Statligt stöd - Island

Tillkännagivande enligt artikel 1.2 i protokoll 3 till övervakningsavtalet från Eftas övervakningsmyndighet till övriga Efta-stater, EU:s medlemsstater samt berörda parter om beskattning av internationella handelsföretag på Island

(2002/C 87/05)

Genom beslut 392/01/KOL av den 6 december 2001 inledde Eftas övervakningsmyndighet ett förfarande i enlighet med artikel 1.2 i protokoll 3 till övervakningsavtalet. Beslutet redovisas i korthet nedan. Islands regering har underrättats genom en kopia av beslutet.

I. SAKFÖRHÅLLANDE

1. Förfarande

Genom en skrivelse av den 28 juli 2000 (dok. nr 00-4830-D) underrättade Eftas övervakningsmyndighet Islands regering om att det kommit till myndighetens kännedom att Island infört en lag som medgav förmånlig skattebehandling av internationella handelsföretag. Eftas övervakningsmyndighet underrättade även Islands regering om att direktoratet för konkurrens och statligt stöd, på grundval av den information som gjorts tillgänglig för övervakningsmyndigheten, ansåg att skattebehandlingen av internationella handelsföretag kan inbegripa statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Övervakningsmyndigheten begärde att Islands regering skulle lämna sina kommentarer och inkomma med alla erforderliga upplysningar för att ett avgörande skall kunna nås i frågan huruvida den isländska skattebestämmelsen för internationella handelsföretag är förenlig med artikel 61 i EES-avtalet.

I en skrivelse av den 24 oktober 2000 (dok. nr 00-7751-A) lämnade Islands regering de begärda upplysningarna och också sina egna kommentarer. I denna skrivelse hävdade Islands regering att lagstiftningen om internationella handelsföretag inte tillerkände en utvald grupp av företag några rättigheter eller fördelar och sålunda inte innehöll något stöd som omfattas av artikel 61 i EES-avtalet.

I en skrivelse av den 24 juli 2001 (dok. nr 01-5609-D) underrättade övervakningsmyndigheten Islands regering om att direktoratet för konkurrens och statligt stöd preliminärt ansåg att skattebestämmelsen för internationella handelsföretag eventuellt inbegriper statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Om Islands regering inte kan undanröja direktoratets betänkligheter avseende den aktuella skatteåtgärdens förenlighet, måste direktoratet föreslå att övervakningsmyndigheten inleder en undersökning, i enlighet med artikel 1.2 i protokoll 3 i övervakningsavtalet. Islands regering anmodades lämna kommentarer i ärendet inom två månader efter mottagandet av skrivelsen.

I en skrivelse av den 20 september 2001 (dok. nr 01-7477-A) meddelade Islands regering sin åsikt om den aktuella skatteåtgärden. I skrivelsen menade Islands regering att skatteåtgärden inte utgjorde statligt stöd.

2. Lagstiftning om och beskattning av internationella handelsföretag

I enlighet med lag nr 31 av den 10 mars 1999 om internationella handelsföretag måste denna typ av företag vara publika eller privata aktiebolag. För att ett internationellt handelsföretag skall kunna inleda sin verksamhet krävs ett verksamhetstillstånd. Genom lagen begränsas de verksamheter som internationella handelsföretag kan bedriva:

- De får bedriva handel i eget namn med utländska företag utanför Island, eller agera mellanhand vid handel med varor som inte omfattas av EES-avtalet och som inte ursprungligen kommer från Island.

- De får förmedla tjänster mellan utländska företag utanför Island.

- De får verka som holdingbolag som äger och investerar i utländska företag eller immateriella tillgångar, officiellt registrerade utanför Island, t.ex. varumärken, patent, mönsterrätter och upphovsrätter.

- De får äga eller kontrollera och registrera flygplan och fartyg, förutom fiskefartyg på Island, under förutsättning att dessa flygplan och fartyg endast används för verksamheter som internationella handelsföretag får bedriva.

- De får äga eller kontrollera och registrera flygplan eller fartyg, förutom fiskefartyg på Island, och uthyra eller vidareuthyra dessa till utländska företag för transporter utanför Island.

- De får inte bedriva varuhandel i eget namn varken med parter på Island eller med parter utanför Island, och inte heller får de agera mellanhand i sådan handel och de får inte, varken delvis eller helt, bearbeta varor på Island.

Enligt de inlämnade upplysningarna beskattas internationella handelsföretag på ett annat sätt än andra aktiebolag. Såvitt övervakningsmyndigheten har förstått är skillnaderna de följande:

- Företagsskatten är 5 % medan den generella skattesatsen ligger på 30 %.

- Internationella handelsföretag är undantagna från nettoförmögenhetsskatt. Normalt uttages en nettoförmögenhetsskatt på 1,2 % av isländska företag.

- Internationella handelsföretag är delvis undantagna från stämpelskatt.

