SV Europeiska unionens officiella tidning L 157/12

BESLUT AVEFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 492/09/KOL

av den 2 december 2009

om klagomål från Norsk Lotteridrift ASA angående påstått statligt stöd till förmån för Norsk Tipping AS (Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT (1)

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

med beaktande av artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet (4),

med beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet (5), och

AV FÖLJANDE SKÄL:

I. BAKGRUND

1. Förfarande

Den 12 oktober 2004 mottog övervakningsmyndigheten ett klagomål från Norsk Lotteridrift ASA gällande påstått statligt stöd till Norsk Tipping AS (diarienr 295765).

Genom en skrivelse av den 22 oktober 2004 (diarienr 296715) bad övervakningsmyndigheten klaganden att inkomma med ytterligare upplysningar på vissa punkter.

Genom en skrivelse av den 15 november 2004 (diarienr 299345) besvarade klaganden de frågor som övervakningsmyndigheten hade ställt.

Genom en skrivelse av den 8 december 2004 (diarienr 300861) överlämnade övervakningsmyndigheten en kopia av klagomålet till de norska myndigheterna och uppmanade dem att inkomma med synpunkter och ytterligare information.

Genom en skrivelse av den 10 februari 2005 (diarienr 308469) överlämnade de norska myndigheterna sina kommentarer och ytterligare upplysningar till övervakningsmyndigheten.

Någon skriftväxling ägde inte rum efter detta datum.

Genom en skrivelse av den 12 mars 2008 (diarienr 469510) informerade klagandepartens advokat övervakningsmyndigheten om att Norsk Lotteridrift ASA hade upplösts och inte längre önskade vidhålla sitt klagomål, som följaktligen drogs tillbaka.

2. Grunder för klagomålet

Norsk Lotteridrift ASA var det största företaget i Norge som bedrev spelautomatsverksamhet. Norsk Tipping AS är Norges största spelbolag och ägs helt av norska staten. Fram till 2003 hade Norsk Tipping AS inte någon verksamhet på marknaden för spelautomater.

I juni 2003 infördes lagstiftning som gav Norsk Tipping AS ensamrätt att bedriva sådan verksamhet. Från och med den 1 januari 2006 skulle Norsk Tipping AS vara det enda företag som bedrev verksamhet med spelautomater i Norge.

Under övergångsperioden från juni 2003 till den 1 januari 2006 började Norsk Tipping AS att införa sina första spelautomater medan redan befintliga näringsidkare tvingades dra sig tillbaka från marknaden allt eftersom tillstånden att ha sådana automater upphörde att gälla. Under övergångsperioden konkurrerade därför Norsk Lotteridrift ASA och Norsk Tipping AS på samma marknad. För närvarande har Norsk Tipping AS ensamrätt att bedriva verksamhet med spelautomater i Norge (6).

Norsk Lotteridrift ASA har klagat på att två åtgärder till förmån för Norsk Tipping AS i en situation där Norsk Tipping AS konkurrerade med andra spelautomatbolag snedvred konkurrensen och påverkade handeln mellan de avtalsslutande parterna.

Den klagande åberopade följande två förhållanden:

— För det första betalade Norsk Tipping AS inte bolagsskatt medan däremot de privata näringsidkarna var skatteskyldiga (2.1).

— För det andra hävdade den klagande att Norsk Tipping AS åtnjöt mycket större flexibilitet när det gällde att bestämma hur stor del av intäkterna som skulle doneras till goda ändamål eftersom detta bolag gav sitt bidrag till goda ändamål från sitt nettoöverskott, medan de privata näringsidkarna var tvungna att ge 40 % av inkomsterna på varje automat till goda ändamål (2.2).

2.1 Befrielse från bolagskatt

Enligt § 2–30 g, nr 3 (tidigare nr 5) i lov av 26. mars 1999 nr 14 om skatt av formue og inntekt (nedan kallad skatteloven) är Norsk Tipping AS befriat från bolagsskatt. Denna bestämmelse ska läsas i förening med lov nr 103 av 28. augusti 1992 om pengespill (nedan kallad pengespilloven) enligt vilken Norsk Tipping AS var skyldig att lämna ut hela sin vinst efter avsättningar i investeringsfonden (7).

Den klagande – som var tvungen att betala bolagsskatt – hävdade att Norsk Tipping AS möjligheten att utnyttja ett sådant undantag utgjorde statligt stöd.

2.2 Möjlighet för Norsk Tipping AS att bestämma sin egen vinst

Enligt Forskrift nr 960 om oppstillingstillatelse for underholdningsautomater av den 22 september 2000 skulle sådana tillstånd beviljas på följande villkor: minst 40 % av överskottet från varje automat ska gå till goda ändamål, högst 20 % får tillfalla ägaren av de lokaler där automaterna är uppställda och högst 40 % får behållas av spelbolaget. Denna forskrift var inte tillämplig på Norsk Tipping AS (8).

