr kopplingsförbehållet är naturligt- (216) Vad som skall betraktas som en separat vara avgörs först
vis av störst betydelse vid bedömningen av eventuella och främst av efterfrågan från köpare. Två produkter är
konkurrenshämmande effekter. I allmänhet åläggs separata om de, i avsaknad av kopplingsförbehåll, köps
denna typ av avtal av leverantören. Leverantörens på två olika marknader sett från köparnas synpunkt.
betydelse på marknaden för denna vara är det främsta Eftersom exempelvis kunderna vill köpa skor med
skälet till att det kan vara svårt för en köpare att skosnören, har det blivit handelsbruk för skotillverkare
motsätta sig ett kopplingsförbehåll. att leverera skor med skosnören. Att sälja skor med
skosnören utgör därför inte ett kopplingsförbehåll.
Kombinationer av olika slag har ofta blivit accepterad
(220) Vid bedömningen av leverantörens marknadsstyrka ärpraxis därför att produktens art gör det tekniskt svårtdet av vikt ”vilken marknadsställning dess konkurrenteratt leverera en produkt utan att leverera en annanhar” på marknaden för den vara som styr kopplingsför-produkt.behållet. Så länge det finns tillräckligt många och
starka konkurrenter kan det inte förväntas uppstå någrakonkurrenshämmande effekter, eftersom köparna har
tillräckligt många alternativ för att köpa in den produkt
(217) Ett kopplingsförbehålls huvudsakliga negativa påverkan
som omfattas av kopplingsförbehållet utan att köpa in på konkurrensen är en eventuell utestängningseffekt på
den första produkten, förutsatt att andra leverantörer marknaden för den produkt som omfattas av kopplings-
inte tillämpar liknande kopplingsförbehåll. ”Förekoms- förbehållet. Kopplingsförbehåll innebär att det finns
ten av inträdeshinder på marknaden för den produkt åtminstone en form av kvantitetsbegränsningar för
som styr kopplingsförbehållet” är dessutom en viktig köparen i förhållande till den produkt som omfattas av
faktor när det gäller att fastställa vilken marknadsställ- kopplingsförbehållet. Om en konkurrensklausul dess-
ning leverantören har. Om kopplingsförbehållet kombi- utom avtalas avseende denna produkt ökar det den
neras med en konkurrensklausul avseende den produkt möjliga utestängningseffekten på marknaden för den
som styr förbehållet förstärker detta leverantörens posi- produkt som omfattas av kopplingsförbehållet. Kopp-
tion avsevärt. lingsförbehåll kan också leda till högre priser än under
normala konkurrensförhållanden, särskilt i följande tresituationer. För det första när de två varorna är delvis
(221) ”Köparens starka ställning” är av betydelse eftersomutbytbara från köparens synpunkt. För det andra närdet inte är lätt att tvinga stora köpare att accepterakopplingsförbehållet möjliggör prisdiskriminering be-kopplingsförbehåll utan att ge dem åtminstone enroende på hur kunden använder den vara som styrdel av eventuella effektivitetsvinster. Kopplingsförbehållkopplingsförbehållet, t.ex. koppling av försäljningen avsom inte grundar sig på effektivitetsvinster utgör därförbläckpatroner till försäljningen av kopieringsapparaterfrämst en risk om köparna inte har särskilt stark
ställning.
(222) Om märkbara konkurrenshämmande effekter konstate-ras aktualiseras frågan om ett eventuellt undantag enligt
(40) EG-domstolens dom i mål C-333/94 P, Tetrapak mot kommissio-
nen, REG 1996, s. I-5951, punkt 37. artikel 53.3, om företaget inte har en dominerande
23.5.2002 SV C 122/47 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
ställning. Kopplingsförbehåll kan bidra till att ge (224) Det är sannolikt att gruppundantaget återkallas om
kopplingsförbehållet inte leder till några effektivitetsvin- effektivitetsvinster som uppkommer genom gemensam
produktion eller distribution. Om den vara som ster eller om sådana effektivitetsvinster inte kommer
konsumenterna till godo (se punkt 222). Återkallelse är omfattas av kopplingsförbehållet inte tillverkas av
leverantören kan en effektivitetsvinst också uppstå även sannolik vid en kumulativ effekt där majoriteten av
leverantörerna tillämpar liknande kopplingsförbehåll, genom att leverantören köper in stora kvantiteter av
denna vara. För att ett kopplingsförbehåll skall utan att de eventuella effektivitetsvinsterna, åtminstone
delvis, överförs till konsumenterna. undantas måste det dock visas att åtminstone en del
av dessa kostnadsminskningar kommer konsumenter-
na till godo. Kopplingsförbehåll kan därför i regel inte
undantas om återförsäljaren kan få regelbundnaleveranser av samma eller motsvarande produkter på
samma eller bättre villkor än dem som tillhandahålls
av den leverantör som tillämpar kopplingsförbehållet.