- För att erhålla verksamhetstillstånd måste internationella handelsföretag betala en avgift på 100000 isländska kronor. De måste även betala en årlig övervakningsavgift på 100000 isländska kronor som andra företag inte behöver betala.

- Särskilda regler gäller för beskattning av vinster som internationella handelsföretag delar ut till aktieägare med hemvist på Island. Enligt huvudregeln för beskattning av utdelning på Island undantas utdelning som utbetalas av aktiebolag till andra företag från skatt, medan utdelning som utbetalas till enskilda personer beskattas genom en slutlig källskatt på 10 %. Om företaget som betalar ut utdelningen är ett internationellt handelsföretag, måste mottagaren betala hela inkomstskatten vare sig denne är en enskild person eller ett aktiebolag.

3. Kommentarer från Islands regering

Islands regering anför i sina skrivelser av den 24 oktober 2000 (dok. nr 00-7751-A) och av den 20 september 2001 (dok. nr 01-7477-A) att det sakförhållandet, att olika skatteordningar finns för olika typer av företag, i sig självt inte kan utgöra grund för antagandet att denna skilda behandling utgör stöd. Regeringen underströk att den isländska skatteordningen för internationella handelsföretag inte är sektorsspecifik och att den inte heller gynnar vissa geografiska områden. Vidare hävdar Islands regering att den aktuella ordningen tillåter en rad olika verksamheter och att alla företag inom EES, som verkar på dessa områden, kan dra nytta av ordningen oavsett företagsbildarens hemvist eller andra sådana faktorer. Alla personer och företag inom EES kan etablera internationella handelsföretag. Ordningen är därför av generell art och kan inte anses medföra att "vissa företag gynnas genom undantag från tillämpningen av skattesystemet".

Islands regering framhåller att en av de huvudsakliga skillnaderna i den skattemässiga behandlingen av de internationella handelsföretagen är att företagsskatten uppgår till 5 % medan den generella skattesatsen ligger på 30 %. Islands regering menar att denna skillnad inte bör betraktas isolerat. Den femprocentiga företagsskatten innebär egentligen endast att beskattningen uppskjuts fram till dess att utdelning sker, till följd av de särskilda regler som gäller för utdelning. Under beaktande av alla dessa faktorer och med tanke på nettoeffekterna av skatteordningen anser därför Islands regering att internationella handelsföretag inte får någon skattelättnad och därför inte erhåller någon förmånlig skattebehandling.

Islands regering hävdar att företag registrerade som internationella handelsföretag utan den aktuella ordningen inte skulle etablera sig på Island och då heller inte bli skattepliktiga på Island. Följaktligen kan man inte tala om några förlorade nettoskatteintäkter.

Islands regering anser också att kriterierna för stöd av mindre betydelse, enligt kapitel 12 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd, är uppfyllda i föreliggande fall. Om övervakningsmyndigheten skulle finna att det är fråga om statligt stöd skulle detta stöd därför ligga under taket för stöd av mindre betydelse, och sålunda inte anses ha någon märkbar påverkan på handeln och konkurrensen inom EES.

II. BEDÖMNING

För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en åtgärd uppfylla följande fyra kriterier.

För det första måste åtgärden ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. Enligt punkt 17B.3.2 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd kan fördelen ges genom olika former av skattelättnader, bl.a. en "total eller partiell nedsättning av skattebeloppet (skattebefrielse, skattekredit, osv.)".

Den huvudsakliga fördelen för internationella handelsföretag är att företagsskatten är på 5 % i stället för på 30 %. Liksom påpekande av Islands regering innebär detta att beskattningen skjuts upp fram till dess att utdelning sker, till följd av särskilda regler för utdelning. Detta kan emellertid innebära en skattelättnad för internationella handelsföretag. Med beaktande av skatteåtgärdens alla delar anser övervakningsmyndigheten att beskattningen av internationella handelsföretag medför en förmånlig skattebehandling för internationella handelsföretag.

För det andra måste fördelen beviljas av staten eller med statliga medel. Skattelättnader medför förlorade skatteintäkter vilket, i enlighet med punkt 17B.3.3 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd, är likvärdigt med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter.

För det tredje måste bestämmelsen vara specifik eller selektiv på så sätt att den gynnar "vissa företag eller viss produktion". I punkt 17B.3.2.4 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd om direkt beskattning av företag sägs: "Vissa skattefördelar är ibland begränsade till vissa företagsformer, vissa av företagens funktioner (interna tjänster inom koncernen, förmedling eller samordning) eller viss typ av produktion. Om sådana fördelar gynnar vissa företag eller viss produktion kan de utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1". Den förmånliga skattebehandlingen gäller endast företag som uppfyller villkoren i lagen om internationella handelsföretag. Den är därför, enligt övervakningsmyndighetens förmenande, selektiv eftersom den endast gynnar företag som bedriver de verksamheter som anges i lagen.