Norsk Tipping AS verksamhet reglerades genom pengespilloven enligt vilken Norsk Tipping AS vinst, efter fondavsättningar, måste gå till goda ändamål.

Den klagande hävdade att Norsk Tipping AS åtnjöt mycket större flexibilitet än sina konkurrenter. Klaganden hävdade att ”det är något helt annat att utbetala delar av nettoöverskottet från ett bolags kombinerade verksamheter till goda ändamål, jämfört med att utbetala fasta procentsatser av överskottet från varje automat till goda ändamål, oavsett bolagets generella lönsamhet.”. Norsk Lotteridrift ASA ansåg att Norsk Tipping AS åtnjöt större flexibilitet när det bestämde sin budget och särskilt när det beslutade om att göra nödvändiga investeringar i en situation där nya investeringar behövdes. Lagstiftningen innehöll inte några begränsningar beträffande storleken på avsättningarna i investeringsfonden eller något minimikrav beträffande nivån på hur mycket som ska gå till goda ändamål. Norsk Tipping AS kunde välja alternativet att göra nödvändiga avsättningar för sådana investeringar medan konkurrenterna, som exempelvis Lotteridrift ASA, hade färre möjligheter.

Den klagande hävdade att en sådan fördel utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

II. BEDÖMNING

1. Inslag av statligt stöd

Artikel 61 i EES-fördraget lyder enligt följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Efta-stater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

I sin bedömning av klagomålet kommer övervakningsmyndigheten i tur och ordning att undersöka de två skälen till klagomålet.

2. Befrielse från bolagskatt

Åtgärden måste beviljas av staten eller ges med hjälp av statliga medel.

Övervakningsmyndigheten anser att norska staten genom att bevilja befrielsen avsade sig skatteintäkter som den normalt skulle ha erhållit. Bortfallet av dessa medel berövade statskassan på avgifter som företagen i vanliga fall skulle ha stått för via sina budgetar (9). En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (10). Övervakningsmyndigheten anser därför att det faktum att Norsk Tipping AS är befriat från inkomstskatt från första början innebar förbrukning av statliga medel.

Åtgärden måste dessutom vara specifik eller selektiv i så måtto att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”. För att avgöra huruvida en åtgärd är selektiv kommer övervakningsmyndigheten att undersöka om åtgärden, inom ramen för en viss rättsordning, gynnar det aktuella bolaget i jämförelse med andra företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en jämförbar situation. Härvidlag är det först nödvändigt att fastställa vilken allmänna eller normala ordning enligt det tillämpliga skattesystemet som utgör referensramen.

Övervakningsmyndigheten anser att referensramen vid en bedömning av selektiviteten utgörs av den norska skatteloven från vilken Norsk Tipping AS uttryckligen är befriat enligt § 2–30 g nr 3 i denna lag.

Det är i förhållande till den allmänna eller ”normala” skatteordningen som övervakningsmyndigheten i ett andra led ska bedöma och fastställa den eventuella selektiva karaktären på den fördel som beviljats genom den ifrågavarande skatteåtgärden genom att visa att åtgärden avviker från den allmänna ordningen i det att den medför att näringsidkare behandlas olika i jämförelse med andra näringsidkare som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med hänsyn till målsättningen med skattesystemet i den berörda Eftastaten.

Övervakningsmyndigheten anser att skattebefrielsen prima facie förefaller vara selektiv eftersom det endast är Norsk Tipping som är befriat.

Som nämnts ovan omfattas Norsk Tipping AS, och hela spelsektorn i sig, av särskilda regelverk i Norge. Inskränkningar finns både med avseende på vem som får erbjuda speltjänster, utförandet av tjänsterna i sig och slutligen användningen av intäkter som genereras av spel. Ingen annan näringsidkare får numera erbjuda liknande speltjänster som Norsk Tipping AS eftersom detta bolag har ensamrätt att bedriva ett antal olika penningspelverksamheter. Denna typ av reglerade inskränkningar, både med avseende på marknadstillträde och tillhandahållande av tjänsterna, har godtagits av både EG-domstolen och Eftadomstolen med hänvisning till moraliska, religiösa eller kulturella betänkligheter, samt de skadliga moraliska och finansiella följderna för den enskilde och samhället, som följer av spel (11).

Före införandet av ensamrätten till verksamhet med spelautomater verkade den klagande, Norsk Lotteridrift ASA liksom andra privata spelautomatsbolag, på marknaden och omfattades av ordinarie inkomstskatt, förutom det särskilda regelverket för spelverksamhet, enligt vilket de fick behålla upp till 40 % av överskottet från en automat (12).

Tillhandahållare av andra speltjänster, exempelvis Norsk Rikstoto som anordnar vadhållning vid hästkapplöpning och hjälporganisationer som anordnar olika typer av lotterier omfattas av andra regelverk. En gemensam nämnare för dessa övriga tillhandahållare av speltjänster är att i princip alla intäkter som genererats från speltjänsterna ska kanaliseras till specifika goda ändamål. Den tidigare spelverksamheten var alltså unik i den mening att den tillät privata näringsidkare att behålla vinster som genererats från penningspel.

