EFTA:s övervakningsmyndighets rekommendation

av den 5 mars 2002

om ett samordnat program för offentlig kontroll av livsmedel för år 2002

(2002/C 216/05)

EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), särskilt artikel 109 och protokoll 1 till detta,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 5.2 b och protokoll 1 till detta,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 50 i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (rådets direktiv 89/397/EEG av den 14 juni 1989 om offentlig kontroll av livsmedel)(1), särskilt artikel 14.3 i direktivet,

efter samråd med Efta:s livsmedelskommitté som bistår Efta:s övervakningsmyndighet, och

av följande skäl:

(1) För att Europeiska ekonomiska samarbetsområdet skall fungera väl är det nödvändigt att upprätta samordnade program för livsmedelsinspektion inom EES för att förbättra EES-staternas offentliga kontroll.

(2) I sådana program betonas överensstämmelsen med den livsmedelslagstiftning som gäller enligt EES-avtalet, skydd av folkhälsan, konsumentintressen och god affärssed.

(3) Enligt artikel 3 i den rättsakt som det hänvisas till i punkt 54n i kapitel XII i bilaga II till EES-avtalet (rådets direktiv 93/99/EG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentlig kontroll av livsmedel)(2) måste de laboratorier som avses i artikel 7 i direktiv 89/397/EEG uppfylla kriterierna som fastställs i Europastandardserien EN 45000, numera ersatt av EN ISO 17025:2000.

(4) När nationella program och samordnade program genomförs samtidigt kan resultaten ge upplysningar och erfarenheter som framtida kontrollverksamhet kan baseras på.

(5) I Europeiska kommissionens rekommendation om ett samordnat program för offentlig kontroll av livsmedel för 2002 har medlemsstaterna rekommenderats att tillämpa ett motsvarande kontrollprogram. I gemenskapens kontrollprogram ingår emellertid också att övervaka efterlevnaden av gemenskapens bestämmelser om märkning av vissa livsmedel som kan innehålla ingredienser som själva innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade organismer. Denna del av gemenskapens program ingår inte i rekommendationen till Eftastaterna, eftersom de relevanta bestämmelserna om märkning ännu inte har införts i EES-avtalet.

HÄRMED REKOMMENDERAS EFTASTATERNA ATT

1. under 2002 genomföra inspektioner och kontroller och om så anges bl.a. ta prover och analysera dessa i laboratorier för att

- bedöma den bakteriologiska säkerheten hos förskuren färsk frukt och grönsaker samt hos groddar,

- bedöma den bakteriologiska säkerheten hos frukt- och grönsaksjuicer;

2. att trots att det i denna rekommendation ännu inte fastställts hur ofta provtagningar och inspektioner skall ske, se till att det sker tillräckligt ofta för att man skall få en överblick av det aktuella området;

3. att lämna in de begärda uppgifterna uppställda enligt de blanketter som bifogas denna rekommendation för att underlätta jämförelsen av resultaten; uppgifterna skall skickas till Efta:s övervakningsmyndighet senast den 1 maj 2003 tillsammans med en förklarande rapport;

4. livsmedel som lämnas in för analys enligt detta program skall lämnas till laboratorier som uppfyller bestämmelserna i artikel 3 i direktiv 93/99/EG.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH METODER

A. Den bakteriologiska säkerheten hos förskuren färsk frukt och grönsaker samt hos groddar

1. Programmets tillämpningsområde

Det finns ingen EES-lagstiftning där det fastställs särskilda mikrobiologiska kriterier för färsk frukt och grönsaker. Erfarenheten visar att ett stort antal av dessa produkter riskerar att förorenas med mikroorganismer, inbegripet humana patogener. Flertalet av de rapporterade utbrotten har förknippats med bakteriell förorening, särskilt från familjen Enterobacteriaceae (Salmonella spp., Escherichia coli O157:H7).

Vissa faktorer bidrar till den mikrobiologiska föroreningen med patogener, särskilt när frukt och grönsaker äts råa. Dessa patogener kan härstamma från vissa jordbruksmetoder eller från processer i produktionskedjan. En annan aspekt som bidrar till att konsumenter riskerar mikrober är den ökande konsumtionen av nya produkter (t.ex. groddar) eller frukt och ätliga växter som importeras i större utsträckning till följd av globaliseringen av handeln med dessa varor. Dessutom försvinner den intakta växtens naturliga skydd när tekniker som att skära, skiva, skala och strimla används, vilket kan göra att en lämplig tillväxtmiljö för kontaminanterna skapas.

Goda jordbruksmetoder och goda tillverkningsmetoder kan hjälpa till att kontrollera de mikrobiella risker som finns i samtliga skeden av produktionen av färsk frukt och färska grönsaker, från primärproduktion till förpackning och handel. En annan viktig åtgärd för att säkerställa säkerheten för frukt och grönsaker är att då det är lämpligt effektivt tillämpa HACCP-principerna (riskbedömning och kritiska kontrollpunkter) enligt rådets direktiv 93/43/EEG om livsmedelshygien(3).