Övervakningsmyndigheten har svårt att inse att den förmånliga skattebehandlingen av internationella handelsföretag kan vara ett inslag i skattesystemets logik. Övervakningsmyndigheten anser att Islands regering inte lyckats berättiga detta undantag från det generella skattesystemet med hänvisning till detta systems karaktär eller struktur(1).

För det fjärde måste åtgärden påverka konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Internationella handelsföretag får bedriva handel med varor som inte omfattas av EES-avtalet och som inte ursprungligen kommer från Island. Handelsverksamhet som sådan kan betraktas som en tjänst som omfattas av EES-avtalets tillämpningsområde. I detta sammanhang kan det också omnämnas att internationella handelsföretag har möjlighet att förmedla tjänster mellan utländska företag utanför Island. Internationella handelsföretag får även äga eller kontrollera och registrera flygplan under förutsättning att dessa används i verksamheter som internationella handelsföretag får bedriva. Vidare får internationella handelsföretag äga eller kontrollera och registrera flygplan och uthyra eller vidareuthyra sådana flygplan till utländska företag för transporter utanför Island. Dessa tjänster omfattas av EES-avtalet.

Dessutom får internationella handelsföretag äga eller kontrollera och registrera fartyg under förutsättning att dessa används i verksamheter som internationella handelsföretag får bedriva, och internationella handelsföretag får äga eller kontrollera och registrera fartyg och uthyra eller vidareuthyra sådana fartyg till utländska företag för transporter utanför Island. Sådana tjänster omfattas av EES-avtalet.

I punkt 17B.3.4 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd sägs: "Enligt rättspraxis är, vad denna bestämmelse beträffar, villkoret om påverkan på handeln uppfyllt om det stödmottagande företaget bedriver en ekonomisk verksamhet som är föremål för handel mellan de avtalsslutande parterna". Av ovanstående beskrivning följer att den huvudsakliga verksamhet som internationella handelsföretag kan bedriva är internationell handel. Följaktligen påverkar den aktuella bestämmelsen konkurrensen och handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

Islands regering har hävdat att endast tio internationella handelsföretag hittills beviljats verksamhetstillstånd och att några av dessa är vilande. Enligt Islands regering kan stödet för närvarande inte påverka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom det är av mycket liten omfattning och därmed uppfyller kriterierna för principen om stöd av mindre betydelse i kapitel 12 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd. Skattelagstiftningen verkar inte innehålla någon garanti för att de internationella handelsföretagen inte beviljas ytterligare stöd om denna tröskel för regeln om stöd av mindre betydelse överskrids.

På grundval av det ovan anförda förefaller beskattningen av internationella handelsföretag utgöra driftstöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Det är därför nödvändigt att utröna om denna typ av stöd är förenligt med EES-avtalets goda funktion i enlighet med undantagen i artikel 61.2 och 61.3.

Det förefaller som om undantagen i artikel 61.2 inte är tillämpliga i detta fall eftersom de gäller andra typer av fall.

Enligt artikel 61.3 a kan stöd anses vara förenliga med EES-avtalet om de utformats för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Eftersom åtgärden i fråga inte är begränsad till sådana regioner förefaller denna bestämmelse inte vara tillämplig. Inte heller förefaller undantaget i artikel 61.3 b vara tillämpligt. Stödet förefaller slutligen inte heller omfattas av undantaget i artikel 61.3 c, eftersom det inte kan anses underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner. Följaktligen verkar stödet inte kunna omfattas av någon av undantagen i artikel 61.3 i EES-avtalet.

Mot bakgrund av det ovan anförda anser övervakningsmyndigheten att den aktuella skatteåtgärden kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följaktligen och i enlighet med punkt 5.2 i kapitel 5 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd måste övervakningsmyndigheten inleda ett förfarande enligt artikel 1.2 i protokoll 3 till övervakningsavtalet. Föreliggande beslut är fattat med förbehåll för övervakningsmyndighetens slutgiltiga beslut.

Övervakningsmyndigheten uppmärksammar slutligen Islands regering på kapitel 6 i riktlinjerna för statligt stöd ("Närmare uppgifter om stöd som är otillåtet enligt procedurreglerna"). Skatteordningen infördes efter ikraftträdandet av EES-avtalet och kan därför betecknas som ett nytt stöd. Ordningen anmäldes dock aldrig. I enlighet med punkt 6.2.3.1 ålägger övervakningsmyndigheten vid negativa beslut om otillåtna stöd i regel Efta-staten att återkräva stödet från mottagaren.

Eftas övervakningsmyndighet uppmanar härmed övriga Efta-stater, EU:s medlemsstater samt andra berörda parter att inom en månad från den dag då detta meddelande offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga till

Eftas övervakningsmyndighet

Rue de Trèves/Trierstraat 74

B - 1040 Bryssel.

Synpunkterna kommer att meddelas Islands regering.

(1) Se mål 173/73, Italien mot kommissionen, Rec. 1974, s. 709.