En annan effektivitetsvinst kan uppkomma om kopp-2.8. Rekommenderade och högsta återförsäljningspriserlingsförbehållet bidrar till att säkerställa en viss
enhetlighet och standardisering av kvaliteten (se
effektivitetsvinst 8 i punkt 116). Det måste dock visas
att de positiva effekterna inte kan uppnås lika effektivtgenom att leverantören kräver att köparen använder
(225) Rekommendationer om ett återförsäljningspris till eneller återförsäljer produkter som har en viss minimi-återförsäljare eller krav på att återförsäljaren iakttar ettkvalitet utan att kräva att köparen köper dessa frånhögsta återförsäljningspris omfattas — med de förbehållleverantören eller någon som denne har utsett. Deavseende prisbindning som anges i punkterna 46-56 —krav som gäller en viss minimikvalitet skulle normaltav gruppundantaget om leverantörens marknadsandelinte omfattas av artikel 53.1. Om leverantören av deninte överstiger tröskelvärdet på 30 %. Följande riktlinjerprodukt som omfattas av kopplingsförbehåll åläggertillämpas på de fall där tröskelvärdet för marknadsande-köparen att köpa den produkt som omfattas avlar överskrids och de fall där gruppundantaget återkallas.kopplingsförbehållet av vissa leverantörer, till exempel
därför att det inte möjligt att utarbeta minimikrav vad
gäller kvalitet, kan detta också falla utanför arti-
kel 53.1, särskilt om leverantören av den produktsom styr kopplingsförbehållet inte har någon direkt
(ekonomisk) nytta av att utse leverantörerna av den
(226) Risken för eventuella konkurrenshämmande verkningar
produkt som omfattas av kopplingsförbehållet. av högsta och rekommenderade priser är för det första
att det högsta eller rekommenderade priset blir ett
riktmärke som alla eller nästan alla återförsäljare kan
välja att följa. För det andra kan högsta eller rekommen-derade priser underlätta samverkan mellan leverantörer.
(227) Den viktigaste faktorn vid bedömningen av eventuellakonkurrenshämmande effekter av högsta eller rekom-menderade återförsäljningspriser är ”leverantörens
marknadsställning”. Ju starkare marknadsställning,
desto större är risken för att ett högsta eller rekommen-derat återförsäljningspris leder till att återförsäljarna
tillämpar den prisnivån mer eller mindre enhetligt
(223) Effekten av högre priser än under normala konkurrens-eftersom de kan använda den som riktmärke. De kan haförhållanden anses i sig vara konkurrenshämmande.svårt att avvika från det pris som de uppfattar som detEffekten av avskärmning beror på vilken procentandelåterförsäljningspris som en så viktig leverantör påav den totala marknaden för den aktuella produktenmarknaden föreslår. Under sådana omständigheter kansom omfattas av kopplingsförbehåll. I fråga om vadålägganden om ett högsta återförsäljningspris eller re-som kan betraktas som en betydande avskärmningkommendationer om ett återförsäljningspris utgöra enenligt artikel 53.1, kan analysen avseende avtal omöverträdelse av artikel 53.1 om det leder till en enhetligförsäljning av ett enda varumärke tillämpas. O ¨verprisnivå.tröskelvärdet på 30 % för marknadsandelar är det
osannolikt att undantag kan ges för kopplingsförbehåll,
om det inte finns tydliga effektivitetsvinster som
åtminstone delvis kommer konsumenterna till godo.Undantag är ännu mindre sannolikt när kopplingsför-
behållet kombineras med en konkurrensklausul, an-
(228) Den näst viktigaste faktorn vid bedömning av eventuella
konkurrenshämmande effekter av högsta och rekom- tingen avseende den vara som styr kopplingsförbehållet
eller den vara som omfattas av det. menderade priser är ”konkurrenternas marknadsställ-
C 122/48 SV 23.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
ning”. Särskilt i ett smalt oligopol kan en tillämpning 2.9. Andra vertikala begränsningar
eller ett tillkännagivande av högsta eller rekommendera-de priser underlätta samverkan mellan leverantörerna
genom att dessa utbyter information om den prisnivå
(229) De vertikala begränsningar och kombinationer av dessasom föredras och genom att det minskar sannolikhetensom beskrivs ovan utgör endast ett urval. Det finnsför lägre återförsäljningspriser. Ålägganden om ett högs-andra begränsningar och kombinationer för vilka detta återförsäljningspris eller rekommendationer om åter-inte fastslås några riktlinjer här. De kommer dock attförsäljningspriser med motsvarande effekter kan ocksåbehandlas enligt samma principer, med hjälp av sammautgöra en överträdelse av artikel 53.1.allmänna regler och med samma tonvikt på effekterna
på marknaden.