De vinster som Norsk Tipping AS genererar återtas enligt lag och går till idrottsliga och kulturella ändamål, och sedan 2006, även till humanitära och samhällsnyttiga organisationer, se § 10 i pengespilloven. För Norsk Tipping AS del ersätts sålunda befrielsen från ordinarie inkomstskatt med en annan form av ”beskattning”.

Följaktligen är Norsk Tipping visserligen befriat från inkomstskatt, men dess vinst är underkastad en annan form av regelring och bolaget kan som en följd härav inte behålla den. Övervakningsmyndigheten anser att under de omständigheter som råder i föreliggande fall är skillnaden i behandlingen av Norsk Tipping berättigad av skäl som hänför sig till logiken i systemet för omfördelning av statsmonopolspelbolagets vinster.

På grundval av speltjänsternas särskilda natur och reglering anser övervakningsmyndigheten följaktligen att Norsk Tipping AS inte i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med den som gäller för företag som omfattas av ordinarie inkomstbeskattning, varken de tidigare privata näringsidkare som bedrev verksamhet med spelautomater eller andra typer av affärsdrivande företag. Därför utgör Norsk Tipping AS befrielse från ordinarie inkomstskatt inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

3. Möjlighet för Norsk Tipping AS att bestämma sin egen vinst

Den andra fråga som väcktes i klagomålet var att Norsk Tipping AS tillerkändes större frihet med avseende på sin vinst än de privata spelautomatbolag. Medan en privat näringsidkare fick betala 40 % av överskottet från spelautomaterna till goda ändamål var Norsk Tipping AS tvungen att låta hela sin vinst gå till goda ändamål. Storleken på vinsten var emellertid till stor del beroende av Norsk Tipping AS beslut att lägga undan pengar i investeringsfonden eller rent generellt hur den använde sina pengar. Den klagande hävdade sålunda att privata näringsidkare inte hade denna möjlighet eftersom den andel de gav till goda ändamål byggde på en regel som saknade all flexibilitet.

Övervakningsmyndigheten kan inte finna något inslag av statliga medel i den mening som avses i artikel 61.1 i EG-fördraget. I linje med Eftadomstolens utslag i Preussen Elektra-målet (13) anser övervakningsmyndigheten att skyldigheten att lägga undan vissa intäkter för goda ändamål vara ett statlig ingripande som härrör från Forskrift om retningslinjer for fondene under Norsk Tipping AS nr 797 av 8 juni 1998, utan att innebära några uteblivna intäkter för staten (14). Vidare skulle samma överväganden med avseende på selektivitet, inklusive det ovan berörda förhållandet att privata spelautomatsbolag inte är jämförbara med Norsk Tipping AS, vara tillämpliga i detta sammanhang.

4. Slutsats

På grundval av det ovan anförda anser övervakningsmyndigheten att Norsk Tipping AS befrielse från ordinarie inkomstbeskattning samt detta bolags möjlighet att själv bestämma sin vinst utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61(1) i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Norsk Tipping AS skattebefrielse enligt § 2–30 g, nr 3 i den norska skatteloven och möjligheten för Norsk Tipping AS att själv bestämma sin vinst utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 3

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 2 december 2009. För Eftas övervakningsmyndighet Per SANDERUD Ordförande Kristján A. STEFÁNSSON Ledamot av kollegiet

(1) Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

(2) Nedan kallat EES-avtalet.

(3) Nedan kallat övervakningsavtalet.

(4) Nedan kallat protokoll 3.

(5) Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994 och offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och i EES-supplement nr 32, 3.9.1994, s. 1. (Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.) En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(6) Införandet av den ensamrätten godkändes av Eftadomstolen i mål E-1/06 Eftas övervakningsmyndighet mot Norge, Efta Court Report 2007, s. 20.

(7) Syftet med investeringen är att säkerställa att företagets behov av investeringar kan uppfyllas med nödvändigt kapital.

(8) Forskriften har förändrats betydligt sedan tidpunkten för klagomålet. I föreliggande sammanhang anser dock övervakningsmyndigheten inte att någon redogörelse för dessa förändringar är nödvändiga.

(9) Mål 156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 26.

(10) Se bl.a. avsnitt 3.3 i riktlinjerna för statligt stöd om tillämpningen av statsstödsreglerna på åtgärder som berör direkt företagsbeskattning.

(11) Se mål E-1/06 Eftas övervakningsmyndighet mot Norge, anfört ovan, punkt 29 med ytterligare hänvisningar.

(12) Övriga 60 % delades mellan goda ändamål och ägaren av lokalerna, se bakgrundsavsnittet ovan.

(13) Mål C-379/98 Preussen Elektra AG mot Schleswag, REG 2001, s. I 2099, punkterna 54–67.

(14) Rättslig grund för forskriften är § 10 i pengespilloven.