Syftet med den här delen av programmet är att utvärdera den mikrobiologiska säkerheten hos förskuren färsk frukt, förskurna färska grönsaker och groddar samt att kontrollera tänkbara risker för människors hälsa. Med tanke på detta rekommenderas att man kontrollerar att livsmedelsproducenterna tillämpar HACCP-principerna när det gäller vissa patogener, t.ex. Salmonella spp., toxigenisk E. coli (särskilt E. coli O157:H7) och Listeria monocytogenes.

2. Provtagning och analysmetod

Kontrollerna skall avse konsumtionsfärdig färsk frukt och färska grönsaker som har skalats, skurits eller vars ursprungliga form på annat vis förändrats och som är avsedda att konsumeras råa samt groddar.

De behöriga myndigheterna i Eftastaterna bör utföra kontroller av produkterna vid produktionsanläggningarna och/eller i detaljhandelsledet för att kontrollera att HACCP-principerna tillämpas och att, om så anges, produktprover tas för analys. Denna provtagning bör ske i form av stickprov om minst hundra gram var, och produkten skall förvaras i den ursprungliga förpackningen. Proverna skall placeras i kyld behållare och omedelbart skickas till laboratorium för analys.

Eftastaternas behöriga myndigheter får själva bestämma på vilken nivå provtagning skall ske.

Laboratorierna kan själva välja vilken metod de vill använda, under förutsättning att resultaten motsvarar de mål som skall uppnås. Det rekommenderas dock att den allra senaste versionen av standarden ISO 6579 används för att spåra Salmonella, den allra senaste versionen av standarden EN/ISO 16654 för att spåra toxigenisk E. coli och de allra senaste versionerna av standarderna EN/ISO 11290-1 och EN/ISO 11290-2 för att spåra och räkna upp Listeria monocytogenes. Andra likvärdiga metoder som godkänts av behöriga myndigheter får också användas.

Resultaten av kontrollerna bör protokollföras på blanketten i bilaga I till denna rekommendation.

B. Den bakteriologiska säkerheten hos frukt- och grönsaksjuicer

1. Programmets tillämpningsområde

Liksom för färsk frukt och grönsaker finns det inga särskilda mikrobiologiska normer för juicer i EES-lagstiftningen. I rådets direktiv 93/43/EEG om livsmedelshygien föreskrivs att juice skall tillverkas under hygieniska förhållanden och livsmedelsproducenterna anmodas att tillämpa HACCP-principerna för att säkerställa att produkterna är säkra och hälsosamma. Vidare uppmanas livsmedelsproducenterna att frivilligt utveckla och införa handlingsregler som skall ange hur föroreningen av frukt kan minimeras medan den odlas, skördas, lagras och bearbetas till juice samt hur föroreningen av fruktkoncentrat kan minimeras medan det lagras, transporteras eller omvandlas till juice för konsumtion.

Erfarenhet inom sektorn visar att samtliga juicer (frukt- och grönsaksjuicer) löper risk att förorenas med mikroorganismer och särskilt juicer som inte genomgått någon form av upphettning. Även om man anser att juice löper liten risk att förorenas med farliga patogener, kan konsekvenserna, om detta inträffar, bli allvarliga för vissa riskgrupper. Flertalet av de rapporterade utbrotten har förknippats med patogener, t.ex. Salmonella spp. och Escherichia coli O157:H7.

Syftet med den här delen av programmet är att utvärdera den mikrobiologiska säkerheten hos frukt- och grönsaksjuicer och kontrollera tänkbara risker för människors hälsa. Med tanke på detta rekommenderas att man kontrollerar att livsmedelsproducenterna tillämpar HACCP-principerna och att man utför tester när det gäller vissa patogener, t.ex. Salmonella spp., toxigenisk E. coli (särskilt E. coli O157:H7) och Listeria monocytogenes.

2. Provtagning och analysmetod

Kontrollerna skall avse frukt- och grönsaksjuicer och särskilt äppel- och citrusjuicer som inte pastöriserats.

De behöriga myndigheterna i Eftastaterna bör utföra kontroller av produkterna vid produktionsanläggningarna och/eller i detaljhandelsledet för att kontrollera att HACCP-principerna tillämpas och att, om så anges, produktprover tas för analys. För provtagning och analysmetoder rekommenderas användning av samma kriterier som i punkt A.2 för färsk frukt och färska grönsaker.

Resultaten av kontrollerna bör protokollföras på blanketten i bilaga II till denna rekommendation.

Denna rekommendation riktar sig till Island, Liechtenstein och Norge.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2002.

På Efta:s övervakningsmyndighets vägnar

Bernd Hammermann

Ledamot av kollegiet

Peter Dyrberg

Direktör

(1) EGT L 186, 30.6.1989, s. 23. Nedan kallat direktiv 89/397/EEG.

(2) EGT L 290, 24.11.1993, s. 14. Nedan kallat direktiv 93/99/EG.

(3) EGT L 175, 19.7.1993, s. 1.

BILAGA I

>PIC FILE= "C_2002216SV.000702.TIF">

BILAGA II

>PIC FILE= "C_2002216SV.000802.TIF">